# Официален вестник C 68/2009

| | ISSN 1830-365X |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 68 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 5221 март 2009 г. |

ISSN 1830-365X

Официален вестник

на Европейския съюз

C 68

Издание на български език

Информация и известия

Година 5221 март 2009 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | СТАНОВИЩА |
| | Съвет |
| 2009/C 068/01 | Становище на Съвета от 10 март 2009 г. относно актуализираната програма за стабилност на Финландия за периода 2008-2012 г. | 1 |
| 2009/C 068/02 | Становище на Съвета от 10 март 2009 г. относно актуализираната програма за стабилност на Ирландия за периода 2008-2013 г. | 6 |
| 2009/C 068/03 | Становище на Съвета от 10 март 2009 г. относно актуализираната програма за сближаване на Латвия за периода 2008-2011 г. | 12 |
| 2009/C 068/04 | Становище на Съвета от 10 март 2009 г. относно актуализираната програма за стабилност на Испания за периода 2008-2011 г. | 17 |
| 2009/C 068/05 | Становище на Съвета от 10 март 2009 г. относно актуализираната програма за сближаване на Швеция за периода 2008-2011 г. | 23 |
| 2009/C 068/06 | Становище на Съвета от 10 март 2009 г. относно актуализираната програма за стабилност на Нидерландия за периода 2008-2011 г. | 28 |
| 2009/C 068/07 | Становище на Съвета от 10 март 2009 г. относно актуализираната програма за сближаване на Обединеното кралство от 2008/2009 г. до 2013/2014 г. | 33 |

Известие No

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Съвет

2009/C 068/01

Становище на Съвета от 10 март 2009 г. относно актуализираната програма за стабилност на Финландия за периода 2008-2012 г.

1

2009/C 068/02

Становище на Съвета от 10 март 2009 г. относно актуализираната програма за стабилност на Ирландия за периода 2008-2013 г.

6

2009/C 068/03

Становище на Съвета от 10 март 2009 г. относно актуализираната програма за сближаване на Латвия за периода 2008-2011 г.

12

2009/C 068/04

Становище на Съвета от 10 март 2009 г. относно актуализираната програма за стабилност на Испания за периода 2008-2011 г.

17

2009/C 068/05

Становище на Съвета от 10 март 2009 г. относно актуализираната програма за сближаване на Швеция за периода 2008-2011 г.

23

2009/C 068/06

Становище на Съвета от 10 март 2009 г. относно актуализираната програма за стабилност на Нидерландия за периода 2008-2011 г.

28

2009/C 068/07

Становище на Съвета от 10 март 2009 г. относно актуализираната програма за сближаване на Обединеното кралство от 2008/2009 г. до 2013/2014 г.

33

| | II   Известия |
| --- | --- |
| | ИЗВЕСТИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Комисия |
| 2009/C 068/08 | Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.5456 — Antin Infrastructure Partners/BBEIF/BBI EUROPE/Euroports) (
  1
  ) | 39 |
| 2009/C 068/09 | Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.5474 — Lagardere/Sumitomo/HFG) (
  1
  ) | 39 |

II   Известия

ИЗВЕСТИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Комисия

2009/C 068/08

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.5456 — Antin Infrastructure Partners/BBEIF/BBI EUROPE/Euroports) (
  1
  )

1

39

2009/C 068/09

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.5474 — Lagardere/Sumitomo/HFG) (
  1
  )

1

39

| | IV   Информация |
| --- | --- |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Комисия |
| 2009/C 068/10 | Обменен курс на еврото | 40 |
| 2009/C 068/11 | Известие на Комисията относно текущите лихвени проценти за възстановяване на държавни помощи и референтни ставки/сконтови лихвени проценти за 27 държави-членки, приложими от 1 април 2009 г.(Публикува се в съответствие с член 10 от Регламент (ЕО) No 794/2004 на Комисията (ОВ L 140, 30.4.2004 г., стр. 1)) | 41 |

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Комисия

2009/C 068/10

Обменен курс на еврото

40

2009/C 068/11

Известие на Комисията относно текущите лихвени проценти за възстановяване на държавни помощи и референтни ставки/сконтови лихвени проценти за 27 държави-членки, приложими от 1 април 2009 г.(Публикува се в съответствие с член 10 от Регламент (ЕО) No 794/2004 на Комисията (ОВ L 140, 30.4.2004 г., стр. 1))

(Публикува се в съответствие с член 10 от Регламент (ЕО) No 794/2004 на Комисията (ОВ L 140, 30.4.2004 г., стр. 1))

41

| | V   Обявления |
| --- | --- |
| | ПРОЦЕДУРИ ОТНОСНО ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА НА КОНКУРЕНЦИЯ |
| | Комисия |
| 2009/C 068/12 | Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.5493 — RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV) — Дело кандидат за опростена процедура (
  1
  ) | 42 |
| | ДРУГИ АКТОВЕ |
| | Комисия |
| 2009/C 068/13 | Уведомление на вниманието на лицата и образуванията, включени в списъка, посочен в член 2 от Регламент (ЕО) No 1183/2005 на Съвета за налагане на някои специфични ограничителни мерки, насочени срещу лица, нарушаващи оръжейното ембарго по отношение на Демократична република Конго, по силата на Регламент (ЕО) No 242/2009 на Комисията | 43 |

V   Обявления

ПРОЦЕДУРИ ОТНОСНО ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА НА КОНКУРЕНЦИЯ

Комисия

2009/C 068/12

Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.5493 — RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV) — Дело кандидат за опростена процедура (
  1
  )

1

42

ДРУГИ АКТОВЕ

Комисия

2009/C 068/13

Уведомление на вниманието на лицата и образуванията, включени в списъка, посочен в член 2 от Регламент (ЕО) No 1183/2005 на Съвета за налагане на някои специфични ограничителни мерки, насочени срещу лица, нарушаващи оръжейното ембарго по отношение на Демократична република Конго, по силата на Регламент (ЕО) No 242/2009 на Комисията

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Текст от значение за ЕИП |

---

(1)   Текст от значение за ЕИП

1

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Съвет

| 21.3.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 68/1

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

от 10 март 2009 г.

относно актуализираната програма за стабилност на Финландия за периода 2008-2012 г.

(2009/C 68/01)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

ИЗРАЗИ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 10 март 2009 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Финландия за периода от 2008 г. до 2012 г. |
| --- | --- |

(1)

На 10 март 2009 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Финландия за периода от 2008 г. до 2012 г.

| (2) | Макар основните показатели за икономиката и вътрешния финансов сектор на Финландия да са стабилни, глобалната криза засегна сериозно промишленото производство на страната, което е ориентирано в значителна степен към износ. Въпреки че домакинствата ще се възползват от значително увеличаване на заплатите, данъчни облекчения и по-ниска инфлация през 2009 г. и 2010 г., доверието на потребителите и предприятията намаля драстично, което се отрази негативно на частното потребление и инвестициите. Според междинната прогноза на службите на Комисията от януари 2009 г. БВП ще намалее с над 1 % през 2009 г. и постепенно ще нараства отново през 2010 г. успоредно с очакваната стабилизация на глобалните пазари. Въпреки бързото навлизане на икономиката в период на рецесия, данъчните приходи останаха до голяма степен стабилни през цялата 2008 г. поради устойчивостта на пазара на труда, особено през първата половина на годината, и стабилния растеж на личните доходи. Очаква се излишъкът на консолидирания държавен бюджет да достигне 4,5 % от БВП през 2008 г. Като се има предвид, че основната причина за икономическия спад през 2009 г. бе рязко намаляване на външното търсене и доверието, докато основните показатели на икономиката на Финландия се очаква да продължат да бъдат като цяло добри, в програмата се предвижда значително фискално стимулиране през 2009 г., насочено към поддържане на вътрешното търсене с цел запазване на заетостта по време на рецесията. |
| --- | --- |

(2)

Макар основните показатели за икономиката и вътрешния финансов сектор на Финландия да са стабилни, глобалната криза засегна сериозно промишленото производство на страната, което е ориентирано в значителна степен към износ. Въпреки че домакинствата ще се възползват от значително увеличаване на заплатите, данъчни облекчения и по-ниска инфлация през 2009 г. и 2010 г., доверието на потребителите и предприятията намаля драстично, което се отрази негативно на частното потребление и инвестициите. Според междинната прогноза на службите на Комисията от януари 2009 г. БВП ще намалее с над 1 % през 2009 г. и постепенно ще нараства отново през 2010 г. успоредно с очакваната стабилизация на глобалните пазари. Въпреки бързото навлизане на икономиката в период на рецесия, данъчните приходи останаха до голяма степен стабилни през цялата 2008 г. поради устойчивостта на пазара на труда, особено през първата половина на годината, и стабилния растеж на личните доходи. Очаква се излишъкът на консолидирания държавен бюджет да достигне 4,5 % от БВП през 2008 г. Като се има предвид, че основната причина за икономическия спад през 2009 г. бе рязко намаляване на външното търсене и доверието, докато основните показатели на икономиката на Финландия се очаква да продължат да бъдат като цяло добри, в програмата се предвижда значително фискално стимулиране през 2009 г., насочено към поддържане на вътрешното търсене с цел запазване на заетостта по време на рецесията.

| (3) | Макроикономическият сценарий, на който се основава програмата, предвижда растежът на реалния БВП да намалее от 2,6 % през 2008 г. на 0,6 % през 2009 г., преди да се възстанови до равнище от малко над 2 % за остатъка от периода на програмата. С оглед на бързото влошаване на макроикономическата перспектива през изминалите месеци (2) този сценарий, който беше завършен през ноември 2008 г. (3), сега изглежда основан до голяма степен на благоприятни допускания за растежа, особено за 2009 г. Според последните прогнози на правителството, включени в пакета за стимулиране на икономиката и свързаното с него предложение за допълнителен бюджет от 30 януари 2009 г., се очаква през 2009 г. БВП да намалее с повече от 2 %. Прогнозите на програмата за динамиката на инфлацията също изглеждат като цяло реалистични. |
| --- | --- |

(3)

Макроикономическият сценарий, на който се основава програмата, предвижда растежът на реалния БВП да намалее от 2,6 % през 2008 г. на 0,6 % през 2009 г., преди да се възстанови до равнище от малко над 2 % за остатъка от периода на програмата. С оглед на бързото влошаване на макроикономическата перспектива през изминалите месеци (2) този сценарий, който беше завършен през ноември 2008 г. (3), сега изглежда основан до голяма степен на благоприятни допускания за растежа, особено за 2009 г. Според последните прогнози на правителството, включени в пакета за стимулиране на икономиката и свързаното с него предложение за допълнителен бюджет от 30 януари 2009 г., се очаква през 2009 г. БВП да намалее с повече от 2 %. Прогнозите на програмата за динамиката на инфлацията също изглеждат като цяло реалистични.

| (4) | За 2008 г. се очаква излишъкът на консолидирания държавен бюджет да бъде 4,5 % от БВП според прогнозите на службите на Комисията при цел 3,7 % от БВП в предишната актуализация на програмата за стабилност. Тези резултати, надвишаващи планираните показатели, до голяма степен могат да се обяснят с пренос от предходната година, през която икономическият растеж и данъчните приходи превишиха очакванията. За преразглеждането и завишаването на излишъка с почти 0,4 % от БВП допринесе и промяната в начина на отчитане на дохода от собственост за притежаваните от фондовете за социално осигуряване активи. |
| --- | --- |

(4)

За 2008 г. се очаква излишъкът на консолидирания държавен бюджет да бъде 4,5 % от БВП според прогнозите на службите на Комисията при цел 3,7 % от БВП в предишната актуализация на програмата за стабилност. Тези резултати, надвишаващи планираните показатели, до голяма степен могат да се обяснят с пренос от предходната година, през която икономическият растеж и данъчните приходи превишиха очакванията. За преразглеждането и завишаването на излишъка с почти 0,4 % от БВП допринесе и промяната в начина на отчитане на дохода от собственост за притежаваните от фондовете за социално осигуряване активи.

| (5) | В програмата се предвижда през 2009 г. излишъкът на консолидирания държавен бюджет да намалее с 2,3 процентни пункта до 2,1 % от БВП, до голяма степен в съответствие с предвижданията в междинната прогноза на службите на Комисията (2,0 % от БВП). Използвайки като показател годишното намаляване на структурното салдо, преизчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в програмата, се очаква фискалната политика да бъде експанзионистична от порядъка на 1 % от БВП. Предвижда се под въздействието на автоматичните стабилизатори фискалният излишък да намалее допълнително с 1,5 % от БВП през 2009 г. Очаква се фискалната политика до голяма степен да е в съответствие с мащаба на обявения в програмата пакет на правителството за стимулиране на икономиката, възлизащ на 1,2 % от БВП през 2009 г. Над три четвърти от него са изразходвани за данъчни облекчения в подкрепа на покупателната сила на потребителите. Тези данъчни облекчения допринасят и за дългосрочната цел на правителството за намаляване на настоящата относително голяма данъчна тежест върху трудовите доходи и за увеличаване на стимулите за заетостта. Размерът на останалите мерки за стимулиране, включени в актуализацията на програмата, е относително ограничен и възлиза на около 0,3 % от БВП, които ще се изразходват за различни инвестиции в инфраструктура и осигуряване на финансиране за предприятията. На 30 януари 2009 г. правителството обяви допълнителен пакет за стимулиране на икономиката, който включва широк кръг от мерки за стимулиране на инвестициите в инфраструктура и жилищно строителство, като се отделя особено внимание на поддържане на заетостта, увеличаване на финансирането на образованието и научноизследователската дейност и понижаване на разходите за труд чрез намаляване на социално-осигурителните вноски на работодателите. Очаква се бюджетните разходи за допълнителните мерки да възлизат на 0,5 % от БВП през 2009 г., което очевидно не е отразено в целта, заложена в програмата (4). |
| --- | --- |

(5)

В програмата се предвижда през 2009 г. излишъкът на консолидирания държавен бюджет да намалее с 2,3 процентни пункта до 2,1 % от БВП, до голяма степен в съответствие с предвижданията в междинната прогноза на службите на Комисията (2,0 % от БВП). Използвайки като показател годишното намаляване на структурното салдо, преизчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в програмата, се очаква фискалната политика да бъде експанзионистична от порядъка на 1 % от БВП. Предвижда се под въздействието на автоматичните стабилизатори фискалният излишък да намалее допълнително с 1,5 % от БВП през 2009 г. Очаква се фискалната политика до голяма степен да е в съответствие с мащаба на обявения в програмата пакет на правителството за стимулиране на икономиката, възлизащ на 1,2 % от БВП през 2009 г. Над три четвърти от него са изразходвани за данъчни облекчения в подкрепа на покупателната сила на потребителите. Тези данъчни облекчения допринасят и за дългосрочната цел на правителството за намаляване на настоящата относително голяма данъчна тежест върху трудовите доходи и за увеличаване на стимулите за заетостта. Размерът на останалите мерки за стимулиране, включени в актуализацията на програмата, е относително ограничен и възлиза на около 0,3 % от БВП, които ще се изразходват за различни инвестиции в инфраструктура и осигуряване на финансиране за предприятията. На 30 януари 2009 г. правителството обяви допълнителен пакет за стимулиране на икономиката, който включва широк кръг от мерки за стимулиране на инвестициите в инфраструктура и жилищно строителство, като се отделя особено внимание на поддържане на заетостта, увеличаване на финансирането на образованието и научноизследователската дейност и понижаване на разходите за труд чрез намаляване на социално-осигурителните вноски на работодателите. Очаква се бюджетните разходи за допълнителните мерки да възлизат на 0,5 % от БВП през 2009 г., което очевидно не е отразено в целта, заложена в програмата (4).

| (6) | Както и в предишната програма, средносрочната цел на Финландия за състоянието на бюджета се състои в постигането на излишък на консолидирания държавен бюджет в размер на 2 % от БВП в структурно изражение, т.е. коригиран спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократни и други временни мерки. Заложените в програмата очаквания са номиналните, първичните и структурните излишъци да намалеят рязко през 2009 г. и 2010 г., но да се стабилизират след това. Според предвижданията в програмата се очаква структурният излишък, изчислен по общоприетата методология, да се запази непроменен, на ниво от 1,5 % от БВП през последните години от програмата, което е малко под средносрочната цел. Намалението на номиналното салдо през периода 2008-2012 г. е продиктувано от комбинацията от намаляване на съотношението на приходите с около 2 % от БВП, което до голяма степен отразява планираните данъчни облекчения, и повишаване на съотношението на разходите с 1,5 % от БВП. Актуализираната програма не включва мерки, които биха довели до фискални разходи в периода след преодоляването на икономическия спад. |
| --- | --- |

(6)

Както и в предишната програма, средносрочната цел на Финландия за състоянието на бюджета се състои в постигането на излишък на консолидирания държавен бюджет в размер на 2 % от БВП в структурно изражение, т.е. коригиран спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократни и други временни мерки. Заложените в програмата очаквания са номиналните, първичните и структурните излишъци да намалеят рязко през 2009 г. и 2010 г., но да се стабилизират след това. Според предвижданията в програмата се очаква структурният излишък, изчислен по общоприетата методология, да се запази непроменен, на ниво от 1,5 % от БВП през последните години от програмата, което е малко под средносрочната цел. Намалението на номиналното салдо през периода 2008-2012 г. е продиктувано от комбинацията от намаляване на съотношението на приходите с около 2 % от БВП, което до голяма степен отразява планираните данъчни облекчения, и повишаване на съотношението на разходите с 1,5 % от БВП. Актуализираната програма не включва мерки, които биха довели до фискални разходи в периода след преодоляването на икономическия спад.

| (7) | Предвидените в програмата бюджетни резултати могат да бъдат повлияни от негативни рискове, тъй като макроикономическият сценарий се базира на определено благоприятни допускания за растежа. Негативните рискове за бюджетните прогнози обаче са донякъде смекчени, тъй като някои от най-важните данъчни основи (а именно частното потребление и дохода на домакинствата) се очаква да покажат по-голяма устойчивост при свиване на икономиката, предизвикано от намаляване на външното търсене. |
| --- | --- |

(7)

Предвидените в програмата бюджетни резултати могат да бъдат повлияни от негативни рискове, тъй като макроикономическият сценарий се базира на определено благоприятни допускания за растежа. Негативните рискове за бюджетните прогнози обаче са донякъде смекчени, тъй като някои от най-важните данъчни основи (а именно частното потребление и дохода на домакинствата) се очаква да покажат по-голяма устойчивост при свиване на икономиката, предизвикано от намаляване на външното търсене.

| (8) | Въпреки че дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е по-високо от средното за ЕС, проведените пенсионни реформи допринесоха за ограничаване на предвижданото увеличение на разходите за пенсии през следващите десетилетия. Състоянието на бюджета през 2008 г. съгласно оценката в програмата, характеризиращо се с голям структурен излишък, допринася съществено за компенсиране на дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета, а значителните активи, натрупани от публичните пенсионни фондове, ще помогнат за финансиране на част от увеличението на разходите за пенсии. Все пак предвижданата в програмата бюджетна динамика би могла да породи трудности по отношение на устойчивостта. Поддържането на високи първични излишъци в средносрочен план и провеждането на подходящи структурни реформи би допринесло за ограничаване на риска за устойчивостта на публичните финанси, който понастоящем е нисък. |
| --- | --- |

(8)

Въпреки че дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е по-високо от средното за ЕС, проведените пенсионни реформи допринесоха за ограничаване на предвижданото увеличение на разходите за пенсии през следващите десетилетия. Състоянието на бюджета през 2008 г. съгласно оценката в програмата, характеризиращо се с голям структурен излишък, допринася съществено за компенсиране на дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета, а значителните активи, натрупани от публичните пенсионни фондове, ще помогнат за финансиране на част от увеличението на разходите за пенсии. Все пак предвижданата в програмата бюджетна динамика би могла да породи трудности по отношение на устойчивостта. Поддържането на високи първични излишъци в средносрочен план и провеждането на подходящи структурни реформи би допринесло за ограничаване на риска за устойчивостта на публичните финанси, който понастоящем е нисък.

| (9) | През последните години съществуващата бюджетна рамка за централното правителство доказа, че е надежден инструмент за избягване на прекомерните разходи. Освен това през последните години Финландия осъществи редица структурни реформи за подобряване на качеството на публичните финанси и намаляване на напрежението по отношение на разходите в дългосрочен план. |
| --- | --- |

(9)

През последните години съществуващата бюджетна рамка за централното правителство доказа, че е надежден инструмент за избягване на прекомерните разходи. Освен това през последните години Финландия осъществи редица структурни реформи за подобряване на качеството на публичните финанси и намаляване на напрежението по отношение на разходите в дългосрочен план.

| (10) | В отговор на финансовата криза правителството на Финландия прие мерки за стабилизиране на финансовите пазари. С тези мерки се предоставя достъп на търговските банки до значителни кредитни гаранции (с максимален размер от около 25 % от БВП) и капиталови инвестиции от държавата (с максимален размер от около 3 % от БВП). Също така, максималният размер на гаранциите за вложителите бе удвоен на 50 000 EUR. Като се има предвид обаче, че финансовият сектор на Финландия изглежда е относително по-слабо засегнат от глобалната криза, действителното използване на държавните средства може да се окаже ограничено. |
| --- | --- |

(10)

В отговор на финансовата криза правителството на Финландия прие мерки за стабилизиране на финансовите пазари. С тези мерки се предоставя достъп на търговските банки до значителни кредитни гаранции (с максимален размер от около 25 % от БВП) и капиталови инвестиции от държавата (с максимален размер от около 3 % от БВП). Също така, максималният размер на гаранциите за вложителите бе удвоен на 50 000 EUR. Като се има предвид обаче, че финансовият сектор на Финландия изглежда е относително по-слабо засегнат от глобалната криза, действителното използване на държавните средства може да се окаже ограничено.

| (11) | В съответствие с ЕПИВ, одобрен през декември от Европейския съвет, Финландия е приела редица мерки за фискално стимулиране за 2009 г., които се считат за до голяма степен адекватен отговор на икономическия спад. С оглед на много доброто изходно бюджетно състояние и стабилните основни икономически показатели включените в програмата мерки за стимулиране и последните мерки, обявени през януари 2009 г., изглеждат подходящи, при условие че се предприемат и действия за намаляване на фискалните разходи в средносрочен план с цел гарантиране на дългосрочна устойчивост. Пакетът за стимулиране на икономиката е до голяма степен в съответствие с общите принципи на Европейския план за икономическо възстановяване. Мерките са навременни, влизат в сила в по-голямата си част от началото на 2009 г. и изглеждат насочени към преодоляване на вътрешните икономически предизвикателства. За разлика от общите принципи основната част от фискалното стимулиране е свързана с постоянни данъчни облекчения, които не се предвижда да бъдат отменени впоследствие. Това може да се счита отчасти за оправдано, като се имат предвид значителните резерви, с които разполагат публичните финанси, и дългосрочните цели на правителството по отношение на данъчната политика. Мерките за преодоляване на настоящата икономическа криза са съсредоточени върху поддържане на съвкупното търсене и заетостта, както и върху повишаване на конкурентоспособността. Мерките са свързани със средносрочната програма за реформи на Финландия, преразгледана от Комисията на 28 януари 2009 г. По-конкретно, с мерките за стимулиране на инвестициите се цели и подобряване на енергийната ефективност, а данъчните облекчения стимулират както търсенето, така и предлагането на работна сила. |
| --- | --- |

(11)

В съответствие с ЕПИВ, одобрен през декември от Европейския съвет, Финландия е приела редица мерки за фискално стимулиране за 2009 г., които се считат за до голяма степен адекватен отговор на икономическия спад. С оглед на много доброто изходно бюджетно състояние и стабилните основни икономически показатели включените в програмата мерки за стимулиране и последните мерки, обявени през януари 2009 г., изглеждат подходящи, при условие че се предприемат и действия за намаляване на фискалните разходи в средносрочен план с цел гарантиране на дългосрочна устойчивост. Пакетът за стимулиране на икономиката е до голяма степен в съответствие с общите принципи на Европейския план за икономическо възстановяване. Мерките са навременни, влизат в сила в по-голямата си част от началото на 2009 г. и изглеждат насочени към преодоляване на вътрешните икономически предизвикателства. За разлика от общите принципи основната част от фискалното стимулиране е свързана с постоянни данъчни облекчения, които не се предвижда да бъдат отменени впоследствие. Това може да се счита отчасти за оправдано, като се имат предвид значителните резерви, с които разполагат публичните финанси, и дългосрочните цели на правителството по отношение на данъчната политика. Мерките за преодоляване на настоящата икономическа криза са съсредоточени върху поддържане на съвкупното търсене и заетостта, както и върху повишаване на конкурентоспособността. Мерките са свързани със средносрочната програма за реформи на Финландия, преразгледана от Комисията на 28 януари 2009 г. По-конкретно, с мерките за стимулиране на инвестициите се цели и подобряване на енергийната ефективност, а данъчните облекчения стимулират както търсенето, така и предлагането на работна сила.

| (12) | Фискалната политика през 2009 г. и 2010 г. се очертава като експанзионистична и се изразява в годишно намаляване на структурното салдо с около 1 процентен пункт както през 2009 г., така и през 2010 г. След това в програмата се планира неутрална фискална политика. Бюджетната политика в програмата изглежда до голяма степен в съответствие с Пакта за стабилност и растеж, като правилно се допуска фискално стимулиране по време на рецесия и неутрална фискална политика веднага след като се прогнозира, че икономиката е възстановила темпове на растеж, близки до очаквания потенциал. Предвижда се в края на програмния период бюджетната политика да е насочена към поддържане на голям марж на сигурност, за да се гарантира, че няма да бъде нарушен 3 %-ят праг за дефицита. |
| --- | --- |

(12)

Фискалната политика през 2009 г. и 2010 г. се очертава като експанзионистична и се изразява в годишно намаляване на структурното салдо с около 1 процентен пункт както през 2009 г., така и през 2010 г. След това в програмата се планира неутрална фискална политика. Бюджетната политика в програмата изглежда до голяма степен в съответствие с Пакта за стабилност и растеж, като правилно се допуска фискално стимулиране по време на рецесия и неутрална фискална политика веднага след като се прогнозира, че икономиката е възстановила темпове на растеж, близки до очаквания потенциал. Предвижда се в края на програмния период бюджетната политика да е насочена към поддържане на голям марж на сигурност, за да се гарантира, че няма да бъде нарушен 3 %-ят праг за дефицита.

| (13) | Що се отнася до посочените в кодексa за поведение на програмите за стабилност и за сближаване изисквания за предоставянето на данни, в програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни (5). |
| --- | --- |

(13)

Що се отнася до посочените в кодексa за поведение на програмите за стабилност и за сближаване изисквания за предоставянето на данни, в програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни (5).

