# Euroopa Liidu C 64/2009

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 64 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide19. märts 2009 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 64

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide19. märts 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Nõukogu |
| 2009/C 064/01 | Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Prantsusmaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2012 | 1 |
| 2009/C 064/02 | Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Kreeka ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2011 | 7 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

2009/C 064/01

Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Prantsusmaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2012

1

2009/C 064/02

Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Kreeka ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2011

7

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2009/C 064/03 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5433 — Sanacorp/V.D. Linde) (
  1
  ) | 13 |
| 2009/C 064/04 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5438 — NBC Universal/De Agostini Communications/IMI Investimenti/Cattleya) (
  1
  ) | 13 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2009/C 064/03

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5433 — Sanacorp/V.D. Linde) (
  1
  )

1

13

2009/C 064/04

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5438 — NBC Universal/De Agostini Communications/IMI Investimenti/Cattleya) (
  1
  )

1

13

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2009/C 064/05 | Euro vahetuskurss | 14 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2009/C 064/06 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad), artikli 2 lõikes 5 osutatud elamislubade ajakohastatud loetelu (ELT C 247, 13.10.2006, lk 1, ELT C 153, 6.7.2007, lk 5, ELT C 192, 18.8.2007, lk 11, ELT C 271, 14.11.2007, lk 14, ELT C 57, 1.3.2008, lk 31, ELT C 134, 31.5.2008, lk 14, ELT C 207, 14.8.2008, lk 12, ELT C 331, 21.12.2008, lk 13, ELT C 3, 8.1.2009, lk 5) | 15 |
| 2009/C 064/07 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad), artikli 19 lõikes 2 osutatud liikmesriikide välisministeeriumide poolt diplomaatiliste lähetuste ja konsulaaresinduste akrediteeritud liikmetele ning nende pereliikmetele väljastatud kaartide ajakohastatud näidised (ELT C 247, 13.10.2006, lk 85, ELT C 153, 6.7.2007, lk 15) | 18 |
| 2009/C 064/08 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad), artikli 2 lõikes 8 osutatud piiripunktide ajakohastatud loetelu (ELT C 316, 28.12.2007, lk 1, ELT C 134, 31.5.2008, lk 16, ELT C 177, 12.7.2008, lk 9, ELT C 200, 6.8.2008, lk 10, ELT C 331, 31.12.2008, lk 13, ELT C 3, 8.1.2009, lk 10; ELT C 37, 14.2.2009, lk 10) | 20 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2009/C 064/09 | Kutse märkuste esitamiseks vastavalt järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud EFTA riikide lepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 2 riigiabi kohta seoses Islandi eluasemerahastamisfondi vabastamisega riigi tagatistasu maksmisest | 21 |
| 2009/C 064/10 | EFTA järelevalveamet otsustas mitte esitada vastuväiteid teatatud meetme suhtes | 37 |
| 2009/C 064/11 | EFTA riikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XV lisa punktis 1 f osutatud õigusaktiga (komisjoni määrus (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes) | 38 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2009/C 064/05

Euro vahetuskurss

14

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2009/C 064/06

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad), artikli 2 lõikes 5 osutatud elamislubade ajakohastatud loetelu (ELT C 247, 13.10.2006, lk 1, ELT C 153, 6.7.2007, lk 5, ELT C 192, 18.8.2007, lk 11, ELT C 271, 14.11.2007, lk 14, ELT C 57, 1.3.2008, lk 31, ELT C 134, 31.5.2008, lk 14, ELT C 207, 14.8.2008, lk 12, ELT C 331, 21.12.2008, lk 13, ELT C 3, 8.1.2009, lk 5)

15

2009/C 064/07

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad), artikli 19 lõikes 2 osutatud liikmesriikide välisministeeriumide poolt diplomaatiliste lähetuste ja konsulaaresinduste akrediteeritud liikmetele ning nende pereliikmetele väljastatud kaartide ajakohastatud näidised (ELT C 247, 13.10.2006, lk 85, ELT C 153, 6.7.2007, lk 15)

18

2009/C 064/08

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad), artikli 2 lõikes 8 osutatud piiripunktide ajakohastatud loetelu (ELT C 316, 28.12.2007, lk 1, ELT C 134, 31.5.2008, lk 16, ELT C 177, 12.7.2008, lk 9, ELT C 200, 6.8.2008, lk 10, ELT C 331, 31.12.2008, lk 13, ELT C 3, 8.1.2009, lk 10; ELT C 37, 14.2.2009, lk 10)

20

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

2009/C 064/09

Kutse märkuste esitamiseks vastavalt järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud EFTA riikide lepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 2 riigiabi kohta seoses Islandi eluasemerahastamisfondi vabastamisega riigi tagatistasu maksmisest

21

2009/C 064/10

EFTA järelevalveamet otsustas mitte esitada vastuväiteid teatatud meetme suhtes

37

2009/C 064/11

EFTA riikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XV lisa punktis 1 f osutatud õigusaktiga (komisjoni määrus (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes)

38

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 064/12 | Konkursikutse ENIAC Joint Undertaking töökava raames | 39 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 064/13 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5347 — Mapfre/Salvador Caetano/JVS) (
  1
  ) | 40 |
| 2009/C 064/14 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5477 — Votorantim/Aracruz) (
  1
  ) | 41 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

2009/C 064/12

Konkursikutse ENIAC Joint Undertaking töökava raames

39

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2009/C 064/13

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5347 — Mapfre/Salvador Caetano/JVS) (
  1
  )

1

40

2009/C 064/14

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5477 — Votorantim/Aracruz) (
  1
  )

1

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

| 19.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/1

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

10. märts 2009,

Prantsusmaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2012

(2009/C 64/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), eriti selle artikli 5 lõiget,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Prantsusmaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab aastaid 2008–2012. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Prantsusmaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab aastaid 2008–2012.

| (2) | Tarbijate ja ettevõtete usalduse languse ning karmimate laenutingimuste tõttu võimendas ülemaailmne finantskriis majanduskasvu aeglustumist 2008. aastal veelgi. Pärast tööstustoodangu järsku vähenemist 2008. aasta neljandas kvartalis prognoositakse, et aastane SKP väheneb 2009. aastal tunduvalt. Peamised poliitilised väljakutsed surutise tingimustes on finantssektori stabiliseerimine, tarbijate ja ettevõtete usalduse taastamine ning investeeringute toetamine. Surutisel on märkimisväärne mõju riigi rahandusele, kuna Prantsusmaa majandus-, tööstus- ja tööhõiveministri 6. veebruaril 2009 majanduse ja rahanduse volinikule saadetud kirja kohaselt ületas puudujääk 2008. aastal 3 % SKPst ning komisjoni talituste 2009. aasta vaheprognoosi kohaselt ületab puudujääk 2009. aastal 5 % SKPst. Kõnealuses vaheprognoosis võeti arvesse detsembris vastuvõetud majanduse elavdamise kava, mille põhimeetmed on riiklike investeeringute toomine ettepoole ja ettevõtete rahaline toetamine ning mille mõju eelarvetasakaalule on hinnanguliselt 0,8 % SKPst. Valitsus on rakendanud mitmeid struktuurireforme, millelt oodatakse positiivset mõju võimalikule majanduskasvule. |
| --- | --- |

(2)

Tarbijate ja ettevõtete usalduse languse ning karmimate laenutingimuste tõttu võimendas ülemaailmne finantskriis majanduskasvu aeglustumist 2008. aastal veelgi. Pärast tööstustoodangu järsku vähenemist 2008. aasta neljandas kvartalis prognoositakse, et aastane SKP väheneb 2009. aastal tunduvalt. Peamised poliitilised väljakutsed surutise tingimustes on finantssektori stabiliseerimine, tarbijate ja ettevõtete usalduse taastamine ning investeeringute toetamine. Surutisel on märkimisväärne mõju riigi rahandusele, kuna Prantsusmaa majandus-, tööstus- ja tööhõiveministri 6. veebruaril 2009 majanduse ja rahanduse volinikule saadetud kirja kohaselt ületas puudujääk 2008. aastal 3 % SKPst ning komisjoni talituste 2009. aasta vaheprognoosi kohaselt ületab puudujääk 2009. aastal 5 % SKPst. Kõnealuses vaheprognoosis võeti arvesse detsembris vastuvõetud majanduse elavdamise kava, mille põhimeetmed on riiklike investeeringute toomine ettepoole ja ettevõtete rahaline toetamine ning mille mõju eelarvetasakaalule on hinnanguliselt 0,8 % SKPst. Valitsus on rakendanud mitmeid struktuurireforme, millelt oodatakse positiivset mõju võimalikule majanduskasvule.

| (3) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse positiivset SKP kasvu kogu programmiperioodil. Pärast SKP kasvu aeglustumist ligikaudu 1 %-le 2008. aastal prognoositakse jätkuvat aeglustumist 0,2–0,5 % 2009. aastal, enne suurenemist ligikaudu 2 %-ni 2010. aastal ning edaspidi kuni 2,5 %-ni ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu kättesaadava teabe (2) põhjal näib, et kõnealune stsenaarium põhineb märkimisväärselt optimistlikel kasvuprognoosidel. Käesolevas hinnangus võetakse arvesse SKP märkimisväärset vähenemist 2008. aasta neljandas kvartalis, usaldusnäitajate madalal tasemel põhinevaid süngeid majanduslikke väljavaateid ning investeeringute ja kaubavahetuse järsku vähenemist, kuid samuti majanduse elavdamise kava ja majanduse ajakohastamist käsitleva seaduse mõju (3). Võttes arvesse nafta- ja toiduainete hindade viimaseid suundumusi ning ülemaailmset surutist, näivad programmis esitatud inflatsiooniprognoosid 2009. aasta kohta liiga optimistlikud, kuid järgnevate aastate prognoose võib pidada realistlikeks. Prantsusmaa valitsus teatas 6. veebruaril komisjonile, et makromajanduslikud ja riigi rahandust käsitlevad prognoosid vaadatakse üle. |
| --- | --- |

(3)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse positiivset SKP kasvu kogu programmiperioodil. Pärast SKP kasvu aeglustumist ligikaudu 1 %-le 2008. aastal prognoositakse jätkuvat aeglustumist 0,2–0,5 % 2009. aastal, enne suurenemist ligikaudu 2 %-ni 2010. aastal ning edaspidi kuni 2,5 %-ni ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu kättesaadava teabe (2) põhjal näib, et kõnealune stsenaarium põhineb märkimisväärselt optimistlikel kasvuprognoosidel. Käesolevas hinnangus võetakse arvesse SKP märkimisväärset vähenemist 2008. aasta neljandas kvartalis, usaldusnäitajate madalal tasemel põhinevaid süngeid majanduslikke väljavaateid ning investeeringute ja kaubavahetuse järsku vähenemist, kuid samuti majanduse elavdamise kava ja majanduse ajakohastamist käsitleva seaduse mõju (3). Võttes arvesse nafta- ja toiduainete hindade viimaseid suundumusi ning ülemaailmset surutist, näivad programmis esitatud inflatsiooniprognoosid 2009. aasta kohta liiga optimistlikud, kuid järgnevate aastate prognoose võib pidada realistlikeks. Prantsusmaa valitsus teatas 6. veebruaril komisjonile, et makromajanduslikud ja riigi rahandust käsitlevad prognoosid vaadatakse üle.

| (4) | Komisjoni talituste vaheprognoosi kohaselt oli valitsemissektori eelarve puudujääk 2008. aastal hinnanguliselt 3,2 % SKPst, mis on programmis esitatud näitajast 0,3 % suurem, kuid mida on kinnitatud eespool nimetatud 6. veebruari kirjas (4). Erinevust 0,9 % SKPst eelmise ajakohastatud versiooni eesmärgiga (2,3 % SKPst) saab suurel määral seletada i) loodetust halvemate tulemustega 2007. aastal (0,3 % SKPst); ii) märkimisväärselt nõrgema SKP reaalkasvuga 2008. aastal, kui loodeti eelmises ajakohastatud versioonis, vähendades maksutulu võrreldes kavaga (0,3 % võrra SKPst) ning iii) suuremate intressimaksetega, mis on tingitud 2008. aasta kõrgema inflatsiooni mõjust võlahalduskuludele inflatsiooniga indekseeritud võlakirjade puhul (0,2 % SKPst). |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni talituste vaheprognoosi kohaselt oli valitsemissektori eelarve puudujääk 2008. aastal hinnanguliselt 3,2 % SKPst, mis on programmis esitatud näitajast 0,3 % suurem, kuid mida on kinnitatud eespool nimetatud 6. veebruari kirjas (4). Erinevust 0,9 % SKPst eelmise ajakohastatud versiooni eesmärgiga (2,3 % SKPst) saab suurel määral seletada i) loodetust halvemate tulemustega 2007. aastal (0,3 % SKPst); ii) märkimisväärselt nõrgema SKP reaalkasvuga 2008. aastal, kui loodeti eelmises ajakohastatud versioonis, vähendades maksutulu võrreldes kavaga (0,3 % võrra SKPst) ning iii) suuremate intressimaksetega, mis on tingitud 2008. aasta kõrgema inflatsiooni mõjust võlahalduskuludele inflatsiooniga indekseeritud võlakirjade puhul (0,2 % SKPst).

| (5) | Ajakohastatud versioonis on 2009. aasta eelarvepuudujäägi eesmärk 3,9 % SKPst, võrreldes komisjoni talituste vaheprognoosis esitatud 5,4 %-ga. Puudujäägi suurenemine 2009. aastal kajastab automaatsete stabilisaatorite mõju vastuseks majandussurutisele, kuid ka 2008. aasta stimuleerivate meetmete mõju 0,8 % ulatuses SKPst. Hiljuti teatas valitsus eelarvepuudujäägi suuremast eesmärgist 4,4 % SKPst (5). Ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud teabe ja komisjoni talituste tehtud arvutuste kohaselt peaks struktuurne puudujääk (s.t tsükliliselt kohandatud eelarveseisund ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) suurenema 2009. aastal 3 %-ni SKPst, võrreldes 2,5 %-ga 2008. aastal. Kõnealust eelarvepoliitikat võib käsitada ekspansiivsena ning see on täiesti seletatav stimuleerivate meetmete paketiga seotud fiskaalse impulsiga. |
| --- | --- |

(5)

Ajakohastatud versioonis on 2009. aasta eelarvepuudujäägi eesmärk 3,9 % SKPst, võrreldes komisjoni talituste vaheprognoosis esitatud 5,4 %-ga. Puudujäägi suurenemine 2009. aastal kajastab automaatsete stabilisaatorite mõju vastuseks majandussurutisele, kuid ka 2008. aasta stimuleerivate meetmete mõju 0,8 % ulatuses SKPst. Hiljuti teatas valitsus eelarvepuudujäägi suuremast eesmärgist 4,4 % SKPst (5). Ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud teabe ja komisjoni talituste tehtud arvutuste kohaselt peaks struktuurne puudujääk (s.t tsükliliselt kohandatud eelarveseisund ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) suurenema 2009. aastal 3 %-ni SKPst, võrreldes 2,5 %-ga 2008. aastal. Kõnealust eelarvepoliitikat võib käsitada ekspansiivsena ning see on täiesti seletatav stimuleerivate meetmete paketiga seotud fiskaalse impulsiga.

| (6) | Programmis esitatud Prantsusmaa eelarvestrateegia sihiks keskpikal perioodil on saavutada 2012. aastaks keskpika perioodi eesmärk, milleks on struktuurselt tasakaalus eelarve. Kooskõlas programmi prognoosidega, mis vaadati läbi eespool nimetatud 6. veebruari kirjas, ulatub valitsemissektori eelarve puudujääk 2009. aastal 4,4 %-ni SKPst (varem 3,9 % SKPst) ning langeb seejärel 2010. aastal uuesti 3,1 %-le SKPst (varem 2,7 % SKPst), kuna majanduse elavdamise kava mõju eelarvele kaoks. See on võrreldav komisjoni talituste vaheprognoosiga, mille kohaselt valitsemissektori eelarve puudujääk suureneb 2009. aastal 5,4 %-ni SKPst ning väheneb seejärel 2010. aastal 5,0 %-ni SKPst. Eespool nimetatud kirjas läbivaadatud prognooside kohaselt hinnatakse, et puudujääk väheneb pärast 2010. aastat, kahanedes 1,5 %-ni SKPst 2012. aastal. Esmane tasakaal järgib sama suundumust. Struktuurne puudujääk saavutab haripunkti tasemel 3 % SKPst 2009. aastal ja väheneb ligikaudu 1 % võrra SKPst 2010. aastal ja 0,5 % võrra SKPst aastas järgnevatel aastatel. Lisaks majanduse elavdamise kava lõppemisele loodetakse seda saavutada konkreetsete kulutuste piiramisega. Ajakohastatud programmi kohaselt peaks võla suhe SKPsse suurenema 69,1 %-ni 2009. aastal ja üldiselt stabiliseeruma 69,4 %-l 2010. aastal enne kerget langust kahel järgmisel aastal. Lisaks eelarvepoliitikale hõlmab see pankade rekapitaliseerimise mõju ja osalemist strateegiliste investeeringute fondis (6), mis ulatub ligikaudu 0,75 %-ni SKPst, kuid ei hõlma tagatiskavast tulenevaid võimalikke tingimuslikke kohustisi. Komisjoni talituste vaheprognoosi kohaselt ulatuks võla suhe 72,4 %-ni SKPst 2009. aastal ja 76 %-ni SKPst 2010. aastal; erinevust ajakohastatud stabiilsusprogrammiga selgitatakse erinevustega majanduskasvu ja valitsemissektori eelarve puudujääki käsitlevates andmetes. |
| --- | --- |

(6)

Programmis esitatud Prantsusmaa eelarvestrateegia sihiks keskpikal perioodil on saavutada 2012. aastaks keskpika perioodi eesmärk, milleks on struktuurselt tasakaalus eelarve. Kooskõlas programmi prognoosidega, mis vaadati läbi eespool nimetatud 6. veebruari kirjas, ulatub valitsemissektori eelarve puudujääk 2009. aastal 4,4 %-ni SKPst (varem 3,9 % SKPst) ning langeb seejärel 2010. aastal uuesti 3,1 %-le SKPst (varem 2,7 % SKPst), kuna majanduse elavdamise kava mõju eelarvele kaoks. See on võrreldav komisjoni talituste vaheprognoosiga, mille kohaselt valitsemissektori eelarve puudujääk suureneb 2009. aastal 5,4 %-ni SKPst ning väheneb seejärel 2010. aastal 5,0 %-ni SKPst. Eespool nimetatud kirjas läbivaadatud prognooside kohaselt hinnatakse, et puudujääk väheneb pärast 2010. aastat, kahanedes 1,5 %-ni SKPst 2012. aastal. Esmane tasakaal järgib sama suundumust. Struktuurne puudujääk saavutab haripunkti tasemel 3 % SKPst 2009. aastal ja väheneb ligikaudu 1 % võrra SKPst 2010. aastal ja 0,5 % võrra SKPst aastas järgnevatel aastatel. Lisaks majanduse elavdamise kava lõppemisele loodetakse seda saavutada konkreetsete kulutuste piiramisega. Ajakohastatud programmi kohaselt peaks võla suhe SKPsse suurenema 69,1 %-ni 2009. aastal ja üldiselt stabiliseeruma 69,4 %-l 2010. aastal enne kerget langust kahel järgmisel aastal. Lisaks eelarvepoliitikale hõlmab see pankade rekapitaliseerimise mõju ja osalemist strateegiliste investeeringute fondis (6), mis ulatub ligikaudu 0,75 %-ni SKPst, kuid ei hõlma tagatiskavast tulenevaid võimalikke tingimuslikke kohustisi. Komisjoni talituste vaheprognoosi kohaselt ulatuks võla suhe 72,4 %-ni SKPst 2009. aastal ja 76 %-ni SKPst 2010. aastal; erinevust ajakohastatud stabiilsusprogrammiga selgitatakse erinevustega majanduskasvu ja valitsemissektori eelarve puudujääki käsitlevates andmetes.

| (7) | Eelarve täitmine võib programmiperioodi jooksul halveneda. Esiteks ei kajasta need veel 2008. aasta halvemaid tulemusi (0,3 % võrra SKPst), mis leidsid hiljuti kinnitust eespool nimetatud kirjas. Kõnealused tulemused kajastavad ka asjaolu, et eelarve konsolideerimine ei ole õnnestunud majanduse tõusuaegadel või tavaolukorras (7) ning see selgitab osaliselt 2009. aasta puudujäägile seatud eesmärgi suuremaks korrigeerimist 4,4 %-ni SKPst (mille puhul võetakse arvesse ka ettevõtetele tulumaksu vähendamist). Veelgi olulisem on, et programmis esitatud makromajanduslik prognoos ei sisalda praegu eeldatavat majanduslangust 2009. aastaks, mis isegi valitsuse teatatud ajakohastatud puudujääki käsitleva eesmärgi puhul viitab eelarvega seotud tõsistele ohtudele. Pealegi lisandub automaatsete stabilisaatorite mõjule ülekulutuste oht tervishoius (8). Võttes arvesse kohalike omavalitsuste varasemaid tulemusi, valitseb oht, et kavandatud kulutustega seotud eesmärke ei saavutata. Samuti suurenevad võlastsenaariumiga seotud ohud, mis kajastavad ohte eelarve tasakaalule ning finantssektori stabiliseerimise meetmete võimalikku mõju. |
| --- | --- |

(7)

Eelarve täitmine võib programmiperioodi jooksul halveneda. Esiteks ei kajasta need veel 2008. aasta halvemaid tulemusi (0,3 % võrra SKPst), mis leidsid hiljuti kinnitust eespool nimetatud kirjas. Kõnealused tulemused kajastavad ka asjaolu, et eelarve konsolideerimine ei ole õnnestunud majanduse tõusuaegadel või tavaolukorras (7) ning see selgitab osaliselt 2009. aasta puudujäägile seatud eesmärgi suuremaks korrigeerimist 4,4 %-ni SKPst (mille puhul võetakse arvesse ka ettevõtetele tulumaksu vähendamist). Veelgi olulisem on, et programmis esitatud makromajanduslik prognoos ei sisalda praegu eeldatavat majanduslangust 2009. aastaks, mis isegi valitsuse teatatud ajakohastatud puudujääki käsitleva eesmärgi puhul viitab eelarvega seotud tõsistele ohtudele. Pealegi lisandub automaatsete stabilisaatorite mõjule ülekulutuste oht tervishoius (8). Võttes arvesse kohalike omavalitsuste varasemaid tulemusi, valitseb oht, et kavandatud kulutustega seotud eesmärke ei saavutata. Samuti suurenevad võlastsenaariumiga seotud ohud, mis kajastavad ohte eelarve tasakaalule ning finantssektori stabiliseerimise meetmete võimalikku mõju.

| (8) | Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on pisut väiksem kui Euroopa Liidu keskmine, kusjuures pensionikulude kasv on mõnevõrra väiksem juba teostatud pensionireformide tõttu, näiteks eripensionide süsteem (régimes spéciaux), mille eesmärk on kohandada nõutavat sissemaksete perioodi muude süsteemide eeskirjadega. Programmis prognoositud 2008. aasta eelarveseisundis, mis on halvem kui eelmise programmi lähtepositsioon, suurendab elanikkonna vananemise mõju eelarvele veelgi jätkusuutlikkuse mahajäämust. Kui lähtepositsiooniks võtta komisjoni talituste 2009. aasta eelarveseisundi vaheprognoos, suureneks jätkusuutlikkuse mahajäämus. Koguvõla praegune tase on kõrgem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest. Eespool nimetatud finantssektori stabiliseerimiskavad, mille Prantsusmaa on kasutusele võtnud, võivad mõjutada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, kui valitsuse toetuse kulusid tulevikus täielikult tasa ei teenita. Suurema esmase ülejäägi tagamine keskpika perioodi jooksul, nagu on programmiga juba ette nähtud, aitaks vähendada keskpika perioodi ohtusid riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. |
| --- | --- |

(8)

Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on pisut väiksem kui Euroopa Liidu keskmine, kusjuures pensionikulude kasv on mõnevõrra väiksem juba teostatud pensionireformide tõttu, näiteks eripensionide süsteem (régimes spéciaux), mille eesmärk on kohandada nõutavat sissemaksete perioodi muude süsteemide eeskirjadega. Programmis prognoositud 2008. aasta eelarveseisundis, mis on halvem kui eelmise programmi lähtepositsioon, suurendab elanikkonna vananemise mõju eelarvele veelgi jätkusuutlikkuse mahajäämust. Kui lähtepositsiooniks võtta komisjoni talituste 2009. aasta eelarveseisundi vaheprognoos, suureneks jätkusuutlikkuse mahajäämus. Koguvõla praegune tase on kõrgem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest. Eespool nimetatud finantssektori stabiliseerimiskavad, mille Prantsusmaa on kasutusele võtnud, võivad mõjutada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, kui valitsuse toetuse kulusid tulevikus täielikult tasa ei teenita. Suurema esmase ülejäägi tagamine keskpika perioodi jooksul, nagu on programmiga juba ette nähtud, aitaks vähendada keskpika perioodi ohtusid riigi rahanduse jätkusuutlikkusele.

| (9) | Prantsusmaa varasemad tulemused näitavad, et valitsemissektori ülekulud ei ole viimase kümne aasta jooksul olnud erandlikud, mis kinnitab eelarve-eeskirjade nõrkust. 23. juulil 2008. aastal vastuvõetud põhiseaduse reformiga võeti üldeesmärgina kasutusele valitsemissektori eelarve tasakaal (9). Siiski tõstatab tasakaalustatud eelarve-eesmärgi mittesiduv olemus küsimuse, kas selle järgimist on võimalik tõhusalt kontrollida. Reformiga võeti kasutusele ka alates 2009. aastast parlamendi poolt kinnitatav mitmeaastane eelarve, mis on ette nähtud ajavahemikuks 2009–2012, st samaks ajavahemikuks kui stabiilsusprogramm. Kõnealune reform peaks aitama tõhustada riigi rahanduse haldamist ja parandama eelarvedistsipliini.
  Lisaks võeti pärast riikliku poliitika üldise läbivaatamise alustamist 2007. aasta keskel mitmeid meetmeid valitsemissektori kulude tõhususe suurendamiseks, sealhulgas riigiteenistujate arvu vähendamiseks. Uus võla-eeskiri, mida kohaldatakse sotsiaalkindlustuse allsektori suhtes, jõustus 2008. aastal (10). |
| --- | --- |

(9)

Prantsusmaa varasemad tulemused näitavad, et valitsemissektori ülekulud ei ole viimase kümne aasta jooksul olnud erandlikud, mis kinnitab eelarve-eeskirjade nõrkust. 23. juulil 2008. aastal vastuvõetud põhiseaduse reformiga võeti üldeesmärgina kasutusele valitsemissektori eelarve tasakaal (9). Siiski tõstatab tasakaalustatud eelarve-eesmärgi mittesiduv olemus küsimuse, kas selle järgimist on võimalik tõhusalt kontrollida. Reformiga võeti kasutusele ka alates 2009. aastast parlamendi poolt kinnitatav mitmeaastane eelarve, mis on ette nähtud ajavahemikuks 2009–2012, st samaks ajavahemikuks kui stabiilsusprogramm. Kõnealune reform peaks aitama tõhustada riigi rahanduse haldamist ja parandama eelarvedistsipliini.