Общото заключение е, че публичните финанси остават стабилни, въпреки че в програмата се предвижда настоящите големи фискални излишъци да намалеят значително. С оглед на фискалното състояние мерките за стимулиране на икономиката, включени в актуализираната програма, и последните мерки, обявени през януари 2009 г., изглеждат подходящи и се приветстват. Пакетът за стимулиране на икономиката е до голяма степен в съответствие с общите принципи на Европейския план за икономическо възстановяване. Предвидените в програмата бюджетни резултати могат да бъдат повлияни от негативни рискове и следва да се предвидят действия за гарантиране на дългосрочна устойчивост.

Предвид изложената по-горе оценка Финландия се приканва:

| i) | да приложи планираната за 2009 г. фискална политика в съответствие с ЕПИВ и в рамките на Пакта за стабилност и растеж; |
| --- | --- |

i)

да приложи планираната за 2009 г. фискална политика в съответствие с ЕПИВ и в рамките на Пакта за стабилност и растеж;

| ii) | впоследствие да неутрализира неблагоприятното въздействие върху бюджета на мерките за фискално стимулиране, като се върне към средносрочната цел и проведе подходящи структурни реформи, за да се запази дългосрочната устойчивост на публичните финанси. |
| --- | --- |

ii)

впоследствие да неутрализира неблагоприятното въздействие върху бюджета на мерките за фискално стимулиране, като се върне към средносрочната цел и проведе подходящи структурни реформи, за да се запази дългосрочната устойчивост на публичните финанси.

Съпоставяне на основните макроикономически и бюджетни прогнози

| | | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. | 2012 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | ПС януари 2009 г. | 4,5 | 2,6 | 0,6 | 1,8 | 2,4 | 2,2 |
| КOM януари 2009 г. | 4,5 | 1,5 | – 1,2 | 1,2 | неприложимо | неприложимо |
| ПС ноември 2007 г. | 4,4 | 3,3 | 3,0 | 2,5 | 2,1 | неприложимо |
| Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)
  (%) | ПС януари 2009 г. | 1,6 | 4,0 | 2,3 | 1,9 | 2,0 | 2,0 |
| КOM януари 2009 г. | 1,6 | 3,9 | 1,8 | 1,8 | неприложимо | неприложимо |
| ПС ноември 2007 г. | 2,4 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | 2 | неприложимо |
| Разлика между фактическия и потенциалния БВП (6)

  (% от потенциалния БВП) | ПС януари 2009 г. | 1,7 | 1,3 | – 0,6 | – 1,0 | – 1,2 | – 1,3 |
| КOM януари 2009 г. (7) | 2,9 | 1,7 | – 1,4 | – 2,1 | неприложимо | неприложимо |
| ПС ноември 2007 г. | 0,6 | 0,7 | 0,5 | – 0,1 | – 0,7 | неприложимо |
| Нетни предоставени/получени заеми на/от останалия свят
  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | 5,4 | 4,0 | 3,6 | 3,7 | 3,9 | 3,9 |
| КOM януари 2009 г. | 6,4 | 5,2 | 3,7 | 3,3 | неприложимо | неприложимо |
| ПС ноември 2007 г. | 4,9 | 4,6 | 5,0 | 5,0 | 4,8 | неприложимо |
| Приходи на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | 52,6 | 51,4 | 50,3 | 49,7 | 49,4 | 49,4 |
| КOM януари 2009 г. | 52,6 | 52,3 | 52,0 | 51,3 | неприложимо | неприложимо |
| ПС ноември 2007 г. | 51,9 | 51,0 | 50,6 | 49,8 | 49,6 | неприложимо |
| Разходи на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | 47,3 | 47,0 | 48,2 | 48,6 | 48,4 | 48,5 |
| КOM януари 2009 г. | 47,3 | 47,8 | 50,1 | 50,9 | неприложимо | неприложимо |
| ПС ноември 2007 г. | 47,4 | 47,3 | 47,0 | 47,0 | 47,2 | неприложимо |
| Салдо на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | 5,3 | 4,4 | 2,1 | 1,1 | 1,0 | 0,9 |
| КOM януари 2009 г. | 5,3 | 4,5 | 2,0 | 0,5 | неприложимо | неприложимо |
| ПС ноември 2007 г. | 4,5 | 3,7 | 3,6 | 2,8 | 2,4 | неприложимо |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | 6,8 | 5,8 | 3,4 | 2,4 | 2,2 | 2,3 |
| КOM януари 2009 г. | 6,8 | 6,0 | 3,3 | 1,8 | неприложимо | неприложимо |
| ПС ноември 2007 г. | 6,0 | 5,2 | 5,0 | 4,1 | 3,6 | неприложимо |
| Салдо, коригирано с отчитане на фазата на икономическия цикъл (6)

  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | 4,5 | 3,7 | 2,4 | 1,7 | 1,6 | 1,6 |
| КOM януари 2009 г. | 3,9 | 3,6 | 2,7 | 1,5 | неприложимо | неприложимо |
| ПС ноември 2007 г. | 4,2 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 | неприложимо |
| Структурно салдо (8)

  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | 4,5 | 3,7 | 2,4 | 1,7 | 1,6 | 1,6 |
| КOM януари 2009 г. | 3,9 | 3,6 | 2,7 | 1,7 | неприложимо | неприложимо |
| ПС ноември 2007 г. | 4,2 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 | неприложимо |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | 35,1 | 32,4 | 33,0 | 33,7 | 34,1 | 34,6 |
| КOM януари 2009 г. | 35,1 | 32,8 | 34,5 | 36,1 | неприложимо | неприложимо |
| ПС ноември 2007 г. | 35,3 | 32,8 | 30,4 | 29,0 | 27,9 | неприложимо |
| Програма за стабилност (ПС); междинни прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г. (КOM); изчисления на службите на Комисията. |

2007 г.

2008 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

2012 г.

Реален БВП

(промяна в %)

ПС януари 2009 г.

4,5

2,6

0,6

1,8

2,4

2,2

КOM януари 2009 г.

4,5

1,5

– 1,2

1,2

неприложимо

неприложимо

ПС ноември 2007 г.

4,4

3,3

3,0

2,5

2,1

неприложимо

Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)

(%)

ПС януари 2009 г.

1,6

4,0

2,3

1,9

2,0

2,0

КOM януари 2009 г.

1,6

3,9

1,8

1,8

неприложимо

неприложимо

ПС ноември 2007 г.

2,4

2,4

2,2

2,0

2

неприложимо

Разлика между фактическия и потенциалния БВП (6)

(% от потенциалния БВП)

ПС януари 2009 г.

1,7

1,3

– 0,6

– 1,0

– 1,2

– 1,3

КOM януари 2009 г. (7)

2,9

1,7

– 1,4

– 2,1

неприложимо

неприложимо

ПС ноември 2007 г.

0,6

0,7

0,5

– 0,1

– 0,7

неприложимо

Нетни предоставени/получени заеми на/от останалия свят

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

5,4

4,0

3,6

3,7

3,9

3,9

КOM януари 2009 г.

6,4

5,2

3,7

3,3

неприложимо

неприложимо

ПС ноември 2007 г.

4,9

4,6

5,0

5,0

4,8

неприложимо

Приходи на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

52,6

51,4

50,3

49,7

49,4

49,4

КOM януари 2009 г.

52,6

52,3

52,0

51,3

неприложимо

неприложимо

ПС ноември 2007 г.

51,9

51,0

50,6

49,8

49,6

неприложимо

Разходи на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

47,3

47,0

48,2

48,6

48,4

48,5

КOM януари 2009 г.

47,3

47,8

50,1

50,9

неприложимо

неприложимо

ПС ноември 2007 г.

47,4

47,3

47,0

47,0

47,2

неприложимо

Салдо на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

5,3

4,4

2,1

1,1

1,0

0,9

КOM януари 2009 г.

5,3

4,5

2,0

0,5

неприложимо

неприложимо

ПС ноември 2007 г.

4,5

3,7

3,6

2,8

2,4

неприложимо

Първично салдо

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

6,8

5,8

3,4

2,4

2,2

2,3

КOM януари 2009 г.

6,8

6,0

3,3

1,8

неприложимо

неприложимо

ПС ноември 2007 г.

6,0

5,2

5,0

4,1

3,6

неприложимо

Салдо, коригирано с отчитане на фазата на икономическия цикъл (6)

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

4,5

3,7

2,4

1,7

1,6

1,6

КOM януари 2009 г.

3,9

3,6

2,7

1,5

неприложимо

неприложимо

ПС ноември 2007 г.

4,2

3,3

3,3

2,8

2,8

неприложимо

Структурно салдо (8)

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

4,5

3,7

2,4

1,7

1,6

1,6

КOM януари 2009 г.

3,9

3,6

2,7

1,7

неприложимо

неприложимо

ПС ноември 2007 г.

4,2

3,3

3,3

2,8

2,8

неприложимо

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

35,1

32,4

33,0

33,7

34,1

34,6

КOM януари 2009 г.

35,1

32,8

34,5

36,1

неприложимо

неприложимо

ПС ноември 2007 г.

35,3

32,8

30,4

29,0

27,9

неприложимо

Програма за стабилност (ПС); междинни прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г. (КOM); изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Документите, цитирани в настоящия текст, могат да бъдат намерени на следния уебсайт:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  При оценката се взема предвид най-вече прогнозата на службите на Комисията от януари 2009 г., но и други данни, предоставени от Финландия.

(3)  На службите на Комисията не е изпращано допълнение след предоставянето на програмата.

(4)  Заедно с обявените на 30 януари 2009 г. мерки общото равнище на пакета за стимулиране на икономиката възлиза на 1,7 % от БВП. Според фискалните прогнози на правителството, включени в пакета за стимулиране на икономиката и свързаното с него предложение за допълнителен бюджет от 30 януари 2009 г., се очаква през 2009 г. финансовите ресурси на консолидирания бюджет да намалеят до дефицит от 0,4 % от БВП. При тази прогноза е взето предвид влиянието на мерките за стимулиране на икономиката.

(5)  По-конкретно, в програмата се прави донякъде различна разбивка на компонентите на разходите, които не съвпадат пряко със стандартните данни в таблица 2. В таблиците не са посочени изрично и задължителните данни относно „еднократните и другите временни мерки“. Не са предоставени външните допускания за последните години от периода на програмата. В програмата за стабилност не са предоставени за периода 2007-2011 г. незадължителните данни относно „ликвидните финансови активи“, посочени в приложение 2, таблица 4, точка 6 към кодекса за поведение.

(6)  Разликата между потенциалния и фактическия БВП и салдото, коригирано с отчитане на фазата на икономическия цикъл, от програмите, както са преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в програмите.

(7)  Въз основа на прогнозиран потенциален растеж от съответно 2,8 %, 2,6 %, 2,0 % и 1,9 % за периода 2007-2010 г.

(8)  Салдо, коригирано с отчитане на фазата на икономическия цикъл, с изключение на еднократните и други временни мерки. В последната програма няма предвидени еднократни и други временни мерки през нито една от годините от програмния период. Според междинната прогноза на службите на Комисията от януари обаче, през 2010 г. има една еднократна мярка, увеличаваща дефицита, която възлиза на 0,2 % от БВП и произтича от временна загуба на приходи от ДДС поради промяна в принципите за събиране на данъците.

Източник:

Програма за стабилност (ПС); междинни прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г. (КOM); изчисления на службите на Комисията.

---

| 21.3.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 68/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 68/6

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

от 10 март 2009 г.

относно актуализираната програма за стабилност на Ирландия за периода 2008-2013 г.

(2009/C 68/02)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултации с Икономическия и финансов комитет,

ИЗДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 10 март 2009 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Ирландия (2), която обхваща периода от 2008 г. до 2013 г. |
| --- | --- |

(1)

На 10 март 2009 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Ирландия (2), която обхваща периода от 2008 г. до 2013 г.

| (2) | След повече от десетилетие на силен икономически растеж, стимулиран във все по-голяма степен от вътрешното търсене, Ирландия в момента преживява сериозна рецесия. Тя беше причинена от рязък спад на пазара на жилища и оттам се разпростря върху цялата икономика, като беше допълнително утежнена от световната финансова криза и рецесията при основните търговски партньори на страната.
  Тези промени доведоха и до много сериозно влошаване на публичните финанси (салдото на консолидирания държавен бюджет, отбелязало малък излишък през 2007 г., спадна до дефицит от 6,3 % от БВП през 2008 г.). В тази обстановка властите приеха мерки за консолидация на различни етапи, започващи в средата на 2008 г. В този контекст бяха взети също мерки за засилване на покупателната способност и в подкрепа на плавно нормализиране на пазара на недвижими имоти със съпътстващо преориентиране на публични инвестиции към ключови проекти. Основното предизвикателство за следващите години е прилагането на надеждна и устойчива стратегия за фискална консолидация, с която да се възстанови доверието на пазара, като същевременно се пренасочат ресурси от строителството към по-производителни сектори и се засили конкурентоспособността чрез мерки за ускорен растеж на производителността и адекватна политика на заплащане. Продължаващата нестабилност на финансовия сектор би могла да възпрепятства процеса на адаптиране в краткосрочен план и да упражни допълнителен натиск върху публичните финанси. С оглед на подобряването на дългосрочната устойчивост реформирането на пенсионната система е друго важно предизвикателство. |
| --- | --- |

(2)

След повече от десетилетие на силен икономически растеж, стимулиран във все по-голяма степен от вътрешното търсене, Ирландия в момента преживява сериозна рецесия. Тя беше причинена от рязък спад на пазара на жилища и оттам се разпростря върху цялата икономика, като беше допълнително утежнена от световната финансова криза и рецесията при основните търговски партньори на страната.

Тези промени доведоха и до много сериозно влошаване на публичните финанси (салдото на консолидирания държавен бюджет, отбелязало малък излишък през 2007 г., спадна до дефицит от 6,3 % от БВП през 2008 г.). В тази обстановка властите приеха мерки за консолидация на различни етапи, започващи в средата на 2008 г. В този контекст бяха взети също мерки за засилване на покупателната способност и в подкрепа на плавно нормализиране на пазара на недвижими имоти със съпътстващо преориентиране на публични инвестиции към ключови проекти. Основното предизвикателство за следващите години е прилагането на надеждна и устойчива стратегия за фискална консолидация, с която да се възстанови доверието на пазара, като същевременно се пренасочат ресурси от строителството към по-производителни сектори и се засили конкурентоспособността чрез мерки за ускорен растеж на производителността и адекватна политика на заплащане. Продължаващата нестабилност на финансовия сектор би могла да възпрепятства процеса на адаптиране в краткосрочен план и да упражни допълнителен натиск върху публичните финанси. С оглед на подобряването на дългосрочната устойчивост реформирането на пенсионната система е друго важно предизвикателство.

| (3) | В макроикономическия сценарий, на който се основава програмата, се предвижда реалният БВП да се свие с 1,4 % през 2008 г. и допълнително да спадне с 4,0 % през 2009 г. и с 0,9 % през 2010 г., преди растежът да се възстанови до средно равнище от 2,9 % за остатъка от периода на програмата. Въз основа на наличните към момента данни (3) тези предположения за растежа изглеждат до голяма степен реалистични до 2010 г. От 2011 г. нататък прогнозираният икономически растеж изглежда по-скоро оптимистичен. Прогнозите на програмата относно инфлацията изглеждат реалистични. Същото се отнася за прогнозите относно външния дефицит и конкурентоспособността. |
| --- | --- |

(3)

В макроикономическия сценарий, на който се основава програмата, се предвижда реалният БВП да се свие с 1,4 % през 2008 г. и допълнително да спадне с 4,0 % през 2009 г. и с 0,9 % през 2010 г., преди растежът да се възстанови до средно равнище от 2,9 % за остатъка от периода на програмата. Въз основа на наличните към момента данни (3) тези предположения за растежа изглеждат до голяма степен реалистични до 2010 г. От 2011 г. нататък прогнозираният икономически растеж изглежда по-скоро оптимистичен. Прогнозите на програмата относно инфлацията изглеждат реалистични. Същото се отнася за прогнозите относно външния дефицит и конкурентоспособността.

| (4) | За 2008 г. се очаква дефицитът на консолидирания държавен бюджет да бъде 6,3 % от БВП според междинната прогноза на службите на Комисията от януари 2009 г., като целта в предходната актуализация на програмата за стабилност е дефицит от 0,9 % от БВП (4). Значително по-лошите от очакваното резултати се дължат както на съществено по-ниските постъпления от данъци, така и известно превишаване на разходите (5). Целите за данъчните постъпления не бяха изпълнени поради непрекъснатата загуба на приходи, свързани с бурното развитие на пазара на жилища, и в по-общ план — поради по-ниска от очакваната икономическа активност. Въпреки приетите през юли 2008 г. мерки за ограничаване на нарастването на разходите, последното беше по-високо от планираното, особено при социалните плащания, плащанията по лихви и публичните инвестиции. Социалните плащания изпълняват предназначението си на автоматични стабилизатори, както се вижда от нарастването на разходите във връзка с безработицата. |
| --- | --- |

(4)

За 2008 г. се очаква дефицитът на консолидирания държавен бюджет да бъде 6,3 % от БВП според междинната прогноза на службите на Комисията от януари 2009 г., като целта в предходната актуализация на програмата за стабилност е дефицит от 0,9 % от БВП (4). Значително по-лошите от очакваното резултати се дължат както на съществено по-ниските постъпления от данъци, така и известно превишаване на разходите (5). Целите за данъчните постъпления не бяха изпълнени поради непрекъснатата загуба на приходи, свързани с бурното развитие на пазара на жилища, и в по-общ план — поради по-ниска от очакваната икономическа активност. Въпреки приетите през юли 2008 г. мерки за ограничаване на нарастването на разходите, последното беше по-високо от планираното, особено при социалните плащания, плащанията по лихви и публичните инвестиции. Социалните плащания изпълняват предназначението си на автоматични стабилизатори, както се вижда от нарастването на разходите във връзка с безработицата.

| (5) | Като резултат главно на икономическия спад, дефицитът на консолидирания държавен бюджет се очаква да се задълбочи до 9,5 % от БВП през 2009 г. Правителството осъществи дискреционно затягане, възлизащо на близо 3 % от БВП. Същевременно бяха приети някои мерки, предоставящи подкрепа на икономиката в отговор на спада, от порядъка на 0,5 % от БВП. Пресметнато заедно, това предполага общо затягане от около 2,5 % от БВП. Това затягане включва пакет, обявен в допълнението, но неконкретизиран и поради това невключен в междинната прогноза на службите на Комисията. Оценката на Комисията е, че той ще доведе до нетни спестявания през 2009 г., достигащи до 0,8 % от БВП; малко под обявения от правителството 1 % от БВП (6). Въпреки затягането структурният дефицит (преизчислен от службите на Комисията въз основа на информацията в програмата) се очаква да се увеличи с около 2 процентни пункта от БВП поради загуби от данъчни постъпления, свързани с настоящото адаптиране на пазара на жилища, затруднения да се ограничи достатъчно бързо нарастването на разходите, както и рязко снижен потенциален растеж. |
| --- | --- |

(5)

Като резултат главно на икономическия спад, дефицитът на консолидирания държавен бюджет се очаква да се задълбочи до 9,5 % от БВП през 2009 г. Правителството осъществи дискреционно затягане, възлизащо на близо 3 % от БВП. Същевременно бяха приети някои мерки, предоставящи подкрепа на икономиката в отговор на спада, от порядъка на 0,5 % от БВП. Пресметнато заедно, това предполага общо затягане от около 2,5 % от БВП. Това затягане включва пакет, обявен в допълнението, но неконкретизиран и поради това невключен в междинната прогноза на службите на Комисията. Оценката на Комисията е, че той ще доведе до нетни спестявания през 2009 г., достигащи до 0,8 % от БВП; малко под обявения от правителството 1 % от БВП (6). Въпреки затягането структурният дефицит (преизчислен от службите на Комисията въз основа на информацията в програмата) се очаква да се увеличи с около 2 процентни пункта от БВП поради загуби от данъчни постъпления, свързани с настоящото адаптиране на пазара на жилища, затруднения да се ограничи достатъчно бързо нарастването на разходите, както и рязко снижен потенциален растеж.

| (6) | Средносрочната бюджетна стратегия на правителството има за цел да доведе номиналния дефицит под референтната стойност от 3 % от БВП до 2013 г. Намаляването на дефицита се разчита да започне през 2010 г. и да се ускори от 2011 г. нататък. В програмата не се предоставя информация кога се очаква да бъде постигната средносрочната бюджетна цел (СБЦ) (7). Въпреки че от 2010 г. нататък е обявена годишна консолидационна цел, представляваща кумулирано усилие от порядъка на 7 % от БВП в номинално изражение, конкретни мерки не са изложени. В индикативните прогнози в допълнението се разглежда главно стратегия за консолидация, основана на разходите. За периода на програмата се очаква леко увеличение на съотношението на приходите (с 0,75 процентни пункта от БВП), а първичното съотношение на разходите се предвижда подчертано да намалее (с около 5,25 процентни пункта), особено в областта на социалните плащания и публичното потребление. През същия период се очаква разходите за плащания по лихви като част от БВП да се утроят и да достигнат 3,5 % от БВП. Рязкото покачване на дефицита, спадът на номиналния БВП и значителната разликата между изменението на държавния дълг и бюджетното салдо (т.нар. stock-flow adjustment) през 2008 г. във връзка с волята за засилване на ликвидността допринесоха за удвояването на съотношението на дълга за периода 2007-2009 г., а от 2010 г. нататък — на надхвърляне на референтната стойност от 60 % от БВП. |
| --- | --- |

(6)

Средносрочната бюджетна стратегия на правителството има за цел да доведе номиналния дефицит под референтната стойност от 3 % от БВП до 2013 г. Намаляването на дефицита се разчита да започне през 2010 г. и да се ускори от 2011 г. нататък. В програмата не се предоставя информация кога се очаква да бъде постигната средносрочната бюджетна цел (СБЦ) (7). Въпреки че от 2010 г. нататък е обявена годишна консолидационна цел, представляваща кумулирано усилие от порядъка на 7 % от БВП в номинално изражение, конкретни мерки не са изложени. В индикативните прогнози в допълнението се разглежда главно стратегия за консолидация, основана на разходите. За периода на програмата се очаква леко увеличение на съотношението на приходите (с 0,75 процентни пункта от БВП), а първичното съотношение на разходите се предвижда подчертано да намалее (с около 5,25 процентни пункта), особено в областта на социалните плащания и публичното потребление. През същия период се очаква разходите за плащания по лихви като част от БВП да се утроят и да достигнат 3,5 % от БВП. Рязкото покачване на дефицита, спадът на номиналния БВП и значителната разликата между изменението на държавния дълг и бюджетното салдо (т.нар. stock-flow adjustment) през 2008 г. във връзка с волята за засилване на ликвидността допринесоха за удвояването на съотношението на дълга за периода 2007-2009 г., а от 2010 г. нататък — на надхвърляне на референтната стойност от 60 % от БВП.

| (7) | През периода на програмата съществува риск постигнатите бюджетни резултати да са по-лоши от заложените. На първо място, рискове произтичат от липсата на информация за планираната стратегия за консолидация след 2009 г., в частност по отношение на траекторията за приходите и разходите, особено от гледна точка на значението, което се придава на ограничението на разходите (8). На второ място, прогнозите в икономическия сценарий за растежа могат да се окажат оптимистични, особено за последните години от програмния период. Като се имат предвид отрицателните рискове пред изпълнението на целите за дефицита, изменението на съотношението на дълга също е вероятно да бъде по-неблагоприятно от предвиденото в програмата. В допълнение, специфични рискове има и във връзка с условните пасиви в резултат на финансовата криза, в частност поради възможни допълнителни капиталови инжекции в банки (с въздействие върху дълга), както и с правителствените гаранции по отношение на банките (с въздействие върху дефицита и дълга при активиране). |
| --- | --- |

(7)

През периода на програмата съществува риск постигнатите бюджетни резултати да са по-лоши от заложените. На първо място, рискове произтичат от липсата на информация за планираната стратегия за консолидация след 2009 г., в частност по отношение на траекторията за приходите и разходите, особено от гледна точка на значението, което се придава на ограничението на разходите (8). На второ място, прогнозите в икономическия сценарий за растежа могат да се окажат оптимистични, особено за последните години от програмния период. Като се имат предвид отрицателните рискове пред изпълнението на целите за дефицита, изменението на съотношението на дълга също е вероятно да бъде по-неблагоприятно от предвиденото в програмата. В допълнение, специфични рискове има и във връзка с условните пасиви в резултат на финансовата криза, в частност поради възможни допълнителни капиталови инжекции в банки (с въздействие върху дълга), както и с правителствените гаранции по отношение на банките (с въздействие върху дефицита и дълга при активиране).

| (8) | В Ирландия дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е значително по-високо от средното за ЕС, главно поради сравнително голямото прогнозирано увеличение на пенсионните разходи през следващите десетилетия. Състоянието на бюджета през 2008 г. според оценката в програмата се е влошило съществено в сравнение с изходната позиция в предишната програма и увеличава бюджетното въздействие на застаряването на населението върху устойчивостта на публичните финанси. Ако за отправна точка за 2009 г. се приеме състоянието на бюджета, както е изчислено в междинната прогноза на службите на Комисията, проблемите пред устойчивостта на публичните финанси биха нараснали значително. Въпреки че, за да се финансира предварително част от бъдещите пенсионни разходи, в националния пенсионно-осигурителен фонд (NPRF) бяха акумулирани активи, брутният дълг в рамките на програмния период се очаква да се увеличи, надхвърляйки предвидената в Договора референтна стойност. Ограничаването на високия първичен дефицит в средносрочен план, както е предвидено в програмата, и прилагането на мерки за реформа, ограничаващи значителното увеличение на свързаните със застаряването на населението разходи, биха допринесли за намаляване на високите рискове пред устойчивостта на публичните финанси. Горепосочените рискове от прилаганите от Ирландия схеми за стабилизиране на финансовия сектор биха могли да имат потенциално неблагоприятно въздействие върху дългосрочната устойчивост на публичните финанси, най-вече чрез въздействието им върху държавния дълг, ако разходите за правителствената подкрепа не бъдат компенсирани в бъдеще. |
| --- | --- |

(8)

В Ирландия дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е значително по-високо от средното за ЕС, главно поради сравнително голямото прогнозирано увеличение на пенсионните разходи през следващите десетилетия. Състоянието на бюджета през 2008 г. според оценката в програмата се е влошило съществено в сравнение с изходната позиция в предишната програма и увеличава бюджетното въздействие на застаряването на населението върху устойчивостта на публичните финанси. Ако за отправна точка за 2009 г. се приеме състоянието на бюджета, както е изчислено в междинната прогноза на службите на Комисията, проблемите пред устойчивостта на публичните финанси биха нараснали значително. Въпреки че, за да се финансира предварително част от бъдещите пенсионни разходи, в националния пенсионно-осигурителен фонд (NPRF) бяха акумулирани активи, брутният дълг в рамките на програмния период се очаква да се увеличи, надхвърляйки предвидената в Договора референтна стойност. Ограничаването на високия първичен дефицит в средносрочен план, както е предвидено в програмата, и прилагането на мерки за реформа, ограничаващи значителното увеличение на свързаните със застаряването на населението разходи, биха допринесли за намаляване на високите рискове пред устойчивостта на публичните финанси. Горепосочените рискове от прилаганите от Ирландия схеми за стабилизиране на финансовия сектор биха могли да имат потенциално неблагоприятно въздействие върху дългосрочната устойчивост на публичните финанси, най-вече чрез въздействието им върху държавния дълг, ако разходите за правителствената подкрепа не бъдат компенсирани в бъдеще.

| (9) | В средносрочната бюджетна рамка на Ирландия има някои слаби страни. По-специално бюджетните цели за годините след тези, обхванати от бюджета, и особено разходните пакети, могат да бъдат изменени в следващите бюджети. Както показа неотдавнашната практика, това затруднява създателите на политики да поддържат предпазлив курс на фискална политика в условията на (постоянни) извънредни приходи. Същевременно това би могло да ограничи възможността им при неблагоприятни икономически условия да се ангажират по надежден начин с консолидационна стратегия. Въпреки че тези въпроси не са пряко засегнати в програмата, правителството създаде комисия по данъчното облагане и „Специална група за преразглеждане на разходите и щата в публичните служби“, които да отправят препоръки за усъвършенстване съответно на данъчната система и на програмите за публични разходи. Докладите на тези групи се очакват през 2009 г., като националните власти обявиха, че препоръките ще залегнат в процеса на взимане на решение за бюджет 2010 г. и следващите бюджети. |
| --- | --- |

(9)

В средносрочната бюджетна рамка на Ирландия има някои слаби страни. По-специално бюджетните цели за годините след тези, обхванати от бюджета, и особено разходните пакети, могат да бъдат изменени в следващите бюджети. Както показа неотдавнашната практика, това затруднява създателите на политики да поддържат предпазлив курс на фискална политика в условията на (постоянни) извънредни приходи. Същевременно това би могло да ограничи възможността им при неблагоприятни икономически условия да се ангажират по надежден начин с консолидационна стратегия. Въпреки че тези въпроси не са пряко засегнати в програмата, правителството създаде комисия по данъчното облагане и „Специална група за преразглеждане на разходите и щата в публичните служби“, които да отправят препоръки за усъвършенстване съответно на данъчната система и на програмите за публични разходи. Докладите на тези групи се очакват през 2009 г., като националните власти обявиха, че препоръките ще залегнат в процеса на взимане на решение за бюджет 2010 г. и следващите бюджети.

| (10) | Ирландия прие няколко мерки за запазване на стабилността на финансовия сектор. Законоустановеният таван на схемата за гарантиране на депозитите беше увеличен на 100 000 EUR на вложител. За обхванатите банки бяха издадени гаранции, оценени на около 400 млрд. EUR. През декември за трите най-големи банки беше обявена програма за рекапитализация на стойност 10 млрд. EUR (5 % от БВП), за която е разчетено да бъде финансирана поне частично от националния пенсионно-осигурителен фонд (НПОФ). Една от обхванатите банките впоследствие обаче бе национализирана, Капиталовите инжекции (7 млрд. EUR, обявени на 11 февруари за оставащите две банки) трябва да се финансират от НПОФ и бъдещи вноски в него. |
| --- | --- |

(10)

Ирландия прие няколко мерки за запазване на стабилността на финансовия сектор. Законоустановеният таван на схемата за гарантиране на депозитите беше увеличен на 100 000 EUR на вложител. За обхванатите банки бяха издадени гаранции, оценени на около 400 млрд. EUR. През декември за трите най-големи банки беше обявена програма за рекапитализация на стойност 10 млрд. EUR (5 % от БВП), за която е разчетено да бъде финансирана поне частично от националния пенсионно-осигурителен фонд (НПОФ). Една от обхванатите банките впоследствие обаче бе национализирана, Капиталовите инжекции (7 млрд. EUR, обявени на 11 февруари за оставащите две банки) трябва да се финансират от НПОФ и бъдещи вноски в него.

| (11) | Фискалната политика през 2009 г. е към цялостно консолидиране на бюджета, което е адекватно и в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване (ЕПИВ), одобрен от Европейския съвет през декември 2008 г., предвид големия дефицит и остро нарастващия дълг. Освен това в съответствие с ЕПИВ Ирландия прие редица мерки в подкрепа на икономическата дейност и за укрепване на структурните реформи. Този пакет е адекватен отговор на макрофискалната ситуация. Взетите от ирландските власти мерки целят да подкрепят покупателната способност на домакинствата и инвестициите и са своевременни и целенасочени. Бяха взети конкретни мерки за подпомагане на процеса на приспособяване на пазара на жилища, откъдето започна настоящият икономически спад, като същевременно други мерки, включително социален пакет, бяха конкретно насочени към най-уязвимите групи, за които е вероятно да бъдат най-силно засегнати от кризата. Мерките са по-скоро с постоянен, отколкото с временен характер, но този факт трябва да бъде разглеждан в контекста на факта, че общата бюджетна стратегия цели намаляване на дефицита. Освен това подкрепа за възстановяването би могла да се получи от структурни мерки като устойчиво съществено публично инвестиране в рамките на многогодишния план на Ирландия за национално развитие (около 4,5 % от БВП годишно за периода на програмата) и данъчни облекчения за научно-изследователската и развойна дейност и за новосъздадените малки предприятия. Тези мерки са свързани със средносрочната програма за реформи и конкретните препоръки към страната, отправени от Комисията на 28 януари 2009 г. съгласно Лисабонската стратегия за растеж и заетост. |
| --- | --- |

(11)

Фискалната политика през 2009 г. е към цялостно консолидиране на бюджета, което е адекватно и в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване (ЕПИВ), одобрен от Европейския съвет през декември 2008 г., предвид големия дефицит и остро нарастващия дълг. Освен това в съответствие с ЕПИВ Ирландия прие редица мерки в подкрепа на икономическата дейност и за укрепване на структурните реформи. Този пакет е адекватен отговор на макрофискалната ситуация. Взетите от ирландските власти мерки целят да подкрепят покупателната способност на домакинствата и инвестициите и са своевременни и целенасочени. Бяха взети конкретни мерки за подпомагане на процеса на приспособяване на пазара на жилища, откъдето започна настоящият икономически спад, като същевременно други мерки, включително социален пакет, бяха конкретно насочени към най-уязвимите групи, за които е вероятно да бъдат най-силно засегнати от кризата. Мерките са по-скоро с постоянен, отколкото с временен характер, но този факт трябва да бъде разглеждан в контекста на факта, че общата бюджетна стратегия цели намаляване на дефицита. Освен това подкрепа за възстановяването би могла да се получи от структурни мерки като устойчиво съществено публично инвестиране в рамките на многогодишния план на Ирландия за национално развитие (около 4,5 % от БВП годишно за периода на програмата) и данъчни облекчения за научно-изследователската и развойна дейност и за новосъздадените малки предприятия. Тези мерки са свързани със средносрочната програма за реформи и конкретните препоръки към страната, отправени от Комисията на 28 януари 2009 г. съгласно Лисабонската стратегия за растеж и заетост.

| (12) | След допълнителното увеличение през 2009 г. се предвижда дефицитът постепенно да намалява. При все това намаляването на номиналния дефицит под прага от 3 % от БВП до 2013 г., както се предвижда в програмата, ще изисква да бъдат овладени горепосочените значителни рискове пред бюджетните цели, както и готовност при необходимост да се приемат допълнителни мерки. Плановете за фискална консолидация следва да бъдат подкрепени с мерки. |
| --- | --- |

(12)

След допълнителното увеличение през 2009 г. се предвижда дефицитът постепенно да намалява. При все това намаляването на номиналния дефицит под прага от 3 % от БВП до 2013 г., както се предвижда в програмата, ще изисква да бъдат овладени горепосочените значителни рискове пред бюджетните цели, както и готовност при необходимост да се приемат допълнителни мерки. Плановете за фискална консолидация следва да бъдат подкрепени с мерки.

| (13) | По отношение на изискванията за данни, уточнени в кодекса на програмите за стабилност и сближаване, в програмата има някои пропуски при задължителните и незадължителните данни (9). |
| --- | --- |

(13)

По отношение на изискванията за данни, уточнени в кодекса на програмите за стабилност и сближаване, в програмата има някои пропуски при задължителните и незадължителните данни (9).

Общото заключение е, че след остро влошаване през 2008 г., дефицитът на консолидирания държавен бюджет допълнително ще се задълбочи през 2009 г., достигайки 9,5 % от БВП. Мерките за фискална консолидация и за подкрепа на икономиката могат да се смятат за своевременни и адекватни предвид големия дефицит и остро нарастващия дълг, и са в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване. След влошаване на бюджетната ситуация през 2009 г., в програмата се предвижда свеждане на дефицита под референтната стойност от 3 % от БВП през 2013 г., а същевременно дългът ще надхвърли референтната стойност от 60 % от БВП от 2010 г. нататък. Това е разчетено да се случи в условията на бързо възстановяване на икономическата дейност след 2010 г. Съществува риск от постигане на по-лоши от предвидените в програмата бюджетни резултати през целия програмен период, дължащи се предимно на i) липсата на информация за разглежданите мерки в подкрепа на планираната консолидация след 2009 г., както и на ii) оптимистичния характер на макроикономическите прогнози, особено за последните години от програмата. Допълнителни рискове произтичат от предприетите в подкрепа на финансовия сектор мерки. Необходимо е да се засили конкурентоспособността чрез мерки за ускорен растеж на производителността и адекватна политика на заплащане. Намаляването на номиналния дефицит под 3 % от БВП до 2013 г., както се предвижда в програмата, ще изисква да бъдат овладени значителните рискове пред бюджетните цели, както и готовност при необходимост да се приемат допълнителни мерки. Освен това с оглед повишаване на дългосрочната устойчивост на публичните финанси плановете за фискална консолидация следва да бъдат подкрепени с мерки.

С оглед на горепосочената оценка Ирландия се приканва:

| i) | да ограничи задълбочаването на дефицита през 2009 г., да конкретизира и стриктно да прилага съществени годишни усилия в рамките на широкообхватна програма за фискална консолидация през 2010 г. и след това; |
| --- | --- |

i)

да ограничи задълбочаването на дефицита през 2009 г., да конкретизира и стриктно да прилага съществени годишни усилия в рамките на широкообхватна програма за фискална консолидация през 2010 г. и след това;

| ii) | с оглед да ограничи рисковете пред адаптирането да засили обвързващия характер на средносрочната бюджетна рамка, както и внимателно да следи съблюдаването на бюджетните цели през цялата година; |
| --- | --- |

ii)

с оглед да ограничи рисковете пред адаптирането да засили обвързващия характер на средносрочната бюджетна рамка, както и внимателно да следи съблюдаването на бюджетните цели през цялата година;

| iii) | с оглед на прогнозираното значително нарастване на разходите, свързани със застаряването на населението, както и на очакваното за периода на програмата увеличаване на дълга, макар и от ниско изходно равнище — да засили дългосрочната устойчивост на публичните финанси чрез прилагането на допълнителни мерки за пенсионна реформа в допълнение към целената фискална консолидация. |
| --- | --- |

iii)

с оглед на прогнозираното значително нарастване на разходите, свързани със застаряването на населението, както и на очакваното за периода на програмата увеличаване на дълга, макар и от ниско изходно равнище — да засили дългосрочната устойчивост на публичните финанси чрез прилагането на допълнителни мерки за пенсионна реформа в допълнение към целената фискална консолидация.

Съпоставка на ключови макроикономически и бюджетни прогнози

| | | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. | 2012 г. | 2013 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | ПС януари 2009 г. | 6,0 | – 1,4 | – 4,0 | – 0,9 | 2,3 | 3,4 | 3,0 |
| КОМ януари 2009 г. | 6,0 | – 2,0 | – 5,0 | 0,0 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС ноември 2007 г. | 4,8 | 3,0 | 3,5 | 4,1 | няма данни | няма данни | няма данни |
| Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)
  (%) | ПС януари 2009 г. | 2,8 | 3,1 | 0,5 | 1,5 | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| КОМ януари 2009 г. | 2,9 | 3,1 | 0,7 | 1,8 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС ноември 2007 г. | 2,8 | 2,4 | 2,0 | 1,8 | няма данни | няма данни | няма данни |
| Разлика реален — потенциален БВП (10)

  (% от потенциалния БВП) | ПС януари 2009 г. | 4,4 | 0,5 | – 3,5 | – 4,1 | – 3,4 | – 1,6 | – 0,5 |
| КОМ януари 2009 г. (12) | 4,4 | 0,1 | – 4,5 | – 4,2 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС ноември 2007 г. | – 0,5 | – 1,3 | – 1,5 | – 0,7 | няма данни | няма данни | няма данни |
| Нето предоставени/получени заеми на/от останалия свят
  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | – 5,4 | – 6,3 | – 4,2 | – 3,5 | – 3,4 | – 3,0 | – 2,8 |
| КОМ януари 2009 г. | – 5,4 | – 5,7 | – 3,3 | – 3,2 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС ноември 2007 г. | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | – 3,1 | няма данни | няма данни | няма данни |
| Приходи на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | 35,7 | 33,6 | 33,7 | 34,4 | 34,6 | 33,9 | 34,4 |
| КОМ януари 2009 г. | 35,7 | 33,7 | 33,7 | 33,9 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС ноември 2007 г. | 36,6 | 36,1 | 35,8 | 35,4 | няма данни | няма данни | няма данни |
| Разходи на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | 35,4 | 39,9 | 43,3 | 43,4 | 41,0 | 38,7 | 37,0 |
| КОМ януари 2009 г. | 35,4 | 40,0 | 44,7 | 46,9 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС ноември 2007 г. | 36,1 | 37,0 | 36,9 | 36,5 | няма данни | няма данни | няма данни |
| Салдо на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. (11) | 0,2 | – 6,3 | – 9,5 | – 9,0 | – 6,4 | – 4,8 | – 2,6 |
| КОМ януари 2009 г. | 0,2 | – 6,3 | – 11,0 | – 13,0 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС ноември 2007 г. | 0,5 | – 0,9 | – 1,1 | – 1,0 | няма данни | няма данни | няма данни |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | 1,2 | – 5,2 | – 7,3 | – 6,4 | – 3,5 | – 1,7 | 0,7 |
| КОМ януари 2009 г. | 1,2 | – 5,2 | – 8,7 | – 10,3 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС ноември 2007 г. | 1,4 | 0,0 | – 0,1 | 0,0 | няма данни | няма данни | няма данни |
| Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (10)

  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | – 1,5 | – 6,5 | – 8,1 | – 7,4 | – 5,0 | – 4,1 | – 2,4 |
| КОМ януари 2009 г. | – 1,5 | – 6,3 | – 9,1 | – 11,3 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС ноември 2007 г. | 0,7 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 | няма данни | няма данни | няма данни |
| Структурно салдо (13)

  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | – 1,7 | – 6,2 | – 8,1 | – 7,4 | – 5,0 | – 4,1 | – 2,4 |
| КОМ януари 2009 г. | – 1,5 | – 6,3 | – 9,4 | – 11,3 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС ноември 2007 г. | 0,5 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 | няма данни | няма данни | няма данни |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | 24,8 | 40,6 | 52,7 | 62,3 | 65,7 | 66,2 | 64,5 |
| КОМ януари 2009 г. | 24,8 | 40,8 | 54,8 | 68,2 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС ноември 2007 г. | 25,1 | 25,9 | 27,6 | 28,7 | няма данни | няма данни | няма данни |
| Програма за стабилност (ПС); междинни прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията. |

2007 г.

2008 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

2012 г.

2013 г.

Реален БВП

(промяна в %)

ПС януари 2009 г.

6,0

– 1,4

– 4,0

– 0,9

2,3

3,4

3,0

КОМ януари 2009 г.

6,0

– 2,0

– 5,0

0,0

няма данни

няма данни

няма данни

ПС ноември 2007 г.

4,8

3,0

3,5

4,1

няма данни

няма данни

няма данни

Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)

(%)

ПС януари 2009 г.

2,8

3,1

0,5

1,5

1,8

1,8

1,8

КОМ януари 2009 г.

2,9

3,1

0,7

1,8

няма данни

няма данни

няма данни

ПС ноември 2007 г.

2,8

2,4

2,0

1,8

няма данни

няма данни

няма данни

Разлика реален — потенциален БВП (10)

(% от потенциалния БВП)

ПС януари 2009 г.

4,4

0,5

– 3,5

– 4,1

– 3,4

– 1,6

– 0,5

КОМ януари 2009 г. (12)

4,4

0,1

– 4,5

– 4,2

няма данни

няма данни

няма данни

ПС ноември 2007 г.

– 0,5

– 1,3

– 1,5

– 0,7

няма данни

няма данни

няма данни

Нето предоставени/получени заеми на/от останалия свят

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

– 5,4

– 6,3

– 4,2

– 3,5

– 3,4

– 3,0

– 2,8

КОМ януари 2009 г.

– 5,4

– 5,7

– 3,3

– 3,2

няма данни

няма данни

няма данни

ПС ноември 2007 г.

– 4,4

– 3,9

– 3,5

– 3,1

няма данни

няма данни

няма данни

Приходи на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

35,7

33,6

33,7

34,4

34,6

33,9

34,4

КОМ януари 2009 г.

35,7

33,7

33,7

33,9

няма данни

няма данни

няма данни

ПС ноември 2007 г.

36,6

36,1

35,8

35,4

няма данни

няма данни

няма данни

Разходи на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

35,4

39,9

43,3

43,4

41,0

38,7

37,0

КОМ януари 2009 г.

35,4

40,0

44,7

46,9

няма данни

няма данни

няма данни

ПС ноември 2007 г.

36,1

37,0

36,9

36,5

няма данни

няма данни

няма данни

Салдо на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС януари 2009 г. (11)

0,2

– 6,3

– 9,5

– 9,0

– 6,4

– 4,8

– 2,6

КОМ януари 2009 г.

0,2

– 6,3

– 11,0

– 13,0

няма данни

няма данни

няма данни

ПС ноември 2007 г.

0,5

– 0,9

– 1,1

– 1,0

няма данни

няма данни

няма данни

Първично салдо

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

1,2

– 5,2

– 7,3

– 6,4

– 3,5

– 1,7

0,7

КОМ януари 2009 г.

1,2

– 5,2

– 8,7

– 10,3

няма данни

няма данни

няма данни

ПС ноември 2007 г.

1,4

0,0

– 0,1

0,0

няма данни

няма данни

няма данни

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (10)

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

– 1,5

– 6,5

– 8,1

– 7,4

– 5,0

– 4,1

– 2,4

КОМ януари 2009 г.

– 1,5

– 6,3

– 9,1

– 11,3

няма данни

няма данни

няма данни

ПС ноември 2007 г.

0,7

– 0,4

– 0,5

– 0,7

няма данни

няма данни

няма данни

Структурно салдо (13)

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

– 1,7

– 6,2

– 8,1

– 7,4

– 5,0

– 4,1

– 2,4

КОМ януари 2009 г.

– 1,5

– 6,3

– 9,4

– 11,3

няма данни

няма данни

няма данни

ПС ноември 2007 г.

0,5

– 0,4

– 0,5

– 0,7

няма данни

няма данни

няма данни

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

24,8

40,6

52,7

62,3

65,7

66,2

64,5

КОМ януари 2009 г.

24,8

40,8

54,8

68,2

няма данни

няма данни

няма данни

ПС ноември 2007 г.

25,1

25,9

27,6

28,7

няма данни

няма данни

няма данни

Програма за стабилност (ПС); междинни прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Документите, цитирани в настоящия текст, се намират на следния сайт:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Включително допълнението, представено на 9 януари 2009 г.

(3)  При оценката се отчита най-вече прогнозата на службите на Комисията от януари 2009 г., но и други данни, станали известни впоследствие.

(4)  В допълнението се предвижда дефицит от 6,3 % от БВП за 2008 г. С оглед на докладваното надхвърляне на референтната стойност в Договора, на 18 февруари 2009 г. Комисията подготви доклад съгласно член 104, параграф 3 от Договора.

(5)  По-високите от планираните разходи се обясняват с i) по-високи от планираните социални плащания; ii) увеличени плащания по лихви; както и iii) извънбюджетни капиталови инвестиции, включително закупуването на цена от 0,3 % от БВП на моста Westlink, който е с платено преминаване.

(6)  В началото на февруари правителството предостави подробности около пакет, който се състои от пенсионна такса върху заплатите от публичния сектор (предварително оценена на 0,5 % от БВП на годишна основа при отчитане на факта, че тази такса се приспада от данъците), нови съкращения на публичните инвестиции (0,2 % от БВП), както и други мерки за намаляване на разходите с по-малък мащаб (в размер до 0,2 % от БВП на годишна основа).

(7)  В програмата за пръв път СБЦ е измерена количествено, като тя би трябвало да представлява структурно салдо (т.е. коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки) от порядъка на – 0,5 % до 0 % от БВП; за сравнение предишната индикация беше за позиция „близка до нулево салдо“.

(8)  Националните власти обявиха, че политическите решения при планираната стратегия за консолидация във връзка с разпределянето между мерките относно приходите и тези относно разходите ще бъдат обявени в следващите бюджети.

(9)  По-специално по отношение на задължителните данни не са предоставени само номиналният ефективен обменен курс, ръстът на БВП на ЕС, както и растежът на съответните чужди пазари. По отношение на незадължителните данни липсват секторните баланси и държавните разходи по функция.

(10)  Разлики между реалния и потенциалния БВП, както и салда, коригирани с отчитане на фазата на икономическия цикъл, преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в програмите.

(11)  Целите за салдото на консолидирания държавен бюджет включват все още неконкретизирани допълнителни мерки за годишна консолидация в размер на 2,25 % от БВП през 2010 г., 2 % през 2011 г., 1,75 % през 2012 г. и 1,5 % през 2013 г. Допълнителните консолидационни мерки за 2009 г. (1 % от БВП) са в процес на конкретизиране.

(12)  Въз основа на прогнозния потенциален растеж от съответно 4,0 %, 2,2 %, – 0,4 % и – 0,4 % в периода 2007-2010 г.

(13)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл без отчитане на еднократните и други временни мерки. Според последната програма еднократните и другите временни мерки са 0,3 % от БВП през 2008 г. (водещи до увеличаване на дефицита), а според междинната прогноза на службите на Комисията от януари — 0,3 % от БВП през 2009 г. (водещи до намаляване на дефицита).

Източник:

Програма за стабилност (ПС); междинни прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

| 21.3.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 68/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 68/12

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

от 10 март 2009 г.

относно актуализираната програма за сближаване на Латвия за периода 2008-2011 г.