Lisaks võeti pärast riikliku poliitika üldise läbivaatamise alustamist 2007. aasta keskel mitmeid meetmeid valitsemissektori kulude tõhususe suurendamiseks, sealhulgas riigiteenistujate arvu vähendamiseks. Uus võla-eeskiri, mida kohaldatakse sotsiaalkindlustuse allsektori suhtes, jõustus 2008. aastal (10).

| (10) | Finantskriisi tingimustes võttis Prantsusmaa valitsus mitmeid meetmeid finantssektori stabiilsuse tagamiseks. Selleks et leevendada kriisi mõju Prantsusmaa pankade krediidivõimele, otsustas valitsus (11) osta 40 miljardi EUR ulatuva allutatud pangavõla ilma hääleõigusi omandamata. Vastutasuks on pangad kohustunud suurendama laenude andmist majandusele, et toetus vastaks majandussubjektide vajadustele. Lisaks on pangavõlgade tagamiseks seadusega ette nähtud 320 miljardit EUR (12). Alates finantskriisi algusest tekkinud tugeva survega pankadevaheliste laenude turule on kõnealuse tagatiskava eesmärk parandada pankade juurdepääsu rahastamisvahenditele. Pangad maksavad riikliku laenutagatise eest tasu ja annavad tagatise. |
| --- | --- |

(10)

Finantskriisi tingimustes võttis Prantsusmaa valitsus mitmeid meetmeid finantssektori stabiilsuse tagamiseks. Selleks et leevendada kriisi mõju Prantsusmaa pankade krediidivõimele, otsustas valitsus (11) osta 40 miljardi EUR ulatuva allutatud pangavõla ilma hääleõigusi omandamata. Vastutasuks on pangad kohustunud suurendama laenude andmist majandusele, et toetus vastaks majandussubjektide vajadustele. Lisaks on pangavõlgade tagamiseks seadusega ette nähtud 320 miljardit EUR (12). Alates finantskriisi algusest tekkinud tugeva survega pankadevaheliste laenude turule on kõnealuse tagatiskava eesmärk parandada pankade juurdepääsu rahastamisvahenditele. Pangad maksavad riikliku laenutagatise eest tasu ja annavad tagatise.

| (11) | Vastuseks kriisiolukorrale avaldas Prantsusmaa valitsus 4. detsembril majanduse elavdamise kava, mida võib kirjeldada kui tulu- ja kuluvahendite tasakaalustatud kogumit ning mis on kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga. Selle meetmed hõlmavad riiklikke investeeringuid (peamiselt riigi osalusega äriühingud, infrastruktuurid, teadusuuringud ja riigikaitse), tööturumeetmeid (nt väikeettevõtete tööandjate täielik maksuvabastus sotsiaalkindlustusmaksetest uute töötajate puhul), toetust äriühingutele (nt valdkondlik abi ehituses ja autotööstuses, samuti valituse toetuste kiirem väljamaksmine ettevõtjatele, eelkõige VKEdele) ning majapidamiste ostujõu toetust (peamiselt 200 EUR suurune toetus väiksema sissetulekuga majapidamistele). Paketti võib käsitada sihipärase ja õigeaegsena. Esitatud meetmed on ajutised ja seega ümberpööratavad ning pärast 2010. aastat ei kaasne nendega kulusid riigi rahandusele. Valitsus viib ellu ka mitmeid struktuurireforme, millel on eeldatavasti positiivne mõju võimalikule majanduskasvule ning pikas perspektiivis seega ka riigi rahandusele. Kaupade ja teenuste turu puhul on eespool nimetatud majanduse reformimist käsitleva seaduse eesmärk suurendada võimalikku majanduskasvu, edendades eelkõige eraettevõtlust ja vähendades olemasolevaid konkurentsitõkkeid, sealhulgas jaemüügisektoris. Tööturuga seoses on samuti vastu võetud uusi seadusi, eelkõige seoses turvalise paindlikkusega. 2008. aasta juunis vastu võetud tööturu moderniseerimist käsitleva seadusega võetakse üle esimene sotsiaalpartnerite kutsealaülene kokkulepe, mille eesmärk on töötada välja usaldusväärsemad ja paindlikumad lepingud. Põhjalikult reformiti sotsiaalse dialoogi pidamise menetlust, et lihtsustada häälteenamusega otsustamist. Kõnealused meetmed on kooskõlas keskpika reformi ajakavaga ja komisjoni poolt 28. jaanuaril 2009 majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia alusel antud riigipõhiste soovitustega. |
| --- | --- |

(11)

Vastuseks kriisiolukorrale avaldas Prantsusmaa valitsus 4. detsembril majanduse elavdamise kava, mida võib kirjeldada kui tulu- ja kuluvahendite tasakaalustatud kogumit ning mis on kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga. Selle meetmed hõlmavad riiklikke investeeringuid (peamiselt riigi osalusega äriühingud, infrastruktuurid, teadusuuringud ja riigikaitse), tööturumeetmeid (nt väikeettevõtete tööandjate täielik maksuvabastus sotsiaalkindlustusmaksetest uute töötajate puhul), toetust äriühingutele (nt valdkondlik abi ehituses ja autotööstuses, samuti valituse toetuste kiirem väljamaksmine ettevõtjatele, eelkõige VKEdele) ning majapidamiste ostujõu toetust (peamiselt 200 EUR suurune toetus väiksema sissetulekuga majapidamistele). Paketti võib käsitada sihipärase ja õigeaegsena. Esitatud meetmed on ajutised ja seega ümberpööratavad ning pärast 2010. aastat ei kaasne nendega kulusid riigi rahandusele. Valitsus viib ellu ka mitmeid struktuurireforme, millel on eeldatavasti positiivne mõju võimalikule majanduskasvule ning pikas perspektiivis seega ka riigi rahandusele. Kaupade ja teenuste turu puhul on eespool nimetatud majanduse reformimist käsitleva seaduse eesmärk suurendada võimalikku majanduskasvu, edendades eelkõige eraettevõtlust ja vähendades olemasolevaid konkurentsitõkkeid, sealhulgas jaemüügisektoris. Tööturuga seoses on samuti vastu võetud uusi seadusi, eelkõige seoses turvalise paindlikkusega. 2008. aasta juunis vastu võetud tööturu moderniseerimist käsitleva seadusega võetakse üle esimene sotsiaalpartnerite kutsealaülene kokkulepe, mille eesmärk on töötada välja usaldusväärsemad ja paindlikumad lepingud. Põhjalikult reformiti sotsiaalse dialoogi pidamise menetlust, et lihtsustada häälteenamusega otsustamist. Kõnealused meetmed on kooskõlas keskpika reformi ajakavaga ja komisjoni poolt 28. jaanuaril 2009 majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia alusel antud riigipõhiste soovitustega.

| (12) | Pärast riigi rahanduse olukorra halvenemist 2007. ja 2008. aastal, kui majandustingimused olid soodsamad, on eelarvepoliitika 2009. aastal halvemates majandustingimustes ekspansiivne (peegeldades Prantsusmaa valitsuse reageeringut Euroopa majanduse elavdamise kavale). Järgnevatel aastatel on kavas riigirahanduse konsolideerimine vastavalt programmile; kuid võttes arvesse märkimisväärset ohtu eelarve-eesmärkidele, mis on seotud puudujäägiga tublisti üle 3 % SKPst 2009. ja 2010. aastal, ei saavutata keskpika perioodi eesmärgiks seatud tasakaalus struktuurset eelarvet 2012. aastaks.
  Sellega seoses saab Prantsusmaa vähendada ülekulude ohtu, rakendades ja parandades riigi rahanduse raamistikku, eelkõige seoses kulutusi reguleerivate eeskirjadega. Võttes arvesse eespool osutatud riske seoses hinnangulise võlaga, on 2009. aastal ekspansiivset eelarvepoliitikat kajastav võla suhe suur ning lähiaastatel on vaja otsustavaid meetmeid kõnealuse suundumuse muutmiseks. |
| --- | --- |

(12)

Pärast riigi rahanduse olukorra halvenemist 2007. ja 2008. aastal, kui majandustingimused olid soodsamad, on eelarvepoliitika 2009. aastal halvemates majandustingimustes ekspansiivne (peegeldades Prantsusmaa valitsuse reageeringut Euroopa majanduse elavdamise kavale). Järgnevatel aastatel on kavas riigirahanduse konsolideerimine vastavalt programmile; kuid võttes arvesse märkimisväärset ohtu eelarve-eesmärkidele, mis on seotud puudujäägiga tublisti üle 3 % SKPst 2009. ja 2010. aastal, ei saavutata keskpika perioodi eesmärgiks seatud tasakaalus struktuurset eelarvet 2012. aastaks.

Sellega seoses saab Prantsusmaa vähendada ülekulude ohtu, rakendades ja parandades riigi rahanduse raamistikku, eelkõige seoses kulutusi reguleerivate eeskirjadega. Võttes arvesse eespool osutatud riske seoses hinnangulise võlaga, on 2009. aastal ekspansiivset eelarvepoliitikat kajastav võla suhe suur ning lähiaastatel on vaja otsustavaid meetmeid kõnealuse suundumuse muutmiseks.

| (13) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud ja enamik vabatahtlikest andmetest (13). |
| --- | --- |

(13)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud ja enamik vabatahtlikest andmetest (13).

Üldine järeldus on, et eelarvepuudujääk kerkis 2008. aastal veidi üle 3 % SKPst ebapiisava edu tõttu soodsamate majandustingimuste valitsemise ajal ning seoses majandusolukorra halvenemisega eelkõige 2008. aasta viimases kvartalis. Tugeva majanduslangusega toimetulemiseks võttis valitsus kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga vastu majanduse elavdamise riikliku kava, mis on sihipärane, ajutine ja õigeaegne. Kõnealune ajutine eelarvepoliitika lõdvendamine koos tugeva majanduslangusega põhjustaks valitsemissektori eelarve puudujäägi suurenemist 2009. aastal. Järgnevatel aastatel on programmiga ette nähtud riigi rahanduse tugevdamine piirangute kaudu, eelkõige 2010. aastal. Ohud on seotud eelkõige programmi märkimisväärselt optimistlike makromajanduslike prognoosidega ja praeguse ebakindla olukorraga, kuid need kajastavad ka kulutustega seotud eeskirjade mittesiduvat olemust. Seepärast võib hilisematel aastatel, kui majandus tugevneb, olla vaja edasisi jõupingutusi eelarve konsolideerimiseks. Juba vastuvõetud struktuurireformidega loodetakse aidata kaasa võimaliku majanduskasvu suurendamisele, parandada konkurentsivõimet ja jätkata eelarve konsolideerimist.

Eespool esitatud hinnangut silmas pidades soovitatakse Prantsusmaal:

| i) | rakendada 2009. aastaks kavandatud fiskaalmeetmeid, sealhulgas Euroopa majanduse elavdamise kava kohaseid stimuleerivaid meetmeid stabiilsuse ja kasvu pakti raames, järgides samal ajal eesmärki vältida riigi rahanduse olukorra edasist halvenemist; |
| --- | --- |

i)

rakendada 2009. aastaks kavandatud fiskaalmeetmeid, sealhulgas Euroopa majanduse elavdamise kava kohaseid stimuleerivaid meetmeid stabiilsuse ja kasvu pakti raames, järgides samal ajal eesmärki vältida riigi rahanduse olukorra edasist halvenemist;

| ii) | majandustegevuse prognoositavat elavnemist silmas pidades konsolideerida eelarve 2010. aastal ja kiirendada selle kohandamise tempot järgnevatel aastatel, et tagada eelarvepuudujäägi kiire vähendamine alla kontrollväärtuse, asudes selle abil vähendama võla suhet SKPsse; |
| --- | --- |

ii)

majandustegevuse prognoositavat elavnemist silmas pidades konsolideerida eelarve 2010. aastal ja kiirendada selle kohandamise tempot järgnevatel aastatel, et tagada eelarvepuudujäägi kiire vähendamine alla kontrollväärtuse, asudes selle abil vähendama võla suhet SKPsse;

| iii) | täitma tõhusalt kehtivaid kulutusi reguleerivaid eeskirju ja võtma täiendavaid meetmeid, et tagada valitsemissektori kulude vähendamise mitmeaastaste ambitsioonikate eesmärkide järgimine kõikide allsektorite poolt ning jätkata riikliku poliitika üldise läbivaatamise raames võetud meetmete rakendamist. Rakendada struktuurireformide programmi, eelkõige pensionisüsteemi jätkusuutlikkuse osas. |
| --- | --- |

iii)

täitma tõhusalt kehtivaid kulutusi reguleerivaid eeskirju ja võtma täiendavaid meetmeid, et tagada valitsemissektori kulude vähendamise mitmeaastaste ambitsioonikate eesmärkide järgimine kõikide allsektorite poolt ning jätkata riikliku poliitika üldise läbivaatamise raames võetud meetmete rakendamist. Rakendada struktuurireformide programmi, eelkõige pensionisüsteemi jätkusuutlikkuse osas.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutuse %) | SP dets 2008 | 2,2 | 1,0 | 0,2– 0,5 | 2,0 | 2,5 | 2,5 |
| KOM jaan 2009 | 2,2 | 0,7 | – 1,8 | 0,4 | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 2– 2,5 | 2– 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP dets 2008 | 1,6 | 3,3 | 1,5 | 1 | 1 | 1 |
| KOM jaan 2009 | 1,6 | 3,2 | 0,8 | 1,5 | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 1,4 | 1,7 | 1,6 | 1,6 | 1,6 | 1,6 |
| SKP lõhe (14)

  (% potentsiaalsest SKPst) | SP dets 2008 | 0,4 | – 0,6 | – 1,8 | – 1,6 | – 1.1 | – 0.4 |
| KOM jaan 2009 (15) | 1,8 | 1,0 | – 1,7 | – 2,3 | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | – 0,8 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,3 | 0,0 |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | SP dets 2008 | – 2,8 | – 3,4 | – 2,6 | – 2,5 | – 2,4 | – 2,4 |
| KOM jaan 2009 | – 2,8 | – 3,8 | – 4,0 | – 3,9 | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | – 2,3 | – 2,5 | – 2,3 | – 2,2 | – 2,1 | – 2,0 |
| Valitsemissektori tulud
  (% SKPst) | SP dets 2008 | 49,7 | 49,8 | 49,6 | 50,0 | 50,0 | 50,2 |
| KOM jaan 2009 | 49,7 | 49,6 | 49,4 | 49,9 | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 50,7 | 50,4 | 50,1 | 50,0 | 50,0 | 50,0 |
| Valitsemissektori kulud
  (% SKPst) | SP dets 2008 | 52,4 | 52,7 | 53,5 | 52,7 | 52,0 | 51,3 |
| KOM jaan 2009 | 52,4 | 52,7 | 54,9 | 54,9 | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 53,2 | 52,6 | 51,9 | 51,2 | 50,6 | 49,9 |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2008 | – 2,7 | – 2,9 | – 3,9 | – 2,7 | – 1,9 | – 1,1 |
| Rahandusministeeriumi andmed lisatakse hiljem | – 2,7 | – 3,2 | – 4,4 | – 3,1 | – 2,3 | – 1,5 |
| KOM jaan 2009 | – 2,7 | – 3,2 | – 5,4 | – 5,0 | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | – 2,4 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | – 0,6 | 0,0 |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2008 | 0,1 | 0,0 | – 1,1 | 0,1 | 0,9 | 1,7 |
| KOM jaan 2009 | 0,1 | – 0,3 | – 2,6 | – 2,1 | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 0,2 | 0,5 | 0,9 | 1,4 | 2,0 | 2,5 |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (14)

  (% SKPst) | SP dets 2008 | – 2,9 | – 2,6 | – 3,0 | – 1,9 | – 1,4 | – 0,9 |
| KOM jaan 2009 | – 3,5 | – 3,7 | – 4,6 | – 3,8 | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,4 | 0,0 |
| Struktuurne tasakaal (16)

  (% SKPst) | SP dets 2008 | – 2,9 | – 2,6 | – 3,0 | – 1,9 | – 1,4 | – 0,9 |
| KOM jaan 2009 | – 3,6 | – 3,8 | – 4,6 | – 3,8 | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,4 | 0,0 |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP dets 2008 | 63,9 | 66,7 | 69,1 | 69,4 | 68,5 | 66,8 |
| KOM jaan 2009 | 63,9 | 67,1 | 72,4 | 76,0 | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 64,2 | 64,0 | 63,2 | 61,9 | 60,2 | 57,9 |
| Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

SKP reaalkasv

(muutuse %)

SP dets 2008

2,2

1,0

0,2– 0,5

2,0

2,5

2,5

KOM jaan 2009

2,2

0,7

– 1,8

0,4

puudub

puudub

SP nov 2007

2– 2,5

2– 2,5

2,5

2,5

2,5

2,5

THHI inflatsioon

(%)

SP dets 2008

1,6

3,3

1,5

Formula

Formula

Formula

KOM jaan 2009

1,6

3,2

0,8

1,5

puudub

puudub

SP nov 2007

1,4

1,7

1,6

1,6

1,6

1,6

SKP lõhe (14)

(% potentsiaalsest SKPst)

SP dets 2008

0,4

– 0,6

– 1,8

– 1,6

– 1.1

– 0.4

KOM jaan 2009 (15)

1,8

1,0

– 1,7

– 2,3

puudub

puudub

SP nov 2007

– 0,8

– 0,8

– 0,6

– 0,5

– 0,3

0,0

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

SP dets 2008

– 2,8

– 3,4

– 2,6

– 2,5

– 2,4

– 2,4

KOM jaan 2009

– 2,8

– 3,8

– 4,0

– 3,9

puudub

puudub

SP nov 2007

– 2,3

– 2,5

– 2,3

– 2,2

– 2,1

– 2,0

Valitsemissektori tulud

(% SKPst)

SP dets 2008

49,7

49,8

49,6

50,0

50,0

50,2

KOM jaan 2009

49,7

49,6

49,4

49,9

puudub

puudub

SP nov 2007

50,7

50,4

50,1

50,0

50,0

50,0

Valitsemissektori kulud

(% SKPst)

SP dets 2008

52,4

52,7

53,5

52,7

52,0

51,3

KOM jaan 2009

52,4

52,7

54,9

54,9

puudub

puudub

SP nov 2007

53,2

52,6

51,9

51,2

50,6

49,9

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2008

– 2,7

– 2,9

– 3,9

– 2,7

– 1,9

– 1,1

Rahandusministeeriumi andmed lisatakse hiljem

– 2,7

– 3,2

– 4,4

– 3,1

– 2,3

– 1,5

KOM jaan 2009

– 2,7

– 3,2

– 5,4

– 5,0

puudub

puudub

SP nov 2007

– 2,4

– 2,3

– 1,7

– 1,2

– 0,6

0,0

Esmane tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2008

0,1

0,0

– 1,1

0,1

0,9

1,7

KOM jaan 2009

0,1

– 0,3

– 2,6

– 2,1

puudub

puudub

SP nov 2007

0,2

0,5

0,9

1,4

2,0

2,5

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (14)

(% SKPst)

SP dets 2008

– 2,9

– 2,6

– 3,0

– 1,9

– 1,4

– 0,9

KOM jaan 2009

– 3,5

– 3,7

– 4,6

– 3,8

puudub

puudub

SP nov 2007

– 2,0

– 1,9

– 1,4

– 1,0

– 0,4

0,0

Struktuurne tasakaal (16)

(% SKPst)

SP dets 2008

– 2,9

– 2,6

– 3,0

– 1,9

– 1,4

– 0,9

KOM jaan 2009

– 3,6

– 3,8

– 4,6

– 3,8

puudub

puudub

SP nov 2007

– 2,0

– 1,9

– 1,4

– 1,0

– 0,4

0,0

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP dets 2008

63,9

66,7

69,1

69,4

68,5

66,8

KOM jaan 2009

63,9

67,1

72,4

76,0

puudub

puudub

SP nov 2007

64,2

64,0

63,2

61,9

60,2

57,9

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Hinnangus on eelkõige arvesse võetud komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi, kuid ka muud selleks ajaks kättesaadavat teavet.

(3)  Komisjoni talituste vaheprognoosi kohaselt väheneb SKP 2009. aastal 1,8 % võrra; SKP kasv peaks seejärel taastuma 0,4 %-ni 2010. aastal, kuna tingimused finantssektoris ja usaldus paranevad ning ülemaailmne nõudlus taastub.

(4)  Pidades silmas asutamislepingu kontrollväärtust, nagu on esitatud Prantsusmaa majandus-, tööstus- ja tööhõiveministri saadetud kirjas, koostas komisjon 18.veebruaril 2009. aastal asutamislepingu artikli 104 lõike 3 kohase aruande.

(5)  Prantsusmaa majandus-, tööstus- ja tööhõiveministri 6. veebruaril saadetud kirja kohaselt on valitsemissektori eelarve puudujääk 2010. aastal hinnanguliselt 3,1 % SKPst.

(6)  Strateegilisi investeerimisfonde kasutatakse osalemiseks ettevõtete kapitalis.