(2009/C 68/03)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

ИЗРАЗИ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 10 март 2009 г. Съветът разгледа актуализираната програма за сближаване на Латвия за периода 2008-2011 г. |
| --- | --- |

(1)

На 10 март 2009 г. Съветът разгледа актуализираната програма за сближаване на Латвия за периода 2008-2011 г.

| (2) | След продължителен период на висок растеж от края на деветдесетте години, основаващ се главно на вътрешното търсене, реалният БВП на Латвия се увеличаваше с темп, изразяван с двуцифрени числа, през периода 2005-2007 г., което беше много над потенциалния растеж. Растежът се дължеше първоначално на мощната кредитна експанзия, стимулираща частното потребление и инвестициите в недвижимо имущество, но този процес свърши към средата на 2007 г., тъй като високите цени на надцененото недвижимо имущество не можеха вече да бъдат поддържани. През тези години високото вътрешно търсене създаде голям натиск от прегряване, а структурата на икономиката се промени, като вместо сектора, произвеждащ търгуеми на международния пазар продукти, структуроопределящ стана секторът, произвеждащ нетъргуеми продукти, което изложи на риск външната устойчивост на икономиката. Световната финансова криза увеличи ефекта от обрата в бурния растеж на кредитирането и цените на жилищните имоти в Латвия, като доведе до допълнително затягане на възможностите и условията за кредитиране и засили тенденцията към рязко намаление на вътрешното търсене през 2008 г. В контекста на фиксиран обменен курс паричната политика и условията на кредитиране станаха по-строги през 2008 г. при свързаното със страната усещане за повишен риск и при продължаващото повишаване на реалния ефективен обменен курс. Съпътстващата тенденция към свиване на износните пазари засегна лошо сравнително малкия сектор, произвеждащ търгуеми продукти, който вече бе отслабен от извънредно голямото увеличение на вътрешните разходи за производство през предходните години. В резултат на бързия спад на икономическия растеж изпълнението на бюджетните приходи през 2008 г. рязко се влоши, водейки до въздействие върху бюджетното салдо в размер на 4 процентни пункта от БВП според разчетите. Тъй като настроенията на пазара се обръщаха все повече срещу бързо развиващите се пазари, ограниченията пред финансирането доведоха до решението на правителството да поиска финансиране от международните институции. На Латвия беше предоставена много съществена международна финансова помощ от ЕС, Международния валутен фонд (МВФ) и други заемодатели (до 7,5 млрд. EUR общо за периода до първото тримесечие на 2011 г.) (2), при условие че страната ще изпълнява една договорена с тях политическа програма. В съответствие с ангажиментите, поети пред организациите, които предоставят международната помощ, фискалната политика на Латвия е насочена към поддържане на корекциите, необходими във връзка с големите дисбаланси на страната. |
| --- | --- |

(2)

След продължителен период на висок растеж от края на деветдесетте години, основаващ се главно на вътрешното търсене, реалният БВП на Латвия се увеличаваше с темп, изразяван с двуцифрени числа, през периода 2005-2007 г., което беше много над потенциалния растеж. Растежът се дължеше първоначално на мощната кредитна експанзия, стимулираща частното потребление и инвестициите в недвижимо имущество, но този процес свърши към средата на 2007 г., тъй като високите цени на надцененото недвижимо имущество не можеха вече да бъдат поддържани. През тези години високото вътрешно търсене създаде голям натиск от прегряване, а структурата на икономиката се промени, като вместо сектора, произвеждащ търгуеми на международния пазар продукти, структуроопределящ стана секторът, произвеждащ нетъргуеми продукти, което изложи на риск външната устойчивост на икономиката. Световната финансова криза увеличи ефекта от обрата в бурния растеж на кредитирането и цените на жилищните имоти в Латвия, като доведе до допълнително затягане на възможностите и условията за кредитиране и засили тенденцията към рязко намаление на вътрешното търсене през 2008 г. В контекста на фиксиран обменен курс паричната политика и условията на кредитиране станаха по-строги през 2008 г. при свързаното със страната усещане за повишен риск и при продължаващото повишаване на реалния ефективен обменен курс. Съпътстващата тенденция към свиване на износните пазари засегна лошо сравнително малкия сектор, произвеждащ търгуеми продукти, който вече бе отслабен от извънредно голямото увеличение на вътрешните разходи за производство през предходните години. В резултат на бързия спад на икономическия растеж изпълнението на бюджетните приходи през 2008 г. рязко се влоши, водейки до въздействие върху бюджетното салдо в размер на 4 процентни пункта от БВП според разчетите. Тъй като настроенията на пазара се обръщаха все повече срещу бързо развиващите се пазари, ограниченията пред финансирането доведоха до решението на правителството да поиска финансиране от международните институции. На Латвия беше предоставена много съществена международна финансова помощ от ЕС, Международния валутен фонд (МВФ) и други заемодатели (до 7,5 млрд. EUR общо за периода до първото тримесечие на 2011 г.) (2), при условие че страната ще изпълнява една договорена с тях политическа програма. В съответствие с ангажиментите, поети пред организациите, които предоставят международната помощ, фискалната политика на Латвия е насочена към поддържане на корекциите, необходими във връзка с големите дисбаланси на страната.

| (3) | Макроикономическият сценарий в основата на програмата предвижда след спада с 2 % според разчетите през 2008 г. реалният БВП да се свие с 5 % през 2009 г. и с още 3 % през 2010 г., преди слабо да се възстанови до растеж от 1,5 % през 2011 г. При наличната понастоящем информация (3) може да се направи оценката, че макроикономическият сценарий се основава на оптимистични допускания за растежа през 2009 г., но за следващите години сценарият за търсенето и производството е реалистичен. Прогнозите на програмата относно инфлацията изглеждат реалистични. Предвижданията ѝ относно нетните получени външни заеми са малко предпазливи, но изглеждат съвместими с прогнозите на програмата за търсенето и производството. |
| --- | --- |

(3)

Макроикономическият сценарий в основата на програмата предвижда след спада с 2 % според разчетите през 2008 г. реалният БВП да се свие с 5 % през 2009 г. и с още 3 % през 2010 г., преди слабо да се възстанови до растеж от 1,5 % през 2011 г. При наличната понастоящем информация (3) може да се направи оценката, че макроикономическият сценарий се основава на оптимистични допускания за растежа през 2009 г., но за следващите години сценарият за търсенето и производството е реалистичен. Прогнозите на програмата относно инфлацията изглеждат реалистични. Предвижданията ѝ относно нетните получени външни заеми са малко предпазливи, но изглеждат съвместими с прогнозите на програмата за търсенето и производството.

| (4) | За 2008 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да бъде 3,5 % от БВП според междинната прогноза на службите на Комисията от януари 2009 г., а целта в предходната актуализирана програма за сближаване бе излишък от 0,7 % от БВП (4). Значително по-лошите от очакваното резултати се дължат основно на много по-ниските постъпления от данъци. Данъчните плащания от предприятията и физическите лица намаляха към края на годината поради острите проблеми с ликвидността в икономиката. |
| --- | --- |

(4)

За 2008 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да бъде 3,5 % от БВП според междинната прогноза на службите на Комисията от януари 2009 г., а целта в предходната актуализирана програма за сближаване бе излишък от 0,7 % от БВП (4). Значително по-лошите от очакваното резултати се дължат основно на много по-ниските постъпления от данъци. Данъчните плащания от предприятията и физическите лица намаляха към края на годината поради острите проблеми с ликвидността в икономиката.

| (5) | На 12 декември 2008 г. латвийският парламент прие изменения бюджет за 2009 г., който съответства на условията за получаване на помощта от ЕС в подкрепа на платежния баланс и на изискванията на другите международни заемодатели. В този бюджет бяха включени изменени мерки за консолидиране, възлизащи според предвижданията на 7 % от БВП. Въпреки това, тъй като първоначалният бюджет беше експанзионистичен, общата фискална консолидация за 2009 г. не е толкова значителна. Усилията за консолидация през 2009 г. не са отразени в структурното салдо поради големи промени в нестабилните приходи. Основните мерки включват увеличения на ДДС и акцизите и голямо намаление на общите разходи, особено на разходите за заплати в публичния сектор, в сравнение с първоначалния бюджет за 2009 г., приет на 14 ноември 2008 г. По-късно, до края на март 2009 г. ще бъде изготвен подробен допълнителен бюджет и ще бъдат предприети действия на равнище местно управление за преразглеждане на местните бюджети, за да бъде изпълнена целта за дефицит по консолидирания държавен бюджет за 2009 г. Автоматичните стабилизатори имат като цяло слабо въздействие в Латвия, но при сегашната рецесия данъчните постъпления са особено засегнати. |
| --- | --- |

(5)

На 12 декември 2008 г. латвийският парламент прие изменения бюджет за 2009 г., който съответства на условията за получаване на помощта от ЕС в подкрепа на платежния баланс и на изискванията на другите международни заемодатели. В този бюджет бяха включени изменени мерки за консолидиране, възлизащи според предвижданията на 7 % от БВП. Въпреки това, тъй като първоначалният бюджет беше експанзионистичен, общата фискална консолидация за 2009 г. не е толкова значителна. Усилията за консолидация през 2009 г. не са отразени в структурното салдо поради големи промени в нестабилните приходи. Основните мерки включват увеличения на ДДС и акцизите и голямо намаление на общите разходи, особено на разходите за заплати в публичния сектор, в сравнение с първоначалния бюджет за 2009 г., приет на 14 ноември 2008 г. По-късно, до края на март 2009 г. ще бъде изготвен подробен допълнителен бюджет и ще бъдат предприети действия на равнище местно управление за преразглеждане на местните бюджети, за да бъде изпълнена целта за дефицит по консолидирания държавен бюджет за 2009 г. Автоматичните стабилизатори имат като цяло слабо въздействие в Латвия, но при сегашната рецесия данъчните постъпления са особено засегнати.

| (6) | Главната цел на средносрочната бюджетна стратегия в програмата е намалението на дефицита по държавния бюджет през 2011 г. под референтната стойност от 3 % от БВП съгласно Договора от Маастрихт, за да бъде извършен успешен преход към приемане на еврото. Най-новата актуализирана програма не предвижда изпълнение на средносрочната цел, определена като структурен дефицит от 1 % от БВП, през периода на програмата. Предвижда се намаляване на номиналния дефицит от 5,3 % от БВП през 2009 г. до 4,9 % от БВП през 2010 г. и до 2,9 % през 2011 г. Това подобрение ще бъде постигнато чрез увеличаване на приходите от 32,5 % от БВП през 2009 г. на 37,7 % от БВП през 2011 г., с помощта на голямо увеличение на съотношението на приходите от непреки данъци спрямо БВП и на съотношенията на другите приходи през 2010 г. и 2011 г. В същото време се планира съотношението на разходите спрямо БВП да нараства, но по-слабо от 37,7 % от БВП през 2009 г. до 39,9 % през 2010 г. и 40,7 % през 2011 г. Брутният консолидиран държавен дълг бе в размер 19,4 % от БВП през 2008 г., много под референтната стойност от 60 % от БВП, но с тенденция към нарастване. Предвижданията за дълга за 2009-2010 г. включват пълно усвояване на международната финансова помощ съгласно графика, договорен от страните. |
| --- | --- |

(6)

Главната цел на средносрочната бюджетна стратегия в програмата е намалението на дефицита по държавния бюджет през 2011 г. под референтната стойност от 3 % от БВП съгласно Договора от Маастрихт, за да бъде извършен успешен преход към приемане на еврото. Най-новата актуализирана програма не предвижда изпълнение на средносрочната цел, определена като структурен дефицит от 1 % от БВП, през периода на програмата. Предвижда се намаляване на номиналния дефицит от 5,3 % от БВП през 2009 г. до 4,9 % от БВП през 2010 г. и до 2,9 % през 2011 г. Това подобрение ще бъде постигнато чрез увеличаване на приходите от 32,5 % от БВП през 2009 г. на 37,7 % от БВП през 2011 г., с помощта на голямо увеличение на съотношението на приходите от непреки данъци спрямо БВП и на съотношенията на другите приходи през 2010 г. и 2011 г. В същото време се планира съотношението на разходите спрямо БВП да нараства, но по-слабо от 37,7 % от БВП през 2009 г. до 39,9 % през 2010 г. и 40,7 % през 2011 г. Брутният консолидиран държавен дълг бе в размер 19,4 % от БВП през 2008 г., много под референтната стойност от 60 % от БВП, но с тенденция към нарастване. Предвижданията за дълга за 2009-2010 г. включват пълно усвояване на международната финансова помощ съгласно графика, договорен от страните.

| (7) | Съществува риск от постигане на по-лоши от предвидените в програмата бюджетни резултати. Това се отнася за всички години от програмния период: през 2009 г. главният риск е БВП да бъде по-нисък от прогнозираното в програмата. Измененият бюджет ще бъде изложен с повече подробности в предложенията, които трябва да бъдат представени на парламента до края на март. Планираната фискална консолидация през 2010 г. и 2011 г. не се основава на подробно представени мерки. Освен това през програмния период е възможно да възникне необходимост от операции за стабилизиране на финансовия сектор, които биха могли да окажат голямо въздействие върху публичните финанси. |
| --- | --- |

(7)

Съществува риск от постигане на по-лоши от предвидените в програмата бюджетни резултати. Това се отнася за всички години от програмния период: през 2009 г. главният риск е БВП да бъде по-нисък от прогнозираното в програмата. Измененият бюджет ще бъде изложен с повече подробности в предложенията, които трябва да бъдат представени на парламента до края на март. Планираната фискална консолидация през 2010 г. и 2011 г. не се основава на подробно представени мерки. Освен това през програмния период е възможно да възникне необходимост от операции за стабилизиране на финансовия сектор, които биха могли да окажат голямо въздействие върху публичните финанси.

| (8) | Дългосрочното въздействие на застаряването на населението е по-ниско от средното за ЕС благодарение на вече извършените пенсионни реформи. Според оценката в програмата обаче състоянието на бюджета през 2008 г. се е влошило съществено в сравнение с началното състояние от предишната програма и утежнява бюджетното въздействие на застаряването на населението върху устойчивостта на публичните финанси. Намаляването на първичния дефицит в средносрочен план, което е предвидено в програмата, би допринесло за ограничаването на средносрочните рискове пред устойчивостта на публичните финанси и би било важно за подобряване на начина, по който пазарните участници възприемат Латвия. Мерките за подкрепа на стабилизирането на финансовия сектор в Латвия биха могли да окажат отрицателно въздействие върху дългосрочната устойчивост на публичните финанси, главно чрез влиянието си върху държавния дълг. |
| --- | --- |

(8)

Дългосрочното въздействие на застаряването на населението е по-ниско от средното за ЕС благодарение на вече извършените пенсионни реформи. Според оценката в програмата обаче състоянието на бюджета през 2008 г. се е влошило съществено в сравнение с началното състояние от предишната програма и утежнява бюджетното въздействие на застаряването на населението върху устойчивостта на публичните финанси. Намаляването на първичния дефицит в средносрочен план, което е предвидено в програмата, би допринесло за ограничаването на средносрочните рискове пред устойчивостта на публичните финанси и би било важно за подобряване на начина, по който пазарните участници възприемат Латвия. Мерките за подкрепа на стабилизирането на финансовия сектор в Латвия биха могли да окажат отрицателно въздействие върху дългосрочната устойчивост на публичните финанси, главно чрез влиянието си върху държавния дълг.

| (9) | Фискалните резултати, обявявани през последните няколко години от Латвия, могат отчасти да бъдат обяснени с институционалната слабост на фискалната ѝ рамка. В контекста на международната финансова помощ се планира през първата половина на 2009 г. да бъдат взети мерки за укрепване на фискалното управление, за повишаване на прозрачността и за подобряване на управлението на публичните финанси, наред с другото и чрез укрепване на процедурата за изготвяне на бюджета, засилване на контрола над разходите от страна на Министерството на финансите и действително прилагане на средносрочната бюджетна рамка. Освен това Законът за бюджета и финансовото управление ще бъде изменен с цел укрепване на проектирането и прилагането на бюджетните процедури. Системата за администриране на приходите ще бъде преразгледана с международна техническа помощ през първото тримесечие на 2009 г., след което ще бъде извършено цялостно преразглеждане на управлението на публичните финанси. |
| --- | --- |

(9)

Фискалните резултати, обявявани през последните няколко години от Латвия, могат отчасти да бъдат обяснени с институционалната слабост на фискалната ѝ рамка. В контекста на международната финансова помощ се планира през първата половина на 2009 г. да бъдат взети мерки за укрепване на фискалното управление, за повишаване на прозрачността и за подобряване на управлението на публичните финанси, наред с другото и чрез укрепване на процедурата за изготвяне на бюджета, засилване на контрола над разходите от страна на Министерството на финансите и действително прилагане на средносрочната бюджетна рамка. Освен това Законът за бюджета и финансовото управление ще бъде изменен с цел укрепване на проектирането и прилагането на бюджетните процедури. Системата за администриране на приходите ще бъде преразгледана с международна техническа помощ през първото тримесечие на 2009 г., след което ще бъде извършено цялостно преразглеждане на управлението на публичните финанси.

| (10) | За да стабилизира финансовия сектор, Латвия повиши размера на гарантираните депозити от 20 000 EUR на 50 000 EUR със съответната им стойност в латвийски лата. През ноември 2008 г. правителството придоби контролния дял акции в Parex Bank и осигури ликвидна помощ на банката. Понастоящем Латвия разработва правната рамка за използването на публични финансови ресурси за подпомагане на финансовите институции. |
| --- | --- |

(10)

За да стабилизира финансовия сектор, Латвия повиши размера на гарантираните депозити от 20 000 EUR на 50 000 EUR със съответната им стойност в латвийски лата. През ноември 2008 г. правителството придоби контролния дял акции в Parex Bank и осигури ликвидна помощ на банката. Понастоящем Латвия разработва правната рамка за използването на публични финансови ресурси за подпомагане на финансовите институции.

| (11) | В съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване, одобрен през декември 2008 г. от Европейския съвет, Латвия, като страна, която е изправена пред големи външни и вътрешни дисбаланси, провежда бюджетна политика, насочена към коригирането им. Като се имат предвид невъзможността за прилагане на фискални мерки и необходимостта от коригиране на икономическите дисбаланси, планираната рестриктивна фискална позиция от 2009 г. до 2011 г. изглежда подходящ отговор на икономическото положение. Взети са конкретни мерки за подпомагане на процеса на приспособяване в сектора на търгуемите продукти. Бе извършено значително намаление на разходите за заплати в публичния сектор, което би трябвало да допринесе за общо приспособяване на заплатите и за коригиране на външните дисбаланси. Латвийските власти планират да приемат пакет от мерки за подпомагане на стопанския сектор чрез намаляване на административната тежест и подобряване на достъпа до финансиране.
  Като допълнителна помощ за възстановяването биха могли да послужат постоянните публични и частни инвестиции в рамките на свързаните със структурните фондове на ЕС проекти. Властите поеха ангажимент да осигурят навременно и решително изпълнение на програмите на структурните фондове. Мерките са свързани със средносрочната програма за реформи и конкретните препоръки за страната, предложени от Комисията на 28 януари 2009 г. съгласно Лисабонската стратегия за растеж и работни места. |
| --- | --- |

(11)

В съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване, одобрен през декември 2008 г. от Европейския съвет, Латвия, като страна, която е изправена пред големи външни и вътрешни дисбаланси, провежда бюджетна политика, насочена към коригирането им. Като се имат предвид невъзможността за прилагане на фискални мерки и необходимостта от коригиране на икономическите дисбаланси, планираната рестриктивна фискална позиция от 2009 г. до 2011 г. изглежда подходящ отговор на икономическото положение. Взети са конкретни мерки за подпомагане на процеса на приспособяване в сектора на търгуемите продукти. Бе извършено значително намаление на разходите за заплати в публичния сектор, което би трябвало да допринесе за общо приспособяване на заплатите и за коригиране на външните дисбаланси. Латвийските власти планират да приемат пакет от мерки за подпомагане на стопанския сектор чрез намаляване на административната тежест и подобряване на достъпа до финансиране.

Като допълнителна помощ за възстановяването биха могли да послужат постоянните публични и частни инвестиции в рамките на свързаните със структурните фондове на ЕС проекти. Властите поеха ангажимент да осигурят навременно и решително изпълнение на програмите на структурните фондове. Мерките са свързани със средносрочната програма за реформи и конкретните препоръки за страната, предложени от Комисията на 28 януари 2009 г. съгласно Лисабонската стратегия за растеж и работни места.

| (12) | Латвия прие консолидационна програма в съответствие с целта за намаляване на външните и вътрешните дисбаланси и с изискванията във връзка с помощта от ЕС за платежния баланс и условията на другите международни заемодатели. Промяната в структурното салдо въз основа на общоприетата методология не отразява големите усилия за фискална консолидация през 2009 г. предимно поради необичайно нестабилните приходи. Съгласно програмата за сближаване се очаква фискалната позиция да бъде рестриктивна за следващите години. Като се имат предвид липсата на възможност за прилагане на фискални мерки и необходимостта от коригиране на икономическите дисбаланси, това изглежда подходящо, въпреки че фискалната позиция през 2009 г. би могла да бъде по-рестриктивна с оглед на необходимостта да се постигне целта за номиналния дефицит. В контекста на участието на Латвия във валутно-курсовия механизъм (ВКМ) II и във връзка с необходимостта да се подобри конкурентоспособността на икономиката от гледна точка на разходите властите улесниха постигането на съответствие на заплатите в частния сектор с производителността чрез намаляване на равнището на трудовите възнаграждения и броя на заетите в публичния сектор. Въпреки рисковете бюджетният сценарий в програмата изглежда отговаря на ангажиментите, поети в контекста на помощта за платежния баланс от ЕС, за ограничаване на дефицита под 3 % от БВП до 2011 г. Програмата обаче не представя достатъчно подробна информация за мерките, които са необходими за постигане на целевите параметри през 2010 г. и 2011 г. |
| --- | --- |

(12)

Латвия прие консолидационна програма в съответствие с целта за намаляване на външните и вътрешните дисбаланси и с изискванията във връзка с помощта от ЕС за платежния баланс и условията на другите международни заемодатели. Промяната в структурното салдо въз основа на общоприетата методология не отразява големите усилия за фискална консолидация през 2009 г. предимно поради необичайно нестабилните приходи. Съгласно програмата за сближаване се очаква фискалната позиция да бъде рестриктивна за следващите години. Като се имат предвид липсата на възможност за прилагане на фискални мерки и необходимостта от коригиране на икономическите дисбаланси, това изглежда подходящо, въпреки че фискалната позиция през 2009 г. би могла да бъде по-рестриктивна с оглед на необходимостта да се постигне целта за номиналния дефицит. В контекста на участието на Латвия във валутно-курсовия механизъм (ВКМ) II и във връзка с необходимостта да се подобри конкурентоспособността на икономиката от гледна точка на разходите властите улесниха постигането на съответствие на заплатите в частния сектор с производителността чрез намаляване на равнището на трудовите възнаграждения и броя на заетите в публичния сектор. Въпреки рисковете бюджетният сценарий в програмата изглежда отговаря на ангажиментите, поети в контекста на помощта за платежния баланс от ЕС, за ограничаване на дефицита под 3 % от БВП до 2011 г. Програмата обаче не представя достатъчно подробна информация за мерките, които са необходими за постигане на целевите параметри през 2010 г. и 2011 г.

| (13) | По отношение на посочените в кодекса на програмите за стабилност и сближаване изисквания за представянето на данни, програмата съдържа всички задължителни и повечето от незадължителните данни (5). |
| --- | --- |

(13)

По отношение на посочените в кодекса на програмите за стабилност и сближаване изисквания за представянето на данни, програмата съдържа всички задължителни и повечето от незадължителните данни (5).

Цялостното заключение е, че въпреки че Латвия се намира във фаза на голям икономически спад след няколко години на растеж над потенциалния, тя планира рестриктивна фискална позиция от 2009 г. до 2011 г., което е подходящ отговор на икономическото положение, като се имат предвид невъзможността за прилагане на фискални мерки и необходимостта от коригиране на икономическите дисбаланси. Световната финансова криза увеличи ефекта от обрата в бурния растеж на кредитирането и цените на жилищните имоти в Латвия, като доведе до допълнително затягане на възможностите и условията за кредитиране и засили тенденцията към рязко намаление на вътрешното търсене през 2008 г. Съпътстващата тенденция към спад на износните пазари засегна лошо сравнително малкия сектор, произвеждащ търгуеми продукти, който вече бе отслабен от много голямото увеличение на вътрешните производствени разходи през предходните години. Номиналният дефицит надхвърли през 2008 г. референтната стойност от 3 % от БВП съгласно Договора от Маастрихт. Това се дължеше на следваната експанзионистична фискална политика през годините на растеж над потенциалния и на много рязкото забавяне през 2008 г. В програмата са заложени цели за дефицита по консолидирания държавен бюджет от около 5 % от БВП през 2009 г. и 2010 г. и под 3 % през 2011 г. Предвид на риска от по-ниско търсене и производство през 2009 г. и липсата на информация относно начина на постигане на консолидацията въз основа на приходите през 2010 г. и 2011 г., бюджетните резултати могат да се окажат по-лоши от предвидените в програмата.

С оглед на изложената по-горе оценка и поетите във връзка с международната финансова помощ ангажименти, както и предвид на необходимостта да се осигури устойчива конвергенция и успешно участие във ВКМ II, Латвия се призовава:

| i) | да приложи изцяло планираната консолидация в рамките на приетия на 12 декември 2008 г. допълнителен бюджет; до края на март 2009 г. да представи на парламента подробните данни за допълнителния бюджет; да предприеме достатъчни допълнителни мерки, за да изпълни целта за дефицита по консолидирания държавен бюджет за 2009 г., и да продължи планираната фискална консолидация през следващите години; |
| --- | --- |

i)

да приложи изцяло планираната консолидация в рамките на приетия на 12 декември 2008 г. допълнителен бюджет; до края на март 2009 г. да представи на парламента подробните данни за допълнителния бюджет; да предприеме достатъчни допълнителни мерки, за да изпълни целта за дефицита по консолидирания държавен бюджет за 2009 г., и да продължи планираната фискална консолидация през следващите години;

| ii) | да осъществи стриктно намалението на номиналните заплати в публичния сектор, за да улесни привеждането на заплатите в цялата икономика в съответствие с производителността, подобрявайки по този начин конкурентоспособността от гледна точка на разходите; |
| --- | --- |

ii)

да осъществи стриктно намалението на номиналните заплати в публичния сектор, за да улесни привеждането на заплатите в цялата икономика в съответствие с производителността, подобрявайки по този начин конкурентоспособността от гледна точка на разходите;

| iii) | да укрепи фискалното управление и прозрачността чрез подобряване на средносрочната бюджетна рамка и контрола над разходите от страна на Министерството на финансите и да засили регулирането и надзора на финансовия пазар; |
| --- | --- |

iii)

да укрепи фискалното управление и прозрачността чрез подобряване на средносрочната бюджетна рамка и контрола над разходите от страна на Министерството на финансите и да засили регулирането и надзора на финансовия пазар;

| iv) | да усили предлагането в икономиката чрез широкообхватни структурни реформи и ефикасно използване на разполагаемите средства от структурните фондове на ЕС. |
| --- | --- |

iv)

да усили предлагането в икономиката чрез широкообхватни структурни реформи и ефикасно използване на разполагаемите средства от структурните фондове на ЕС.

Съпоставяне на основните макроикономически и бюджетни прогнози

| | | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | ПС януари 2009 г. | 10,3 | – 2,0 | – 5,0 | – 3,0 | 1,5 |
| КОМ януари 2009 г. | 10,3 | – 2,3 | – 6,9 | – 2,4 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | 10,5 | 7,5 | 7,0 | 6,8 | н.д. |
| Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)
  (%) | ПС януари 2009 г. | 10,1 | 15,4 | 5,9 | 2,2 | 1,3 |
| КОМ януари 2009 г. | 10,1 | 15,3 | 6,8 | 2,4 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | 10,1 | 12,5 | 7,2 | 4,9 | н.д. |
| Разлика между фактическия и потенциалния БВП (6)

  (% от потенциалния БВП) | ПС януари 2009 г. | 12,2 | 5,9 | – 1,6 | – 5,7 | – 5,3 |
| КОМ януари 2009 г. (7) | 13,2 | 7,0 | – 1,8 | – 4,7 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | 2,8 | 1,3 | – 0,3 | – 1,7 | н.д. |
| Нето предоставени/получени заеми на/от останалия свят
  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | – 21,8 | – 13,4 | – 5,4 | – 2,6 | – 2,3 |
| КОМ януари 2009 г. | – 20,8 | – 13,0 | – 4,6 | – 3,4 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | – 23,5 | – 20,3 | – 18,3 | – 16,4 | н.д. |
| Приходи по консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | 37,7 | 35,1 | 32,5 | 35,0 | 37,7 |
| КОМ януари 2009 г. | 37,6 | 36,0 | 34,1 | 34,7 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | 37,3 | 37,4 | 37,7 | 37,9 | н.д. |
| Разходи по консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | 37,7 | 38,6 | 37,7 | 39,9 | 40,7 |
| КОМ януари 2009 г. | 37,6 | 39,5 | 40,4 | 42,1 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | 37,0 | 36,8 | 36,7 | 36,7 | н.д. |
| Салдо по консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | 0,1 | – 3,5 | – 5,3 | – 4,9 | – 2,9 |
| КОМ януари 2009 г. | 0,1 | – 3,5 | – 6,3 | – 7,4 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | 0,3 | 0,7 | 1,0 | 1,2 | н.д. |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | 0,5 | – 2,9 | – 3,7 | – 3,5 | – 1,4 |
| КОМ януари 2009 г. | 0,6 | – 2,9 | – 5,1 | – 5,5 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | 0,7 | 1,0 | 1,2 | 1,5 | н.д. |
| Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (6)

  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | – 3,3 | – 5,1 | – 4,9 | – 3,3 | – 1,4 |
| КОМ януари 2009 г. | – 3,6 | – 5,4 | – 5,8 | – 6,1 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,7 | н.д. |
| Структурно салдо (8)

  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | – 3,3 | – 5,1 | – 4,9 | – 3,3 | – 1,4 |
| КОМ януари 2009 г. | – 3,6 | – 5,4 | – 5,8 | – 6,1 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,7 | н.д. |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | 9,5 | 19,4 | 32,4 | 45,4 | 47,3 |
| КОМ януари 2009 г. | 9,5 | 16,0 | 30,4 | 42,9 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | 9,4 | 8,3 | 7,2 | 6,4 | н.д. |
| Програма за сближаване (ПС); междинни прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г. (КOM); изчисления на службите на Комисията. |

2007 г.

2008 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

Реален БВП

(промяна в %)

ПС януари 2009 г.

10,3

– 2,0

– 5,0

– 3,0

1,5

КОМ януари 2009 г.

10,3

– 2,3

– 6,9

– 2,4

н.д.

ПС ноември 2007 г.

10,5

7,5

7,0

6,8

н.д.

Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)

(%)

ПС януари 2009 г.

10,1

15,4

5,9

2,2

1,3

КОМ януари 2009 г.

10,1

15,3

6,8

2,4

н.д.

ПС ноември 2007 г.

10,1

12,5

7,2

4,9

н.д.

Разлика между фактическия и потенциалния БВП (6)

(% от потенциалния БВП)

ПС януари 2009 г.

12,2

5,9

– 1,6

– 5,7

– 5,3

КОМ януари 2009 г. (7)

13,2

7,0

– 1,8

– 4,7

н.д.

ПС ноември 2007 г.

2,8

1,3

– 0,3

– 1,7

н.д.

Нето предоставени/получени заеми на/от останалия свят

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

– 21,8

– 13,4

– 5,4

– 2,6

– 2,3

КОМ януари 2009 г.

– 20,8

– 13,0

– 4,6

– 3,4

н.д.

ПС ноември 2007 г.

– 23,5

– 20,3

– 18,3

– 16,4

н.д.

Приходи по консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

37,7

35,1

32,5

35,0

37,7

КОМ януари 2009 г.

37,6

36,0

34,1

34,7

н.д.

ПС ноември 2007 г.

37,3

37,4

37,7

37,9

н.д.

Разходи по консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

37,7

38,6

37,7

39,9

40,7

КОМ януари 2009 г.

37,6

39,5

40,4

42,1

н.д.

ПС ноември 2007 г.

37,0

36,8

36,7

36,7

н.д.

Салдо по консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

0,1

– 3,5

– 5,3

– 4,9

– 2,9

КОМ януари 2009 г.

0,1

– 3,5

– 6,3

– 7,4

н.д.

ПС ноември 2007 г.

0,3

0,7

1,0

1,2

н.д.

Първично салдо

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

0,5

– 2,9

– 3,7

– 3,5

– 1,4

КОМ януари 2009 г.

0,6

– 2,9

– 5,1

– 5,5

н.д.

ПС ноември 2007 г.

0,7

1,0

1,2

1,5

н.д.

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (6)

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

– 3,3

– 5,1

– 4,9

– 3,3

– 1,4

КОМ януари 2009 г.

– 3,6

– 5,4

– 5,8

– 6,1

н.д.

ПС ноември 2007 г.

– 0,5

0,4

1,1

1,7

н.д.

Структурно салдо (8)

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

– 3,3

– 5,1

– 4,9

– 3,3

– 1,4

КОМ януари 2009 г.

– 3,6

– 5,4

– 5,8

– 6,1

н.д.

ПС ноември 2007 г.

– 0,5

0,4

1,1

1,7

н.д.

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

9,5

19,4

32,4

45,4

47,3

КОМ януари 2009 г.

9,5

16,0

30,4

42,9

н.д.

ПС ноември 2007 г.

9,4

8,3

7,2

6,4

н.д.

Програма за сближаване (ПС); междинни прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г. (КOM); изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Регламент, изменен с Регламент (ЕО) No 1055/2005 (ОВ L 174, 7.7.2005 г., стр. 1). Документите, цитирани в настоящия текст, могат да бъдат намерени на следния уебсайт:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  вж. Решение на Съвета от 20 януари 2009 г. за предоставяне на средносрочна финансова помощ от Общността на Латвия.

(3)  При оценката се отчита най-вече прогнозата на службите на Комисията от януари 2009 г., но и други данни, които са станали известни впоследствие.

(4)  В актуализираната програма се предвижда дефицит от 3,5 % от БВП за 2008 г. Във връзка с това Комисията подготви доклад по член 104, параграф 3 от Договора.

(5)  По-конкретно, липсват данни за подкомпонентите на изменението на държавния дълг и бюджетното салдо и някои елементи, свързани с дългосрочната устойчивост на публичните финанси.

(6)  Разлики между фактическия и потенциалния БВП и салда, коригирани спрямо фазата на икономическия цикъл, съгласно програмите и преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в програмите.

(7)  На базата на оценка за потенциален растеж от съответно 5,5 %, 3,4 %, 1,4 % и 0,5 % през периода 2007-2010 г.

(8)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки. Според последната актуализирана програма и междинните прогнози на Комисията от януари няма еднократни и други временни мерки.

Източник:

Програма за сближаване (ПС); междинни прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г. (КOM); изчисления на службите на Комисията.

---

| 21.3.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 68/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 68/17

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

от 10 март 2009 г.

относно актуализираната програма за стабилност на Испания за периода 2008-2011 г.

(2009/C 68/04)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултации с Икономическия и финансов комитет,

ИЗДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 10 март 2009 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Испания за периода от 2008 г. до 2011 г. |
| --- | --- |

(1)

На 10 март 2009 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Испания за периода от 2008 г. до 2011 г.

| (2) | Според междинните прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г. темпът на растеж на БВП на Испания е намалял до 1,25 % през 2008 г. в реално изражение. Испания е изправена пред вътрешни и външни предизвикателства в процеса на уравновесяване на икономиката. Във вътрешен план, жилищният сектор се свива, а цените на жилищата падат. Във външен план, продължителните дефицити по текущата сметка доведоха до бързо нарастваща задлъжнялост, от която произтичат растящи лихвени плащания към чужбина. От първата половина на 2008 г. властите на Испания са приели редица мерки за стимулиране на икономическата активност. Те включват временни и постоянни намаления на данъците и инвестиционни проекти, възлизащи на около 2 % от БВП през 2009 г., както и поредица от структурни реформи. В допълнение към тези дискреционни мерки, публичните финанси са сериозно повлияни от икономическия спад, което ограничава възможностите за допълнително фискално стимулиране без да се застраши добрата бюджетна позиция в дългосрочен план. Поради това Испания е изправена пред предизвикателството да увеличи потенциалния растеж в условията на продължителен икономически спад, като в същото време улесни извършващата се корекция на съществуващите макроикономически неравновесия. |
| --- | --- |

(2)

Според междинните прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г. темпът на растеж на БВП на Испания е намалял до 1,25 % през 2008 г. в реално изражение. Испания е изправена пред вътрешни и външни предизвикателства в процеса на уравновесяване на икономиката. Във вътрешен план, жилищният сектор се свива, а цените на жилищата падат. Във външен план, продължителните дефицити по текущата сметка доведоха до бързо нарастваща задлъжнялост, от която произтичат растящи лихвени плащания към чужбина. От първата половина на 2008 г. властите на Испания са приели редица мерки за стимулиране на икономическата активност. Те включват временни и постоянни намаления на данъците и инвестиционни проекти, възлизащи на около 2 % от БВП през 2009 г., както и поредица от структурни реформи. В допълнение към тези дискреционни мерки, публичните финанси са сериозно повлияни от икономическия спад, което ограничава възможностите за допълнително фискално стимулиране без да се застраши добрата бюджетна позиция в дългосрочен план. Поради това Испания е изправена пред предизвикателството да увеличи потенциалния растеж в условията на продължителен икономически спад, като в същото време улесни извършващата се корекция на съществуващите макроикономически неравновесия.

| (3) | В макроикономическия сценарий, на който се основава програмата, се предвижда намаляване на ръста на реалния БВП с 1,6 % през 2009 г. и възстановяване през 2010 г. и 2011 г. съответно на нива 1,2 % и 2,6 %. Ускоряването ще бъде предимно въз основа на вътрешното търсене, а външният дефицит се очаква да намалее от над 9 % от БВП през 2008 г. на 5,5 % през 2011 г. В програмата се вземат предвид мерките за стимулиране, приети в отговор на икономическия спад, но не се представят изрични оценки за тяхното влияние върху растежа на реалния БВП. При наличната понастоящем информация (2) може да се направи оценката, че този сценарий изглежда основан на до известна степен оптимистични предвиждания за растежа за 2009 г. и определено оптимистични допускания за следващите години. Въз основа на намаляване на дефицита по сметката на стоките и услугите, в програмата се предвижда намаляване на външния дефицит от 9,2 % от БВП през 2008 г. на 5,4 % от БВП през 2011 г. |
| --- | --- |

(3)

В макроикономическия сценарий, на който се основава програмата, се предвижда намаляване на ръста на реалния БВП с 1,6 % през 2009 г. и възстановяване през 2010 г. и 2011 г. съответно на нива 1,2 % и 2,6 %. Ускоряването ще бъде предимно въз основа на вътрешното търсене, а външният дефицит се очаква да намалее от над 9 % от БВП през 2008 г. на 5,5 % през 2011 г. В програмата се вземат предвид мерките за стимулиране, приети в отговор на икономическия спад, но не се представят изрични оценки за тяхното влияние върху растежа на реалния БВП. При наличната понастоящем информация (2) може да се направи оценката, че този сценарий изглежда основан на до известна степен оптимистични предвиждания за растежа за 2009 г. и определено оптимистични допускания за следващите години. Въз основа на намаляване на дефицита по сметката на стоките и услугите, в програмата се предвижда намаляване на външния дефицит от 9,2 % от БВП през 2008 г. на 5,4 % от БВП през 2011 г.

| (4) | Според оценката в междинната прогноза на службите на Комисията от януари 2009 г. дефицитът по консолидирания държавен бюджет за 2008 г. възлиза на 3,4 % от БВП (3), което е в съответствие с посочената в актуализираната програма за стабилност стойност. Това равнище обаче е много по-ниско от целта за излишък от 1,2 % от БВП, поставена в предишната актуализация. Влошаването на бюджетната позиция е в резултат на дискреционни мерки и много по-слаба икономическа активност. Намаляването на приходите от преки данъци отразява комбинация от намаления на личното и корпоративното подоходно облагане и значително намаляване на корпоративните печалби, свързани със спад на пазарите на активи, включително на недвижимите имоти.
  Приходите от косвени данъци спадат поради забавянето на ръста на потребителските разходи и особено на намаляването на сделките с жилища, както и на намаляващи приходите еднократни мерки, като промените в плащането и възстановяването на ДДС. Превишаването на разходите отразява по-специално действието на автоматичните стабилизатори чрез по-високите социални трансфери, включително обезщетенията при безработица. |
| --- | --- |

(4)

Според оценката в междинната прогноза на службите на Комисията от януари 2009 г. дефицитът по консолидирания държавен бюджет за 2008 г. възлиза на 3,4 % от БВП (3), което е в съответствие с посочената в актуализираната програма за стабилност стойност. Това равнище обаче е много по-ниско от целта за излишък от 1,2 % от БВП, поставена в предишната актуализация. Влошаването на бюджетната позиция е в резултат на дискреционни мерки и много по-слаба икономическа активност. Намаляването на приходите от преки данъци отразява комбинация от намаления на личното и корпоративното подоходно облагане и значително намаляване на корпоративните печалби, свързани със спад на пазарите на активи, включително на недвижимите имоти.

Приходите от косвени данъци спадат поради забавянето на ръста на потребителските разходи и особено на намаляването на сделките с жилища, както и на намаляващи приходите еднократни мерки, като промените в плащането и възстановяването на ДДС. Превишаването на разходите отразява по-специално действието на автоматичните стабилизатори чрез по-високите социални трансфери, включително обезщетенията при безработица.

| (5) | В актуализацията на програмата за стабилност е предвиден бюджетен дефицит от 5,8 % от БВП за 2009 г. спрямо 6,2 % в междинната прогноза на службите на Комисията. Влошаването на бюджетното салдо се обяснява с приемането на редица дискреционни мерки, възлизащи на около 2 % от БВП, но също и с действието на автоматичните стабилизатори в отговор на икономическия спад (по оценки на стойност около 1 % от БВП). Дискреционните мерки включват пакета за стимулиране на икономиката от ноември 2008 г. (малко над 1 % от БВП). В него е предвидено създаването на Централен правителствен фонд за местни публични инвестиции, разполагащ с 0,75 % от БВП, с цел осъществяване на нови публични проекти. Намаляващите приходите еднократни мерки възлизат на около 0,75 % от БВП, включително изменението на системата за възстановяване на ДДС и намаляването на удържания при източника личен подоходен данък за данъкоплатци с ипотечни кредити. Като цяло през 2009 г. фискалната политика ще бъде експанзионистична в съответствие с препоръката в Европейския план за икономическо възстановяване. |
| --- | --- |

(5)

В актуализацията на програмата за стабилност е предвиден бюджетен дефицит от 5,8 % от БВП за 2009 г. спрямо 6,2 % в междинната прогноза на службите на Комисията. Влошаването на бюджетното салдо се обяснява с приемането на редица дискреционни мерки, възлизащи на около 2 % от БВП, но също и с действието на автоматичните стабилизатори в отговор на икономическия спад (по оценки на стойност около 1 % от БВП). Дискреционните мерки включват пакета за стимулиране на икономиката от ноември 2008 г. (малко над 1 % от БВП). В него е предвидено създаването на Централен правителствен фонд за местни публични инвестиции, разполагащ с 0,75 % от БВП, с цел осъществяване на нови публични проекти. Намаляващите приходите еднократни мерки възлизат на около 0,75 % от БВП, включително изменението на системата за възстановяване на ДДС и намаляването на удържания при източника личен подоходен данък за данъкоплатци с ипотечни кредити. Като цяло през 2009 г. фискалната политика ще бъде експанзионистична в съответствие с препоръката в Европейския план за икономическо възстановяване.

| (6) | Очаква се след като достигне върхова стойност през 2009 г. номиналният дефицит да намалее до под 4 % от БВП през 2011 г. Първичното салдо следва същата динамика и се очаква дефицитът да достигне 1,9 % от БВП до 2011 г., спрямо дефицит от 4,1 % през 2009 г. В структурно изражение държавният дефицит ще нарасне от 3,5 % от БВП през 2008 г. до 4,75 % през 2009 г. в резултат на отражението върху бюджета на дискреционните мерки, но и на спада на приходите, свързани с извършващата се корекция в сектора на недвижимите имоти. Това изключва 0,75-те процентни пункта от БВП от намаляващите приходите еднократни мерки, включени в бюджета за 2009 г.
  В актуализацията е заложена динамика на фискално уравновесяване, при която се предвиждат подобрения на структурното салдо съответно с 1,25 % и малко над 0,5 % от БВП през 2010 г. и 2011 г. В резултат на това в програмата се предвижда намаляване на структурния дефицит до 2,75 % (4) през 2011 г. Според програмата целта на това уравновесяване е да се започне отново да се преследва средносрочната бюджетна цел за балансирана бюджетна позиция, но не се очаква тя да бъде постигната в рамките на периода на програмата. Подобрението през 2010 г. може отчасти да се обясни с временния характер на пакета за стимулиране, приет през ноември 2008 г. Освен това в програмата не се посочват мерки в подкрепа на прогнозираното намаляване на структурното салдо. Планира се брутният държавен дълг, възлизащ по оценки на 39,5 % от БВП през 2008 г., да нарасне с около 14 пункта през периода на програмата. За повишаването на дела на дълга способстват не само увеличаването на дефицита и намаляването на растежа на БВП, но и придобиването на активи от банки в рамките на пакета за спасяване на финансовия сектор, основно през 2009 г. |
| --- | --- |

(6)

Очаква се след като достигне върхова стойност през 2009 г. номиналният дефицит да намалее до под 4 % от БВП през 2011 г. Първичното салдо следва същата динамика и се очаква дефицитът да достигне 1,9 % от БВП до 2011 г., спрямо дефицит от 4,1 % през 2009 г. В структурно изражение държавният дефицит ще нарасне от 3,5 % от БВП през 2008 г. до 4,75 % през 2009 г. в резултат на отражението върху бюджета на дискреционните мерки, но и на спада на приходите, свързани с извършващата се корекция в сектора на недвижимите имоти. Това изключва 0,75-те процентни пункта от БВП от намаляващите приходите еднократни мерки, включени в бюджета за 2009 г.

В актуализацията е заложена динамика на фискално уравновесяване, при която се предвиждат подобрения на структурното салдо съответно с 1,25 % и малко над 0,5 % от БВП през 2010 г. и 2011 г. В резултат на това в програмата се предвижда намаляване на структурния дефицит до 2,75 % (4) през 2011 г. Според програмата целта на това уравновесяване е да се започне отново да се преследва средносрочната бюджетна цел за балансирана бюджетна позиция, но не се очаква тя да бъде постигната в рамките на периода на програмата. Подобрението през 2010 г. може отчасти да се обясни с временния характер на пакета за стимулиране, приет през ноември 2008 г. Освен това в програмата не се посочват мерки в подкрепа на прогнозираното намаляване на структурното салдо. Планира се брутният държавен дълг, възлизащ по оценки на 39,5 % от БВП през 2008 г., да нарасне с около 14 пункта през периода на програмата. За повишаването на дела на дълга способстват не само увеличаването на дефицита и намаляването на растежа на БВП, но и придобиването на активи от банки в рамките на пакета за спасяване на финансовия сектор, основно през 2009 г.

| (7) | Съществува риск да се постигнат по-лоши от предвидените бюджетни резултати през периода на програмата. Първо, предвижданият в актуализацията макроикономически сценарий изглежда се основава на благоприятни допускания по отношение на растежа, особено през последните години от програмата. Второ, бюджетните цели за 2010 г. и 2011 г. не са подкрепени с други мерки освен обявеното преустановяване на пакета от ноември 2008 г. Освен това през 2009 г. регионалните и местните органи на управление могат да имат дефицити без обичайното задължение да представят план за възстановяване на равновесието, в съответствие със Закона за бюджетна стабилност, който допуска такова освобождаване в случай на значителни отклонения на реалната икономика от първоначалните прогнози. Предвид рисковете, свързани с макроикономическия сценарий и постигането на бюджетните цели, както и несигурността по отношение на въздействието на гаранциите, предоставени в контекста на пакета за спасяване на финансовия сектор, динамиката на съотношението на дълга би могла да бъде по-неблагоприятна от предвидената в програмата. Увеличаването на дълга във връзка с предприетите в подкрепа на финансовия сектор мерки обаче би се компенсирало, ако схемата за подкрепа и свързаните с нея финансови операции се окажат успешни. |
| --- | --- |

(7)

Съществува риск да се постигнат по-лоши от предвидените бюджетни резултати през периода на програмата. Първо, предвижданият в актуализацията макроикономически сценарий изглежда се основава на благоприятни допускания по отношение на растежа, особено през последните години от програмата. Второ, бюджетните цели за 2010 г. и 2011 г. не са подкрепени с други мерки освен обявеното преустановяване на пакета от ноември 2008 г. Освен това през 2009 г. регионалните и местните органи на управление могат да имат дефицити без обичайното задължение да представят план за възстановяване на равновесието, в съответствие със Закона за бюджетна стабилност, който допуска такова освобождаване в случай на значителни отклонения на реалната икономика от първоначалните прогнози. Предвид рисковете, свързани с макроикономическия сценарий и постигането на бюджетните цели, както и несигурността по отношение на въздействието на гаранциите, предоставени в контекста на пакета за спасяване на финансовия сектор, динамиката на съотношението на дълга би могла да бъде по-неблагоприятна от предвидената в програмата. Увеличаването на дълга във връзка с предприетите в подкрепа на финансовия сектор мерки обаче би се компенсирало, ако схемата за подкрепа и свързаните с нея финансови операции се окажат успешни.

| (8) | Дългосрочното въздействие от застаряването на населението върху бюджета е значително над средното ниво за ЕС, най-вече поради относително високото нарастване на разходите за пенсии като дял от БВП през следващите десетилетия. Докато много добрата бюджетна позиция през 2007 г. допринесе за частичното компенсиране на предвиденото въздействие на застаряването на населението върху бюджета в дългосрочен план, предвидените в програмата изменения на бюджетната политика биха могли да имат обратен ефект. Освен това, ако за изходна точка се вземе бюджетната позиция за 2009 г. според междинните прогнози на службите на Комисията, предизвикателствата по отношение на устойчивостта биха били значително по-големи в сравнение с последната актуализация. Подобряването на първичното салдо в средносрочен план и прилагането на допълнителни структурни мерки с цел ограничаване на същественото нарастване на разходите, свързани със застаряването на населението, биха спомогнали за намаляване на големите рискове за устойчивостта на публичните финанси в дългосрочен план. |
| --- | --- |

(8)

Дългосрочното въздействие от застаряването на населението върху бюджета е значително над средното ниво за ЕС, най-вече поради относително високото нарастване на разходите за пенсии като дял от БВП през следващите десетилетия. Докато много добрата бюджетна позиция през 2007 г. допринесе за частичното компенсиране на предвиденото въздействие на застаряването на населението върху бюджета в дългосрочен план, предвидените в програмата изменения на бюджетната политика биха могли да имат обратен ефект. Освен това, ако за изходна точка се вземе бюджетната позиция за 2009 г. според междинните прогнози на службите на Комисията, предизвикателствата по отношение на устойчивостта биха били значително по-големи в сравнение с последната актуализация. Подобряването на първичното салдо в средносрочен план и прилагането на допълнителни структурни мерки с цел ограничаване на същественото нарастване на разходите, свързани със застаряването на населението, биха спомогнали за намаляване на големите рискове за устойчивостта на публичните финанси в дългосрочен план.

| (9) | Средносрочната бюджетна рамка е от ключово значение за стимулирането на добро фискално планиране и дава като цяло добри резултати, въпреки че те се влошават след 2008 г. Не се планират реформи на тази рамка. В програмата обаче се очертават редица реформи, насочени към подобряване на качеството на публичните финанси. По отношение на приходите, те включват намаляване на данъчната тежест за получените доходи чрез данъчен кредит за личните подоходни данъци в размер до 400 EUR на данъкоплатец, механизъм за използване на данъчен кредит при изплащане на ипотечни кредити, премахване на данъка върху богатството и втория етап на реформата на корпоративното подоходно облагане, както и мерки с цел подобряване на функционирането на данъчната система като възможността за възстановяване на ДДС на месечна основа. По отношение на разходите е отдаден приоритет на производствените разходи, успоредно с необходимостта да се овладее междинното публично потребление. В програмата се подчертава ролята на държавната агенция за оценяване на публичната политика и качеството на услугите като крачка напред към насърчаването на култура на оценяване, която следва да подобри ефективността и качеството на публичните услуги. |
| --- | --- |

(9)

Средносрочната бюджетна рамка е от ключово значение за стимулирането на добро фискално планиране и дава като цяло добри резултати, въпреки че те се влошават след 2008 г. Не се планират реформи на тази рамка. В програмата обаче се очертават редица реформи, насочени към подобряване на качеството на публичните финанси. По отношение на приходите, те включват намаляване на данъчната тежест за получените доходи чрез данъчен кредит за личните подоходни данъци в размер до 400 EUR на данъкоплатец, механизъм за използване на данъчен кредит при изплащане на ипотечни кредити, премахване на данъка върху богатството и втория етап на реформата на корпоративното подоходно облагане, както и мерки с цел подобряване на функционирането на данъчната система като възможността за възстановяване на ДДС на месечна основа. По отношение на разходите е отдаден приоритет на производствените разходи, успоредно с необходимостта да се овладее междинното публично потребление. В програмата се подчертава ролята на държавната агенция за оценяване на публичната политика и качеството на услугите като крачка напред към насърчаването на култура на оценяване, която следва да подобри ефективността и качеството на публичните услуги.

| (10) | Испанското правителство е приело редица мерки за стабилизиране на финансовия сектор. Те включват увеличаване на размера на Фонда за гарантиране на депозитите (от 20 000 EUR на 100 000 EUR на притежател на сметка и на банка) и създаване на Фонд за придобиване на финансови активи с цел да се насърчи отпускането на кредити на дружества и физически лица, разполагащ с 30 млрд. EUR (почти 3 % от БВП), като е предвидена възможност той да нарасне до 50 млрд. EUR. Освен това властите решиха да дадат извънредни пълномощия на Министерството на икономиката и финансите да предоставя държавни гаранции за нови операции за финансиране през 2009 г. от установени в Испания банки на стойност до 100 млрд. EUR (10 % от БВП) с падеж между три месеца и три години, и да придобива ценни книжа, емитирани от установени в Испания банки с цел увеличаване на собствения им капитал. |
| --- | --- |

(10)