(7)  Hinnang selle kohta, kas majanduses valitsevad head või halvad ajad, põhineb 2007. ja 2008. aasta positiivse SKP lõhe analüüsil (mis võiks tähendada head majandusolukorda), mida täiendatakse üldise majandushinnanguga, nagu tööhõive, eratarbimine, investeeringud või väline tasakaalustamatus, mis võib esialgseid järeldusi muuta. Selle põhjal valitsenuks Prantsusmaal 2007. aastal majanduse tõusuaeg ja 2008. aastal neutraalne olukord. Komisjoni talituste vaheprognoosi kohaselt (vt tehniline hinnang) halvenes struktuurne tasakaal SKP suhtes 2007. aastal siiski 0,3 protsendipunkti võrra ja 2008. aastal 0,2 protsendipunkti võrra.

(8)  Kui tervishoiukulutuste nominaalkasv ületab 2009. aasta sotsiaalkindlustuse rahastamise seadusega kehtestatud taseme rohkem kui 0,75 punkti võrra, käivitub hoiatusmenetlus.

(9)  Hiljuti vastu võetud põhiseaduse artikli 34 lõikes 4 on sätestatud, et: „Riigi tegevuse eesmärgid määratakse kindlaks planeerimisseadustega. Riigi rahanduse mitmeaastased suunised määratakse kindlaks planeerimisseadustega. Need kuuluvad avaliku halduse bilansi tasakaalu eesmärkide hulka”.

(10)  Sotsiaalkindlustusvõlgade tagasimaksmine on hõlmatud erifondiga (Caisse d'Amortissement de la Dette Sociale — sotsiaalkindlustusvõlgade väljaostmise fond). 2005. aastal vastu võetud ja lõpuks 2008. aastal jõustunud uue seaduse kohaselt tuleb iga uus võlaülekanne fondi hüvitada uue tuluga, et mitte pikendada fondi kestust.

(11)  Valitsus on seni esitanud komisjonile taotluse 21 miljardi EUR ulatuses ning komisjon on selle heaks kiitnud; võlakirju on emiteeritud 10,5 miljardit EUR ulatuses.

(12)  Valitsus on seni esitanud komisjonile taotluse 265 miljardi EUR ulatuses ning komisjon on selle heaks kiitnud.

(13)  Puuduvad prognoosid lühi- ja pikaajaliste intressimäärade kohta.

(14)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud tasakaal ja SKP lõhe.

(15)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2007–2010 vastavalt 1,6 %, 1,4 %, 0.9 % ja 1,0 %.

(16)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Vastavalt kõige viimasele programmile on ühekordsed ja muud ajutised meetmed kogu hõlmatud perioodi (2007–2012) jooksul 0 % ning komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt 2007. aastal 0,1 % SKPst, 2008. aastal 0,1 %, mis kõik on puudujääki vähendavad; ning 2009. ja 2010. aastal 0 %.

Allikad:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 19.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/7

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

10. märts 2009,

Kreeka ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2011

(2009/C 64/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), eriti selle artikli 5 lõiget 3 (stabiilsusprogrammid),

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Kreeka ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2008–2011 (2). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Kreeka ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2008–2011 (2).

| (2) | Viimase kümne aasta jooksul on Kreeka majanduskasv olnud kiire, 4 % aastas. Samal ajal on sisemine ja väline tasakaalustamatus oluliselt suurenenud, mis on põhjustanud välisvõla kiire akumuleerumise, samal ajal kui valitsemissektori võlg on püsinud kõrgel tasemel. Võttes arvesse praeguse üleilmse majandus- ja finantskriisi mõju Kreeka majandusele, avaldab riskide võimalik ümberhindamine riigi võlakoormale veelgi suuremat survet.
  Vastavalt komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosile aeglustus SKP reaalkasv 2008. aastal 2,9 %-ni SKPst ning 2009. aastaks ennustatakse kasvu olulist aeglustumist, kuid see jääb siiski positiivseks. Valitsemissektori eelarve puudujääk on alates 2007. aastast püsinud kontrollväärtusest (3 % SKPst) kõrgemal (3) ning kuna Kreeka valitsemissektori võla suhe on üks ELi suuremaid, ei ole Kreekal võimalik anda rahalist impulssi, sest see ohustaks veelgi riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ja konkurentsivõimet. Sellest tulenevalt ei ole kavas stimuleerivate fiskaalmeetmete paketti. Kreeka ametiasutused on esitanud 2009. aasta eelarveseaduses mõned meetmed, mille eesmärk on kaitsta sotsiaalset ühtekuuluvust ning mis hõlmavad toetusi madala sissetulekuga majapidamistele. Kreekal seisab ees eelarve konsolideerimine, samas tuleb parandada riigi rahanduse kvaliteeti ning korrigeerida märkimisväärse sisemise ja välise tasakaalustamatuse põhjuseid. |
| --- | --- |

(2)

Viimase kümne aasta jooksul on Kreeka majanduskasv olnud kiire, 4 % aastas. Samal ajal on sisemine ja väline tasakaalustamatus oluliselt suurenenud, mis on põhjustanud välisvõla kiire akumuleerumise, samal ajal kui valitsemissektori võlg on püsinud kõrgel tasemel. Võttes arvesse praeguse üleilmse majandus- ja finantskriisi mõju Kreeka majandusele, avaldab riskide võimalik ümberhindamine riigi võlakoormale veelgi suuremat survet.

Vastavalt komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosile aeglustus SKP reaalkasv 2008. aastal 2,9 %-ni SKPst ning 2009. aastaks ennustatakse kasvu olulist aeglustumist, kuid see jääb siiski positiivseks. Valitsemissektori eelarve puudujääk on alates 2007. aastast püsinud kontrollväärtusest (3 % SKPst) kõrgemal (3) ning kuna Kreeka valitsemissektori võla suhe on üks ELi suuremaid, ei ole Kreekal võimalik anda rahalist impulssi, sest see ohustaks veelgi riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ja konkurentsivõimet. Sellest tulenevalt ei ole kavas stimuleerivate fiskaalmeetmete paketti. Kreeka ametiasutused on esitanud 2009. aasta eelarveseaduses mõned meetmed, mille eesmärk on kaitsta sotsiaalset ühtekuuluvust ning mis hõlmavad toetusi madala sissetulekuga majapidamistele. Kreekal seisab ees eelarve konsolideerimine, samas tuleb parandada riigi rahanduse kvaliteeti ning korrigeerida märkimisväärse sisemise ja välise tasakaalustamatuse põhjuseid.

| (3) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et SKP reaalkasv väheneb 3 %-lt 2008. aastal 1,1 %-le 2009. aastal ja on ülejäänud programmiperioodil keskmiselt 1,75 %. Olemasoleva teabe põhjal (4) hinnates tundub, et makromajanduslik stsenaarium tugineb soodsatel kasvuprognoosidel 2009. ja edaspidisteks aastateks. Stabiilsusprogrammi prognooside kohaselt jäävad stabiilseks eelkõige eratarbimine ja vähemal määral investeeringute kasv, mida soodustavad üsna suur tööhõive kasv ja optimistlik hinnang hiljutiste algatuste mõjule, millega toetatakse investeeringuid ja suurendatakse ELi struktuurifondide vahendite kasutamist. Lisaks sellele kujutavad Kreeka kaubanduspartnerite majandustegevuse langus ja rahvusvahelise kaubanduse halvenenud väljavaated endast märkimisväärset ohtu programmi makromajanduslikule stsenaariumile ning kajastavad peamiselt laevandus- ja turismisektori haavatavust praeguses kriisiolukorras. Programmi inflatsiooniprognoos näib olevat realistlik, samas on välise tasakaalustamatuse arengu hinnang keskpikas perspektiivis suhteliselt soodne. |
| --- | --- |

(3)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et SKP reaalkasv väheneb 3 %-lt 2008. aastal 1,1 %-le 2009. aastal ja on ülejäänud programmiperioodil keskmiselt 1,75 %. Olemasoleva teabe põhjal (4) hinnates tundub, et makromajanduslik stsenaarium tugineb soodsatel kasvuprognoosidel 2009. ja edaspidisteks aastateks. Stabiilsusprogrammi prognooside kohaselt jäävad stabiilseks eelkõige eratarbimine ja vähemal määral investeeringute kasv, mida soodustavad üsna suur tööhõive kasv ja optimistlik hinnang hiljutiste algatuste mõjule, millega toetatakse investeeringuid ja suurendatakse ELi struktuurifondide vahendite kasutamist. Lisaks sellele kujutavad Kreeka kaubanduspartnerite majandustegevuse langus ja rahvusvahelise kaubanduse halvenenud väljavaated endast märkimisväärset ohtu programmi makromajanduslikule stsenaariumile ning kajastavad peamiselt laevandus- ja turismisektori haavatavust praeguses kriisiolukorras. Programmi inflatsiooniprognoos näib olevat realistlik, samas on välise tasakaalustamatuse arengu hinnang keskpikas perspektiivis suhteliselt soodne.

| (4) | Ajakohastatud programmi hinnangute kohaselt on 2008. aasta valitsemissektori eelarve puudujääk 3,7 % SKPst (sh puudujääki vähendavad ühekordsed meetmed 0,4 % SKPst), mis on 0,75 protsendipunkti kõrgem kui komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosis. Seda tuleb võrrelda eelmises ajakohastatud programmis seatud eesmärgiga 1,6 % SKPst. 2-protsendipunktiline erinevus kajastab nii väiksemat tulude laekumist kui ka ülekulusid. Eelkõige prognoositakse tulude laekumist 1 protsendipunkti võrra vähem SKPst kui eelarves ette nähtud; selle põhjuseks on 2008. aastal rakendatud tulude suurendamise meetmete oodatust madalam tulemuslikkus. Ülekulude suuruseks on samuti 1 protsendipunkt SKPst ning selle peamiseks põhjuseks on kõrvalekalded kulutuste tegemisel, eelkõige oodatust suurem avaliku sektori tarbimine ja kõrgemad palgad. |
| --- | --- |

(4)

Ajakohastatud programmi hinnangute kohaselt on 2008. aasta valitsemissektori eelarve puudujääk 3,7 % SKPst (sh puudujääki vähendavad ühekordsed meetmed 0,4 % SKPst), mis on 0,75 protsendipunkti kõrgem kui komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosis. Seda tuleb võrrelda eelmises ajakohastatud programmis seatud eesmärgiga 1,6 % SKPst. 2-protsendipunktiline erinevus kajastab nii väiksemat tulude laekumist kui ka ülekulusid. Eelkõige prognoositakse tulude laekumist 1 protsendipunkti võrra vähem SKPst kui eelarves ette nähtud; selle põhjuseks on 2008. aastal rakendatud tulude suurendamise meetmete oodatust madalam tulemuslikkus. Ülekulude suuruseks on samuti 1 protsendipunkt SKPst ning selle peamiseks põhjuseks on kõrvalekalded kulutuste tegemisel, eelkõige oodatust suurem avaliku sektori tarbimine ja kõrgemad palgad.

| (5) | Ajakohastatud programmi kohaselt on valitsemissektori eelarve puudujäägi eesmärk 2009. aastaks 3,7 % SKPst (sh puudujääki vähendavad ühekordsed meetmed 0,5 % SKPst), mis on võrreldav komisjoni talituste vaheprognoosiga. Võrreldes parlamendis 21. detsembril 2008 heakskiidetud 2009. aasta riigieelarves seatud eesmärgiga, kujutab see endast ülespoole korrigeerimist 1,75 protsendipunkti võrra SKPst. Uue eelarve-eesmärgi puhul võetakse arvesse eelarve loodetust kehvemat täitumist 2008. aastal. Samuti tähendab see mõistlikumat kogutulude prognoosi, mida on korrigeeritud allapoole 1 protsendipunkti võrra SKPst, samal ajal kui avaliku sektori kulutusi on korrigeeritud ülespoole 0,4 protsendipunkti võrra SKPst. Sellest hoolimata prognoositakse, et 2009. aastal suureneb tulude suhe SKPsse peaaegu 1 protsendipunkti võrra tänu 2008. aasta septembris vastuvõetud ja 2009. aasta eelarveseadusse lisatud maksutulu suurendavate meetmete paketile. Korrigeeritud eesmärkide saavutamise tagamiseks on ajakohastatud programmis ette nähtud rida meetmeid lisaks 2009. aasta eelarveseaduses sätestatutele; kõnealuste meetmete eesmärk on piirata avaliku sektori esmaseid kulusid ja ratsionaliseerida avaliku sektori kulude haldamist. Kõnealuseid uusi meetmeid, mis tuleks vastu võtta 2009. aasta jooksul, ei ole programmis selgesõnaliselt kirjeldatud. Kokkuvõttes on 2009. aasta eelarvepoliitika üldiselt neutraalne. |
| --- | --- |

(5)

Ajakohastatud programmi kohaselt on valitsemissektori eelarve puudujäägi eesmärk 2009. aastaks 3,7 % SKPst (sh puudujääki vähendavad ühekordsed meetmed 0,5 % SKPst), mis on võrreldav komisjoni talituste vaheprognoosiga. Võrreldes parlamendis 21. detsembril 2008 heakskiidetud 2009. aasta riigieelarves seatud eesmärgiga, kujutab see endast ülespoole korrigeerimist 1,75 protsendipunkti võrra SKPst. Uue eelarve-eesmärgi puhul võetakse arvesse eelarve loodetust kehvemat täitumist 2008. aastal. Samuti tähendab see mõistlikumat kogutulude prognoosi, mida on korrigeeritud allapoole 1 protsendipunkti võrra SKPst, samal ajal kui avaliku sektori kulutusi on korrigeeritud ülespoole 0,4 protsendipunkti võrra SKPst. Sellest hoolimata prognoositakse, et 2009. aastal suureneb tulude suhe SKPsse peaaegu 1 protsendipunkti võrra tänu 2008. aasta septembris vastuvõetud ja 2009. aasta eelarveseadusse lisatud maksutulu suurendavate meetmete paketile. Korrigeeritud eesmärkide saavutamise tagamiseks on ajakohastatud programmis ette nähtud rida meetmeid lisaks 2009. aasta eelarveseaduses sätestatutele; kõnealuste meetmete eesmärk on piirata avaliku sektori esmaseid kulusid ja ratsionaliseerida avaliku sektori kulude haldamist. Kõnealuseid uusi meetmeid, mis tuleks vastu võtta 2009. aasta jooksul, ei ole programmis selgesõnaliselt kirjeldatud. Kokkuvõttes on 2009. aasta eelarvepoliitika üldiselt neutraalne.

| (6) | Programmis esitatud eelarvestrateegia eesmärk on vähendada struktuurset puudujääki 4,5 %-lt SKPst 2008. aastal 4,3 %-le 2009. aastal ja 2,2 %-le 2011. aastal; keskpika perioodi eesmärgi, struktuurselt tasakaalus eelarve (st tsükliliselt korrigeeritud, arvestamata ühekordseid ja ajutisi meetmeid) saavutamist ei ole programmiperioodi lõpuks kavandatud. Valitsemissektori eelarve puudujäägi eesmärk on 2009. aastal 3,7 % SKPst ning pärast seda peaks see programmiperioodi jooksul vähenema, 2010. aastaks 3,2 %-le SKPst ja 2011. aastaks 2,6 %-le SKPst. Samamoodi jõuab esmane tasakaal 2011. aastaks 1,7 % ülejäägini (võrdluseks 2009. aastal 0,8 %). Struktuurselt tähendaks see keskmist kasvu 0,75 protsendipunkti SKPst. Eelarve konsolideerimine 2010. ja 2011. aastal põhineb peamiselt ambitsioonikal kulude vähendamisel, mida küll täies ulatuses ei toetata konkreetsete meetmetega. Valitsemissektori koguvõlg, mis 2008. aastal oli hinnanguliselt 94,6 % SKPst, peaks 2009. ja 2010. aastal prognoosi kohaselt ületama 96 % SKPst ning seejärel 2011. aastal vähenema 94,75 %-le. Lisaks eelarvepuudujäägi suurenemisele ja SKP kasvu aeglustumisele aitab võla suhte suurenemisele 2009. aastal kaasa ka võla ja eelarvepuudujäägi muutuse vahe märkimisväärne korrigeerimine. |
| --- | --- |

(6)

Programmis esitatud eelarvestrateegia eesmärk on vähendada struktuurset puudujääki 4,5 %-lt SKPst 2008. aastal 4,3 %-le 2009. aastal ja 2,2 %-le 2011. aastal; keskpika perioodi eesmärgi, struktuurselt tasakaalus eelarve (st tsükliliselt korrigeeritud, arvestamata ühekordseid ja ajutisi meetmeid) saavutamist ei ole programmiperioodi lõpuks kavandatud. Valitsemissektori eelarve puudujäägi eesmärk on 2009. aastal 3,7 % SKPst ning pärast seda peaks see programmiperioodi jooksul vähenema, 2010. aastaks 3,2 %-le SKPst ja 2011. aastaks 2,6 %-le SKPst. Samamoodi jõuab esmane tasakaal 2011. aastaks 1,7 % ülejäägini (võrdluseks 2009. aastal 0,8 %). Struktuurselt tähendaks see keskmist kasvu 0,75 protsendipunkti SKPst. Eelarve konsolideerimine 2010. ja 2011. aastal põhineb peamiselt ambitsioonikal kulude vähendamisel, mida küll täies ulatuses ei toetata konkreetsete meetmetega. Valitsemissektori koguvõlg, mis 2008. aastal oli hinnanguliselt 94,6 % SKPst, peaks 2009. ja 2010. aastal prognoosi kohaselt ületama 96 % SKPst ning seejärel 2011. aastal vähenema 94,75 %-le. Lisaks eelarvepuudujäägi suurenemisele ja SKP kasvu aeglustumisele aitab võla suhte suurenemisele 2009. aastal kaasa ka võla ja eelarvepuudujäägi muutuse vahe märkimisväärne korrigeerimine.

| (7) | On oht, et eelarvetulemused osutuvad prognoositust märgatavalt halvemaks. Eelkõige põhineb programmi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium optimistlikel majanduskasvu prognoosidel. 2009. aasta riskid on seotud ka võimalike kõrvalekalletega 2009. aasta muudetud eelarve-eesmärgi rakendamisel, eelkõige võttes arvesse varasemate aastate korduvaid ülekulusid ja laekumata jäänud tulusid. 2010. aastal ja edaspidi tulenevad riskid eelarve kavandatud konsolideerimist toetavaid meetmeid käsitleva teabe puudumisest, eelkõige kulude poolel. Lisaks sellele tundub kavandatud vähendamine teatavates kulukategooriates esmapilgul liiga ambitsioonikas. Riskid, mille puhul võetakse aluseks prognoositud muutus võla suhtes SKPsse, tunduvad samuti olevat optimistlikud ning põhinevad eelarvepuudujäägi prognoosidega seotud riskidel. Kõnealuseid riske võib veelgi suurendada võla ja eelarvepuudujäägi muutuse vahe korrigeerimisest tulenev ebakindlus, mille komponentide kohta, sarnaselt varasemate aastatega, ei esitata programmis teavet. Lisaks sellele võivad võlga suurendavad finantstehingud finantssektori toetuspaketi raames veelgi suurendada võla suhet SKPsse. Programm ei hõlma finantspaketi potentsiaalset mõju võla muutumisele. |
| --- | --- |

(7)

On oht, et eelarvetulemused osutuvad prognoositust märgatavalt halvemaks. Eelkõige põhineb programmi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium optimistlikel majanduskasvu prognoosidel. 2009. aasta riskid on seotud ka võimalike kõrvalekalletega 2009. aasta muudetud eelarve-eesmärgi rakendamisel, eelkõige võttes arvesse varasemate aastate korduvaid ülekulusid ja laekumata jäänud tulusid. 2010. aastal ja edaspidi tulenevad riskid eelarve kavandatud konsolideerimist toetavaid meetmeid käsitleva teabe puudumisest, eelkõige kulude poolel. Lisaks sellele tundub kavandatud vähendamine teatavates kulukategooriates esmapilgul liiga ambitsioonikas. Riskid, mille puhul võetakse aluseks prognoositud muutus võla suhtes SKPsse, tunduvad samuti olevat optimistlikud ning põhinevad eelarvepuudujäägi prognoosidega seotud riskidel. Kõnealuseid riske võib veelgi suurendada võla ja eelarvepuudujäägi muutuse vahe korrigeerimisest tulenev ebakindlus, mille komponentide kohta, sarnaselt varasemate aastatega, ei esitata programmis teavet. Lisaks sellele võivad võlga suurendavad finantstehingud finantssektori toetuspaketi raames veelgi suurendada võla suhet SKPsse. Programm ei hõlma finantspaketi potentsiaalset mõju võla muutumisele.

| (8) | Koostamisel on pensionikulude pikaajalised prognoosid kooskõlas ühiselt kokkulepitud metoodikale; elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on tõenäoliselt ELi keskmisest tunduvalt suurem. Elanikkonna vananemise hinnangulist pikaajalist mõju eelarvele süvendaks veelgi programmis prognoositud 2008. aasta eelarveseisund, mis on halvem kui eelmise ajakohastatud programmi lähtepositsioon. Valitsemissektori koguvõlg on oluliselt suurem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest. Selle vähendamiseks on vaja saavutada suur esmane ülejääk pika aja jooksul. Suure esmase eelarve ülejäägi säilitamine keskpika perioodi jooksul ja pensionisüsteemi täiendav reformimine elanikkonna vananemisega seotud kulude olulise kasvu piiramiseks aitaks vähendada suuri riske riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Eespool nimetatud riskid, mis tulenevad Kreeka kehtestatud stabiliseerimiskavadest finantssektoris, võivad mõjuda negatiivselt riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, eelkõige nende mõju tõttu valitsemissektori võlale, kuigi valitsemissektori toetamise kulusid kärbitaks tulevikus teataval määral. |
| --- | --- |

(8)

Koostamisel on pensionikulude pikaajalised prognoosid kooskõlas ühiselt kokkulepitud metoodikale; elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on tõenäoliselt ELi keskmisest tunduvalt suurem. Elanikkonna vananemise hinnangulist pikaajalist mõju eelarvele süvendaks veelgi programmis prognoositud 2008. aasta eelarveseisund, mis on halvem kui eelmise ajakohastatud programmi lähtepositsioon. Valitsemissektori koguvõlg on oluliselt suurem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest. Selle vähendamiseks on vaja saavutada suur esmane ülejääk pika aja jooksul. Suure esmase eelarve ülejäägi säilitamine keskpika perioodi jooksul ja pensionisüsteemi täiendav reformimine elanikkonna vananemisega seotud kulude olulise kasvu piiramiseks aitaks vähendada suuri riske riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Eespool nimetatud riskid, mis tulenevad Kreeka kehtestatud stabiliseerimiskavadest finantssektoris, võivad mõjuda negatiivselt riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, eelkõige nende mõju tõttu valitsemissektori võlale, kuigi valitsemissektori toetamise kulusid kärbitaks tulevikus teataval määral.

| (9) | Keskpika perioodi eelarveraamistik on endiselt nõrk ja seda iseloomustavad varasemate aastate nõrgad tulemused. Eelarveseisund Kreekas peegeldab ebapiisavat järelevalvet valitsemissektori kulude üle, samal ajal on kogemused näidanud, et tulude laekumise prognoosid on reeglina optimistlikud. Vaatamata mõningatele edusammudele viimaste aastate jooksul on Kreeka valitsemissektori raamatupidamisarvestusega seotud struktuursed ja püsivad probleemid samuti raskendanud õigeaegset ja tõhusat järelevalvet tulude ja kulude üle. Programmiga nähakse ette käimasoleva eelarvereformi jätkumine ja täiendavad edusammud programmiga kavandatud eelarve rakendamisel, et tõhustada avaliku sektori kulutuste järelevalvet ja haldamist, suurendada läbipaistvust ning kehtestada eelarveprotsessis mitmeaastane kavandamisperiood. Eelarveprotsessi reformi täielik rakendamine on siiski kavandatud 2012. aastaks. |
| --- | --- |

(9)