Испанското правителство е приело редица мерки за стабилизиране на финансовия сектор. Те включват увеличаване на размера на Фонда за гарантиране на депозитите (от 20 000 EUR на 100 000 EUR на притежател на сметка и на банка) и създаване на Фонд за придобиване на финансови активи с цел да се насърчи отпускането на кредити на дружества и физически лица, разполагащ с 30 млрд. EUR (почти 3 % от БВП), като е предвидена възможност той да нарасне до 50 млрд. EUR. Освен това властите решиха да дадат извънредни пълномощия на Министерството на икономиката и финансите да предоставя държавни гаранции за нови операции за финансиране през 2009 г. от установени в Испания банки на стойност до 100 млрд. EUR (10 % от БВП) с падеж между три месеца и три години, и да придобива ценни книжа, емитирани от установени в Испания банки с цел увеличаване на собствения им капитал.

| (11) | Испанското правителство е приело значителни дискреционни мерки в отговор на икономическия спад. Пакетът за стимулиране на икономиката за 2009 г. е в съответствие с приетия от Европейския съвет през декември 2008 г. Европейски план за икономическо възстановяване и представлява адекватен отговор на икономическия спад, предоставящ временна подкрепа за икономическата дейност през 2009 г. Той е съсредоточен основно върху инвестициите, покупателната способност на домакинствата и бизнеса и малките и средните предприятия. Мерките, възлизащи на около 1 % от БВП, бяха вече планирани в специфични пакети през април и август 2008 г., а останалите включват нови действия, приети в пакет за фискално стимулиране, представен през ноември 2008 г. (малко над 1 % от БВП). Този пакет от ноември 2008 г. е своевременен, целенасочен и с временен характер. Посочените мерки до голяма степен отговарят на главните цели на политиките по отношение на краткосрочните перспективи. Актуализацията включва и поредица от структурни мерки, които са част от по-дългосрочен план за реформа на политиките, но помагат да се даде отговор на настоящите предизвикателства, възникнали в резултат на икономическия спад. Тези мерки са свързани със средносрочния план за реформи и специфичните за страната препоръки, предложени от Комисията на 28 януари 2009 г. в рамките на Лисабонската стратегия за растеж и работни места. С тях се цели да се увеличи потенциалът за растеж, да се повишат конкурентоспособността и заетостта, както и да се подпомогнат доходите на групите в неравностойно положение, като те включват транспонирането на директивата за услугите. |
| --- | --- |

(11)

Испанското правителство е приело значителни дискреционни мерки в отговор на икономическия спад. Пакетът за стимулиране на икономиката за 2009 г. е в съответствие с приетия от Европейския съвет през декември 2008 г. Европейски план за икономическо възстановяване и представлява адекватен отговор на икономическия спад, предоставящ временна подкрепа за икономическата дейност през 2009 г. Той е съсредоточен основно върху инвестициите, покупателната способност на домакинствата и бизнеса и малките и средните предприятия. Мерките, възлизащи на около 1 % от БВП, бяха вече планирани в специфични пакети през април и август 2008 г., а останалите включват нови действия, приети в пакет за фискално стимулиране, представен през ноември 2008 г. (малко над 1 % от БВП). Този пакет от ноември 2008 г. е своевременен, целенасочен и с временен характер. Посочените мерки до голяма степен отговарят на главните цели на политиките по отношение на краткосрочните перспективи. Актуализацията включва и поредица от структурни мерки, които са част от по-дългосрочен план за реформа на политиките, но помагат да се даде отговор на настоящите предизвикателства, възникнали в резултат на икономическия спад. Тези мерки са свързани със средносрочния план за реформи и специфичните за страната препоръки, предложени от Комисията на 28 януари 2009 г. в рамките на Лисабонската стратегия за растеж и работни места. С тях се цели да се увеличи потенциалът за растеж, да се повишат конкурентоспособността и заетостта, както и да се подпомогнат доходите на групите в неравностойно положение, като те включват транспонирането на директивата за услугите.

| (12) | Като цяло показателите за фискалната политика в програмата са експанзионистични за 2009 г. и леко рестриктивни за 2010 г. По-конкретно, за 2010 г. в програмата е заложена промяна на тенденцията за фискална експанзия от 2009 г. и по-нататъшно структурно подобрение през 2011 г. Като се вземат предвид обаче рисковете за бюджетните прогнози, за да може промяната на тенденцията през 2010 г. да бъде ефективна, се изискват допълнителни действия. В програмата се предвижда номиналният дефицит да остане над референтната стойност от 3 % от БВП. Планираното в програмата намаляване на дефицита през 2010 г. и след това не е подкрепено с мерки в тази насока. |
| --- | --- |

(12)

Като цяло показателите за фискалната политика в програмата са експанзионистични за 2009 г. и леко рестриктивни за 2010 г. По-конкретно, за 2010 г. в програмата е заложена промяна на тенденцията за фискална експанзия от 2009 г. и по-нататъшно структурно подобрение през 2011 г. Като се вземат предвид обаче рисковете за бюджетните прогнози, за да може промяната на тенденцията през 2010 г. да бъде ефективна, се изискват допълнителни действия. В програмата се предвижда номиналният дефицит да остане над референтната стойност от 3 % от БВП. Планираното в програмата намаляване на дефицита през 2010 г. и след това не е подкрепено с мерки в тази насока.

| (13) | По отношение на изискванията за данните, посочени в кодекса за програмите за стабилност и за сближаване, в програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни (5). |
| --- | --- |

(13)

По отношение на изискванията за данните, посочени в кодекса за програмите за стабилност и за сближаване, в програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни (5).

Цялостното заключение е, че резкият спад на икономическата активност и някои дискреционни мерки доведоха до дефицит над 3 % от БВП през 2008 г. след продължителен период, през който публичните финанси на Испания бяха близо до равновесие или с излишък. С актуализираната програма за стабилност се цели значително фискално стимулиране през 2009 г. в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване с цел противодействие на продължителното забавяне на икономическата дейност. Това ще доведе до увеличаване на държавния дефицит, като съотношението на дълга ще продължи да бъде със значителен марж под 60 % от БВП. Подобряването на дългосрочната фискална устойчивост следва да бъде приоритет. Благоприятните макроикономически допускания могат да предполагат по-нисък от предвиждания в програмата принос на икономическия растеж за фискалната консолидация, а постигането на уравновесяване не е подкрепено напълно с конкретни мерки. Освен това подобряването на качеството на публичните финанси е важно и за да се подпомогне плавното уравновесяване на икономиката по отношение на дисбалансите, пред които тя е изправена.

Предвид изложената оценка Испания се приканва:

| (i) | да приложи фискалната политика за 2009 г., както е планирано, в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване и в рамките на Пакта за стабилност и растеж, като същевременно избягва по-нататъшно влошаване на публичните финанси през 2009 г., и да осъществи с решимост значителна структурна консолидация през 2010 г. и след това, подкрепяйки я с мерки; |
| --- | --- |

(i)

да приложи фискалната политика за 2009 г., както е планирано, в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване и в рамките на Пакта за стабилност и растеж, като същевременно избягва по-нататъшно влошаване на публичните финанси през 2009 г., и да осъществи с решимост значителна структурна консолидация през 2010 г. и след това, подкрепяйки я с мерки;

| (ii) | да подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси, като приложи допълнителни мерки за ограничаване на увеличаващите се разходи, свързани със застаряването на населението; |
| --- | --- |

(ii)

да подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси, като приложи допълнителни мерки за ограничаване на увеличаващите се разходи, свързани със застаряването на населението;

| (iii) | да гарантира, че мерките за фискална консолидация са насочени и към подобряване на качеството на публичните финанси, както е планирано с оглед на необходимото уравновесяване на съществуващите дисбаланси. |
| --- | --- |

(iii)

да гарантира, че мерките за фискална консолидация са насочени и към подобряване на качеството на публичните финанси, както е планирано с оглед на необходимото уравновесяване на съществуващите дисбаланси.

Съпоставяне на основните макроикономически и бюджетни прогнози

| | | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | ПС януари 2009 г. | 3,7 | 1,2 | – 1,6 | 1,2 | 2,6 |
| КOM януари 2009 г. | 3,7 | 1,2 | – 2,0 | – 0,2 | н.д. |
| ПС декември 2007 г. | 3,8 | 3,1 | 3,0 | 3,2 | н.д. |
| Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени
  (%) | ПС януари 2009 г. | н.д. | н.д. | н.д. | н.д. | н.д. |
| КOM януари 2009 г. | 2,8 | 4,1 | 0,6 | 2,4 | н.д. |
| ПС декември 2007 г. | 2,7 | 3,3 | 2,7 | 2,8 | н.д. |
| Разлика между фактическия и потенциалния БВП (6)

  (% от потенциалния БВП) | ПС януари 2009 г. | 1,4 | 0,3 | – 2,6 | – 3,2 | – 2,7 |
| КOM януари 2009 г. (7) | 1,5 | 0,8 | – 2,3 | – 3,4 | н.д. |
| ПС декември 2007 г. | – 0,9 | – 1,4 | – 1,9 | – 1,6 | н.д. |
| Нетни предоставени/получени заеми на/от останалия свят
  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | – 9,7 | – 9,2 | – 6,6 | – 5,8 | – 5,4 |
| КOM януари 2009 г. | – 9,7 | – 9,0 | – 6,7 | – 6,2 | н.д. |
| ПС декември 2007 г. | – 9,0 | – 8,9 | – 8,8 | – 8,7 | н.д. |
| Приходи на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | 41,0 | 37,0 | 37,5 | 38,3 | 38,7 |
| КOM януари 2009 г. | 41,0 | 36,8 | 36,4 | 36,9 | н.д. |
| ПС декември 2007 г. | 40,800 | 40,4 | 40,4 | 40,3 | н.д. |
| Разходи на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | 38,8 | 40,4 | 43,3 | 43,1 | 42,6 |
| КOM януари 2009 г. | 38,8 | 40,2 | 42,6 | 42,5 | н.д. |
| ПС декември 2007 г. | 39,0 | 39,2 | 39,2 | 39,1 | н.д. |
| Салдо на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | 2,2 | – 3,4 | – 5,8 | – 4,8 | – 3,9 |
| КOM януари 2009 г. | 2,2 | – 3,4 | – 6,2 | – 5,7 | н.д. |
| ПС декември 2007 г. | 1,8 | 1,2 | 1,2 | 1,2 | н.д. |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | 3,8 | – 1,9 | – 4,1 | – 2,9 | – 1,9 |
| КOM януари 2009 г. | 3,8 | – 1,8 | – 4,6 | – 4,0 | н.д. |
| ПС декември 2007 г. | 3,4 | 2,7 | 2,6 | 2,6 | н.д. |
| Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (6)

  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | 1,6 | – 3,5 | – 4,7 | – 3,4 | – 2,8 |
| КOM януари 2009 г. | 1,6 | – 3,7 | – 5,2 | – 4,2 | н.д. |
| ПС декември 2007 г. | 2,2 | 1,8 | 2,0 | 1,9 | н.д. |
| Структурно салдо (8)
   (9)

  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | 1,6 | – 3,5 | – 4,7 | – 3,4 | – 2,8 |
| КOM януари 2009 г. | 1,6 | – 3,3 | – 4,6 | – 4,2 | н.д. |
| ПС декември 2007 г. | 2,2 | 1,8 | 2,0 | 1,9 | н.д. |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | 36,2 | 39,5 | 47,3 | 51,6 | 53,7 |
| КOM януари 2009 г. | 36,2 | 39,8 | 46,9 | 53,0 | н.д. |
| ПС декември 2007 г. | 36,2 | 34,0 | 32,0 | 30,0 | н.д. |
| Програма за стабилност (ПС); междинни прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г. (КOM); изчисления на службите на Комисията. |

2007 г.

2008 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

Реален БВП

(промяна в %)

ПС януари 2009 г.

3,7

1,2

– 1,6

1,2

2,6

КOM януари 2009 г.

3,7

1,2

– 2,0

– 0,2

н.д.

ПС декември 2007 г.

3,8

3,1

3,0

3,2

н.д.

Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени

(%)

ПС януари 2009 г.

н.д.

н.д.

н.д.

н.д.

н.д.

КOM януари 2009 г.

2,8

4,1

0,6

2,4

н.д.

ПС декември 2007 г.

2,7

3,3

2,7

2,8

н.д.

Разлика между фактическия и потенциалния БВП (6)

(% от потенциалния БВП)

ПС януари 2009 г.

1,4

0,3

– 2,6

– 3,2

– 2,7

КOM януари 2009 г. (7)

1,5

0,8

– 2,3

– 3,4

н.д.

ПС декември 2007 г.

– 0,9

– 1,4

– 1,9

– 1,6

н.д.

Нетни предоставени/получени заеми на/от останалия свят

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

– 9,7

– 9,2

– 6,6

– 5,8

– 5,4

КOM януари 2009 г.

– 9,7

– 9,0

– 6,7

– 6,2

н.д.

ПС декември 2007 г.

– 9,0

– 8,9

– 8,8

– 8,7

н.д.

Приходи на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

41,0

37,0

37,5

38,3

38,7

КOM януари 2009 г.

41,0

36,8

36,4

36,9

н.д.

ПС декември 2007 г.

40,800

40,4

40,4

40,3

н.д.

Разходи на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

38,8

40,4

43,3

43,1

42,6

КOM януари 2009 г.

38,8

40,2

42,6

42,5

н.д.

ПС декември 2007 г.

39,0

39,2

39,2

39,1

н.д.

Салдо на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

2,2

– 3,4

– 5,8

– 4,8

– 3,9

КOM януари 2009 г.

2,2

– 3,4

– 6,2

– 5,7

н.д.

ПС декември 2007 г.

1,8

1,2

1,2

1,2

н.д.

Първично салдо

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

3,8

– 1,9

– 4,1

– 2,9

– 1,9

КOM януари 2009 г.

3,8

– 1,8

– 4,6

– 4,0

н.д.

ПС декември 2007 г.

3,4

2,7

2,6

2,6

н.д.

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (6)

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

1,6

– 3,5

– 4,7

– 3,4

– 2,8

КOM януари 2009 г.

1,6

– 3,7

– 5,2

– 4,2

н.д.

ПС декември 2007 г.

2,2

1,8

2,0

1,9

н.д.

Структурно салдо (8)
   (9)

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

1,6

– 3,5

– 4,7

– 3,4

– 2,8

КOM януари 2009 г.

1,6

– 3,3

– 4,6

– 4,2

н.д.

ПС декември 2007 г.

2,2

1,8

2,0

1,9

н.д.

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

36,2

39,5

47,3

51,6

53,7

КOM януари 2009 г.

36,2

39,8

46,9

53,0

н.д.

ПС декември 2007 г.

36,2

34,0

32,0

30,0

н.д.

Програма за стабилност (ПС); междинни прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г. (КOM); изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Документите, цитирани в настоящия текст, са достъпни на интернет адрес:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  При оценката се отчита най-вече междинната прогноза на службите на Комисията от януари 2009 г., но и други данни, които са станали известни оттогава насам.

(3)  С оглед на докладваното превишаване на посочената в Договора референтна стойност, на 18 февруари 2009 г. Комисията изготви доклад по член 104, параграф 3 от Договора.

(4)  Използвайки като показател коригираното спрямо фазата на икономическия цикъл салдо, преизчислено въз основа на информацията в програмата, и определението на еднократните и други временни мерки, прилагано от службите на Комисията, се очаква структурното салдо да бъде – 3,1 % от БВП през 2008 г., – 4,1 % през 2009 г. и – 3,4 % през 2010 г.

(5)  По-конкретно не са представени задължителни данни за еднократните и другите временни мерки (таблица 2), и незадължителните данни според хармонизирания индекс на потребителските цени (таблица 1б), производителността на труда на отработен час (таблица 1в), разходите на консолидирания държавен бюджет по функция (таблица 3), структурното салдо (таблица 5) и подробна информация за динамиката на дълга (таблица 4) — като разлики между наличности и начисления при динамиката на консолидирания държавен дълг, нетното акумулиране на финансови активи, приходи от приватизация, влияние на оценяването и други, ликвидните финансови активи, нетния финансов дълг.

(6)  Разлики между фактическия и потенциалния БВП и салда, коригирани спрямо фазата на икономическия цикъл — съгласно програмите, както са преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в тези програми.

(7)  Въз основа на прогнозиран потенциален растеж от съответно 3 %, 1,8 %, 1 % и 0,9 % за периода 2007-2010 г.

(8)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, с изключение на еднократните и други временни мерки. В последната програма не са включени еднократни мерки. В междинните прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г. са включени еднократни и други временни мерки под 0,5 % от БВП през 2008 г. и над 0,5 % през 2009 г., като всички те са насочени към увеличаване на дефицита.

(9)  Използвайки като показател коригираното спрямо фазата на икономическия цикъл салдо, преизчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в програмата, и определението на еднократните и други временни мерки, прилагано от службите на Комисията, се очаква структурното салдо да бъде – 3,1 % от БВП през 2008 г., – 4,1 % през 2009 г. и – 3,4 % от БВП през 2010 г.

Източник:

Програма за стабилност (ПС); междинни прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г. (КOM); изчисления на службите на Комисията.

---

| 21.3.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 68/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 68/23

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

от 10 март 2009 г.

относно актуализираната програма за сближаване на Швеция за периода 2008-2011 г.

(2009/C 68/05)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултации с Икономическия и финансов комитет,

ИЗДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 10 март 2009 г. Съветът разгледа актуализираната програма за сближаване на Швеция за периода от 2008 г. до 2011 г. |
| --- | --- |

(1)

На 10 март 2009 г. Съветът разгледа актуализираната програма за сближаване на Швеция за периода от 2008 г. до 2011 г.

| (2) | След дълги години на относително висок икономически растеж темпът на шведската икономика отбеляза значително забавяне през 2008 г. в резултат на забавянето на икономическия растеж в световен мащаб и свързаното с него намаляване на външното търсене. Вътрешното търсене бе по-скоро задоволително до лятото, но след това отбеляза значително отслабване, тъй като доверието на бизнеса и на потребителите рязко спадна заедно с основните индекси на пазарите на ценни книжа. През последните месеци на 2008 г. се забелязва още по-голямо забавяне на икономическия растеж и нарастване на безработицата. Отчасти благодарение на като цяло стабилната макроикономическа рамка Швеция посрещна кризата с относително стабилни публични финанси и следователно разполага с капацитета да поддържа икономиката чрез автоматичните стабилизатори, както и чрез дискреционни мерки за стимулиране, без да излага на риск дългосрочната фискална устойчивост. Тъй като в миналото шведските публични финанси бяха относително чувствителни към цикличното развитие и промените на трудовия пазар, главното предизвикателство през следващите години ще бъде възстановяването на пълната заетост, така че да се избегне постоянното негативно въздействие върху публичните финанси от очакваното бързо нарастване на безработицата. След няколко повишения на лихвения процент до септември 2008 г. поради опасения от инфлация Шведската централна банка предприе експанзионистична парична политика чрез последователни намалявания на лихвения процент (от 4,75 % до 1 % в момента). Номиналният ефективен обменен курс на кроната се обезцени с около 10 % през 2008 г. |
| --- | --- |

(2)

След дълги години на относително висок икономически растеж темпът на шведската икономика отбеляза значително забавяне през 2008 г. в резултат на забавянето на икономическия растеж в световен мащаб и свързаното с него намаляване на външното търсене. Вътрешното търсене бе по-скоро задоволително до лятото, но след това отбеляза значително отслабване, тъй като доверието на бизнеса и на потребителите рязко спадна заедно с основните индекси на пазарите на ценни книжа. През последните месеци на 2008 г. се забелязва още по-голямо забавяне на икономическия растеж и нарастване на безработицата. Отчасти благодарение на като цяло стабилната макроикономическа рамка Швеция посрещна кризата с относително стабилни публични финанси и следователно разполага с капацитета да поддържа икономиката чрез автоматичните стабилизатори, както и чрез дискреционни мерки за стимулиране, без да излага на риск дългосрочната фискална устойчивост. Тъй като в миналото шведските публични финанси бяха относително чувствителни към цикличното развитие и промените на трудовия пазар, главното предизвикателство през следващите години ще бъде възстановяването на пълната заетост, така че да се избегне постоянното негативно въздействие върху публичните финанси от очакваното бързо нарастване на безработицата. След няколко повишения на лихвения процент до септември 2008 г. поради опасения от инфлация Шведската централна банка предприе експанзионистична парична политика чрез последователни намалявания на лихвения процент (от 4,75 % до 1 % в момента). Номиналният ефективен обменен курс на кроната се обезцени с около 10 % през 2008 г.

| (3) | Програмата съдържа три различни сценария за макроикономическите и бюджетните прогнози: „базов сценарий“ и два „алтернативни сценария“, като последните два съдържат по-предпазливи макроикономически и бюджетни прогнози. Базовият сценарий е считан за референтен при оценяването на бюджетните прогнози, тъй като е единственият напълно разработен сценарий, който съдържа достатъчно подробни прогнози. Референтният сценарий, който отчита повечето планирани мерки за стимулиране за 2009 г., предвижда забавяне на растежа на реалния БВП от 1,5 % през 2008 г. на 1,3 % през 2009 г., след което се очаква възстановяване до средна стойност от 3,3 % за остатъка от програмния период. Предвид бързото влошаване на макроикономическите перспективи през изминалите месеци (2) този сценарий, който бе финализиран през септември, изглежда основан на особено оптимистични прогнози за растежа, по-специално за 2009 г. и 2010 г. Прогнозите за безработицата също са подчертано оптимистични. Структурата на растежа е по-правдоподобна от цялостната перспектива за растежа на БВП, а прогнозите на програмата по отношение на инфлацията изглеждат реалистични. Очаква се инфлацията да бъде сведена под целевото равнище от 2 %, определено от Шведската централна банка, в резултат на по-ниски цени на основните стоки и нарастваща разлика между фактическия и потенциалния БВП, която смекчава натиска върху цените от страна на търсенето. |
| --- | --- |

(3)

Програмата съдържа три различни сценария за макроикономическите и бюджетните прогнози: „базов сценарий“ и два „алтернативни сценария“, като последните два съдържат по-предпазливи макроикономически и бюджетни прогнози. Базовият сценарий е считан за референтен при оценяването на бюджетните прогнози, тъй като е единственият напълно разработен сценарий, който съдържа достатъчно подробни прогнози. Референтният сценарий, който отчита повечето планирани мерки за стимулиране за 2009 г., предвижда забавяне на растежа на реалния БВП от 1,5 % през 2008 г. на 1,3 % през 2009 г., след което се очаква възстановяване до средна стойност от 3,3 % за остатъка от програмния период. Предвид бързото влошаване на макроикономическите перспективи през изминалите месеци (2) този сценарий, който бе финализиран през септември, изглежда основан на особено оптимистични прогнози за растежа, по-специално за 2009 г. и 2010 г. Прогнозите за безработицата също са подчертано оптимистични. Структурата на растежа е по-правдоподобна от цялостната перспектива за растежа на БВП, а прогнозите на програмата по отношение на инфлацията изглеждат реалистични. Очаква се инфлацията да бъде сведена под целевото равнище от 2 %, определено от Шведската централна банка, в резултат на по-ниски цени на основните стоки и нарастваща разлика между фактическия и потенциалния БВП, която смекчава натиска върху цените от страна на търсенето.

| (4) | Междинната прогноза на службите на Комисията от януари 2009 г. предвижда излишък на консолидирания държавен бюджет за 2008 г. в размер на 2,3 % от БВП, при целеви излишък от 2,8 % от БВП, заложен в предишната актуализация на програмата за сближаване. Въпреки положителния базов ефект (отразяващ по-високи резултати през 2007 г. спрямо заложеното в предишната програма), по-лошият от очаквания резултат за 2008 г. до голяма степен се дължи на по-ниски от очакваните приходи от данъци върху потреблението и върху капиталовите доходи, които компенсират и дори надхвърлят положителното въздействие от по-ниското от очакваното нарастване на разходите. Това е вследствие на забавения растеж на потреблението и инвестициите и на съществения спад на индексите на пазарите на ценни книжа през втората половина на 2008 г. |
| --- | --- |

(4)

Междинната прогноза на службите на Комисията от януари 2009 г. предвижда излишък на консолидирания държавен бюджет за 2008 г. в размер на 2,3 % от БВП, при целеви излишък от 2,8 % от БВП, заложен в предишната актуализация на програмата за сближаване. Въпреки положителния базов ефект (отразяващ по-високи резултати през 2007 г. спрямо заложеното в предишната програма), по-лошият от очаквания резултат за 2008 г. до голяма степен се дължи на по-ниски от очакваните приходи от данъци върху потреблението и върху капиталовите доходи, които компенсират и дори надхвърлят положителното въздействие от по-ниското от очакваното нарастване на разходите. Това е вследствие на забавения растеж на потреблението и инвестициите и на съществения спад на индексите на пазарите на ценни книжа през втората половина на 2008 г.

| (5) | В актуализираната програма се предвижда излишъкът на консолидирания държавен бюджет през 2009 г. да намалее с 1,7 процентни пункта до 1,1 % от БВП, спрямо очакванията на междинната прогноза на службите на Комисията за дефицит от 1,3 % от БВП. Целевото равнище за 2009 г., заложено в актуализираната програма, включва мерките за фискално стимулиране, които се съдържат в закона за бюджета за 2009 г., в размер на 1 % от БВП, и които се състоят главно от намаления на данъците върху трудовите доходи и на социалноосигурителните вноски. Очаква се въздействието на автоматичните стабилизатори върху салдото на консолидирания държавен бюджет да се изрази в намаление на излишъка с 0,6 % от БВП. През 2009 г. се предвижда експанзионистична фискална политика, като в същото време структурното салдо ще намалее с около 1 процентен пункт от БВП. Сравнително по-чувствителното влошаване на структурното салдо в прогнозите на Комисията в размер на около 2 процентни пункта от БВП се дължи главно на мерки, обявени след приемането на програмите за сближаване и намаляването на данъчните постъпления. |
| --- | --- |

(5)

В актуализираната програма се предвижда излишъкът на консолидирания държавен бюджет през 2009 г. да намалее с 1,7 процентни пункта до 1,1 % от БВП, спрямо очакванията на междинната прогноза на службите на Комисията за дефицит от 1,3 % от БВП. Целевото равнище за 2009 г., заложено в актуализираната програма, включва мерките за фискално стимулиране, които се съдържат в закона за бюджета за 2009 г., в размер на 1 % от БВП, и които се състоят главно от намаления на данъците върху трудовите доходи и на социалноосигурителните вноски. Очаква се въздействието на автоматичните стабилизатори върху салдото на консолидирания държавен бюджет да се изрази в намаление на излишъка с 0,6 % от БВП. През 2009 г. се предвижда експанзионистична фискална политика, като в същото време структурното салдо ще намалее с около 1 процентен пункт от БВП. Сравнително по-чувствителното влошаване на структурното салдо в прогнозите на Комисията в размер на около 2 процентни пункта от БВП се дължи главно на мерки, обявени след приемането на програмите за сближаване и намаляването на данъчните постъпления.

| (6) | Основната цел на средносрочната бюджетна стратегия в програмата е постигане на бюджетен излишък от 1 % от БВП средно за икономическия цикъл, подкрепена от многогодишните горни граници на разходите за централните органи на управление и изискването за балансиран бюджет за местните органи. Тази цел за размера на излишъка съответства на средносрочната цел на Швеция за структурен излишък от 1 % от БВП. Въпреки значителното влошаване на салдото на консолидирания държавен бюджет през 2009 г. програмата предвижда постигане на средносрочната цел с добър марж през програмния период. Прогнозите се основават на допускане, че няма да има промяна в политиката за 2010 г. и 2011 г. В програмата се предвижда номиналното салдо и първичното салдо да нарастват след 2010 г., като номиналният излишък ще се увеличи съответно до 1,6 % от БВП през 2010 г. и до 2,5 % от БВП през 2011 г. |
| --- | --- |

(6)

Основната цел на средносрочната бюджетна стратегия в програмата е постигане на бюджетен излишък от 1 % от БВП средно за икономическия цикъл, подкрепена от многогодишните горни граници на разходите за централните органи на управление и изискването за балансиран бюджет за местните органи. Тази цел за размера на излишъка съответства на средносрочната цел на Швеция за структурен излишък от 1 % от БВП. Въпреки значителното влошаване на салдото на консолидирания държавен бюджет през 2009 г. програмата предвижда постигане на средносрочната цел с добър марж през програмния период. Прогнозите се основават на допускане, че няма да има промяна в политиката за 2010 г. и 2011 г. В програмата се предвижда номиналното салдо и първичното салдо да нарастват след 2010 г., като номиналният излишък ще се увеличи съответно до 1,6 % от БВП през 2010 г. и до 2,5 % от БВП през 2011 г.

| (7) | Бюджетните резултати са изложени на рискове и могат да бъдат по-ниски от очакваните. Основният риск по отношение на бюджетните прогнози в програмата произтича от макроикономическия сценарий. Тъй като програмата отчита този риск, тя съдържа два алтернативни сценария, и двата с по-неблагоприятни прогнози за растежа предвид световната финансова криза, която по всяка вероятност ще бъде по-задълбочена и по-продължителна отколкото се предполага в референтния сценарий. От наличната информация обаче изглежда, че дори и по-неблагоприятният от двата алтернативни сценария може да подцени въздействието, което оказва предвидения в сценария икономически спад върху салдото на консолидирания държавен бюджет. Това потвърждава наличието на съществена несигурност по отношение на степента на чувствителност на салдото на консолидирания държавен бюджет към промени в икономическата дейност в момента. Несигурността засяга както приходите, така и разходите, но е може би по-голяма по отношение на приходите, имайки предвид неотдавнашната променливост на някои видове приходи, най-вече приходите от данъци върху капиталовите доходи. По отношение на разходите се наблюдава несигурност относно ефекта от неотдавнашните реформи на системите на здравното осигуряване и на осигуряването за безработица върху държавните разходи и относно възможните последици за публичните финанси от преки или косвени гаранции за финансовия сектор. |
| --- | --- |

(7)

Бюджетните резултати са изложени на рискове и могат да бъдат по-ниски от очакваните. Основният риск по отношение на бюджетните прогнози в програмата произтича от макроикономическия сценарий. Тъй като програмата отчита този риск, тя съдържа два алтернативни сценария, и двата с по-неблагоприятни прогнози за растежа предвид световната финансова криза, която по всяка вероятност ще бъде по-задълбочена и по-продължителна отколкото се предполага в референтния сценарий. От наличната информация обаче изглежда, че дори и по-неблагоприятният от двата алтернативни сценария може да подцени въздействието, което оказва предвидения в сценария икономически спад върху салдото на консолидирания държавен бюджет. Това потвърждава наличието на съществена несигурност по отношение на степента на чувствителност на салдото на консолидирания държавен бюджет към промени в икономическата дейност в момента. Несигурността засяга както приходите, така и разходите, но е може би по-голяма по отношение на приходите, имайки предвид неотдавнашната променливост на някои видове приходи, най-вече приходите от данъци върху капиталовите доходи. По отношение на разходите се наблюдава несигурност относно ефекта от неотдавнашните реформи на системите на здравното осигуряване и на осигуряването за безработица върху държавните разходи и относно възможните последици за публичните финанси от преки или косвени гаранции за финансовия сектор.

| (8) | Дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е по-ниско от средното за ЕС. Съгласно оценката на програмата, бюджетната позиция през 2008 г., характеризираща се с голям първичен излишък, допринася за намаляването на брутния дълг, а значителните активи, натрупани от публичните пенсионноосигурителни схеми, ще помогнат за финансиране на част от увеличението на разходите за пенсии. Ако за изходна позиция обаче бъде взета бюджетната позиция за 2009 г., предвидена в междинната прогноза на службите на Комисията, би възникнала малка липса на устойчивост. Поддържането на високи първични излишъци в средносрочен план би допринесло за ограничаване на рисковете за устойчивостта на публичните финанси, които в момента са малки. |
| --- | --- |

(8)

Дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е по-ниско от средното за ЕС. Съгласно оценката на програмата, бюджетната позиция през 2008 г., характеризираща се с голям първичен излишък, допринася за намаляването на брутния дълг, а значителните активи, натрупани от публичните пенсионноосигурителни схеми, ще помогнат за финансиране на част от увеличението на разходите за пенсии. Ако за изходна позиция обаче бъде взета бюджетната позиция за 2009 г., предвидена в междинната прогноза на службите на Комисията, би възникнала малка липса на устойчивост. Поддържането на високи първични излишъци в средносрочен план би допринесло за ограничаване на рисковете за устойчивостта на публичните финанси, които в момента са малки.

| (9) | Като цяло бюджетната рамка на Швеция може да се смята за стабилна и е допринесла за значителното намаляване на дълга, което се наблюдава от момента на нейното въвеждане. За да повиши прозрачността, през последните години правителството предприе редица мерки за усъвършенстване на рамката и пое ангажимент да продължи да следи действието на рамката с цел да отстрани някои оставащи недостатъци. В контекста на неотдавнашния преглед бе създаден фискален съвет, който има задачата да оценява до каква степен правителството е изпълнило своите цели в областта на фискалната политика. През 2008 г. съветът представи първия си годишен доклад. Все още има недостатъци, свързани с риска рамката да не е достатъчно способна да предотврати експанзионистични политики в добри времена, когато целта за размера на излишъка или изискването за балансиран бюджет за местните органи на управление не са задължителни. Това може да ограничи възможностите за лавиране в периоди на икономически спад. Наскоро правителството засили и правилата по отношение на горната граница на разходите и има ясни намерения постепенно да намалява данъчната тежест върху икономиката. |
| --- | --- |

(9)

Като цяло бюджетната рамка на Швеция може да се смята за стабилна и е допринесла за значителното намаляване на дълга, което се наблюдава от момента на нейното въвеждане. За да повиши прозрачността, през последните години правителството предприе редица мерки за усъвършенстване на рамката и пое ангажимент да продължи да следи действието на рамката с цел да отстрани някои оставащи недостатъци. В контекста на неотдавнашния преглед бе създаден фискален съвет, който има задачата да оценява до каква степен правителството е изпълнило своите цели в областта на фискалната политика. През 2008 г. съветът представи първия си годишен доклад. Все още има недостатъци, свързани с риска рамката да не е достатъчно способна да предотврати експанзионистични политики в добри времена, когато целта за размера на излишъка или изискването за балансиран бюджет за местните органи на управление не са задължителни. Това може да ограничи възможностите за лавиране в периоди на икономически спад. Наскоро правителството засили и правилата по отношение на горната граница на разходите и има ясни намерения постепенно да намалява данъчната тежест върху икономиката.

| (10) | С цел стабилизиране на финансовия сектор шведските власти приеха редица мерки, включително удвояване на горната граница на гарантирания размер на депозитите (до 500 000 SEK на сметка), система от кредитни гаранции за средносрочни заеми между банки (максимум 1 500 млрд. SEK или почти 50 % от БВП) и схема за улесняване на рекапитализацията на платежоспособни банки (максимум 50 млрд. SEK или около 1,5 % от БВП). |
| --- | --- |

(10)

С цел стабилизиране на финансовия сектор шведските власти приеха редица мерки, включително удвояване на горната граница на гарантирания размер на депозитите (до 500 000 SEK на сметка), система от кредитни гаранции за средносрочни заеми между банки (максимум 1 500 млрд. SEK или почти 50 % от БВП) и схема за улесняване на рекапитализацията на платежоспособни банки (максимум 50 млрд. SEK или около 1,5 % от БВП).

| (11) | В съответствие с одобрения от Европейския съвет през декември Европейски план за икономическо възстановяване Швеция прие редица мерки за фискално стимулиране и структурни реформи. Приетите от Швеция пакети от мерки за фискално стимулиране за 2009 г. представляват адекватен отговор на икономическия спад. Приложените или предложените мерки са своевременни и достатъчно добре насочени, но обикновено имат постоянен характер. Такъв е именно случаят с намаляването на данъците върху доходите и на социалноосигурителните вноски, което представлява част от структурния план на правителството за подобряване на стимулите за започване на работа. Мерките са съвместими с Лисабонския план за структурни реформи за Швеция, преразгледан от Комисията на 28 януари 2009 г. Приложените в допълнителния закон мерки обаче имат предимно временен характер и бяха предложени като пряк отговор на икономическия спад. |
| --- | --- |

(11)

В съответствие с одобрения от Европейския съвет през декември Европейски план за икономическо възстановяване Швеция прие редица мерки за фискално стимулиране и структурни реформи. Приетите от Швеция пакети от мерки за фискално стимулиране за 2009 г. представляват адекватен отговор на икономическия спад. Приложените или предложените мерки са своевременни и достатъчно добре насочени, но обикновено имат постоянен характер. Такъв е именно случаят с намаляването на данъците върху доходите и на социалноосигурителните вноски, което представлява част от структурния план на правителството за подобряване на стимулите за започване на работа. Мерките са съвместими с Лисабонския план за структурни реформи за Швеция, преразгледан от Комисията на 28 януари 2009 г. Приложените в допълнителния закон мерки обаче имат предимно временен характер и бяха предложени като пряк отговор на икономическия спад.

| (12) | Въз основа на фискалните мерки, които се съдържат в актуализираната програма, структурното салдо се очаква да се понижи с около 1 % от БВП, което предполага експанзионистична фискална политика. Като се вземат предвид допълнителните мерки, предложени в допълнителния закон, експанзионистичната политика е малко по-изразена. Това е целесъобразно, имайки предвид влошаването на икономическите перспективи, което наблюдаваме през последните месеци. Въз основа на допускане, че няма да има промяна в политиката, актуализираната програма предвижда структурното салдо да се увеличи съвсем слабо през 2010 г. и с около половин процентен пункт през 2011 г., което предполага умерено рестриктивна политика през този период. |
| --- | --- |

(12)

Въз основа на фискалните мерки, които се съдържат в актуализираната програма, структурното салдо се очаква да се понижи с около 1 % от БВП, което предполага експанзионистична фискална политика. Като се вземат предвид допълнителните мерки, предложени в допълнителния закон, експанзионистичната политика е малко по-изразена. Това е целесъобразно, имайки предвид влошаването на икономическите перспективи, което наблюдаваме през последните месеци. Въз основа на допускане, че няма да има промяна в политиката, актуализираната програма предвижда структурното салдо да се увеличи съвсем слабо през 2010 г. и с около половин процентен пункт през 2011 г., което предполага умерено рестриктивна политика през този период.

| (13) | Относно изискванията за предоставяне на данни, посочени в кодекса на програмите за стабилност и за сближаване, програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни (3). |
| --- | --- |

(13)

Относно изискванията за предоставяне на данни, посочени в кодекса на програмите за стабилност и за сближаване, програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни (3).

Общото заключение е, че средносрочната бюджетна позиция е стабилна. Големите излишъци в добри периоди позволяват на фискалната политика да играе важна роля в сегашните условия на икономически спад, не само чрез стимулиране на търсенето в краткосрочен план, но и чрез засилване на потенциала за дългосрочен икономически растеж. През 2009 г. правилно бе предприета експанзионистична фискална политика. Съществуват обаче рискове в краткосрочен план по отношение на бюджетния баланс и е необходимо да се укрепи фискалната рамка, за да се гарантира подобряването на бюджетното салдо при възстановяването на икономическия растеж.

С оглед на горепосочената оценка, през 2009 г. Швеция се приканва да приложи планираната фискална политика, в това число мерки за стимулиране, в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване и в рамките на Пакта за стабилност и растеж, и в впоследствие да осигури връщането към средносрочната цел.

Съпоставяне на основните макроикономически и бюджетни прогнози

| | | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | ПС декември 2008 г. | 2,7 | 1,5 | 1,3 | 3,1 | 3,5 |
| КОМ януари 2009 г. | 2,5 | 0,5 | – 1,4 | 1,2 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | 3,2 | 3,2 | 2,5 | 2,2 | н.д. |
| Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени
  (%) | ПС декември 2008 г. | 2,5 | 3,6 | 1,5 | н.д. | н.д. |
| КОМ януари 2009 г. | 1,7 | 3,3 | 0,7 | 1,0 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | 1,7 | 2,7 | 2,5 | 2,1 | н.д. |
| Разлика между фактическия и потенциалния БВП (4)

  (% от потенциалния БВП) | ПС декември 2008 г. | 1,0 | – 0,5 | – 1,6 | – 1,0 | – 0,2 |
| КОМ януари 2009 г. (5) | 2,5 | 0,7 | – 1,9 | – 2,0 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | 0,6 | 0,9 | 0,6 | 0,0 | н.д. |
| Нетни предоставени/получени заеми на/от останалия свят
  (% от БВП) | ПС декември 2008 г. | 8,4 | 8,2 | 8,2 | 8,3 | 8,1 |
| КОМ януари 2009 г. | 8,3 | 6,1 | 6,5 | 6,6 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | 7,1 | 7,2 | 7,4 | 7,7 | н.д. |
| Салдо на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС декември 2008 г. | 56,2 | 55,4 | 54,1 | 53,8 | 53,3 |
| КОМ януари 2009 г. | 56,4 | 55,1 | 53,0 | 52,7 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | 56,300 | 55,5 | 54,9 | 54,6 | н.д. |
| Разходи на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС декември 2008 г. | 52,6 | 52,5 | 53,1 | 52,2 | 50,8 |
| КОМ януари 2009 г. | 52,8 | 52,8 | 54,3 | 54,1 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | 53,3 | 52,6 | 51,8 | 51,1 | н.д. |
| Салдо на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС декември 2008 г. | 3,6 | 2,8 | 1,1 | 1,6 | 2,5 |
| КОМ януари 2009 г. | 3,6 | 2,3 | – 1,3 | – 1,4 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | 3,0 | 2,8 | 3,1 | 3,6 | н.д. |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПС декември 2008 г. | 5,4 | 4,7 | 2,6 | 3,0 | 3,8 |
| КОМ януари 2009 г. | 5,4 | 4,1 | 0,2 | 0,1 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | 4,6 | 4,4 | 4,5 | 4,8 | н.д. |
| Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (4)

  (% от БВП) | ПС декември 2008 г. | 3,0 | 3,1 | 2,0 | 2,2 | 2,6 |
| КОМ януари 2009 г. | 2,1 | 1,9 | – 0,2 | – 0,2 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | 2,7 | 2,3 | 2,8 | 3,6 | н.д. |
| Структурно салдо (6)

  (% от БВП) | ПС декември 2008 г. | 2,2 | 2,8 | 1,9 | 2,1 | 2,5 |
| КОМ януари 2009 г. | 2,1 | 1,6 | – 0,3 | – 0,2 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | 2,3 | 2,0 | 2,8 | 3,6 | н.д. |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПС декември 2008 г. | 40,6 | 35,5 | 32,2 | 28,3 | 23,8 |
| КОМ януари 2009 г. | 40,6 | 34,8 | 36,2 | 36,0 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | 39,7 | 34,8 | 29,8 | 24,5 | н.д. |
| Програма за сближаване (ПС); междинни прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията. |

2007 г.

2008 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

Реален БВП

(промяна в %)

ПС декември 2008 г.

2,7

1,5

1,3

3,1

3,5

КОМ януари 2009 г.

2,5

0,5

– 1,4

1,2

н.д.

ПС ноември 2007 г.

3,2

3,2

2,5

2,2

н.д.

Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени

(%)

ПС декември 2008 г.

2,5

3,6

1,5

н.д.

н.д.

КОМ януари 2009 г.

1,7

3,3

0,7

1,0

н.д.

ПС ноември 2007 г.

1,7

2,7

2,5

2,1

н.д.

Разлика между фактическия и потенциалния БВП (4)

(% от потенциалния БВП)

ПС декември 2008 г.

1,0

– 0,5

– 1,6

– 1,0

– 0,2

КОМ януари 2009 г. (5)

2,5

0,7

– 1,9

– 2,0

н.д.

ПС ноември 2007 г.

0,6

0,9

0,6

0,0

н.д.

Нетни предоставени/получени заеми на/от останалия свят

(% от БВП)

ПС декември 2008 г.

8,4

8,2

8,2

8,3

8,1

КОМ януари 2009 г.

8,3

6,1

6,5

6,6

н.д.

ПС ноември 2007 г.

7,1

7,2

7,4

7,7

н.д.

Салдо на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС декември 2008 г.

56,2

55,4

54,1

53,8

53,3

КОМ януари 2009 г.

56,4

55,1

53,0

52,7

н.д.

ПС ноември 2007 г.

56,300

55,5

54,9

54,6

н.д.

Разходи на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС декември 2008 г.

52,6

52,5

53,1

52,2

50,8

КОМ януари 2009 г.

52,8

52,8

54,3

54,1

н.д.

ПС ноември 2007 г.

53,3

52,6

51,8

51,1

н.д.

Салдо на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС декември 2008 г.

3,6

2,8

1,1

1,6

2,5

КОМ януари 2009 г.

3,6

2,3

– 1,3

– 1,4

н.д.

ПС ноември 2007 г.

3,0

2,8

3,1

3,6

н.д.

Първично салдо

(% от БВП)

ПС декември 2008 г.

5,4

4,7

2,6

3,0

3,8

КОМ януари 2009 г.

5,4

4,1

0,2

0,1

н.д.

ПС ноември 2007 г.

4,6

4,4

4,5

4,8

н.д.

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (4)

(% от БВП)

ПС декември 2008 г.

3,0

3,1

2,0

2,2

2,6

КОМ януари 2009 г.

2,1

1,9

– 0,2

– 0,2

н.д.

ПС ноември 2007 г.

2,7

2,3

2,8

3,6

н.д.

Структурно салдо (6)

(% от БВП)

ПС декември 2008 г.

2,2

2,8

1,9

2,1

2,5

КОМ януари 2009 г.

2,1

1,6

– 0,3

– 0,2

н.д.

ПС ноември 2007 г.

2,3

2,0

2,8

3,6

н.д.

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПС декември 2008 г.

40,6

35,5

32,2

28,3

23,8

КОМ януари 2009 г.

40,6

34,8

36,2

36,0

н.д.

ПС ноември 2007 г.

39,7

34,8

29,8

24,5

н.д.

Програма за сближаване (ПС); междинни прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Документите, цитирани в настоящия текст, се намират на следния интернет адрес:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  При оценката се отчита най-вече прогнозата на службите на Комисията от януари 2009 г., но и други данни, които са станали известни оттогава насам.

(3)  По-специално не са предоставени данни по отношение на растежа на номиналния БВП и на постъпленията от приватизацията.

(4)  Разлики между фактическия и потенциалния БВП и салда, коригирани спрямо фазата на икономическия цикъл, според програмите, както са преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в тези програми.

(5)  Въз основа на прогнозиран потенциален растеж от съответно 2,6 %, 2,3 %, 1,3 % и 1,2 % за периода 2007-2010 г.

(6)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без отчитане на еднократните и другите временни мерки. Еднократните и другите временни мерки са в размер на 0,3 % от БВП през 2008 г. и 0,1 % през 2009-2011 г., като с всички тях се намалява дефицитът според най-новата програма, и в размер на 0,3 % от БВП през 2008 г. и 0,1 % през 2009 г.; всички водят до намаляване на дефицита според междинните прогнози на службите на Комисията от януари.

Източник:

Програма за сближаване (ПС); междинни прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

| 21.3.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 68/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 68/28

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

от 10 март 2009 г.

относно актуализираната програма за стабилност на Нидерландия за периода 2008-2011 г.

(2009/C 68/06)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

ИЗДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 10 март 2009 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Нидерландия за периода от 2008 г. до 2011 г. |
| --- | --- |

(1)

На 10 март 2009 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Нидерландия за периода от 2008 г. до 2011 г.

| (2) | В резултат на негативното въздействие на глобалния икономически спад и финансовата криза както върху външното, така и върху вътрешното търсене, през 2008 г. последва значително забавяне на икономическата активност. Годишният растеж е все още 1,9 %, като това се дължи предимно на ефекта, свързан с пренасянето на силното вътрешно търсене от втората половина на 2007 г., предизвикано от високия ръст на частното потребление. През 2009 г. се очаква рязък спад на икономическата активност от 2 % съгласно междинната прогноза на службите на Комисията от януари 2009 г. Широко отворената икономика на Нидерландия ще претърпи относително тежък удар, предизвикан от очаквания спад в световната търговия. Основните предизвикателства пред политиката в условията на спад са свързани както с преодоляване на много ниската степен на доверие и намаляващите активи на пенсионните фондове във финансовия сектор, така и с подпомагане на инвестициите и конкурентоспособността в реалната икономика. Спадът на икономиката ще има значително въздействие върху публичните финанси, като се очаква прогнозираният излишък през 2008 г. да се превърне през 2009 г. в дефицит, който ще се задълбочи допълнително през 2010 г. Тук се отчита също така въздействието на представения през ноември пакет за фискално стимулиране, който наред с другото обхваща и частните инвестиции. |
| --- | --- |

(2)

В резултат на негативното въздействие на глобалния икономически спад и финансовата криза както върху външното, така и върху вътрешното търсене, през 2008 г. последва значително забавяне на икономическата активност. Годишният растеж е все още 1,9 %, като това се дължи предимно на ефекта, свързан с пренасянето на силното вътрешно търсене от втората половина на 2007 г., предизвикано от високия ръст на частното потребление. През 2009 г. се очаква рязък спад на икономическата активност от 2 % съгласно междинната прогноза на службите на Комисията от януари 2009 г. Широко отворената икономика на Нидерландия ще претърпи относително тежък удар, предизвикан от очаквания спад в световната търговия. Основните предизвикателства пред политиката в условията на спад са свързани както с преодоляване на много ниската степен на доверие и намаляващите активи на пенсионните фондове във финансовия сектор, така и с подпомагане на инвестициите и конкурентоспособността в реалната икономика. Спадът на икономиката ще има значително въздействие върху публичните финанси, като се очаква прогнозираният излишък през 2008 г. да се превърне през 2009 г. в дефицит, който ще се задълбочи допълнително през 2010 г. Тук се отчита също така въздействието на представения през ноември пакет за фискално стимулиране, който наред с другото обхваща и частните инвестиции.

| (3) | На 19 декември 2008 г. Нидерландия представи допълнение към програмата за стабилност, което съдържа план за икономическо възстановяване и частична актуализация на макроикономическия сценарий. Представените в това допълнение данни далеч не са толкова оптимистични, колкото бяха в програмата, като растежът на БВП през 2009 г. и 2010 г. е съответно – 0,75 % и 1 %, а дефицитът на консолидирания държавен бюджет — 1,2 % и 2,4 % от БВП. Новите данни обаче няма да бъдат използвани за основа при оценката, тъй като макроикономическият сценарий не е напълно развит, а данните за публичните финанси имат информативен характер и не са официално утвърдени от Министерството на финансите. |
| --- | --- |

(3)

На 19 декември 2008 г. Нидерландия представи допълнение към програмата за стабилност, което съдържа план за икономическо възстановяване и частична актуализация на макроикономическия сценарий. Представените в това допълнение данни далеч не са толкова оптимистични, колкото бяха в програмата, като растежът на БВП през 2009 г. и 2010 г. е съответно – 0,75 % и 1 %, а дефицитът на консолидирания държавен бюджет — 1,2 % и 2,4 % от БВП. Новите данни обаче няма да бъдат използвани за основа при оценката, тъй като макроикономическият сценарий не е напълно развит, а данните за публичните финанси имат информативен характер и не са официално утвърдени от Министерството на финансите.

| (4) | Макроикономическият сценарий, на който се основава програмата, предвижда растежът на реалния БВП да намалее от 2,25 % през 2008 г. на 1,25 % през 2009 г., преди да се възстанови до равнище от 2 % средно за остатъка от периода на програмата. С оглед на бързото влошаване на макроикономическата перспектива през изминалите месеци този сценарий, който беше завършен през септември (2), изглежда основан на подчертано благоприятни предвиждания за растежа в сравнение с междинната прогноза на службите на Комисията от януари. Но дори и представените в допълнението данни за растеж на БВП за 2009 г. (– 0,75 %) остават благоприятни в сравнение с прогнозата на службите на Комисията, която предвижда много бързо влошаване на икономическата перспектива. По-конкретно, най-актуалната налична информация сочи рязък спад в инвестициите, предизвикан от по-строгите условия на кредитиране, а също и бързо намаление на износа с оглед на слабото външно търсене. В макроикономическия сценарий не е отразено нито (ограниченото) бюджетно въздействие, нито икономическия ефект на пакета за фискално стимулиране. Прогнозата на инфлацията в програмата изглежда завишена за 2009 г., но за периода след това се смята за реалистична. |
| --- | --- |

(4)