Keskpika perioodi eelarveraamistik on endiselt nõrk ja seda iseloomustavad varasemate aastate nõrgad tulemused. Eelarveseisund Kreekas peegeldab ebapiisavat järelevalvet valitsemissektori kulude üle, samal ajal on kogemused näidanud, et tulude laekumise prognoosid on reeglina optimistlikud. Vaatamata mõningatele edusammudele viimaste aastate jooksul on Kreeka valitsemissektori raamatupidamisarvestusega seotud struktuursed ja püsivad probleemid samuti raskendanud õigeaegset ja tõhusat järelevalvet tulude ja kulude üle. Programmiga nähakse ette käimasoleva eelarvereformi jätkumine ja täiendavad edusammud programmiga kavandatud eelarve rakendamisel, et tõhustada avaliku sektori kulutuste järelevalvet ja haldamist, suurendada läbipaistvust ning kehtestada eelarveprotsessis mitmeaastane kavandamisperiood. Eelarveprotsessi reformi täielik rakendamine on siiski kavandatud 2012. aastaks.

| (10) | Vastuseks finantskriisile on Kreeka valitsus võtnud vastu rea meetmeid finantssektori stabiilsuse tagamiseks, muu hulgas meede hoiuste tagamiseks kuni 100 000 EUR ulatuses. Meetmepakett koosneb rekapitaliseerimiskavast, millega antakse krediidiasutustele eelisaktsiate vastu täiendavat kapitali, tagatiskavast, millega kaetakse uued võlad aegumistähtajaga kolmest kuust kolme aastani, ning väärtpaberikavast, millega pakutakse tingimustele vastavatele krediidiasutustele riigi võlakirju ja suurendatakse sellega nende juurdepääsu likviidsetele vahenditele, eelkõige Euroopa Keskpangas. Paketi kogusumma on 28 miljardit EUR (ligikaudu 10 % SKPst). |
| --- | --- |

(10)

Vastuseks finantskriisile on Kreeka valitsus võtnud vastu rea meetmeid finantssektori stabiilsuse tagamiseks, muu hulgas meede hoiuste tagamiseks kuni 100 000 EUR ulatuses. Meetmepakett koosneb rekapitaliseerimiskavast, millega antakse krediidiasutustele eelisaktsiate vastu täiendavat kapitali, tagatiskavast, millega kaetakse uued võlad aegumistähtajaga kolmest kuust kolme aastani, ning väärtpaberikavast, millega pakutakse tingimustele vastavatele krediidiasutustele riigi võlakirju ja suurendatakse sellega nende juurdepääsu likviidsetele vahenditele, eelkõige Euroopa Keskpangas. Paketi kogusumma on 28 miljardit EUR (ligikaudu 10 % SKPst).

| (11) | Programmi kohaselt on eelarvepoliitika suunatud investorite usalduse ja makromajandusliku tasakaalu taastamisele. Kreeka valitsus pole majanduskasvu aeglustumisele reageerimiseks vastu võtnud lühiajalist stiimulite paketti, mis oleks kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga, sest puudub eelarvega seoses manööverdamisruum ja eksisteerib tõsine majanduse tasakaalustamatus. Programmiga nähakse ette rida ilma otsese eelarvemõjuta struktuurimeetmeid, sh turismisektori meetmed, mille eesmärk on säilitada töökohti, suurendada äriinvesteeringuid, sealhulgas avaliku ja erasektori koostöös, soodustada laenude andmist VKEdele ning suurendada ELi vahendite kasutamist. Ajakohastatud programm sisaldab ka hulka teisi struktuurseid reformimeetmeid, mis on osa pikaajalisest strateegiast riigi rahanduse kvaliteedi ja jätkusuutlikkuse parandamiseks, nt avaliku sektori kulude haldamise ja järelevalve reform ning hiljuti vastuvõetud pensionireformi rakendamine. Kõnealused meetmed on seotud keskpika tähtajaga reformikavaga ning komisjoni poolt 28. jaanuaril 2009 majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia raames esitatud riigipõhiste soovitustega. |
| --- | --- |

(11)

Programmi kohaselt on eelarvepoliitika suunatud investorite usalduse ja makromajandusliku tasakaalu taastamisele. Kreeka valitsus pole majanduskasvu aeglustumisele reageerimiseks vastu võtnud lühiajalist stiimulite paketti, mis oleks kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga, sest puudub eelarvega seoses manööverdamisruum ja eksisteerib tõsine majanduse tasakaalustamatus. Programmiga nähakse ette rida ilma otsese eelarvemõjuta struktuurimeetmeid, sh turismisektori meetmed, mille eesmärk on säilitada töökohti, suurendada äriinvesteeringuid, sealhulgas avaliku ja erasektori koostöös, soodustada laenude andmist VKEdele ning suurendada ELi vahendite kasutamist. Ajakohastatud programm sisaldab ka hulka teisi struktuurseid reformimeetmeid, mis on osa pikaajalisest strateegiast riigi rahanduse kvaliteedi ja jätkusuutlikkuse parandamiseks, nt avaliku sektori kulude haldamise ja järelevalve reform ning hiljuti vastuvõetud pensionireformi rakendamine. Kõnealused meetmed on seotud keskpika tähtajaga reformikavaga ning komisjoni poolt 28. jaanuaril 2009 majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia raames esitatud riigipõhiste soovitustega.

| (12) | Kreeka on võtnud vastu eelarve konsolideerimise programmi, mille eesmärk on piirata eelarveseisundi halvenemist 2009. aastal ja vähendada 2011. aastaks valitsemissektori eelarve puudujääki allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst. Võttes arvesse (ümberarvutatud) struktuurse tasakaalu muudatust, on eelarvepoliitika 2009. aastal üldiselt neutraalne ja 2010. aastal range. Konkreetsemalt on programmis 2010. aasta eesmärgiks seatud struktuurne kohandamine 1,5 protsendipunkti SKPst ja 2011. aastal täiendav struktuurne kohandamine suurusjärgus 0,5 protsendipunkti SKPst. Võttes arvesse eelarvekavadega seotud riske, võib kavandatud konsolideerimine jääda siiski eesmärkidest väiksemaks ja valitsemissektori eelarvepuudujääk võib jääda suuremaks kui kontrollväärtus 3 % SKPst. Kreeka märkimisväärset sisemist ja välist tasakaalustamatust silmas pidades ei ole eelarvekohanduste tempo piisav ning seda ei toetata konkreetsete alaliste meetmetega 2010. ja 2011. aastal, eelkõige kulude poolel. Lisaks sellele võib eespool seoses võlaprognoosidega nimetatud riske arvesse võttes võla suhe SKPsse kogu programmiperioodi jooksul suureneda, mis peegeldab peamiselt ebapiisavaid edusamme valitsemissektori eelarve puudujäägi vähendamisel. |
| --- | --- |

(12)

Kreeka on võtnud vastu eelarve konsolideerimise programmi, mille eesmärk on piirata eelarveseisundi halvenemist 2009. aastal ja vähendada 2011. aastaks valitsemissektori eelarve puudujääki allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst. Võttes arvesse (ümberarvutatud) struktuurse tasakaalu muudatust, on eelarvepoliitika 2009. aastal üldiselt neutraalne ja 2010. aastal range. Konkreetsemalt on programmis 2010. aasta eesmärgiks seatud struktuurne kohandamine 1,5 protsendipunkti SKPst ja 2011. aastal täiendav struktuurne kohandamine suurusjärgus 0,5 protsendipunkti SKPst. Võttes arvesse eelarvekavadega seotud riske, võib kavandatud konsolideerimine jääda siiski eesmärkidest väiksemaks ja valitsemissektori eelarvepuudujääk võib jääda suuremaks kui kontrollväärtus 3 % SKPst. Kreeka märkimisväärset sisemist ja välist tasakaalustamatust silmas pidades ei ole eelarvekohanduste tempo piisav ning seda ei toetata konkreetsete alaliste meetmetega 2010. ja 2011. aastal, eelkõige kulude poolel. Lisaks sellele võib eespool seoses võlaprognoosidega nimetatud riske arvesse võttes võla suhe SKPsse kogu programmiperioodi jooksul suureneda, mis peegeldab peamiselt ebapiisavaid edusamme valitsemissektori eelarve puudujäägi vähendamisel.

| (13) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis puudu teatavad kohustuslikult ja vabatahtlikult esitatavad andmed (5). |
| --- | --- |

(13)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis puudu teatavad kohustuslikult ja vabatahtlikult esitatavad andmed (5).

Üldiselt võib järeldada, et programmiga kavandatakse küll eelarvepuudujäägi vähendamist keskpikas perspektiivis, kuid see ei paku õigeaegset ega tõhusat lahendust Kreeka majanduse struktuursele tasakaalustamatusele ega valitsemissektori võla vähendamisele. Kuigi 2009. aasta järgset perioodi käsitlev konsolideerimisstrateegia tugineb kulude alalisele piiramisele ja maksutulu suurendamisele, ei täpsustata programmis 2010. ja 2011. aastaks kavandatud eelarvekohanduste toetamiseks võetavaid konkreetseid meetmeid. Üleilmse majanduskeskkonna järsu halvenemise taustal võib eelarveseisund kujuneda strateegias kavandatust märksa halvemaks, kuna programmi makromajandusliku stsenaariumi aluseks on olnud positiivsed kasvuprognoosid.

Eelarve konsolideerimisel loodetakse teataval määral maksudest hoidumise vastase võitluse tulemustele, mida vaid osaliselt toetavad maksuhalduse reformid, samal ajal kui kulude kavandatavat kärpimist takistab palkade ja sotsiaaltoetuste kavandatav suurendamine. Eelarve konsolideerimisprotsessi karmistamine, mis põhineb jooksvate esmaste kulude, sh avaliku sektori palkade kontrollimisel alaliste meetmete kaudu, on Kreeka riigi rahanduse usaldusväärsuse ja jätkusuutlikkuse tagamisel võtmetähtsusega. Programmis kavandatud ajakohastamist toetatakse siiski üksnes osaliselt struktuuripoliitikameetmetega, mis on suunatud riigi rahanduse kvaliteedi parandamisele. Konkurentsivõime languse ja välise tasakaalustamatuse suurenemise põhjuseks olevate tegurite struktuuriline olemus nõuab julgete struktuurireformide rakendamist. Võla tase, mis on jätkuvalt ELi üks kõrgemaid, koos elanikkonna vananemisega seotud kulude prognoositud suurenemisega, mõjutab negatiivselt riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust.

Arvestades eespool antud hinnangut, kutsutakse Kreekat üles:

| i) | karmistama juba 2009. aastal oluliselt eelarve konsolideerimise strateegiat, võttes jooksvate kulude vähendamiseks konkreetseid alalisi meetmeid, kasutades sealhulgas mõistlikku avaliku sektori palgapoliitikat, aidates seega kaasa vajalikule võla ja SKP suhte vähendamisele; |
| --- | --- |

i)

karmistama juba 2009. aastal oluliselt eelarve konsolideerimise strateegiat, võttes jooksvate kulude vähendamiseks konkreetseid alalisi meetmeid, kasutades sealhulgas mõistlikku avaliku sektori palgapoliitikat, aidates seega kaasa vajalikule võla ja SKP suhte vähendamisele;

| ii) | tagama, et eelarve konsolideerimise meetmed on suunatud ka riigi rahanduse kvaliteedi parandamisele ulatusliku reformikava raames, et aidata majandusel vajadusest tulenevalt kohaneda, et taastada konkurentsivõime ja vähendada välist tasakaalustamatust; |
| --- | --- |

ii)

tagama, et eelarve konsolideerimise meetmed on suunatud ka riigi rahanduse kvaliteedi parandamisele ulatusliku reformikava raames, et aidata majandusel vajadusest tulenevalt kohaneda, et taastada konkurentsivõime ja vähendada välist tasakaalustamatust;

| iii) | rakendama kiirelt maksuhalduse reformimiseks vajalikke poliitikameetmeid ning veelgi parandama eelarveprotsessi, muutes selle läbipaistvamaks, määratledes pikemaajalise eelarvestrateegia ning kehtestades mehhanismid esmaste kulude üle järelevalve teostamiseks, nende kontrollimiseks ja tulemuslikkuse parandamiseks; |
| --- | --- |

iii)

rakendama kiirelt maksuhalduse reformimiseks vajalikke poliitikameetmeid ning veelgi parandama eelarveprotsessi, muutes selle läbipaistvamaks, määratledes pikemaajalise eelarvestrateegia ning kehtestades mehhanismid esmaste kulude üle järelevalve teostamiseks, nende kontrollimiseks ja tulemuslikkuse parandamiseks;

| iv) | arvestades suurenevat võlataset ning elanikkonna vananemisega seotud kulude prognoositud suurenemist, parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, jätkates käimasolevaid tervishoiu- ja pensionisüsteemi reforme. |
| --- | --- |

iv)

arvestades suurenevat võlataset ning elanikkonna vananemisega seotud kulude prognoositud suurenemist, parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, jätkates käimasolevaid tervishoiu- ja pensionisüsteemi reforme.

Samuti kutsutakse Kreekat tungivalt üles parandama statistika haldamist ja statistiliste andmete kvaliteeti ning palutakse parandada vastavust tegevusjuhendi andmenõuetega.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutuse %) | SP jaan 2009 | 4,0 | 3,0 | 1,1 | 1,6 | 2,3 |
| KOM jaan 2009 | 4,0 | 2,9 | 0,2 | 0,7 | puudub |
| SP dets 2007 | 4,1 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP jaan 2009 | 3,0 | 4,3 | 2,6 | 2,5 | 2,4 |
| KOM jaan 2009 | 3,0 | 4,3 | 2,5 | 2,7 | puudub |
| SP dets 2007 | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,6 | puudub |
| SKP lõhe (6)

  (% potentsiaalsest SKPst) | SP jaan 2009 | 2,2 | 1,9 | 0,3 | – 0,8 | – 1,0 |
| KOM jaan 2009 (7) | 3,0 | 2,8 | 0,5 | – 1,2 | puudub |
| SP dets 2007 | 1,3 | 1,2 | 1,2 | puudub | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | SP jaan 2009 | – 12,1 | – 12,8 | – 11,4 | – 10,8 | – 10,0 |
| KOM jaan 2009 | – 12,1 | – 11,7 | – 11,2 | – 11,6 | puudub |
| SP dets 2007 | – 12,8 | – 12,7 | – 12,5 | – 12,2 | puudub |
| Valitsemissektori tulud
  (% SKPst) | SP jaan 2009 | 39,9 | 40,0 | 41,0 | 41,1 | 41,2 |
| KOM jaan 2009 | 40,0 | 39,9 | 40,8 | 40,0 | puudub |
| SP dets 2007 | 39,9 | 41,1 | 41,7 | 42,3 | puudub |
| Valitsemissektori kulud
  (% SKPst) | SP jaan 2009 | 43,4 | 43,7 | 44,7 | 44,3 | 43,8 |
| KOM jaan 2009 | 43,4 | 43,4 | 44,5 | 44,2 | puudub |
| SP dets 2007 | 42,6 | 42,7 | 42,5 | 42,3 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | SP jaan 2009 | – 3,5 | – 3,7 | – 3,7 | – 3,2 | – 2,6 |
| KOM jaan 2009 | – 3,5 | – 3,4 | – 3,7 | – 4,2 | puudub |
| SP dets 2007 | – 2,7 | – 1,6 | – 0,8 | 0,0 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | SP jaan 2009 | 0,6 | 0,3 | 0,8 | 1,2 | 1,7 |
| KOM jaan 2009 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,0 | puudub |
| SP dets 2007 | 1,2 | 2,4 | 3,1 | 3,8 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (6)

  (% SKPst) | SP jaan 2009 | – 4,4 | – 4,5 | – 3,8 | – 2,8 | – 2,2 |
| KOM jaan 2009 | – 4,8 | – 4,7 | – 3,9 | – 3,7 | puudub |
| SP dets 2007 | – 3,4 | – 2,4 | – 2,3 | puudub | puudub |
| Struktuurne tasakaal (8)

  (% SKPst) | SP jaan 2009 | – 4,4 | – 4,5 | – 4,3 | – 2,8 | – 2,2 |
| KOM jaan 2009 | – 4,6 | – 5,0 | – 4,7 | – 3,7 | puudub |
| SP dets 2007 | – 3,1 | – 2,4 | – 2,3 | puudub | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP jaan 2009 | 94,8 | 94,6 | 96,3 | 96,1 | 94,7 |
| KOM jaan 2009 | 94,8 | 94,0 | 96,2 | 98,4 | puudub |
| SP dets 2007 | 93,4 | 91,0 | 87,3 | 82,9 | puudub |
| Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2007

2008

2009

2010

2011

SKP reaalkasv

(muutuse %)

SP jaan 2009

4,0

3,0

1,1

1,6

2,3

KOM jaan 2009

4,0

2,9

0,2

0,7

puudub

SP dets 2007

4,1

4,0

4,0

4,0

puudub

THHI inflatsioon

(%)

SP jaan 2009

3,0

4,3

2,6

2,5

2,4

KOM jaan 2009

3,0

4,3

2,5

2,7

puudub

SP dets 2007

2,9

2,8

2,7

2,6

puudub

SKP lõhe (6)

(% potentsiaalsest SKPst)

SP jaan 2009

2,2

1,9

0,3

– 0,8

– 1,0

KOM jaan 2009 (7)

3,0

2,8

0,5

– 1,2

puudub

SP dets 2007

1,3

1,2

1,2

puudub

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

SP jaan 2009

– 12,1

– 12,8

– 11,4

– 10,8

– 10,0

KOM jaan 2009

– 12,1

– 11,7

– 11,2

– 11,6

puudub

SP dets 2007

– 12,8

– 12,7

– 12,5

– 12,2

puudub

Valitsemissektori tulud

(% SKPst)

SP jaan 2009

39,9

40,0

41,0

41,1

41,2

KOM jaan 2009

40,0

39,9

40,8

40,0

puudub

SP dets 2007

39,9

41,1

41,7

42,3

puudub

Valitsemissektori kulud

(% SKPst)

SP jaan 2009

43,4

43,7

44,7

44,3

43,8

KOM jaan 2009

43,4

43,4

44,5

44,2

puudub

SP dets 2007

42,6

42,7

42,5

42,3

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

SP jaan 2009

– 3,5

– 3,7

– 3,7

– 3,2

– 2,6

KOM jaan 2009

– 3,5

– 3,4

– 3,7

– 4,2

puudub

SP dets 2007

– 2,7

– 1,6

– 0,8

0,0

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

SP jaan 2009

0,6

0,3

0,8

1,2

1,7

KOM jaan 2009

0,6

0,6

0,6

0,0

puudub

SP dets 2007

1,2

2,4

3,1

3,8

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (6)

(% SKPst)

SP jaan 2009

– 4,4

– 4,5

– 3,8

– 2,8

– 2,2

KOM jaan 2009

– 4,8

– 4,7

– 3,9

– 3,7

puudub

SP dets 2007

– 3,4

– 2,4

– 2,3

puudub

puudub

Struktuurne tasakaal (8)

(% SKPst)

SP jaan 2009

– 4,4

– 4,5

– 4,3

– 2,8

– 2,2

KOM jaan 2009

– 4,6

– 5,0

– 4,7

– 3,7

puudub

SP dets 2007

– 3,1

– 2,4

– 2,3

puudub

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP jaan 2009

94,8

94,6

96,3

96,1

94,7

KOM jaan 2009

94,8

94,0

96,2

98,4

puudub

SP dets 2007

93,4

91,0

87,3

82,9

puudub

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  6. veebruaril 2009 esitasid Kreeka ametiasutused programmile lisandi, milles täpsustati muudatusi eelarvesse kavandatud maksulaekumiste suurendamise meetmetes ja kavandatud eelarveprotsessi reformis. Lisandiga ei muudeta stabiilsusprogrammis kirjeldatud eelarvestrateegiat, samuti ei muudeta makromajanduslikku stsenaariumi ega eelarveprognoose.

(3)  Kreeka ametiasutuste poolt 2008. aasta oktoobris esitatud ja Eurostati poolt valideeritud andmete põhjal ulatus valitsemissektori eelarve puudujääk 2007. aastal 3,5 %-ni SKPst, ületades seega kontrollväärtuse 3 % SKPst. Arvestades teatatud asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse ületamist, koostas komisjon 18. veebruaril 2009 ettekande vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 3.

(4)  Hindamisel võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari prognoosi, kuid samuti muud hiljem saadud teavet.

(5)  Eelkõige ei ole esitatud üldiseid valitsemissektori kulutusi tegevuste kaupa, teavet võla muutumise kohta ja varude muudatuse korrigeerimise komponente (erinevused raha ja viitlaekumiste vahel, finantsvarade netoakumuleerimine, hindamise mõju ja muu, likviidsed finantsvarad, netofinantsvõlg).

(6)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud tasakaal ning SKP lõhe.

(7)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2008–2011 vastavalt 3,2 %, 2,7 %, 2,8 % ja 2,5 %.

(8)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Ühekordsed ja muud ajutised meetmed on 0,4 % SKPst 2008. aastal ja 0,5 % 2009. aastal (kõik puudujääki vähendavad) vastavalt kõige viimasele programmile ning 0,4 % SKPst 2008. aastal ja 0,8 % 2009. aastal (kõik puudujääki vähendavad) komisjoni talituste jaanuari vaheprognoosi kohaselt.

Allikad:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 19.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/13

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.5433 — Sanacorp/V.D. Linde)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/C 64/03)

4. märtsil 2009 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid saksa keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32009M5433 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32009M5433 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 19.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/13

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.5438 — NBC Universal/De Agostini Communications/IMI Investimenti/Cattleya)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/C 64/04)

2. märtsil 2009 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32009M5438 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32009M5438 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 19.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/14

---

Euro vahetuskurss (1)

18. märts 2009

(2009/C 64/05)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3130 |
| JPY | Jaapani jeen | 128,94 |
| DKK | Taani kroon | 7,4508 |
| GBP | Inglise nael | 0,93910 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,9630 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5332 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,8090 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,988 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 301,70 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7075 |
| PLN | Poola zlott | 4,5427 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2965 |
| TRY | Türgi liir | 2,2459 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,9840 |
| CAD | Kanada dollar | 1,6563 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 10,1787 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,4753 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0004 |
| KRW | Korea won | 1 859,60 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 12,9205 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,9740 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4395 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 677,22 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8351 |
| PHP | Filipiini peeso | 63,480 |
| RUB | Vene rubla | 45,1795 |
| THB | Tai baht | 47,025 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,9982 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,5133 |
| INR | India ruupia | 67,3440 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3130

JPY

Jaapani jeen

128,94

DKK

Taani kroon

7,4508

GBP

Inglise nael

0,93910

SEK

Rootsi kroon

10,9630

CHF

Šveitsi frank

1,5332

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,8090

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,988

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

301,70

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7075

PLN

Poola zlott

4,5427

RON

Rumeenia leu

4,2965

TRY

Türgi liir

2,2459

AUD

Austraalia dollar

1,9840

CAD

Kanada dollar

1,6563

HKD

Hong Kongi dollar

10,1787

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,4753

SGD

Singapuri dollar

2,0004

KRW

Korea won

1 859,60

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

12,9205

CNY

Hiina jüaan

8,9740

HRK

Horvaatia kuna

7,4395

IDR

Indoneesia ruupia

15 677,22

MYR

Malaisia ringit

4,8351

PHP

Filipiini peeso

63,480

RUB

Vene rubla

45,1795

THB

Tai baht

47,025

BRL

Brasiilia reaal

2,9982

MXN

Mehhiko peeso

18,5133

INR

India ruupia

67,3440

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 19.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/15

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad), artikli 2 lõikes 5 osutatud elamislubade ajakohastatud loetelu (ELT C 247, 13.10.2006, lk 1, ELT C 153, 6.7.2007, lk 5, ELT C 192, 18.8.2007, lk 11, ELT C 271, 14.11.2007, lk 14, ELT C 57, 1.3.2008, lk 31, ELT C 134, 31.5.2008, lk 14, ELT C 207, 14.8.2008, lk 12, ELT C 331, 21.12.2008, lk 13, ELT C 3, 8.1.2009, lk 5)

(2009/C 64/06)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad), artikli 2 lõikes 15 osutatud elamislubade loetelu avaldamine põhineb teabel, mille liikmesriigid edastavad komisjonile kooskõlas Schengeni piirieeskirjade artikliga 34.

Lisaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatule on kättesaadav ka kord kuus ajakohastatav versioon õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi veebisaidil.

AUSTRIA

Väljaandes ELT C 192, 18.8.2007 avaldatud loetelu asendamine

| — | Gewöhnlicher Sichtvermerk gemäß § 6 Abs. 1 Z. 1 FrG 1992 (von Inlandsbehörden sowie Vertretungsbehörden bis 31 Dezember 1992 in Form eines Stempels ausgestellt)
  (Harilik viisa vastavalt välismaalaste seaduse FrG 1992 artikli 6 lõike 1 esimesele taandele (riiklike ametiasutuste ja neid esindavate ametiasutuste poolt kuni 31. detsembrini 1992 templi vormis väljastatud viisad)) |
| --- | --- |

—

Gewöhnlicher Sichtvermerk gemäß § 6 Abs. 1 Z. 1 FrG 1992 (von Inlandsbehörden sowie Vertretungsbehörden bis 31 Dezember 1992 in Form eines Stempels ausgestellt)

(Harilik viisa vastavalt välismaalaste seaduse FrG 1992 artikli 6 lõike 1 esimesele taandele (riiklike ametiasutuste ja neid esindavate ametiasutuste poolt kuni 31. detsembrini 1992 templi vormis väljastatud viisad))

| — | Aufenthaltstitel in Form einer grünen Vignette bis Nr. 790.000
  (Rohelise kleebise vormis elamisluba seerianumbrini 790.000) |
| --- | --- |

—

Aufenthaltstitel in Form einer grünen Vignette bis Nr. 790.000

(Rohelise kleebise vormis elamisluba seerianumbrini 790.000)

| — | Aufenthaltstitel in Form einer grün-weißen Vignette ab Nr. 790.001
  (Rohelise ja valge kleebise vormis elamisluba alates seerianumbrist 790.001) |
| --- | --- |

—

Aufenthaltstitel in Form einer grün-weißen Vignette ab Nr. 790.001

(Rohelise ja valge kleebise vormis elamisluba alates seerianumbrist 790.001)

| — | Aufenthaltstitel in Form der Vignette entsprechend der Gemeinsamen Maßnahme 97/11/JI des Rates vom 16. Dezember 1996, Amtsblatt L 7 vom 10. Januar 1997 zur einheitlichen Gestaltung der Aufenthaltstitel (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 1998 bis 31. Dezember 2004)
  (Kleebise vormis elamisluba, mis on kooskõlas 16. detsembri 1996. aasta ühismeetmega (97/11/JSK), mis käsitleb ühtset elamisloavormi, EÜT L 7, 10.1.1997 (Austrias väljastatud ajavahemikus 1. jaanuarist 1998–31. detsembrini 2004)) |
| --- | --- |

—

Aufenthaltstitel in Form der Vignette entsprechend der Gemeinsamen Maßnahme 97/11/JI des Rates vom 16. Dezember 1996, Amtsblatt L 7 vom 10. Januar 1997 zur einheitlichen Gestaltung der Aufenthaltstitel (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 1998 bis 31. Dezember 2004)

(Kleebise vormis elamisluba, mis on kooskõlas 16. detsembri 1996. aasta ühismeetmega (97/11/JSK), mis käsitleb ühtset elamisloavormi, EÜT L 7, 10.1.1997 (Austrias väljastatud ajavahemikus 1. jaanuarist 1998–31. detsembrini 2004))

| — | Aufenthaltstitel „Niederlassungsnachweis“ im Kartenformat ID1 entsprechend der Gemeinsamen Maßnahmen aufgrund der Verordnung (EG) Nr. 1030/2002 des Rates vom 13. Juni 2002 zur einheitlichen Gestaltung des Aufenthaltstitels für Drittstaatsangehörige (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 2003 bis 31. Dezember 2005)
  (ID1 kaardina väljastatav „elukohatõend”, mis on kooskõlas nõukogu 13. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1030/2002, millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks (Austrias väljastatud ajavahemikus 1. jaanuarist 2003–31. detsembrini 2005)) |
| --- | --- |

—

Aufenthaltstitel „Niederlassungsnachweis“ im Kartenformat ID1 entsprechend der Gemeinsamen Maßnahmen aufgrund der Verordnung (EG) Nr. 1030/2002 des Rates vom 13. Juni 2002 zur einheitlichen Gestaltung des Aufenthaltstitels für Drittstaatsangehörige (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 2003 bis 31. Dezember 2005)

(ID1 kaardina väljastatav „elukohatõend”, mis on kooskõlas nõukogu 13. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1030/2002, millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks (Austrias väljastatud ajavahemikus 1. jaanuarist 2003–31. detsembrini 2005))

| — | Aufenthaltstitel in Form der Vignette entsprechend der Gemeinsamen Maßnahmen aufgrund der Verordnung (EG) Nr. 1030/2002 des Rates vom 13. Juni 2002 zur einheitlichen Gestaltung des Aufenthaltstitels für Drittstaats-angehörige (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 2005 bis 31. Dezember 2005)
  (Kleebise vormis elamisluba, mis on kooskõlas nõukogu 13. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1030/2002, millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks (Austrias väljastatud ajavahemikus 1. jaanuarist 2005–31. detsembrini 2005)) |
| --- | --- |

—

Aufenthaltstitel in Form der Vignette entsprechend der Gemeinsamen Maßnahmen aufgrund der Verordnung (EG) Nr. 1030/2002 des Rates vom 13. Juni 2002 zur einheitlichen Gestaltung des Aufenthaltstitels für Drittstaats-angehörige (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 2005 bis 31. Dezember 2005)

(Kleebise vormis elamisluba, mis on kooskõlas nõukogu 13. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1030/2002, millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks (Austrias väljastatud ajavahemikus 1. jaanuarist 2005–31. detsembrini 2005))

| — | Aufenthaltstitel „Niederlassungsbewilligung“, „Familienangehöriger“, „Daueraufenthalt-EG“, „Daueraufenthalt-Familienangehöriger“ und „Aufenthaltsbewilligung“ im Kartenformat ID1 entsprechend der Gemeinsamen Maßnahmen aufgrund der Verordnung (EG) Nr. 1030/2002 des Rates vom 13. Juni 2002 zur einheitlichen Gestaltung des Aufenthaltstitels für Drittstaatsangehörige (in Österreich ausgegeben seit 1. Januar 2006)
  (ID1 kaardina väljastatav „alaline elamisluba”, „perekonnaliige”, „alaline riigis viibimine — EÜ”, „alaline riigis viibimine — perekonnaliige” ja „elamisluba”, mis on kooskõlas nõukogu 13. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1030/2002, millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks (väljastatakse Austrias alates 1. jaanuarist 2006))
  Der Bezeichnung der Aufenthaltstitel „Niederlassungsbewilligung“ und „Aufenthaltsbewilligung“ sind der jeweilige Aufenthaltszweck beigefügt. Eine „Niederlassungsbewilligung“ kann nur für folgende Zwecke erteilt werden: „Schlüsselkraft“, „ausgenommen Erwerbstätigkeit“, „unbeschränkt“, „beschränkt“ sowie „Angehöriger“.
  (Elamisloavormidele „alaline elamisluba” ja „elamisluba” lisatakse märge riigis viibimise eesmärgi kohta. „Alaline elamisluba” võidakse väljastada ainult järgmistel eesmärkidel: „olulise tähtsusega tööjõud”, „välja arvatud tulutoov tegevus”, „piiramatu”, „piiratud” ning „perekonnaliige”.)
  Eine „Aufenthaltsbewilligung“ kann für folgende Zwecke erteilt werden: „Rotationsarbeitskraft“, „Betriebsentsandter“, „Selbständiger“, „Künstler“, „Sonderfälle unselbständiger Erwerbstätigkeit“, „Schüler“, „Studierender“, „Sozialdienstleistender“, „Forscher“, „Familiengemeinschaft“ sowie „Humanitäre Gründe“.
  („Elamisluba” võidakse väljastada järgmistel eesmärkidel: „rotatsiooni korras töötaja”, „lähetatud töötaja”, „füüsilisest isikust ettevõtja”, „kunstnik”, „palgalise töö erijuhtumid”, „õpilane”, „üliõpilane”, „sotsiaalteenistust täitev isik”, „teadustöötaja”, „perekonna taasühinemine” ning „humanitaarsed põhjused”.) |
| --- | --- |

—

Aufenthaltstitel „Niederlassungsbewilligung“, „Familienangehöriger“, „Daueraufenthalt-EG“, „Daueraufenthalt-Familienangehöriger“ und „Aufenthaltsbewilligung“ im Kartenformat ID1 entsprechend der Gemeinsamen Maßnahmen aufgrund der Verordnung (EG) Nr. 1030/2002 des Rates vom 13. Juni 2002 zur einheitlichen Gestaltung des Aufenthaltstitels für Drittstaatsangehörige (in Österreich ausgegeben seit 1. Januar 2006)

(ID1 kaardina väljastatav „alaline elamisluba”, „perekonnaliige”, „alaline riigis viibimine — EÜ”, „alaline riigis viibimine — perekonnaliige” ja „elamisluba”, mis on kooskõlas nõukogu 13. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1030/2002, millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks (väljastatakse Austrias alates 1. jaanuarist 2006))

Der Bezeichnung der Aufenthaltstitel „Niederlassungsbewilligung“ und „Aufenthaltsbewilligung“ sind der jeweilige Aufenthaltszweck beigefügt. Eine „Niederlassungsbewilligung“ kann nur für folgende Zwecke erteilt werden: „Schlüsselkraft“, „ausgenommen Erwerbstätigkeit“, „unbeschränkt“, „beschränkt“ sowie „Angehöriger“.

(Elamisloavormidele „alaline elamisluba” ja „elamisluba” lisatakse märge riigis viibimise eesmärgi kohta. „Alaline elamisluba” võidakse väljastada ainult järgmistel eesmärkidel: „olulise tähtsusega tööjõud”, „välja arvatud tulutoov tegevus”, „piiramatu”, „piiratud” ning „perekonnaliige”.)

Eine „Aufenthaltsbewilligung“ kann für folgende Zwecke erteilt werden: „Rotationsarbeitskraft“, „Betriebsentsandter“, „Selbständiger“, „Künstler“, „Sonderfälle unselbständiger Erwerbstätigkeit“, „Schüler“, „Studierender“, „Sozialdienstleistender“, „Forscher“, „Familiengemeinschaft“ sowie „Humanitäre Gründe“.

(„Elamisluba” võidakse väljastada järgmistel eesmärkidel: „rotatsiooni korras töötaja”, „lähetatud töötaja”, „füüsilisest isikust ettevõtja”, „kunstnik”, „palgalise töö erijuhtumid”, „õpilane”, „üliõpilane”, „sotsiaalteenistust täitev isik”, „teadustöötaja”, „perekonna taasühinemine” ning „humanitaarsed põhjused”.)

| — | „Daueraufenthaltskarte“ zur Dokumentation des gemeinschaftsrechtlichen Aufenthalts- und Niederlassungsrechtes für Angehörige von freizügigkeits-berechtigten EWR-Bürgern gem. § 54 NAG 2005
  (Kaardi vormis „alaline riigis viibimise luba” nende EMP kodanike perekonnaliikmetele, kellel on 2005. aasta riigis viibimist ja riigis elamist käsitleva seaduse (edaspidi „seadus NAG 2005”) artikli 54 kohaselt õigus liikumisvabadusele) |
| --- | --- |

—

„Daueraufenthaltskarte“ zur Dokumentation des gemeinschaftsrechtlichen Aufenthalts- und Niederlassungsrechtes für Angehörige von freizügigkeits-berechtigten EWR-Bürgern gem. § 54 NAG 2005

(Kaardi vormis „alaline riigis viibimise luba” nende EMP kodanike perekonnaliikmetele, kellel on 2005. aasta riigis viibimist ja riigis elamist käsitleva seaduse (edaspidi „seadus NAG 2005”) artikli 54 kohaselt õigus liikumisvabadusele)

| — | „Bestätigung über den Antrag auf Verlängerung des Aufenthaltstitels“ in Form einer Vignette aufgrund § 24/1 NAG 2005
  (Kleebisevormis „tõend avalduse tegemise kohta elamisloa pikendamiseks”, vastavalt seaduse NAG 2005 artikli 24 lõikele 1) |
| --- | --- |

—

„Bestätigung über den Antrag auf Verlängerung des Aufenthaltstitels“ in Form einer Vignette aufgrund § 24/1 NAG 2005

(Kleebisevormis „tõend avalduse tegemise kohta elamisloa pikendamiseks”, vastavalt seaduse NAG 2005 artikli 24 lõikele 1)

| — | Lichtbildausweis im Kartenformat für Träger von Privilegien und Immunitäten in den Farben rot, gelb, blau, grün, braun, grau und orange, ausgestellt vom Bundesministerium für auswärtige Angelegenheiten.
  (Välisministeeriumi poolt eelisõiguste ja puutumatuse omanikele välja antud punased, kollased ja sinised isikutunnistused) |
| --- | --- |

—

Lichtbildausweis im Kartenformat für Träger von Privilegien und Immunitäten in den Farben rot, gelb, blau, grün, braun, grau und orange, ausgestellt vom Bundesministerium für auswärtige Angelegenheiten.

(Välisministeeriumi poolt eelisõiguste ja puutumatuse omanikele välja antud punased, kollased ja sinised isikutunnistused)

| — | Lichtbildausweis im Kartenformat für Träger von Privilegien und Immunitäten in den Farben rot, gelb, blau, grün, braun, grau und orange, ausgestellt vom Bundesministerium für auswärtige Angelegenheiten.
  (Välisministeeriumi poolt eelisõiguste ja puutumatuse omanikele välja antud punased, kollased, sinised, rohelised, pruunid, hallid ja oranžid kaardi vormis isikutunnistused) |
| --- | --- |

—

Lichtbildausweis im Kartenformat für Träger von Privilegien und Immunitäten in den Farben rot, gelb, blau, grün, braun, grau und orange, ausgestellt vom Bundesministerium für auswärtige Angelegenheiten.

(Välisministeeriumi poolt eelisõiguste ja puutumatuse omanikele välja antud punased, kollased, sinised, rohelised, pruunid, hallid ja oranžid kaardi vormis isikutunnistused)

| — | Konventionsreisepass in Buchform im Format ID 3 (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 1996 bis 27. August 2006)
  (Raamatuvormis ID 3 väljastatav reisipass (Austrias väljastatud ajavahemikus 1. janauarist 1996–27. augustini 2006)) |
| --- | --- |

—

Konventionsreisepass in Buchform im Format ID 3 (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 1996 bis 27. August 2006)

(Raamatuvormis ID 3 väljastatav reisipass (Austrias väljastatud ajavahemikus 1. janauarist 1996–27. augustini 2006))

| — | Konventionsreisepass in Buchform im Format ID 3 mit integriertem elektronischen Mikrochip (in Österreich ausgegeben seit 28. August 2006)
  (Raamatuvormis ID 3 väljastatav reisipass integreeritud mikrokiibiga (väljastatakse Austrias alates 28. augustist 2006)) |
| --- | --- |

—

Konventionsreisepass in Buchform im Format ID 3 mit integriertem elektronischen Mikrochip (in Österreich ausgegeben seit 28. August 2006)

(Raamatuvormis ID 3 väljastatav reisipass integreeritud mikrokiibiga (väljastatakse Austrias alates 28. augustist 2006))

| — | Fremdenpass in Buchform im Format ID 3 (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 1996 bis 27. August 2006)
  (Raamatuvormis ID 3 väljastatav välismaalase pass (Austrias väljastatud ajavahemikus 1. jaanuarist 1996–27. augustini 2006)) |
| --- | --- |

—

Fremdenpass in Buchform im Format ID 3 (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 1996 bis 27. August 2006)

(Raamatuvormis ID 3 väljastatav välismaalase pass (Austrias väljastatud ajavahemikus 1. jaanuarist 1996–27. augustini 2006))

| — | Fremdenpass in Buchform im Format ID 3 mit integriertem elektronischen Mikrochip (in Österreich ausgegeben seit 28. August 2006)
  (Raamatuvormis ID 3 väljastatav välismaalase pass integreeritud mikrokiibiga (väljastatakse Austrias alates 28. augustist 2006))
  Sonstige Dokumente, die zum Aufenthalt in Österreich oder zur Wiedereinreise nach Österreich berechtigen:
  (Muud dokumendid, mis annavad õiguse Austria territooriumil viibida või sellele uuesti siseneda:)
  Liste der Reisenden für Schülerreisen innerhalb der Europäischen Union im Sinne des Beschlusses des Rates vom 30. November 1994 über die gemeinsame Maßnahme über Reiseerleichterungen für Schüler von Drittstaaten mit Wohnsitz in einem Mitgliedstaat
  (Euroopa Liidu piirides toimuvate õpilasreiside osalejate nimekiri kooskõlas nõukogu 30. novembri 1994. aasta otsusega nõukogus vastu võetud ühismeetme kohta reisimisvõimaluste loomiseks kolmandate riikide kooliõpilastele, kes elavad ühes liikmesriigis) |
| --- | --- |

—

Fremdenpass in Buchform im Format ID 3 mit integriertem elektronischen Mikrochip (in Österreich ausgegeben seit 28. August 2006)

(Raamatuvormis ID 3 väljastatav välismaalase pass integreeritud mikrokiibiga (väljastatakse Austrias alates 28. augustist 2006))

Sonstige Dokumente, die zum Aufenthalt in Österreich oder zur Wiedereinreise nach Österreich berechtigen:

(Muud dokumendid, mis annavad õiguse Austria territooriumil viibida või sellele uuesti siseneda:)

Liste der Reisenden für Schülerreisen innerhalb der Europäischen Union im Sinne des Beschlusses des Rates vom 30. November 1994 über die gemeinsame Maßnahme über Reiseerleichterungen für Schüler von Drittstaaten mit Wohnsitz in einem Mitgliedstaat

(Euroopa Liidu piirides toimuvate õpilasreiside osalejate nimekiri kooskõlas nõukogu 30. novembri 1994. aasta otsusega nõukogus vastu võetud ühismeetme kohta reisimisvõimaluste loomiseks kolmandate riikide kooliõpilastele, kes elavad ühes liikmesriigis)

---

| 19.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/18

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad), artikli 19 lõikes 2 osutatud liikmesriikide välisministeeriumide poolt diplomaatiliste lähetuste ja konsulaaresinduste akrediteeritud liikmetele ning nende pereliikmetele väljastatud kaartide ajakohastatud näidised (ELT C 247, 13.10.2006, lk 85, ELT C 153, 6.7.2007, lk 15)

(2009/C 64/07)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 19 lõikes 2 nimetatud, liikmesriikide välisministeeriumide poolt diplomaatiliste lähetuste ja konsulaaresinduste akrediteeritud liikmetele ning nende pereliikmetele väljastatud kaartide näidiste avaldamise aluseks on liikmesriikide poolt kooskõlas Schengeni piirieeskirjade artikliga 34 komisjonile edastatud teave.

Lisaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatule on kättesaadav ka kord kuus ajakohastatav versioon õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi veebisaidil.

MALTA

| 1. | Väljastatakse esinduse juhatajatele, esinduse diplomaatilistele töötajatele ning nende abikaasadele ja leibkonda kuuluvatele 18–21 aasta vanustele lastele |
| --- | --- |

1.

Image

Väljastatakse esinduse juhatajatele, esinduse diplomaatilistele töötajatele ning nende abikaasadele ja leibkonda kuuluvatele 18–21 aasta vanustele lastele

| 2. | Väljastatakse esinduse haldus- ja tehnilistele töötajatele ning nende abikaasadele ja leibkonda kuuluvatele 18–21 aasta vanustele lastele |
| --- | --- |

2.

Image

Väljastatakse esinduse haldus- ja tehnilistele töötajatele ning nende abikaasadele ja leibkonda kuuluvatele 18–21 aasta vanustele lastele

| 3. | Väljastatakse Malta valitsuse poolt heakskiidetud rahvusvaheliste organisatsioonide töötajatele ning nende abikaasadele ja leibkonda kuuluvatele 18–21 aasta vanustele lastele |
| --- | --- |

3.

Image

Väljastatakse Malta valitsuse poolt heakskiidetud rahvusvaheliste organisatsioonide töötajatele ning nende abikaasadele ja leibkonda kuuluvatele 18–21 aasta vanustele lastele

| 4. | Väljastatakse Maltal asuvate välisriikide aukonsulaatide ametnikele |
| --- | --- |

4.

Image

Väljastatakse Maltal asuvate välisriikide aukonsulaatide ametnikele

| 5. | Väljastatakse Malta aukonsulitele |
| --- | --- |

5.

Image

Väljastatakse Malta aukonsulitele

---

| 19.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/20

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad), artikli 2 lõikes 8 osutatud piiripunktide ajakohastatud loetelu (ELT C 316, 28.12.2007, lk 1, ELT C 134, 31.5.2008, lk 16, ELT C 177, 12.7.2008, lk 9, ELT C 200, 6.8.2008, lk 10, ELT C 331, 31.12.2008, lk 13, ELT C 3, 8.1.2009, lk 10; ELT C 37, 14.2.2009, lk 10)

(2009/C 64/08)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad), artikli 2 lõikes 8 osutatud piiripunktide loetelu avaldamine põhineb teabel, mille liikmesriigid edastavad komisjonile kooskõlas Schengeni piirieeskirjade artikliga 34.

Lisaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatule on kättesaadav ka kord kuus ajakohastatav versioon õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi veebisaidil.

ROOTSI

Väljaandes ELT C 316, 28.12.2007 avaldatud teabe muutmine

Õhupiir

Uus piiripunkt (avati 1. veebruaril 2009):

Pajala-Ylläse lennujaam (Pajala vald)

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

| 19.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/21

---

Kutse märkuste esitamiseks vastavalt järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud EFTA riikide lepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 2 riigiabi kohta seoses Islandi eluasemerahastamisfondi vabastamisega riigi tagatistasu maksmisest

(2009/C 64/09)

27. juuni 2008. aasta otsusega nr 406/05/COL, mis on esitatud käesolevale kokkuvõttele järgnevatel lehekülgedel autentses keeles, algatas EFTA järelevalveamet menetluse kooskõlas järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud EFTA riikide lepingu (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”) protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikega 2. Islandi ametiasutustele on sellest teatamiseks saadetud otsuse koopia.

EFTA järelevalveamet palub EFTA riikidel, ELi liikmesriikidel ja huvitatud isikutel saata märkused kõnealuse meetme kohta ühe kuu jooksul alates käesoleva teatise avaldamisest aadressil:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Registry |
| Rue Belliard 35 |
| 1040 Brussels |
| BELGIQUE/BELGIUM |

EFTA Surveillance Authority

Registry

Rue Belliard 35

1040 Brussels

BELGIQUE/BELGIUM

Märkused edastatakse Islandi ametiasutustele. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades taotluse põhjused.

KOKKUVÕTE

Islandi eluasemerahastamisfond (edaspidi „HFF”) on avalik-õiguslik riiklik institutsioon, mis tegutseb Islandi hüpoteegiturul. Avaliku õiguse teatavate üldpõhimõtete kohaselt on tal kõigi oma kohustuste katteks riigi tagatis, kuigi see ei ole sätestatud üheski konkreetses õigusaktis.

Kõnealune tagatis oli olemas juba enne EMP lepingu jõustumist 1. jaanuaril 1994. Tagatist käsitletakse olemasoleva abi menetluse kohaselt, mitte aga uue abi menetluse kohaselt. Praeguse menetluse teemaks on asjaolu, et HFF on vabastatud tagatismaksu maksmisest, mida temaga sarnastel põhimõtetel toimivad ettevõtjad on kohustatud maksma. Akti nr 121/1997 ja selle muudatuste kohaselt (akt nr 70/2000 ja akt nr 180/2000) nõutakse sellistelt institutsioonidelt tagatismaksu maksmist. Praegune tagatismaks moodustab kvartalis 0,0625 % täitmata kulukohustustest.

EFTA järelevalveameti (edaspidi „järelevalveamet”) esialgse seisukoha kohaselt on HFFi vabastamine tagatismaksu maksmisest käsitletav riigiabina EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. Lisaks kahtleb järelevalveamet sellise vabastuse kokkusobivuses EÜ asutamislepinguga. Tundub, et EÜ asutamislepingu artikli 61 lõigetes 2 ja 3 ettenähtud erandeid ei saa kõnealusel juhul kohaldada. Samuti leiab järelevalveamet, et EMP lepingu artikli 59 lõige 2 ei ole kohaldatav HFFi hallatava üldise laenukava puhul.

Kuigi teatavat laenu andmist eluaseme rahastamiseks saab käsitleda üldist majandushuvi pakkuva teenusena artikli 59 lõike 2 tähenduses ja seega lugeda abikõlblikuks, on järelevalveameti esialgse seisukoha kohaselt HFFi üldine laenusüsteem liiga lai selleks, et vastata artikli 59 lõikes 2 sätestatud tingimustele. Järelevalveametile ei ole esitatud sellist teavet, mille puhul tal oleks põhjust arvata, et turg ei ole võimeline jõukohastel tingimustel eluaseme rahastamisvahendeid pakkuma. HFFi üldise laenukava kohaselt on laenud kättesaadavad kõigile, vaatamata sissetulekule ja varale ning rahastatava eluaseme hinna ja suuruse piirangutele. Samuti võib laenu anda igal pool vaatamata sellele, kas eluaseme rahastamine on kohalikul tasandil võimalik või mitte.

Kuivõrd järelevalveameti esialgsed seisukohad leiavad kinnitust ka lõppotsuses, tuleb ebaseaduslik abi tagastada.

Menetluse algatamise otsus ei mõjuta järelevalveameti lõppotsust.

Huvitatud isikuid kutsutakse järelevalveametile esitama märkusi ühe kuu jooksul pärast otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja selle EMP kaasandes.

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 406/08/COL

of 27 June 2008

to initiate the formal investigation procedure with regard to the relief of the Icelandic Housing Financing Fund from payment of a State guarantee premium

(Iceland)

THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY (1),

Having regard to the Agreement on the European Economic Area (2), in particular to Articles 59, 61 to 63 and Protocol 26 thereof,

Having regard to the Agreement between the EFTA States on the establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (3), in particular to Article 24 thereof,

Having regard to Article 1(2) of Part I and Articles 4(4) and 6 of Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (4),

Having regard to the Authority's Guidelines (5) on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement,

Having regard to the Authority's Decision No 195/04/COL of 14 July 2004 on the implementing provisions referred to under Article 27 of Part II of Protocol 3 (6),

Having regard to the Authority's Decision No 405/08/COL of 27 June 2008 close the formal investigation procedure with regard to the Icelandic Housing Financing Fund (7),

Whereas:

I.   FACTS

1.   Procedure

By letter dated 28 September 2007 (Event No 442805), the Authority requested information from the Icelandic authorities regarding State guarantees and the obligation to pay a State guarantee premium under the Act on State Guarantees. By letter from the Icelandic Mission to the European Union dated 24 October 2007, forwarding the letter from the Icelandic Ministry of Finance of the same date, received and registered by the Authority on 25 October 2007 (Events No 448739 and 449598), the Icelandic authorities responded to this request.

The case was subject to discussions between the representatives of the Authority and the Icelandic Government on 7 September 2007 in Brussels and on 29 October 2007 in Reykjavik as well as between the representatives of the Authority and the complainant, the Icelandic Financial Services Association, in a meeting on 6 March 2008 in Brussels.

2.   Description of the relevant Icelandic law provisions

2.1.   Introduction

The Housing Financing Fund (hereafter referred to as the HFF) is a State institution governed by public law, cf. Article 4 of the Housing Act No 44/1998 (lög um húsnæðismál). As such, it enjoys, under the general principles of Icelandic public law, a State guarantee on all its obligations without any special legal provision to that effect. The same applied to its predecessor, the State Housing Agency, and the State Building Fund and the Workers' Housing Fund operated by the Agency as well as the State Housing Board, cf. Act No 97/1993 on the State Housing Agency (lög um Húsnæðisstofnun ríkisins).

On 1 January 1999, the Housing Act No 44/1998 entered into force. Under the terms of the Housing Act, the Housing Financing Fund replaced the former State Housing Agency and took over its predecessor's obligations. Furthermore, the State Building Fund and the Workers' Housing Fund were merged and taken over by the HFF (8).

2.2.   Act No 37/1961 on State Guarantees, as amended by Act No 65/1988

Act No 68/1987 introduced an obligation to pay a guarantee premium to the State for State guarantees that were not subject to the risk premium. Article 8 of the Act No 37/1961 on State Guarantees (lög um ríkisábyrgðir), as subsequently amended by Act No 65/1988 on State Guarantees, (lög um breyting á lögum nr. 37/1961, um ríkisábyrgðir, með síðari breytingum) required banks, credit funds, financial institutions, enterprises and other such entities that, according to law, enjoy a State guarantee whether through the ownership of the State or other reasons, to pay a guarantee premium to the State as regards their commitments towards foreign entities. In contrast, no similar premium was imposed on domestic commitments at the time of the entry into force of the EEA Agreement in Iceland on 1 January 1994.

The premium was set at 0,0625 % per quarter on the principal of foreign commitments based on their average for each period, cf. paragraph 2 of Article 8. Loans for which a risk premium had been paid, certain export guarantees and commitments due to credit balance in domestic currency accounts did not constitute basis for calculation of the guarantee premium, cf. paragraph 2 of Article 9 of the Act.

In its submission of 24 October 2007, the Icelandic Government has claimed that the State Housing Agency was not liable to pay a guarantee premium under the terms of the Act No 37/1961 on State Guarantees. The Government did not, however, present arguments as to why the general obligation should not also cover the State Housing Agency. The Authority does not dispute the statement of the Icelandic Government that the Agency in fact never paid any premium as it did not have any foreign commitments. However, this does not change the fact that according to the Act, the Agency would have been liable for the premium in the event of undertaking foreign commitments. Hence, the Authority is of the preliminary opinion that the obligation to pay a guarantee premium did indeed apply to any foreign financial commitments that the State Housing Agency might have had.

2.3.   Act No 121/1997 on State Guarantees

On 22 December 1997, a new Act on State Guarantees No 121/1997 was adopted. This Act, which entered into force on 1 January 1998, extended the obligation to pay a premium also to cover domestic commitments. Paragraphs 1 and 2 of Article 6 of the Act stated:

‘Banks, credit funds, financial institutions, enterprises and other such entities that according to law enjoy or have enjoyed the guarantee of the Treasury, whether through the ownership of the State or for other reasons shall pay a guarantee premium on their State-guaranteed commitments. ...

The guarantee premium according to paragraph 1 shall amount to 0,0625 % per quarter on the principal of foreign commitments subject to the premium and 0,0375 % per quarter on the principal of the average of domestic commitments during each payment period, cf. Article 8. The proceeds shall accrue to the Treasury.’ (9).

Article 7 of Act No 121/1997 provides for an exemption from the general obligation to pay a premium pursuant to Article 6 of the Act. In its original form paragraph 1 of Article 7 read as follows:

‘Credits on which a risk premium has been paid cf. Article 4,

  housing bonds issued by the Housing Bond Division of the State Housing Agency

  , commitments in lieu of deposits in deposit accounts of deposit money banks and government-guaranteed export guarantees as well as the Central Bank of Iceland are exempt from payment of the guarantee premium cf. Article 6.’ (emphasis added)

The State Housing Agency had other commitments than those relating to housing bonds issued by the Housing Bond Division of the Agency. It therefore seems to follow from an a contrario interpretation of Article 7 that the main rule on the payment of a fee was applicable to such activities. The same goes for the other public bodies operating on the basis of Act No 97/1993: the State Housing Board, the State Building Fund and the Workers' Housing Fund.

The Icelandic Government has, however, in its letter of 24 October 2007, submitted that as regards commitments other than housing bonds, the levying of the guarantee fee ‘was based on questionable legal basis’. According to the Government, due to their social character, the State Building Fund and the Workers' Housing Fund, operated by the Agency, were never intended to pay a guarantee premium under the Act. In this respect, the Government refers to a memorandum of 16 October 1998 by the Minister of Social Affairs as well as a report of a working group of June 1999 on the collection of a guarantee premium of the debts of the State Building Fund and the Workers' Housing Fund and the HFF (10). The conclusion of the working group's report was that it was arguable that the commitments of the State Building Fund and Workers' Housing Funds fell outside the scope of Article 6 of Act No 121/1997. In arriving at that conclusion, the working group stated that the funds were of a social character which justified that they were operated under the responsibility of the State and were dependant on State contributions as well as always having been operated with a negative interest margin. Furthermore, the report referred to the general comments to the bill, which became Act No 121/1997, whereby distinction was made between funds in ‘commercial’ operation and those with a social role.

For the reasons set out below, the Authority questions this legal reasoning:

| — | first, according to Article 6 of the Act: ‘Banks, credit funds, financial institutions, enterprises and other such entities that according to law enjoy or have enjoyed the guarantee of the Treasury, whether through the ownership of the State or for other reasons shall pay a guarantee premium on their State-guaranteed commitments’. Even assuming, hypothetically, that HFF was not considered a ‘bank, credit fund, financial institution or enterprise’ the wording ‘any other entities’ seems to indicate that the provision covers all bodies enjoying a State guarantee, irrespective of operating form. Furthermore, it was considered necessary to explicitly exempt the commitments related to the Housing Bond Division, cf. Article 7 of the Act, |
| --- | --- |

—

first, according to Article 6 of the Act: ‘Banks, credit funds, financial institutions, enterprises and other such entities that according to law enjoy or have enjoyed the guarantee of the Treasury, whether through the ownership of the State or for other reasons shall pay a guarantee premium on their State-guaranteed commitments’. Even assuming, hypothetically, that HFF was not considered a ‘bank, credit fund, financial institution or enterprise’ the wording ‘any other entities’ seems to indicate that the provision covers all bodies enjoying a State guarantee, irrespective of operating form. Furthermore, it was considered necessary to explicitly exempt the commitments related to the Housing Bond Division, cf. Article 7 of the Act,

| — | second, as will be shown below in point 2.4, the preparatory works to Act No 70/2000 contain several statements which indicate that the Act was based on the premise that the HFF was indeed, at that time, subject to the guarantee premium on other commitments than those related to the housing bonds, |
| --- | --- |

—

second, as will be shown below in point 2.4, the preparatory works to Act No 70/2000 contain several statements which indicate that the Act was based on the premise that the HFF was indeed, at that time, subject to the guarantee premium on other commitments than those related to the housing bonds,

| — | third, a specific provision in the 2001 Supplementary Budget Act was inserted to cancel the debts relating to unpaid premiums the HFF had accrued under Act No 121/1997 until the entry into force of Act No 70/2000 (11). Such a provision would hardly have been necessary if the HFF and its predecessors had never been subject to the premium, |
| --- | --- |

—

third, a specific provision in the 2001 Supplementary Budget Act was inserted to cancel the debts relating to unpaid premiums the HFF had accrued under Act No 121/1997 until the entry into force of Act No 70/2000 (11). Such a provision would hardly have been necessary if the HFF and its predecessors had never been subject to the premium,

| — | fourth and finally, as far as the Authority can understand, the comments referred to by Iceland concerning the distinction between funds in commercial operation on the one hand, and those with a social role on the other, did not relate to the issue of whether or not a guarantee premium should be collected for commitments enjoying a State guarantee. Rather, they indicate that the legislator was of the opinion, that when it came to granting a Fund a State guarantee, it was of importance whether the Fund in question was operated on a commercial or social basis. |
| --- | --- |

—

fourth and finally, as far as the Authority can understand, the comments referred to by Iceland concerning the distinction between funds in commercial operation on the one hand, and those with a social role on the other, did not relate to the issue of whether or not a guarantee premium should be collected for commitments enjoying a State guarantee. Rather, they indicate that the legislator was of the opinion, that when it came to granting a Fund a State guarantee, it was of importance whether the Fund in question was operated on a commercial or social basis.

In any event, as already indicated, in the 2001 Supplementary Budget Act, a provision was inserted to cancel the debts related to unpaid premiums the HFF had accrued until the entry into force of Act No 70/2000. It therefore seems that the HFF, either was never liable to pay the fee or retroactively was exempted from it. Thus, in either situation the HFF was from the start, or with retroactive effect, exempted from the main rule in Act No 121/1997 on State Guarantees that State bodies enjoying a guarantee should pay a premium for it.

2.4.   Act No 70/2000 amending Act No 121/1997

By Article 1 of Act No 70/2000 which entered into force on 26 May 2000, Article 7 of the Act No 121/1997 was amended and is currently as follows:

‘Credits on which a risk premium has been paid cf. Article 4, commitments in lieu of deposits in deposit accounts of deposit money banks and government-guaranteed export guarantees as well as the ... the Housing Financing Fund ... are exempt from payment of the guarantee premium cf. Article 6.’

The bill, which subsequently became Act No 70/2000 did not originally include a proposal to exempt all obligations of the HFF guaranteed by the State from the guarantee premium. It was originally foreseen only to exempt the HFF's obligations taken over from the State Building Fund and the Workers' Housing Fund upon the entry into force of Act No 44/1998. Indeed, in the bill, it was stated that the exemption for the obligations deriving from the housing bonds (cf. Article 7 of the Act) was based on the fact that the Housing Bonds Division collected an interest margin of 0,35 % of mortgage instruments guaranteeing commitments relating to housing bonds. Other commitments of the HFF were not supposed to be exempted from the payment obligation of the guarantee premium as no money was put aside in a reserve fund to meet losses connected with lending on that basis (12).

12

However, during the Parliamentary procedure, the bill was changed so that the exemption covered all the obligations of the HFF:

‘During the procedure before the Committee it was specifically examined that the bill presupposes that a

  premium will still be paid

  on some of the loans taken by the Housing Financing Fund such as loans, which the Fund takes to finance additional loans and loans for rental apartments. ... Having regard to the above, the Committee proposes to

  amend

  the bill so that all the obligation of the Housing Financing Fund will be exempt from the premium.’ (13) (emphasis added)

Therefore, as approved by Alþingi, the Act No 70/2000 amending Act No 121/1997 extended the exemption from the payment of a guarantee premium and covered all the obligations of the HFF. As a consequence, the HFF has not been paying a guarantee premium on its commitments, foreign as well as domestic, to the State Treasury.

2.5.   Act No 180/2000 amending Act No 121/1997

In its judgment in State Debt Management Agency, the EFTA Court held that the difference in the amount of the State guarantee premium due under the provisions of the Act on State Guarantees was in breach of Article 40 EEA, as it was made dependant on whether the obligations were of domestic or foreign character (14). Following this judgment, the Act on State Guarantees was amended. By Act No 180/2000, which entered into force on 11 January 2001, the difference between foreign and domestic commitments was abolished for the purpose of calculation of the State guarantee premium. As from Act No 180/2000, the premium has been set at 0,0625 % per quarter irrespective of the origin of the commitments. Due to the above-mentioned exceptions pertaining to HFF, these changes did not apply to HFF.

State Debt Management Agency

14

II.   ASSESSMENT

3.   State aid within the meaning of Article 61(1) EEA and the classification of such aid as new or existing

3.1.   The aid elements of the Icelandic system of implicit State guarantees

Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows:

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’

For a measure to be classified as State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, it must be granted by the State or through State resources, confer an advantage on the recipient undertaking, be selective and thereby distort or threaten to distort competition and be liable to affect trade between the Contracting Parties. Before examining each of these conditions in turn, the Authority makes the following remarks concerning the scope of the present decision to open the formal investigation procedure:

As any other undertaking organised as a public institution, the HFF enjoys an implicit State guarantee in the same manner as did the predecessors of the HFF from the start of their operations in the 1950's, cf. Act No 42/1957. The HFF pays neither a market based premium for the guarantee, nor the premium laid down in Act No 121/1997 on State Guarantees.

The implicit State guarantee for this type of public undertaking was at the outset granted without any obligation to pay a premium. However, Icelandic system for implicit State guarantees was changed in 1987. From this point in time, a guarantee premium was to be paid for foreign commitments, but not for domestic ones. The original State guarantee scheme, with the changes introduced in 1987, thus predates the EEA Agreement.

The Icelandic system relating to implicit guarantees was changed again as of 1 January 1998 when a general obligation to pay a guarantee premium was also introduced as regards domestic commitments. Considering the size of the premium the Authority finds it unlikely that the guarantee premium removed aid contained in the original guarantee scheme. Therefore, in the Authority's preliminary opinion, the original guarantee scheme still contains State aid. The State aid element will generally be the difference between the appropriate market price for the guarantee provided and the price paid for that measure according to Act No 121/1997 on State Guarantees (15). This possible aid element will follow from the implicit guarantee in force since before the entry into force of the EEA Agreement, and would constitute existing aid. It will therefore be assessed separately following the procedures regarding existing aid.

15

Hence, the present decision to open the formal investigation procedure only relates to severable changes to the Icelandic system of implicit guarantees made after 1994 which would give a particular advantage to HFF (16). Indeed, only such changes could be classified as new aid (17).

16

17

With Act No 121/1997, Iceland introduced a premium for banks, credit funds, financial institutions, enterprises and other such entities that enjoy a State guarantee in respect of domestic commitments. The activities of the Housing Bonds Division were exempted from a guarantee premium both on domestic and foreign commitments from the entry into force of the Act. As regards other operations of the HFF, they were exempted from the premium by Act No 70/2000. In the 2001 Supplementary Budget Act the accrued unpaid premium for these activities was cancelled. Therefore, either from the beginning, or retroactively, the other operations of the HFF were exempted from this generally applicable guarantee premium. Indeed, according to Iceland itself, HFF has never paid any premium under the Act.

As HFF has, as a matter of fact, never paid any premium for the guarantee it enjoys, Iceland has in its letter of 24 October 2007 argued that the factual situation for HFF has remained the same over the years regardless of the introduction of the general premium with effect for other undertakings. Moreover, as the exemptions in the Act pertaining to HFF merely maintained the status quo in relation to that particular undertaking, Iceland is of the opinion that exemptions cannot constitute new aid.

status quo

In the Authority's view, it is not relevant for the assessment of the classification of the aid as new or existing whether or not the Act, as a matter of fact, changed the situation of HFF as regards the payment of guarantee premium. What is decisive is that the new Act introduced a new system where, for the first time, the HFF was being treated more favourably than provided for under the general rule for undertakings benefiting from the implicit State guarantee. It is therefore the Authority's preliminary opinion that any advantage to HFF following from the exemption granted to the Housing Bond Division introduced by Article 7 of Act No 121/1997 would constitute new aid. The same would apply to the exemption/relief from paying the premium relating to other operations of the HFF, cf. Act No 70/2000 amending Act No 121/1997, as well the 2001 Supplementary Budget Act (18).

18

3.2.   Economic advantage

Exempting the HFF from payment of the guarantee premium provides a financial advantage to that undertaking as the corresponding costs of the premium are not covered by the HFF. This advantage amounts to what the HFF would have had to pay each time on its commitments under the applicable rate of the guarantee premium.

The advantage following from the non-payment of the State guarantee premium can be determined as follows:

| 1; | exemption (either originally or ex post facto) from payment of State guarantee premium amounting to 0,0625 % per quarter of the value of foreign commitments relating both to housing bonds and other commitments in the period from 1 January 1998 to date; |
| --- | --- |

1;

exemption (either originally or ex post facto) from payment of State guarantee premium amounting to 0,0625 % per quarter of the value of foreign commitments relating both to housing bonds and other commitments in the period from 1 January 1998 to date;

ex post facto

| 2. | exemption (either originally or ex post facto) from payment of State guarantee premium amounting to 0,0375 % per quarter of the value of domestic commitments relating both to housing bonds and other commitments in the period from 1 January 1998-10 January 2001; |
| --- | --- |

2.

exemption (either originally or ex post facto) from payment of State guarantee premium amounting to 0,0375 % per quarter of the value of domestic commitments relating both to housing bonds and other commitments in the period from 1 January 1998-10 January 2001;

ex post facto

| 3. | exemption from payment of State guarantee premium amounting to 0,0625 % per quarter of the value of all HFF's domestic commitments in the period from 11 January 2001 to date. |
| --- | --- |

3.

exemption from payment of State guarantee premium amounting to 0,0625 % per quarter of the value of all HFF's domestic commitments in the period from 11 January 2001 to date.

In its letter of 24 October 2007, Iceland seems to be of the opinion that the HFF does not enjoy any real advantage as it levies a margin on the general loans it issues. Iceland submits that the Housing Bonds Division of the State Housing Agency and subsequently the HFF were subject to a special regime which entailed paying a ‘special State guarantee fee’, raised in the form of an interest margin, into a special reserve fund. According to Article 21 of the Act No 97/1993 (see subsequently Article 28 of the Housing Act), the Housing Bonds Division was permitted to claim an interest margin to cover its operating expenses and estimated losses from outstanding loans (19). On that basis, the Icelandic Government has stated that the exclusion of the housing bonds from the general system of Act No 121/1997 was based on the fact that the risk associated with the guarantee was no longer borne by the State.

special State guarantee fee

19

The Authority has doubts about this reasoning. The system provided for by the levying of an interest margin does not entail that the HFF pays a premium for the State guarantee it has on commitments related to housing bonds. Rather, it required the borrowers to pay higher interest rates to the HFF. The money raised by the levying of the interest margin was set aside in a special reserve fund. As far as the Authority has been able to ascertain, this fund is merely a part of the HFF. The Authority cannot see that charging borrowers higher interest rates and setting that aside in an in-house fund can be equated with paying a State guarantee premium pursuant to Act No 121/1997.

In conclusion, the Authority takes the preliminary view that the exemption from the guarantee premium does give the HFF an advantage in the sense of Article 61(1) EEA. Whether any advantages could be offset by public service obligations imposed on HFF will be addressed below.

3.3.   Presence of State resources

HFF is exempted from the payment of a guarantee premium to the State Treasury otherwise applicable to all undertakings pursuant to Article 6 of Act No 121/1997. By exempting the HFF from paying a guarantee premium to it, the State foregoes revenues which would have normally to be paid to the State. The exemption therefore contains State resources. Similarly, to the extent HFF was originally liable to pay a guarantee premium, but later relieved of that obligation with retroactive effect, such ex post facto exemption would also imply a drain of State resources.

ex post facto

3.4.   Selectivity

As outlined above, the HFF is according to Article 7 of Act No 121/1997 exempted from paying a guarantee premium pursuant to Article 6 of the Act. The main rule according to Act No 121/1997 is that every entity enjoying a State guarantee is subject to the guarantee premium provided for in Article 6. Those exempted are obligations that are subject to the higher risk premium pursuant to Article 4 of the Act, the HFF, the Central Bank of the Iceland and the Student Loan Fund.

Consequently, under Article 7 of the Act, it is only the HFF and the two other public institutions that are exempt from paying a premium to the State for being granted State guarantees. The aid measure therefore appears to be selective.

The State Guarantees Act links the payment of a premium to the existence of a guarantee issued by the State. Moreover, it seems to be intended to (partly) compensate the State for the risk it undertakes by being the guarantor. On that basis, the Authority does not view the Act on State guarantees as a tax measure. The Authority has therefore not found it necessary to discuss whether the exemption pertaining to HFF would have been within the logic or nature of a tax system.

3.5.   Effect on trade between Contracting Parties

The HFF provides services on the market for housing mortgage loans, i.e. long-term house financing for residential accommodation. Aid granted to HFF may make it more difficult for banks in the EEA to enter the Icelandic housing mortgage market. Also markets related to the mortgage market, such as other financial markets may be affected (20). The aid therefore seems to affect trade between the Contracting Parties.

20

3.6.   Altmark conditions

In the Altmark judgment, the European Court of Justice held that provided that the following conditions are cumulatively fulfilled, a measure does not confer an advantage on the beneficiary and, thus, does not qualify as state aid in the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty, corresponding to the provision of Article 61(1) of the EEA Agreement:

Altmark

| — | first, the recipient undertaking must actually have public service obligations to discharge, and the obligations must be clearly defined, |
| --- | --- |

—

first, the recipient undertaking must actually have public service obligations to discharge, and the obligations must be clearly defined,

| — | second, the parameters on the basis of which the compensation is calculated must be established in advance in an objective and transparent manner, to avoid conferring an economic advantage which may favour the recipient undertaking over competing undertakings, |
| --- | --- |

—

second, the parameters on the basis of which the compensation is calculated must be established in advance in an objective and transparent manner, to avoid conferring an economic advantage which may favour the recipient undertaking over competing undertakings,

| — | third, the compensation cannot exceed what is necessary to cover all or part of the costs incurred in the discharge of public service obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit for discharging those obligations, |
| --- | --- |

—

third, the compensation cannot exceed what is necessary to cover all or part of the costs incurred in the discharge of public service obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit for discharging those obligations,

| — | fourth, where the undertaking which is to discharge public service obligations in a specific case, is not chosen pursuant to a public procurement procedure which would allow for the selection of the tenderer capable of providing those services at the least cost to the community, the level of compensation needed must be determined on the basis of an analysis of the costs which a typical undertaking, well run and adequately provided with means so as to be able to meet the necessary public service requirements, would have incurred in discharging those obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit for discharging the obligations (21). |
| --- | --- |

—

fourth, where the undertaking which is to discharge public service obligations in a specific case, is not chosen pursuant to a public procurement procedure which would allow for the selection of the tenderer capable of providing those services at the least cost to the community, the level of compensation needed must be determined on the basis of an analysis of the costs which a typical undertaking, well run and adequately provided with means so as to be able to meet the necessary public service requirements, would have incurred in discharging those obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit for discharging the obligations (21).

21

With regard to the first condition, i.e. the definition of public service obligations discharged to the HFF, it is highly doubtful, in light of the EFTA Court's judgment, that the general loans system of the HFF as defined today fulfils the criteria for qualifying as a service of general economic interest (22).

22

Concerning the second condition, the Court of First Instance of the European Communities (hereinafter ‘the CFI’) recalled in BUPA
   (23) that the Member States have wide discretion not only when defining a public service mission but also when determining the compensation for the costs, which calls for an assessment of complex economic facts. In the same ruling, the CFI also held that the second Altmark condition requires that the Community institutions must be in a position to verify the existence of objective and transparent parameters, which must be defined in such a way as to preclude any abusive recourse to the concept of a public service on the part of the Member State. The Icelandic Government has so far not demonstrated to the Authority that a methodology exists for calculation of public service compensation to the HFF. Moreover, to the Authority's knowledge, the Icelandic Government did not establish in advance the criteria on the basis of which the compensation for public service activities of the HFF was to be determined.

BUPA

23

Altmark

With regard to the third Altmark condition, the CFI found in BUPA that a public service compensation system which operates independently of receipts does not require a strict interpretation of this criterion, in particular as regards taking into account the relevant receipts for discharging public services (24). Nevertheless, as the aid measure in question benefits the entirety of the operations of the HFF, it cannot be established at this stage whether the level of compensation is limited to what is necessary to cover all or part of the costs incurred in the discharge of properly limited public service obligations.

Altmark

BUPA

24

Furthermore, with regard to the fourth condition set forth in Altmark, the HFF has neither been chosen by way of a public procurement procedure nor did the Icelandic authorities determine the level of compensation by way of a comparison between the HFF and a privately run efficient operator as a reference undertaking. As held by the CFI in BUPA, the purpose of the fourth Altmark condition is to ensure that the compensation does not entail the possibility of offsetting any costs that might result from inefficiency on the part of the beneficiary undertaking (25).

Altmark

BUPA

Altmark

25

In conclusion, it cannot be established, in the Authority's view, that the four cumulative Altmark conditions are fulfilled.

Altmark

3.7.   Conclusion with regard to state aid character of the measure in question

In light of the above, it is the Authority's preliminary conclusion that exempting HFF from paying a guarantee premium pursuant to Article 7 of Act No 121/1997 on State Guarantees, with subsequent amendments, involves State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Furthermore, it is the Authority's preliminary opinion that any such aid would constitute new aid.

4.   Procedural requirements

Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, ‘the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. [...]. The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision’.

the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. [...]. The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision

The Icelandic authorities did not notify the Authority of the above-mentioned measures in the form of exemption of the HFF from payment of the guarantee premium. The Authority therefore concludes that Iceland has not respected its obligations pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement.

5.   Compatibility of the aid

5.1.   Possibilities to declare aid for housing purposes compatible

Article 61(1) of the EEA Agreement sets out that state aid as a principle is prohibited. Article 61(2) and 61(3) provide, however, for certain exceptions from this general prohibition.

The derogations in Article 61(2) of the EEA Agreement do not seem to be applicable to the aid in question, which is not designed to achieve any of the aims listed in this provision. In particular, the aid measure involved cannot be considered to fulfil the conditions of derogation specified in Article 61(2)(a) of the EEA Agreement, namely aid having a social character, granted to individual consumers and without discrimination related to the origin of the product concerned.

Likewise, the derogations in Article 61(3) of the EEA Agreement do not apply to the aid measure under investigation. In particular, the aid measure is not granted with the aim of promoting or facilitating the economic development of certain areas or of certain economic activities. Thus, the derogations in Article 61(3)(a) and (c) of the EEA Agreement in conjunction with the Regional Aid Guidelines are not applicable in this case.

Furthermore, the aid measure under investigation is not given to promote the execution of an important project of common European interest or to remedy a serious disturbance in the economy of Iceland, therefore Article 61(3)(b) of the EEA Agreement does not apply.

The aid in question is not linked to any investment, but reduces the costs which HFF would normally have to bear in the course of pursuing its day-to-day business activities and is consequently to be classified as operating aid. Operating aid is normally not considered suitable to facilitate the development of certain economic activities or of certain regions as provided for in Article 61(3)(c) of the EEA Agreement, unless it is specifically envisaged by the Authority's Guidelines, which is not the case here.

Aid for housing purposes may, however, be declared compatible with the EEA Agreement on the basis of Article 59(2). That would be the case if the aid would be limited to provision of services of general economic interest and if the other conditions of Article 59(2) of the EEA Agreement would be fulfilled.

Article 59(2) of the EEA Agreement reads:

‘Undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest or having the character of a revenue-producing monopoly shall be subject to the rules contained in this Agreement, in particular to the rules on competition, in so far as the application of such rules does not obstruct the performance, in law or in fact, of the particular tasks assigned to them. The development of trade must not be affected to such an extent as would be contrary to the interests of the Contracting Parties.’

Compliance with Article 59(2) of the EEA Agreement requires the fulfilment of the following conditions:

| — | that the aid is a compensation for the provision of services of general economic interest, |
| --- | --- |

—

that the aid is a compensation for the provision of services of general economic interest,

| — | that the undertaking receiving the aid is entrusted to provide such services, |
| --- | --- |

—

that the undertaking receiving the aid is entrusted to provide such services,

| — | that the aid is necessary, and not more than necessary, to carry out the entrusted tasks, and |
| --- | --- |

—

that the aid is necessary, and not more than necessary, to carry out the entrusted tasks, and

| — | that the aid does not affect trade against the interest of the Contracting Parties to the Agreement. |
| --- | --- |

—

that the aid does not affect trade against the interest of the Contracting Parties to the Agreement.

5.2.   General remarks with regard to the concept of services of general economic interest

The concept of service in the general economic interest means, among other things, that the State assigns ‘particular tasks’ to an undertaking (26). In order to qualify for classification as service of general economic interest, a service must have certain characteristics, the most important of which is that the service in question cannot be provided in the same manner on the market and that the service should be clearly defined (27). States may take account of objectives pertaining to their national policy when defining the service of general economic interest which they entrust to certain undertakings (28).

26

27

28

As an exception to the main rule in Article 59(1) of the EEA Agreement, the concept of ‘services of general economic interest’ must be interpreted restrictively (29) and applies only to activities of direct benefit to the public. Still, States remain free, in principle and where no common policy is established, to designate which services they consider to be of general economic interest and to organize these services as they see fit, subject to the rules of the EEA Agreement and the specific conditions laid down in Article 59(2) of the EEA Agreement (30). Thus, the competence to define such services lies with the States, subject to scrutiny by the Authority. This scrutiny must essentially be conducted on a case-by-case basis. In such an assessment, the nature of the undertaking entrusted with the service is not of decisive importance, nor whether the undertaking is entrusted with exclusive rights, but rather the essence of the service deemed to be of general economic interest and the special characteristics of this interest that distinguish it from the general economic interest of other economic activities (31).

29

30

31

5.3.   Services of general economic interest in the field of social housing

The EFTA Court gave some guidance on how to assess the extent of the HFF's activities in light of the requirements of Article 59(2) of the EEA Agreement. The Court primarily addressed the issue of whether the Authority should have been in doubt whether the general loans scheme of HFF was operated in compliance with Article 59(2) of the EEA Agreement. The Court ruled that the Authority should have been in doubt and consequently should have opened the formal State aid investigation procedure. (This was based on the implicit, but non-verified, assumption that the aid in question was new aid.) While the Court did not address whether the general loan category fulfilled the conditions of Article 59(2) of the EEA Agreement, the Court's judgment raised issues of doubt in relation to:

| — | whether the HFF scheme fulfilled all conditions relating to services of general economic interest in Article 59(2), |
| --- | --- |

—

whether the HFF scheme fulfilled all conditions relating to services of general economic interest in Article 59(2),

| — | whether the derogation from the State aid rules was proportionate, and |
| --- | --- |

—

whether the derogation from the State aid rules was proportionate, and

| — | whether the scheme affected the development of trade contrary to the interest of the Contracting Parties. |
| --- | --- |

—

whether the scheme affected the development of trade contrary to the interest of the Contracting Parties.

In relation to the first issue the Court stated inter alia:

inter alia

‘[...] The HFF general loans system is intended to promote security and equal rights as regards housing in Iceland by providing loans on manageable terms to the general public throughout the territory of Iceland and thereby foster private home ownership. This goes beyond the normal economic interest of operators in the financial sector. A service with this objective may qualify as a service of general economic interest justifying State aid, provided that the service fulfils the requirements laid down in Article 59(2) EEA.’ (32).

[...] The HFF general loans system is intended to promote security and equal rights as regards housing in Iceland by providing loans on manageable terms to the general public throughout the territory of Iceland and thereby foster private home ownership. This goes beyond the normal economic interest of operators in the financial sector. A service with this objective may qualify as a service of general economic interest justifying State aid, provided that the service fulfils the requirements laid down in Article 59(2) EEA.

32

When the EFTA Court later turned to the questions on proportionality, it held, inter alia, that:

inter alia

‘[...] as long as it is not established that the effect of the low interest rate on HFF general loans is completely neutralised by an increase in housing prices, the HFF general loan scheme must be considered suitable to meet its aim.’ (33).

[...] as long as it is not established that the effect of the low interest rate on HFF general loans is completely neutralised by an increase in housing prices, the HFF general loan scheme must be considered suitable to meet its aim.

33

And moreover:

‘The Court does not find it doubtful that the State aid provided to the HFF system did not go beyond what is necessary in the case at hand to allow the HFF to cover expected losses and operate the general loans system under economically acceptable conditions [ ...] This does not mean, however, that the general loans system as operated by the HFF is necessarily compatible with the EEA Agreement.’ (34).

The Court does not find it doubtful that the State aid provided to the HFF system did not go beyond what is necessary in the case at hand to allow the HFF to cover expected losses and operate the general loans system under economically acceptable conditions [ ...] This does not mean, however, that the general loans system as operated by the HFF is necessarily compatible with the EEA Agreement.

34

Then the Court went on to, inter alia, state that:

inter alia

‘[...] it is necessary to address the question of whether the conditions under which the loans were granted did not go beyond what was necessary for HFF to perform the tasks entrusted to it. The Court recalls that the ultimate aim of the State's intervention in lending services through the general loans scheme is to foster private home ownership in Iceland through lending on “manageable terms”. A service rendered with such an objective may, as has been stated above, be considered legitimate under Article 59(2) EEA. However, ESA has to make sure that public intervention does not, in reality, pursue other goals than those defined by Icelandic law or exceed what is necessary to achieve the defined goal.

‘[...] it is necessary to address the question of whether the conditions under which the loans were granted did not go beyond what was necessary for HFF to perform the tasks entrusted to it. The Court recalls that the ultimate aim of the State's intervention in lending services through the general loans scheme is to foster private home ownership in Iceland through lending on “manageable terms”. A service rendered with such an objective may, as has been stated above, be considered legitimate under Article 59(2) EEA. However, ESA has to make sure that public intervention does not, in reality, pursue other goals than those defined by Icelandic law or exceed what is necessary to achieve the defined goal.

In that regard, the Court notes that unlike the cost and size limitations practiced by the Norwegian Husbanken in Case E-4/97 Husbanken II, the HFF's relative and absolute lending caps do not limit the subsidised lending scheme to dwellings which fulfil certain criteria. They only limit the amount one may borrow from the HFF for any dwelling, regardless of the value or size of that dwelling. There is no limit as to how big or valuable a dwelling may be and still be eligible for a general loan under the HFF scheme; there are only limits to how much the HFF may grant as a general loan.

In that regard, the Court notes that unlike the cost and size limitations practiced by the Norwegian Husbanken in Case E-4/97 Husbanken II, the HFF's relative and absolute lending caps do not limit the subsidised lending scheme to dwellings which fulfil certain criteria. They only limit the amount one may borrow from the HFF for any dwelling, regardless of the value or size of that dwelling. There is no limit as to how big or valuable a dwelling may be and still be eligible for a general loan under the HFF scheme; there are only limits to how much the HFF may grant as a general loan.

Moreover, the HFF general loans scheme is not limited to the financing of one unit of residential housing for each borrower. This means that in principle the system may provide financing for houses or apartments built or purchased for investment purposes. In 2004, a general limit of two units was introduced. As the Government of Iceland has pointed out, there may be social policy reasons why certain persons need to own more than one unit. The provision of more than one loan to the same person has not, however, been made dependent on that person fulfilling any criteria relating to such reasons.

Moreover, the HFF general loans scheme is not limited to the financing of one unit of residential housing for each borrower. This means that in principle the system may provide financing for houses or apartments built or purchased for investment purposes. In 2004, a general limit of two units was introduced. As the Government of Iceland has pointed out, there may be social policy reasons why certain persons need to own more than one unit. The provision of more than one loan to the same person has not, however, been made dependent on that person fulfilling any criteria relating to such reasons.

These features mean that in principle the HFF general loans scheme provides subsidised financing, up to a certain limit, for any house or apartment regardless of size and value, and also for construction or purchase of residential units for investment purposes. The scheme is not formally limited to assisting the average citizen in financing his or her own dwelling. Even if it may be so that few people have in fact exploited these features of the system, they raise questions under Article 59(2) EEA. The Court recalls in this context that the HFF scheme is intended to promote security and equal rights as regards housing by providing loans on manageable terms.’ (35).

These features mean that in principle the HFF general loans scheme provides subsidised financing, up to a certain limit, for any house or apartment regardless of size and value, and also for construction or purchase of residential units for investment purposes. The scheme is not formally limited to assisting the average citizen in financing his or her own dwelling. Even if it may be so that few people have in fact exploited these features of the system, they raise questions under Article 59(2) EEA. The Court recalls in this context that the HFF scheme is intended to promote security and equal rights as regards housing by providing loans on manageable terms.

35

(a)   Manageable terms

The EFTA Court did not rule out per se that State intervention in lending services through general loans, which pursues the objective of fostering private home ownership through lending on ‘manageable terms’ might be considered legitimate under Article 59(2) of the EEA Agreement. In this respect, the EFTA Court clarified that the Contracting Parties enjoy a margin of discretion in deciding what ‘manageable terms’ should mean in relation to a housing financing scheme which qualifies as a service of general economic interest (36).

per se

36

In the view of the Authority, the concept of ‘manageable terms’ cannot be understood in any absolute or isolated manner. While noting the Court's view that there should be a margin of discretion to decide what is manageable, the concept has to relate to certain general parameters of the national economy. What is manageable in a rich country may not be manageable in a less prosperous one. In a well-functioning market without a particular skewed distribution of income, it would appear reasonable to assume that the market interest rates on mortgages would be ‘manageable’ for the population at large. Excluding that public activity itself is distorting the market, to the extent the market is not well functioning there could be a reason for government measures to provide for loans on ‘manageable terms’.

It was confirmed in the EFTA Court's judgment that the commercial banks were only able to match the interest rate of HFF's general loans from August 2004 onwards (37). In its Decision No 185/06/COL, the Authority requested up-dated information on the development on the Icelandic mortgage market, in order to assess to what extent commercial banks had offered mortgage secured loans on terms the Icelandic State would consider as manageable. While some information has been provided the Authority would require up-dated information in this respect as there are indications that the state of the market has changed recently. The amount of mortgage loans, especially from the commercial banks has fallen considerably (38).

37

38

A connected, but separate, issue is whether the market would be able to develop satisfactorily if it would operate under conditions without any State aid distorting the competitive situation of the respective lenders. Up till now, the Authority has not been presented with any arguments or factual information that give it reason to believe that this should be the case.

(b)   Social element

The general loan scheme of the HFF is not limited to those below certain income and/or assets thresholds but is available to everyone irrespective of those elements and as the EFTA Court has pointed out, without any cost and size limitations on the dwellings. Furthermore, the general lending system is also open to others than individuals, for example building contractors may qualify for loans under that system.

In the Court's words, the ‘lending caps do not limit the subsidised lending scheme to dwellings which fulfil certain criteria’ and ‘there is no limit as to how big or valuable a dwelling may be and still be eligible for a general loan under the HFF scheme; there are only limits to how much the HFF may grant as a general loan’ (39).

lending caps do not limit the subsidised lending scheme to dwellings which fulfil certain criteria

there is no limit as to how big or valuable a dwelling may be and still be eligible for a general loan under the HFF scheme; there are only limits to how much the HFF may grant as a general loan

39

Moreover, the EFTA Court pointed out that the scheme provided for construction or purchase of individual units for investment purposes, and it was not formally limited to assisting the average citizen in financing of his or her house. The rules have now been changed and Article 21 of the Regulation No 522/2004, as subsequently amended, provides that lending from the HFF is limited so that an individual can only own one property carrying a mortgage from the Fund. However, the Board of the Fund may set rules providing for exemption from this requirement. On 10 August 2006, the Board passed such rules. The Icelandic authorities are requested to explain these exemptions and their application and how the HFF monitors that residential housing financed by the HFF's loans is actually used for purposes of being the applicant's own dwelling.

In a letter received by the Authority on 14 June 2007, the Icelandic Government argued that there were no grounds for questioning the compatibility of the general lending scheme with the EEA Agreement. In light of the observations of the EFTA Court, quoted above, the Authority is of the preliminary opinion that the Icelandic Government has not demonstrated that the current general loan scheme is in compliance with Article 59(2) of the EEA Agreement. Moreover, the Commission's practice regarding social housing shows that the Commission has only accepted systems of social housing, which contained limitations as to who could qualify for loans under the system.

In 2001, the Commission adopted a decision with regard to a guarantee for borrowings of the Irish Housing Finance Agency (hereinafter referred to as the HFA) (40). At the time of this decision, the HFA was itself not empowered to extend loans. Its objective was to raise funds at the best rate on the capital markets which were then advanced to local authorities to be used by them for social housing financing. In this case, social housing was defined as provision of housing for the most socially disadvantaged households, and in particular those which due to their economic circumstances were unable to fund their own housing requirement at socially acceptable conditions through recourse to commercial lenders. This objective was entrusted to local authorities who operated social housing programmes such as general mortgage finance, the operation of a share ownership scheme, and affordable housing schemes aimed at providing low cost housing, a rental subsidy scheme and miscellaneous grant schemes for elderly and disabled persons. The eligibility for social housing loan finance was assessed according to the following limitations: (i) need must be established; (ii) income and loan ceilings; (iii) households which seek to avail of schemes unavailable in the private sector (this had to be proved by the applicant by attaching letters of rejection from two private sector mortgage lenders); and (iv) only households which are mentioned on local authority housing lists. Thus, the Commission accepted that the operations of the Agency could be regarded as services of general economic interest for the purposes Article 86(2) of the EC Treaty.

40

The Authority also refers to a case concerning the financing of activities of Dutch Housing Corporations which is still pending before the Commission. In 2005, DG Competition sent an Article 17(2) letter, inviting the Dutch authorities to make appropriate changes to the system. DG Competition has, inter alia, criticised the broad scope of definition of services of general economic interest provided by the Housing Corporations. In particular, it was not considered acceptable that, whereas the priority to rental housing is given to persons that have difficulties in finding suitable housing, the activities in question are not restricted to socially disadvantaged persons. Therefore, DG Competition was of the opinion that the possibility to let dwellings to persons with a higher income or to enterprises must be regarded as a manifest error in the definition of a service of general economic interest. Moreover, this concern was not removed by the proposed solution of the Dutch authorities to limit the maximum value of the dwellings to be rented out which would be then defined as ‘social housing’. In the preliminary view of DG Competition, the definition of public service activities of Housing Corporations was to have a direct relation to socially disadvantaged households and not only be linked to the maximum value of the property (41).

inter alia

41

Furthermore, the Icelandic Government referred to the fact that the Authority, in its decision in the Norwegian Husbanken case, accepted loans that were not limited to those qualifying under certain income and assets criteria but limited the size of the of house/apartment being acquired. Iceland has argued that the Norwegian limit should not be regarded as being universal and that the situation in Iceland would justify a higher limit. The Authority will, at this stage, not pass judgment on whether only imposing a size limitations would be sufficient to ensure compliance with Article 59(2) of the EEA Agreement as it observes that currently the HFF system operates without any limitations as to the size of house/apartment that may qualify for loans under the general system.

In light of all of the above, it is the preliminary view of the Authority that the general loan scheme of the HFF does not pursue a sufficiently restricted social objective.

(c)   Territorial cohesion

As regards the element of territorial cohesion, the Authority is aware of the particular situation of certain regions in Iceland, where the market for mortgage loans might be of such a nature that commercial providers do not have incentives to offer mortgage loans. Such a situation might justify exceptional treatment of certain territories as regards the conditions for eligibility of loans (42). Currently, the general loans scheme of the HFF is operated without any criteria related to territorial cohesion.

42

In its Decision No 185/06/COL it was the Authority's opinion that SFF had not submitted any tangible evidence during the EFTA Court proceedings, which demonstrated that the commercial banks had offered loans on ‘manageable terms’ outside the Reykjavik area during the period between 1999 and August 2004. In response to the Authority's request for information the SFF and the Icelandic Government submitted conflicting evidence as to the extent the commercial banks had offered mortgage loans outside the Reykjavík area and other more densely populated areas after August 2004. In light of the currently available information the Authority cannot conclude that the loans provided by the commercial banks have not been offered in rural areas as well, as far as the period after August 2004 is concerned.

5.4.   Development of trade and the interest of the Contracting Parties

Article 59(2) of the EEA Agreement further requires an assessment of whether the specific service in question affects the development of trade to an extent contrary to the interests of the Contracting Parties. The Authority is charged with striking a balance between the right of Iceland to invoke the derogation and the interest of the Contracting Parties to avoid distortions of competition and restrictions to the ‘four freedoms’ (43).

43

This entails that it must be established that the performance of the service of general economic interest does not disproportionately affect competition and the internal market. In light of the EFTA Court's conclusions on this point (44), the Authority will have to assess to what extent the aid granted to the HFF could affect other parts of the EEA internal market, in particular other financial markets, such as, for example, the private lending market. However, as outlined above, the Authority is of the preliminary opinion that the current lending scheme is not compatible with Article 59(2) as it is too widely defined. In light of that, the Authority does not consider it necessary to assess whether the service affects the development of trade to an extent contrary to the interest of the Contracting Parties. In any event, an amended scheme will have to strike the right balance between the interests at stake.

44

Against the background of the various points referred to above, the preliminary view of Authority is that the general loan scheme of HFF does not comply with all the conditions laid down in Article 59(2) of the EEA Agreement.

5.5.   Other loan categories of the HFF

In the discussion above regarding the compatibility of the aid, only the general loans category of the HFF has been referred to. However, the exemption in Article 7 of Act No 121/1997, as amended, covers entire operations of the HFF. Currently, the HFF is also providing loans for rental housing to municipalities, etc. pursuant to Chapter VIII of the Housing Act. Furthermore, the Minister of Social Affairs has, on the basis of Article 16 of the Housing Act, issued Regulation No 458/1999, with subsequent amendments, which lists the other loan categories offered by the HFF, cf. Article 2 of the Regulation (45).

45

As outlined above, the Authority is of the preliminary opinion that the general loans scheme of the HFF is incompatible with Article 59(2) EEA. Since the exemption from the guarantee premium benefits all the operations of the HFF, it follows that this measure cannot be regarded as compatible aid on the basis of Article 59(2). This is so even though the individual loan categories referred to above examined in isolation might comply with the conditions laid down in that provision.

5.6.   Conclusion with regard to compatibility

On the basis of the foregoing considerations, the Authority has doubts as to whether the guarantee premium exemption in favour of the HFF can be regarded as compatible with the functioning of the EEA Agreement.

6.   Recovery

According to Article 14(1) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, ‘[w]here negative decisions are taken in cases of unlawful aid, the EFTA Surveillance Authority shall decide that the EFTA State concerned shall take all necessary measures to recover the aid from the beneficiary (hereinafter referred to as a “recovery decision”). The EFTA Surveillance Authority shall not require recovery of the aid if this would be contrary to a general principle of EEA law’.

here negative decisions are taken in cases of unlawful aid, the EFTA Surveillance Authority shall decide that the EFTA State concerned shall take all necessary measures to recover the aid from the beneficiary (hereinafter referred to as a “recovery decision”). The EFTA Surveillance Authority shall not require recovery of the aid if this would be contrary to a general principle of EEA law

In other words, any unlawful aid which cannot be declared compatible with the State aid rules will be subject to recovery. In case of recovery, it is the Authority's preliminary view that, in the case at hand, no legitimate expectations could be invoked, which would preclude the recovery.

According to settled case-law, ‘[...] undertakings to which an aid has been granted may not, in principle, entertain a legitimate expectation that the aid is lawful unless it has been granted in compliance with the procedure laid down in that article. A diligent businessman should normally be able to determine whether that procedure has been followed’ (46).

undertakings to which an aid has been granted may not, in principle, entertain a legitimate expectation that the aid is lawful unless it has been granted in compliance with the procedure laid down in that article. A diligent businessman should normally be able to determine whether that procedure has been followed

46

Consequently, any unlawful aid which will ultimately be declared incompatible with the State aid rules will be subject to recovery.

7.   Conclusion

The Authority is of the preliminary opinion that the exemption from the guarantee premium in favour of the HFF constitutes aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Furthermore, the Authority has doubts that this measure can be regarded as complying with Article 61(2) and (3) of the EEA Agreement or with Article 59(2) of the EEA Agreement. Any unlawful aid which ultimately will be declared incompatible with the State aid rules will be subject to recovery.

Consequently, and in accordance with Article 4(4) of Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, the Authority is obliged to open the procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 of the Surveillance and Court Agreement. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measure in question is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, requests the Icelandic authorities to submit their comments within one month of the date of receipt of this Decision.

In light of the foregoing consideration, the Authority requires that, within one month of receipt of this decision, the Icelandic authorities provide all documents, information and data needed for assessment of the compatibility of the exemption from the payment of the guarantee premium in favour of the HFF. It requests the Icelandic authorities to forward a copy of this decision to the potential aid recipient of the aid immediately.

HAS ADOPTED THIS DECISION:

Article 1

The EFTA Surveillance Authority has decided to initiate the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement against Iceland regarding the exemption of the Housing Financing Fund contained in the Act on State Guarantees to pay a premium on the guarantee provided by the Icelandic State in its favour.

Article 2

The Icelandic authorities are requested, pursuant to Article 6(1) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, to submit their comments on the opening of the formal investigation procedure within one month from the notification of this Decision.

Article 3

The Icelandic authorities are required to provide within one month from the notification of this Decision all documents, information and data needed for the assessment of the compatibility of the aid measure.

Article 4

The Icelandic Government is requested to forward a copy of this Decision to the recipient of the potential aid immediately.

Article 5

The EC Commission shall be informed, in accordance with Protocol 27(d) of the EEA Agreement, by means of a copy of this Decision.

Article 6

Other EFTA States, EC Member States, and interested parties shall be informed by the publishing of this Decision in its authentic language version, accompanied by a meaningful summary in languages other than the authentic language version, in the EEA Section of the Official Journal of the European Union and the EEA Supplement thereto, inviting them to submit comments within one month from the date of publication.

Official Journal of the European Union

Article 7

This Decision is addressed to the Republic of Iceland.

Article 8

Only the English version is authentic.

Done at Brussels, 27 June 2008.

For the EFTA Surveillance Authority

Per SANDERUD

President

Kurt JAEGER

College Member

---

(1)  Hereinafter referred to as the Authority.

1

(2)  Hereinafter referred to as the EEA Agreement.

2

(3)  Hereinafter referred to as the Surveillance and Court Agreement.

3

(4)  Hereinafter referred to as Protocol 3.

4

(5)  Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement and Article 1 of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, adopted and issued by the Authority on 19 January 1994, published in the Official Journal of the European Union (hereinafter referred to as OJ) L 231 and EEA Supplement No 32 of 3 September 1994. The Guidelines were last amended on 19 December 2007. Hereinafter referred to as the State Aid Guidelines. The updated version of the State Aid Guidelines is published on the Authority's website:

5

Official Journal of the European Union

http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

(6)  Published in OJ C 139, 25.5.2006, p. 57 and EEA Supplements No 26 of 25 May 2006.

6

(7)  Not published yet. The non-confidential full text of the Decision will be available at:

7

www.eftasurv.int/fieldof work/fieldstateaid/stateaidregistry/

(8)  For more information on this aspect and the continuity of activities, see the Authority's Decision No 405/08/COL.

8

(9)  Translation of the Act available at the website of the Ministry of Finance.

9

(10)  Skýrsla starfshóps um innheimtu ábyrgðargjalds af skuldum Byggingarsjóðs ríkisins, Byggingarsjóðs verkamanna og Íbúðalánasjóðs.

10

(11)  Item 1.4 of Article 4 of the Supplementary Budget Act amending Article 7 of the Budget Act, which grants various permissions to the Minister of Finance provided as follows: ‘To abolish guarantee premiums pursuant to Article 6 of Act No 121/1997 on State Guarantees levied on the House Financing Fund until the entry into force of Act No 70/2000 which exempts the Fund from the payment of the premium.’.

11

To abolish guarantee premiums pursuant to Article 6 of Act No 121/1997 on State Guarantees levied on the House Financing Fund until the entry into force of Act No 70/2000 which exempts the Fund from the payment of the premium.

(12)  The original Icelandic text is as follows: ‘Aðrar skuldbindingar Íbúðalánasjóðs eru hins vegar ekki undanþegnar gjaldskyldu þar sem ekki er lagt fé í varasjóð til að mæta útlánatöpum vegna lánveitinga á grundvelli þeirra.’.

12

Aðrar skuldbindingar Íbúðalánasjóðs eru hins vegar ekki undanþegnar gjaldskyldu þar sem ekki er lagt fé í varasjóð til að mæta útlánatöpum vegna lánveitinga á grundvelli þeirra.

(13)  Opinion of the Economic and Commerce Committee of Alþingi, the Authority's unofficial translation.

13

(14)  Case E-1/00 State Debt Management Agency [2000-2001] EFTA Court Report, p. 8.

14

State Debt Management Agency

(15)  It could be questioned whether a guarantee covering the totality of a company's financial obligations exists on the market. It might therefore be difficult to establish a market premium for the guarantee in the present case.

15

(16)  Joined Cases T-195/01 and T-207/01 Government of Gibraltar v Commission [2002] ECR II-2309, paragraph 111.

16

Government of Gibraltar v Commission

(17)  Hence, these changes are not dealt with in the context of Decision No 185/06/COL to open the formal investigation procedure, partly because the rules in the State Guarantees Act were only briefly discussed in that opening decision, partly because the Icelandic authorities, in the above-mentioned letter of 24 October 2007, did not answer in the affirmative that the aid questions pertaining to HFF's exemption from the premium should be dealt with within that procedure.

17

(18)  In any event, the argumentation of the Icelandic authorities builds on the premise that HFF was never subject to a premium de jure. In contrast, it would not be sufficient that HFF never actually paid the fee, and that the legal obligation to do so was later cancelled, as such cancelling of a debt would in itself constitute aid. As illustrated above under point I.2.3, the Authority is not convinced that this premise is fulfilled in the case at hand.

18

de jure

(19)  The Minister of Social Affairs was to determine the level of the interest margin having obtained the proposal of the State Housing Board. On the basis of that Article, the Minister decided by Regulation No 540/1993 of 28 December 1993, amending Regulation No 467/1991, to charge an interest margin of up to 0,25 %. By Regulation of 11 October 1994, the Minister raised the ceiling of the interest margin to 0,35 %.

19

(20)  See also, Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, [2006] EFTA Court Report, page 42, paragraphs 80-81. Furthermore, in its recent Concluding Report on the Retail Banking Sector Inquiry (page 67) the Authority concluded that tying of different retail banking products is a common practice of financial institutions across EEA. In particular, in the above-mentioned report, the Authority underlined bundling of current accounts and other products such as mortgages or loans.

20

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority

Concluding Report on the Retail Banking Sector Inquiry

(21)  Case C-280/00 Altmark Trans GmbH [2003] ECR I-7747, paragraphs 89-93.

21

Altmark Trans GmbH

(22)  Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, page 42, paragraph 79.

22

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

the Authority

(23)  Case T-289/03 BUPA v Commission, judgment of 12 February 2008, not yet reported, paragraph 214.

23

BUPA

Commission

(24)  Case T-289/03 BUPA v Commission, cited above, paragraph 241.

24

BUPA

Commission

(25)  Case T-289/03 BUPA v Commission, cited above, paragraph 249.

25

BUPA

Commission

(26)  See for example: Case 10/71 Muller [1971] ECR 723; Case 127/73 BRT [1974] ECR 313; Case 7/82 GVL [1983] ECR 483; Case C-393/92 Almelo [1994] ECR I-1520; Case C-266/96 Corsica Ferries [1998] ECR I-3949.

26

Muller

BRT

GVL

Almelo

Corsica Ferries

(27)  Communication from the Commission — Services of General Interest in Europe (OJ C 17, 19.1.2001, p. 7), see paragraph 14.

27

(28)  Case E-9/04, The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, paragraph 67.

28

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

the Authority

(29)  See Case C-242/95 GT-Link A/S [1997] ECR I-4449, paragraph 50; Case T-260/94 Air Inter [1997] ECR II-147, paragraph 135; Case C-159/94 Commission v France [1997] ECR I-5815, paragraph 53.

29

95 GT-Link A/S

Air Inter

Commission

France

(30)  See in this context for example: Services of General Interest, cited above, paragraph 22; Case T-106/95 FFSA [1997] ECR II-229, paragraph 192. As stated by Advocate General Léger in his opinion in Case C-438/02 Krister Hanner [2005] ECR I-4551, paragraph 139: ‘... it falls to the Member States to define the content of their services of general economic interest and, in so doing, they enjoy considerable leeway since the Court and the Commission will intervene only in order to penalise manifest errors of assessment’.

30

FFSA

Krister Hanner

... it falls to the Member States to define the content of their services of general economic interest and, in so doing, they enjoy considerable leeway since the Court and the Commission will intervene only in order to penalise manifest errors of assessment

(31)  Case E-4/97 Norwegian Bankers' Association v the Authority, [1998] EFTA Court Report page 38, paragraph 47.

31

Norwegian Bankers' Association

the Authority

(32)  Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, paragraph 68.

32

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

the Authority

(33)  Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, paragraph 71.

33

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

the Authority

(34)  Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, paragraph 73.

34

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

the Authority

(35)  Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, paragraphs 76 to 79.

35

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

the Authority

(36)  Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, paragraph 71.

36

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

the Authority

(37)  Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, paragraph 74.

37

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

the Authority

(38)  See e.g.

38

http://www.mbl.is/mm/frettir/innlent/2006/04/27/samdrattur_i_ibudalanum_bankanna/ and

http://www.mbl.is/mm/vidskipti/frettir/2008/05/26/verulegur_samdrattur_i_ibudalanum_bankanna/

(39)  Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, paragraph 77.

39

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

the Authority

(40)  Decision of 3 July 2001 in State aid N 209/01 — Ireland — Guarantee for borrowings of the Housing Finance Agency, SG(2001) D/289528. The Commission has also dealt with two Swedish schemes regarding social housing which it considered compatible aid on the basis of Article 87(3)(c) of the EC Treaty. In the first case (Commission Decision of 24 June 2003 in State aid N 40/03 — Sweden — Measures to promote certain house building, C(2003) 1762 fin) a State support in the form of a VAT tax exemption was granted to constructions in certain areas of Stockholm, Gothenburg and Malmö. The scheme was restricted to rented dwellings measuring up to 70 m2 and student accommodation at college and university sites with a maximum size of 25 m2 with additional ceilings on the aid level per dwelling. The rent for both types of dwellings was regulated. In the second case (Commission Decision of 7 March 2007 in State aid N 798/06 — Sweden — Support for construction of special housing for elderly people, C(2007) 652 fin) the scheme was targeted to benefit elderly people who were not able to continue living independently. The scheme provided direct grant support to special housing for elderly. According to the conditions of the scheme, the size of the apartment could not exceed 35 m2 per one-person apartment and 50 m2 per two-persons apartment with additional support to 15-20 m2 for common space (used for example for meals, hobbies, group activities). The maximum aid intensity was 10 % of actual construction costs.

40

2

2

2

2

2

(41)  Letter dated 14 July 2005 from DG Competition to the Dutch authorities, 0/55413.

41

(42)  See for example the differentiation of ceiling for the level of aid per dwelling according to the area in the Swedish Case N 40/03, referred to above.

42

(43)  See similar Case E-4/97 Norwegian Bankers' Association v the Authority, cited above, paragraph 70.

43

Norwegian Bankers' Association

the Authority,

(44)  Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, paragraph 81.

44

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority

(45)  Article of Regulation No 458/1999, as amended, provides for the following categories: ‘1. Loans for the construction or purchase of day-care institutions, service centres, homes and apartments specially designed for the needs of the elderly; 2. Loans for the construction or purchase of communal housing for the disabled; 3. Special loans — loans to those with special needs; 4. Maintenance loans; 5. Loans for major outdoor maintenance of redeemed apartments; 6. Loans or grants for technical innovations and other reforms in the construction industry; 7. Loans for rental housing; 8. Loans for the construction or purchase of homes and day-care institutions for children and young people.’.

45

1. Loans for the construction or purchase of day-care institutions, service centres, homes and apartments specially designed for the needs of the elderly; 2. Loans for the construction or purchase of communal housing for the disabled; 3. Special loans

loans to those with special needs; 4. Maintenance loans; 5. Loans for major outdoor maintenance of redeemed apartments; 6. Loans or grants for technical innovations and other reforms in the construction industry; 7. Loans for rental housing; 8. Loans for the construction or purchase of homes and day-care institutions for children and young people.

(46)  Case C-5/89 Commission v Germany [1990] ECR I-3437, paragraph 14; Case C-169/95 Spain v Commission [1997] ECR I-135, paragraph 51.

46

Commission

Germany

Spain

Commission

---

| 19.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/37 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/37

---

EFTA järelevalveamet otsustas mitte esitada vastuväiteid teatatud meetme suhtes

(2009/C 64/10)

EFTA järelevalveameti otsus, mis käsitleb väidetavat riigiabi, mida Tromsø omavalitsus on andnud ettevõtjale Sommarøy Arctic Hotel AS seoses Hillesøyfyllinga nime all tuntud kinnistu (kinnistu number 189/196) kavandatud müügiga.

EFTA järelevalveamet on arvamusel, et seoses kavandatud kinnistu müügiga ei ole ettevõtjale Sommarøy Arctic Hotel AS antud riigiabi EMP lepingu artikli 6 lõike 1 tähenduses.

| Vastuvõtmise kuupäev: | 1. oktoober 2008 |
| --- | --- |
| EFTA riik: | Norra |
| Juhtumi nr: | 62527 |
| Pealkiri: | Kinnistu müük Tromsøs |
| Eesmärk: | Ei kohaldata |
| Õiguslik alus: | Ei kohaldata |
| Kestus: | Ei kohaldata |

Vastuvõtmise kuupäev:

1. oktoober 2008

EFTA riik:

Norra

Juhtumi nr:

62527

Pealkiri:

Kinnistu müük Tromsøs

Eesmärk:

Ei kohaldata

Õiguslik alus:

Ei kohaldata

Kestus:

Ei kohaldata

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/stateaidregistry/

---

| 19.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/38

---

EFTA riikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XV lisa punktis 1 f osutatud õigusaktiga (komisjoni määrus (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes)

(2009/C 64/11)

| Abi nr | Abi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele 1/08 |
| --- | --- |
| EFTA riik | Norra |
| Piirkond | Kõik piirkonnad |
| Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi | Bioenergia kava |
| Õiguslik alus | Iga-aastane põllumajandusleping, riigieelarve, kuningliku põllumajandus- ja toiduaineteministeeriumi iga-aastane eraldisi käsitlev kiri |
| Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma | Abikava | Aastane üldsumma | 4,3 miljoni EUR suurusest aastaeelarve kogusummast ligikaudu 15 % |
| Tagatud laenusumma | — |
| Üksikabi | Abi üldsumma | — |
| Tagatud laenusumma | — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 | Jah |
| Rakendamise kuupäev | 1. jaanuar 2008 |
| Abikava või üksikabi kestus | Kuni 31. detsembrini 2014 |
| Abi eesmärk | Abi VKEdele | Jah |
| Asjaomased sektorid | Kõik sektorid, kus tohib anda abi VKEdele | Jah |
| Ainult konkreetsed sektorid






  — | Söe kaevandamine |

Abi nr

Abi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele 1/08

EFTA riik

Norra

Piirkond

Kõik piirkonnad

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi

Bioenergia kava

Õiguslik alus

Iga-aastane põllumajandusleping, riigieelarve, kuningliku põllumajandus- ja toiduaineteministeeriumi iga-aastane eraldisi käsitlev kiri

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma

Abikava

Aastane üldsumma

4,3 miljoni EUR suurusest aastaeelarve kogusummast ligikaudu 15 %

Tagatud laenusumma

—

Üksikabi

Abi üldsumma

—

Tagatud laenusumma

—

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Jah

Rakendamise kuupäev

1. jaanuar 2008

Abikava või üksikabi kestus

Kuni 31. detsembrini 2014

Abi eesmärk

Abi VKEdele

Jah

Asjaomased sektorid

Kõik sektorid, kus tohib anda abi VKEdele

Jah

Ainult konkreetsed sektorid

—

Söe kaevandamine

Kõik tootmissektorid

või

Teras

Laevaehitus

Sünteeskiud

Mootorsõidukid

Muu tootmine

Kõik teenused

või

Veoteenused

Finantsteenused

Muud teenused

Jah

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

| Põllumajandus- ja toiduaineteministeerium |
| --- |
| Postbox 8007 |
| 0030 Oslo |
| NORRA |

Põllumajandus- ja toiduaineteministeerium

Postbox 8007

0030 Oslo

NORRA

Suur üksikabi

Vastavalt määruse artiklile 6

Jah

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

| 19.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/39 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/39

---

Konkursikutse ENIAC Joint Undertaking töökava raames

(2009/C 64/12)

Teatatakse konkursikutsest seoses ENIAC Joint Undertaking töökavaga.

Taotlusi oodatakse seoses järgmise konkursiga: ENIAC-2009-1.

Konkursi dokumentatsioon, sh tähtaeg ja eelarve on kirjas konkursikutses, mis avaldatakse järgmisel veebilehel: http://eniac.eu

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 19.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/40

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.5347 — Mapfre/Salvador Caetano/JVS)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/C 64/13)

| 1. | 11. märtsil 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Mapfre S.A. (edaspidi „Mapfre”, Hispaania) ja Grupo Salvador Caetano SGPS, S.A. (edaspidi „Salvador Caetano”, Portugal) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtjate Choice Car-Comércio de Automóveis, S.A. (edaspidi „Choice Car”, Portugal), Finlog-Aluguer e Comércio de Automóveis, S.A. (edaspidi „Finlog”, Portugal), Guerin-Rent-A-Car (Dois), Lda (edaspidi „Guerin”, Portugal) ja Luso Assistência — Gestâo de Acidentes, S.A. (edaspidi „Luso”, Portugal) üle, mis kuuluvad praegu ettevõtjale Salvador Caetano, aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

11. märtsil 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Mapfre S.A. (edaspidi „Mapfre”, Hispaania) ja Grupo Salvador Caetano SGPS, S.A. (edaspidi „Salvador Caetano”, Portugal) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtjate Choice Car-Comércio de Automóveis, S.A. (edaspidi „Choice Car”, Portugal), Finlog-Aluguer e Comércio de Automóveis, S.A. (edaspidi „Finlog”, Portugal), Guerin-Rent-A-Car (Dois), Lda (edaspidi „Guerin”, Portugal) ja Luso Assistência — Gestâo de Acidentes, S.A. (edaspidi „Luso”, Portugal) üle, mis kuuluvad praegu ettevõtjale Salvador Caetano, aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Mapfre: kontsern, mis pakub peamiselt kindlustustooteid, sealhulgas liikluskindlustust, kogu maailmas; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Mapfre: kontsern, mis pakub peamiselt kindlustustooteid, sealhulgas liikluskindlustust, kogu maailmas;

| — | Salvador Caetano: kontsern, mis tegeleb autode jaemüügi ja remonditeenustega Portugalis ja Hispaanias; |
| --- | --- |

—

Salvador Caetano: kontsern, mis tegeleb autode jaemüügi ja remonditeenustega Portugalis ja Hispaanias;

| — | Choice Car: autode jaemüük Portugalis; |
| --- | --- |

—

Choice Car: autode jaemüük Portugalis;

| — | Finlog: autopargi haldamise teenused Portugalis; |
| --- | --- |

—

Finlog: autopargi haldamise teenused Portugalis;

| — | Guerin: autorent Portugalis; |
| --- | --- |

—

Guerin: autorent Portugalis;

| — | Luso: autoõnnetuse korral kasutatavad kõrvalteenused Portugalis. |
| --- | --- |

—

Luso: autoõnnetuse korral kasutatavad kõrvalteenused Portugalis.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5347 — Mapfre/Salvador Caetano/JVS):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5347 — Mapfre/Salvador Caetano/JVS):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Brussels

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 19.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/41

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.5477 — Votorantim/Aracruz)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/C 64/14)

| 1. | 12. märtsil 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Votorantim Group (edaspidi „Votorantim”, Brasiilia) omandab ainukontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses kogu ettevõtja Aracruz Celulose S.A. (edaspidi „Aracruz”, Brasiilia), mis praegu on ettevõtjate Votorantim Group, Arapar ja Arainvest ühiskontrolli all, üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

12. märtsil 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Votorantim Group (edaspidi „Votorantim”, Brasiilia) omandab ainukontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses kogu ettevõtja Aracruz Celulose S.A. (edaspidi „Aracruz”, Brasiilia), mis praegu on ettevõtjate Votorantim Group, Arapar ja Arainvest ühiskontrolli all, üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Votorantim: tsement ja betoon, kaevandamine ja metallurgia (alumiinium, teras, nikkel ja tsink), tselluloos ja paber, kontsentreeritud apelsinimahl, kemikaalide turud, elektrienergia tootmine ja tegevused finantssektoris; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Votorantim: tsement ja betoon, kaevandamine ja metallurgia (alumiinium, teras, nikkel ja tsink), tselluloos ja paber, kontsentreeritud apelsinimahl, kemikaalide turud, elektrienergia tootmine ja tegevused finantssektoris;

| — | Aracruz: tselluloosi ja paberi tootmine. |
| --- | --- |

—

Aracruz: tselluloosi ja paberi tootmine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5477 — Votorantim/Aracruz):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5477 — Votorantim/Aracruz):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Brussels

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---