Макроикономическият сценарий, на който се основава програмата, предвижда растежът на реалния БВП да намалее от 2,25 % през 2008 г. на 1,25 % през 2009 г., преди да се възстанови до равнище от 2 % средно за остатъка от периода на програмата. С оглед на бързото влошаване на макроикономическата перспектива през изминалите месеци този сценарий, който беше завършен през септември (2), изглежда основан на подчертано благоприятни предвиждания за растежа в сравнение с междинната прогноза на службите на Комисията от януари. Но дори и представените в допълнението данни за растеж на БВП за 2009 г. (– 0,75 %) остават благоприятни в сравнение с прогнозата на службите на Комисията, която предвижда много бързо влошаване на икономическата перспектива. По-конкретно, най-актуалната налична информация сочи рязък спад в инвестициите, предизвикан от по-строгите условия на кредитиране, а също и бързо намаление на износа с оглед на слабото външно търсене. В макроикономическия сценарий не е отразено нито (ограниченото) бюджетно въздействие, нито икономическия ефект на пакета за фискално стимулиране. Прогнозата на инфлацията в програмата изглежда завишена за 2009 г., но за периода след това се смята за реалистична.

| (5) | Според междинната прогноза на службите на Комисията от януари 2009 г. се очаква излишък на консолидирания държавен бюджет за 2008 г. от 1,1 % от БВП, докато установеният в предходната актуализирана програма за стабилност целеви излишък е 0,5 % от БВП. Подобрението се дължи главно на бюджетните резултати през 2007 г. които са по-добри от очакваното. Освен това нарастването на приходите през 2008 г. бе малко по-високо от очакваното, тъй като по-високите приходи от газ бяха само отчасти неутрализирани от по-ниските данъчни приходи в резултат на финансовата криза. Ръстът на разходите през 2008 г. бе също малко по-висок, отразявайки в голяма степен по-високите от очакваното лихвени плащания и разходи, свързани с грижи за подрастващите. |
| --- | --- |

(5)

Според междинната прогноза на службите на Комисията от януари 2009 г. се очаква излишък на консолидирания държавен бюджет за 2008 г. от 1,1 % от БВП, докато установеният в предходната актуализирана програма за стабилност целеви излишък е 0,5 % от БВП. Подобрението се дължи главно на бюджетните резултати през 2007 г. които са по-добри от очакваното. Освен това нарастването на приходите през 2008 г. бе малко по-високо от очакваното, тъй като по-високите приходи от газ бяха само отчасти неутрализирани от по-ниските данъчни приходи в резултат на финансовата криза. Ръстът на разходите през 2008 г. бе също малко по-висок, отразявайки в голяма степен по-високите от очакваното лихвени плащания и разходи, свързани с грижи за подрастващите.

| (6) | Актуализираната бюджетна цел за 2009 г. е излишък от 1,2 % от БВП, спрямо прогнозирания дефицит от 1,4 % от БВП в междинната прогноза на службите на Комисията. Съгласно данните, представени в актуализацията на програмата за стабилност и преизчислени от службите на Комисията, се предвижда структурното салдо през 2009 г. да достигне излишък от около 1 % от БВП, спрямо излишък от около 0,75 % през 2008 г. Представената в програмата фискална политика може да бъде смятана за леко рестриктивна. Междинната прогноза на службите на Комисията обаче предвижда експанзионистична фискална политика през 2009 г. с влошаване на структурния баланс от 1 процентен пункт от БВП, поради бюджетното въздействие на дискреционните мерки, предприети в отговор на икономическото забавяне (което би могло да стигне до 0,5 % от БВП), както и загуби от приходи от газ и от данъчни приходи, свързани с по-слабия растеж и по-високата данъчна еластичност. |
| --- | --- |

(6)

Актуализираната бюджетна цел за 2009 г. е излишък от 1,2 % от БВП, спрямо прогнозирания дефицит от 1,4 % от БВП в междинната прогноза на службите на Комисията. Съгласно данните, представени в актуализацията на програмата за стабилност и преизчислени от службите на Комисията, се предвижда структурното салдо през 2009 г. да достигне излишък от около 1 % от БВП, спрямо излишък от около 0,75 % през 2008 г. Представената в програмата фискална политика може да бъде смятана за леко рестриктивна. Междинната прогноза на службите на Комисията обаче предвижда експанзионистична фискална политика през 2009 г. с влошаване на структурния баланс от 1 процентен пункт от БВП, поради бюджетното въздействие на дискреционните мерки, предприети в отговор на икономическото забавяне (което би могло да стигне до 0,5 % от БВП), както и загуби от приходи от газ и от данъчни приходи, свързани с по-слабия растеж и по-високата данъчна еластичност.

| (7) | Основната цел на бюджетната стратегия на програмата е постигането на структурен излишък, т.е. коригиран спрямо фазата на икономическия цикъл излишък, без еднократни и други временни мерки, в размер на 1 % от БВП в края на периода на програмата. Във връзка с това Нидерландия ще спазва през целия период на програмата своята средносрочна цел по отношение на състоянието на бюджета — структурен дефицит между 0,5 % и 1 % от БВП. В програмата се предвижда номиналният бюджетен излишък да спадне от 1,2 % през 2009 г. на 0,8 % от БВП през 2010 г. и да се увеличи през 2011 г. на 1,1 % от БВП. Очаква се първичното салдо да следва сходен модел на развитие. Предвижда се брутният държавен дълг, оценен на 42,1 % от БВП през 2008 г., да намалее с 6 процентни пункта за периода на програмата. Тези прогнози обаче бяха изготвени преди операциите на правителството за стабилизиране на финансовите пазари и поради това не ги вземат под внимание. Тези операции, между които закупуването на Fortis Bank Netherlands и банковата рекапитализация, доведоха до нарастване на съотношението на държавния дълг към БВП за 2008 г. от около 15 роцентни пункта. По-конкретно, според междинната прогноза на службите на Комисията през 2008 г. съотношението на дълга е достигнало 57,3 % и поради погасяването на заем през 2009 г. ще намалее до 53,2 %, за да достигне до 55,2 % през 2010 г. Съгласно посочените данни в допълнението от декември 2008 г. вече се смята, че очакваното номинално салдо през 2009 г. и 2010 г. ще бъде значително по-ниско от заложените в програмата цели (дефицит от 1,2 %, съответно 2,4 %). Това предполага, че планираното салдо за 2011 г. може също да се нуждае от актуализация. |
| --- | --- |

(7)

Основната цел на бюджетната стратегия на програмата е постигането на структурен излишък, т.е. коригиран спрямо фазата на икономическия цикъл излишък, без еднократни и други временни мерки, в размер на 1 % от БВП в края на периода на програмата. Във връзка с това Нидерландия ще спазва през целия период на програмата своята средносрочна цел по отношение на състоянието на бюджета — структурен дефицит между 0,5 % и 1 % от БВП. В програмата се предвижда номиналният бюджетен излишък да спадне от 1,2 % през 2009 г. на 0,8 % от БВП през 2010 г. и да се увеличи през 2011 г. на 1,1 % от БВП. Очаква се първичното салдо да следва сходен модел на развитие. Предвижда се брутният държавен дълг, оценен на 42,1 % от БВП през 2008 г., да намалее с 6 процентни пункта за периода на програмата. Тези прогнози обаче бяха изготвени преди операциите на правителството за стабилизиране на финансовите пазари и поради това не ги вземат под внимание. Тези операции, между които закупуването на Fortis Bank Netherlands и банковата рекапитализация, доведоха до нарастване на съотношението на държавния дълг към БВП за 2008 г. от около 15 роцентни пункта. По-конкретно, според междинната прогноза на службите на Комисията през 2008 г. съотношението на дълга е достигнало 57,3 % и поради погасяването на заем през 2009 г. ще намалее до 53,2 %, за да достигне до 55,2 % през 2010 г. Съгласно посочените данни в допълнението от декември 2008 г. вече се смята, че очакваното номинално салдо през 2009 г. и 2010 г. ще бъде значително по-ниско от заложените в програмата цели (дефицит от 1,2 %, съответно 2,4 %). Това предполага, че планираното салдо за 2011 г. може също да се нуждае от актуализация.

| (8) | Съществува (значителен) риск от постигане на по-лоши от предвидените в програмата бюджетни резултати. На първо място, макроикономическата прогноза е основана на подчертано благоприятни предвиждания за растежа, за което свидетелстват актуалните слаби икономически данни за промишленото производство например. По отношение на икономическия растеж през 2009 г. разликата спрямо междинната прогноза на службите на Комисията достига до 3,25 % от БВП, криейки значителни бюджетни рискове, за което говори и влошеното салдото на консолидирания държавен бюджет в допълнението. Освен това мерките за стимулиране на бюджета, макар и със слабо въздействие, все още не са отразени в бюджетните цели на програмата. Освен прякото въздействие върху бюджета мерките, свързани с предоставянето на гаранции, водят до значителен непряк риск, в случай че те масово бъдат използвани. И накрая, приходите от газ могат да крият риск за бюджетните резултати, тъй като в програмата те са базирани върху по-оптимистична хипотеза за развитието на цената на петрола спрямо междинната прогноза на службите на Комисията. С оглед на отрицателните рискове за бюджетните цели и значителния размер на гаранциите, предоставени на банковия сектор, съществува голяма опасност съотношението на дълга да бъде по-неблагоприятно от предвиденото в програмата. |
| --- | --- |

(8)

Съществува (значителен) риск от постигане на по-лоши от предвидените в програмата бюджетни резултати. На първо място, макроикономическата прогноза е основана на подчертано благоприятни предвиждания за растежа, за което свидетелстват актуалните слаби икономически данни за промишленото производство например. По отношение на икономическия растеж през 2009 г. разликата спрямо междинната прогноза на службите на Комисията достига до 3,25 % от БВП, криейки значителни бюджетни рискове, за което говори и влошеното салдото на консолидирания държавен бюджет в допълнението. Освен това мерките за стимулиране на бюджета, макар и със слабо въздействие, все още не са отразени в бюджетните цели на програмата. Освен прякото въздействие върху бюджета мерките, свързани с предоставянето на гаранции, водят до значителен непряк риск, в случай че те масово бъдат използвани. И накрая, приходите от газ могат да крият риск за бюджетните резултати, тъй като в програмата те са базирани върху по-оптимистична хипотеза за развитието на цената на петрола спрямо междинната прогноза на службите на Комисията. С оглед на отрицателните рискове за бюджетните цели и значителния размер на гаранциите, предоставени на банковия сектор, съществува голяма опасност съотношението на дълга да бъде по-неблагоприятно от предвиденото в програмата.

| (9) | Дългосрочното въздействие на застаряването на населението в Нидерландия върху бюджета е по-високо от средното за ЕС. Предвиденото бъдещо увеличение на данъчните приходи като дял от БВП, дължащо се на отложеното облагане на пенсиите от частни пенсионни фондове, частично би компенсирало нарастването на публичните разходи в дългосрочен план. Оцененото в програмата състояние на бюджета през 2008 г., което е по-добро спрямо началното състояние в предишната програма, допринася за компенсиране на предвиденото дългосрочно въздействие на застаряването на населението върху бюджета, но е недостатъчно за пълно покриване на бъдещ натиск за извършване на разходи. По-високите първични излишъци в средносрочен план и прилагането на мерки за реформа, ограничаващи предвижданото увеличение на свързаните с възрастта разходи, биха допринесли за намаляване на средносрочните рискове за устойчивостта на публичните финанси. Финансовата криза също може да има неблагоприятно въздействие върху дългосрочната устойчивост на публичните финанси чрез прилаганите от Нидерландия схеми за стабилизиране на финансовия сектор (рекапитализация, гаранции), основно поради въздействието им върху държавния дълг, въпреки че някои от разходите в рамките на правителствената подкрепа биха могли да бъдат компенсирани в бъдеще. |
| --- | --- |

(9)

Дългосрочното въздействие на застаряването на населението в Нидерландия върху бюджета е по-високо от средното за ЕС. Предвиденото бъдещо увеличение на данъчните приходи като дял от БВП, дължащо се на отложеното облагане на пенсиите от частни пенсионни фондове, частично би компенсирало нарастването на публичните разходи в дългосрочен план. Оцененото в програмата състояние на бюджета през 2008 г., което е по-добро спрямо началното състояние в предишната програма, допринася за компенсиране на предвиденото дългосрочно въздействие на застаряването на населението върху бюджета, но е недостатъчно за пълно покриване на бъдещ натиск за извършване на разходи. По-високите първични излишъци в средносрочен план и прилагането на мерки за реформа, ограничаващи предвижданото увеличение на свързаните с възрастта разходи, биха допринесли за намаляване на средносрочните рискове за устойчивостта на публичните финанси. Финансовата криза също може да има неблагоприятно въздействие върху дългосрочната устойчивост на публичните финанси чрез прилаганите от Нидерландия схеми за стабилизиране на финансовия сектор (рекапитализация, гаранции), основно поради въздействието им върху държавния дълг, въпреки че някои от разходите в рамките на правителствената подкрепа биха могли да бъдат компенсирани в бъдеще.

| (10) | През 1994 г. Нидерландия въведе базирана върху тренда бюджетна рамка, която доказа своята висока ефективност (3). Настоящото правителство потвърди тази рамка, но в началото на неговия мандат през 2007 г. (4) бяха извършени някои незначителни корекции. На по-скорошен етап, през ноември 2008 г., фискалното правило бе променено по начин, изключващ от тавана на разходите всички възможни разходи и неданъчни приходи, произтичащи от интервенции във финансовия сектор (5). Освен това, ако вследствие на тези операции на правителството бъде достигнато предупредителното ниво (6) на дефицит от 2 % от БВП, няма да бъдат предприети коригиращи мерки. Това допълнително бюджетно правило има за цел да минимизира въздействието на предприетите в отговор на финансовата криза мерки върху нормалния бюджетен процес на вземане на решения. За тази промяна на правилата не е определен краен срок. Също така правителството обяви реформа на методологията по отношение на бюджетното третиране на неданъчни приходи от газ от 2012 г. За периода 2008-2011 г. максималното количество на преходи от газ, които могат да се използват за разходи, е фиксирано. |
| --- | --- |

(10)

През 1994 г. Нидерландия въведе базирана върху тренда бюджетна рамка, която доказа своята висока ефективност (3). Настоящото правителство потвърди тази рамка, но в началото на неговия мандат през 2007 г. (4) бяха извършени някои незначителни корекции. На по-скорошен етап, през ноември 2008 г., фискалното правило бе променено по начин, изключващ от тавана на разходите всички възможни разходи и неданъчни приходи, произтичащи от интервенции във финансовия сектор (5). Освен това, ако вследствие на тези операции на правителството бъде достигнато предупредителното ниво (6) на дефицит от 2 % от БВП, няма да бъдат предприети коригиращи мерки. Това допълнително бюджетно правило има за цел да минимизира въздействието на предприетите в отговор на финансовата криза мерки върху нормалния бюджетен процес на вземане на решения. За тази промяна на правилата не е определен краен срок. Също така правителството обяви реформа на методологията по отношение на бюджетното третиране на неданъчни приходи от газ от 2012 г. За периода 2008-2011 г. максималното количество на преходи от газ, които могат да се използват за разходи, е фиксирано.

| (11) | С оглед на стабилизирането на финансовия сектор правителството на Нидерландия предприе редица мерки. На първо място то увеличи сумата, обхваната от схемата за гарантиране на депозитите до100 000 EUR. На второ място въведена бе схема за гарантиране на депозитите на стойност 200 милиарда EUR (33 % от БВП) за средносрочни дългови инструменти от банките. Целта на схемата е да подобри достъпа на банките до финансиране. Трето, създаден бе фонд от 20 милиарда евро (3,3 % от БВП), който ще бъде използван за рекапитализация на финансовите институции. И накрая, правителството национализира една голяма банка и предостави кредитна линия (back-up facility) в подкрепа на друга финансова институция. |
| --- | --- |

(11)

С оглед на стабилизирането на финансовия сектор правителството на Нидерландия предприе редица мерки. На първо място то увеличи сумата, обхваната от схемата за гарантиране на депозитите до100 000 EUR. На второ място въведена бе схема за гарантиране на депозитите на стойност 200 милиарда EUR (33 % от БВП) за средносрочни дългови инструменти от банките. Целта на схемата е да подобри достъпа на банките до финансиране. Трето, създаден бе фонд от 20 милиарда евро (3,3 % от БВП), който ще бъде използван за рекапитализация на финансовите институции. И накрая, правителството национализира една голяма банка и предостави кредитна линия (back-up facility) в подкрепа на друга финансова институция.

| (12) | В съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване, договорен от Европейския съвет през декември, Нидерландия прие мерки за стимулиране на частните инвестиции чрез данъчни облекчения и кредитни гаранции, закрила на заетостта чрез възможност за временно понижаване на отработените часове, подобряване на процеса на кредитиране чрез предоставяне на гаранции и намаляване на осигурителните вноски. Тези мерки са навременни и целенасочени, съответстват на Европейския план за икономическо възстановяване и имат отчасти временен характер. Поради това не би следвало да имат значително влияние върху дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Поради широкообхватните ангажименти по пакетите за спасяване на финансовия сектор и отчитайки благоприятното начално състояние на държавния дълг и бюджетното салдо, както и очакваните трудности във връзка със спасяването на финансовия сектор, размерът на пакета за фискално стимулиране остава скромен (0,5 % от БВП). Актуализирането на програмата за стабилност също включва серия от структурни мерки, които стимулират търсенето, но също така са съвместими с дългосрочната програма за реформа на политиката. Понижаването на осигурителните вноски има за цел да разшири търсенето, като едновременно увеличи предлагането на работна сила. Освен това, за да се ограничи съкращаването на работни места и да се улесни преходът на пазара на труда, следва да се създадат центрове за мобилност, базирани върху публично-частно партньорство. Тези мерки са свързани със средносрочната програма за реформи и специфичните препоръки към страната, отправени от Комисията на 28 януари 2009 г. съгласно Лисабонската стратегия за растеж и работни места. |
| --- | --- |

(12)

В съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване, договорен от Европейския съвет през декември, Нидерландия прие мерки за стимулиране на частните инвестиции чрез данъчни облекчения и кредитни гаранции, закрила на заетостта чрез възможност за временно понижаване на отработените часове, подобряване на процеса на кредитиране чрез предоставяне на гаранции и намаляване на осигурителните вноски. Тези мерки са навременни и целенасочени, съответстват на Европейския план за икономическо възстановяване и имат отчасти временен характер. Поради това не би следвало да имат значително влияние върху дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Поради широкообхватните ангажименти по пакетите за спасяване на финансовия сектор и отчитайки благоприятното начално състояние на държавния дълг и бюджетното салдо, както и очакваните трудности във връзка със спасяването на финансовия сектор, размерът на пакета за фискално стимулиране остава скромен (0,5 % от БВП). Актуализирането на програмата за стабилност също включва серия от структурни мерки, които стимулират търсенето, но също така са съвместими с дългосрочната програма за реформа на политиката. Понижаването на осигурителните вноски има за цел да разшири търсенето, като едновременно увеличи предлагането на работна сила. Освен това, за да се ограничи съкращаването на работни места и да се улесни преходът на пазара на труда, следва да се създадат центрове за мобилност, базирани върху публично-частно партньорство. Тези мерки са свързани със средносрочната програма за реформи и специфичните препоръки към страната, отправени от Комисията на 28 януари 2009 г. съгласно Лисабонската стратегия за растеж и работни места.

| (13) | През 2009 г. фискалната позиция, измерена чрез промяната в структурното салдо и при отчитане на рисковете за бюджетни прогнози, е експанзионистична. Това е до голяма степен в съответствие с Пакта за стабилност и растеж, който посочва, че при благоприятна икономическа конюнктура корекцията следва да бъде по-висока, а при неблагоприятна икономическа конюнктура — по-ниска. На фона на значителните рискове, свързани с развитието на държавния дълг и бюджетното салдо, все пак съществува риск от неблагоприятно въздействие върху дългосрочната стабилност на публичните финанси вследствие на тяхното влошаване. От друга страна, очаква се дългосрочната стабилност в известна степен да се подобри вследствие на планираните мерки за допълнително насърчаване на участието на пазара на труда, в т.ч. постепенното премахване на прехвърляемостта на общия данъчен кредит и въвеждане на данъчен кредит въз основа на получения трудов доход, целящи осигуряване на справедливо заплащане на ниско квалифицирания труд. И накрая, предвид рисковете пред горепосочените прогнози за дълга съотношението на дълга може да се отклони от референтната стойност през програмния период. |
| --- | --- |

(13)

През 2009 г. фискалната позиция, измерена чрез промяната в структурното салдо и при отчитане на рисковете за бюджетни прогнози, е експанзионистична. Това е до голяма степен в съответствие с Пакта за стабилност и растеж, който посочва, че при благоприятна икономическа конюнктура корекцията следва да бъде по-висока, а при неблагоприятна икономическа конюнктура — по-ниска. На фона на значителните рискове, свързани с развитието на държавния дълг и бюджетното салдо, все пак съществува риск от неблагоприятно въздействие върху дългосрочната стабилност на публичните финанси вследствие на тяхното влошаване. От друга страна, очаква се дългосрочната стабилност в известна степен да се подобри вследствие на планираните мерки за допълнително насърчаване на участието на пазара на труда, в т.ч. постепенното премахване на прехвърляемостта на общия данъчен кредит и въвеждане на данъчен кредит въз основа на получения трудов доход, целящи осигуряване на справедливо заплащане на ниско квалифицирания труд. И накрая, предвид рисковете пред горепосочените прогнози за дълга съотношението на дълга може да се отклони от референтната стойност през програмния период.

| (14) | По отношение на посочените в кодекса на програмите за стабилност и за сближаване изисквания за предоставянето на данни, програмата предоставя всички задължителни и повечето от незадължителните данни. |
| --- | --- |

(14)

По отношение на посочените в кодекса на програмите за стабилност и за сближаване изисквания за предоставянето на данни, програмата предоставя всички задължителни и повечето от незадължителните данни.

Общото заключение е, че началното състояние на бюджета на Нидерландия е стабилно. Поради предвидения рязък спад на икономиката салдото на консолидирания държавен бюджет отново ще стане отрицателно след няколкогодишен период на излишък. В резултат на мерките, предприети в подкрепа на финансовия сектор, съотношението на брутния държавен дълг нарасна значително. След 2009 г. съществуват значителни рискове от постигане на по-лоши от предвидените в програмата бюджетни цели, основно поради подчертано благоприятния базов икономически сценарий, което вече се потвърждава от актуалната информация (7).

С оглед на изразената оценка Нидерландия се приканва да прилага фискалната политика за 2009 г. съгласно планираното в съответствие с Европейския фонд за възстановяване на икономиката и в рамките на програмата за стабилност и растеж, да ограничи риска от значително допълнително влошаване на фискалното салдо през 2010 г. във връзка с най-новите прогнози и съответно да се движи към своята средносрочна цел от 2011 г.

Съпоставяне на основните макроикономически и бюджетни прогнози

| | | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | ПС декември 2008 г. | 3,5 | 2,25 | 1,25 | 2 | 2 |
| KOM януари 2009 г. | 3,5 | 1,9 | – 2,0 | 0,2 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | 2,75 | 2,5 | 1,75 | 1,75 | н.д. |
| Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)
  (%) | ПС декември 2008 г. | 1,6 | 2,5 | 3,25 | 2 | 2 |
| КOM януари 2009 г. | 1,6 | 2,2 | 1,9 | 1,8 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | 1,5 | 2,25 | 2 | 2 | н.д. |
| Разлика между фактическия и потенциалния БВП (8)

  (% от потенциалния БВП) | ПС декември 2008 г. | 0,9 | 0,7 | – 0,1 | – 0,5 | – 0,6 |
| КOM януари 2009 г. (9) | 2,1 | 2,1 | – 1,2 | – 2,2 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | 1,6 | 2,3 | 2,7 | н.д. | н.д. |
| Нетни предоставени/получени заеми на/от останалия свят
  (% от БВП) | ПС декември 2008 г. | 9,5 | 8,5 | 9,5 | 7,5 | 8,0 |
| КOM януари 2009 г. | 9,4 | 7,7 | 5,9 | 5,4 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | 6,6 | 6,5 | 7,2 | 7,5 | н.д. |
| Приходи на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС декември 2008 г. | 45,6 | 46,6 | 46,3 | 46,1 | 46,3 |
| КOM януари 2009 г. | 45,6 | 46,8 | 46,1 | 45,6 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | 45,9 | 46,9 | 46,9 | 47,2 | н.д. |
| Разходи на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС декември 2008 г. | 45,3 | 45,4 | 45,1 | 45,3 | 45,2 |
| КOM януари 2009 г. | 45,3 | 45,7 | 47,4 | 48,3 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | 46,3 | 46,4 | 46,3 | 46,5 | н.д. |
| Салдо на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС декември 2008 г. | 0,3 | 1,2 | 1,2 | 0,8 | 1,1 |
| КOM януари 2009 г. | 0,3 | 1,1 | – 1,4 | – 2,7 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | – 0,4 | 0,5 | 0,6 | 0,7 | н.д. |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПС декември 2008 г. | 2,6 | 3,4 | 3,30 | 2,9 | 3,1 |
| КOM януари 2009 г. | 2,6 | 3,5 | 1,2 | – 0,2 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | 1,8 | 2,7 | 2,7 | 2,7 | н.д. |
| Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (8)

  (% от БВП) | ПС декември 2008 г. | – 0,1 | 0,8 | 1,3 | 1,1 | 1,5 |
| КOM януари 2009 г. | – 0,8 | 0,0 | – 0,7 | – 1,5 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | – 0,2 | 0,5 | 1,1 | н.д. | н.д, |
| Структурно салдо (10)

  (% от БВП) | ПС декември 2008 г. | – 0,1 | 0,8 | 1,0 | 1,1 | 1,5 |
| КOM януари 2009 г. | – 0,8 | 0,0 | – 1,0 | – 1,5 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | – 0,2 | 0,5 | 0,7 | н.д. | н.д, |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПС декември 2008 г. | 45,7 | 42,1 | 39,6 | 38,0 | 36,2 |
| КOM януари 2009 г. | 45,7 | 57,3 | 53,2 | 55,2 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | 46,8 | 45 | 43 | 41,2 | н.д. |
| Програма за стабилност (ПС); междинни прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията. |

2007 г.

2008 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

Реален БВП

(промяна в %)

ПС декември 2008 г.

3,5

2,25

1,25

2

2

KOM януари 2009 г.

3,5

1,9

– 2,0

0,2

н.д.

ПС ноември 2007 г.

2,75

2,5

1,75

1,75

н.д.

Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)

(%)

ПС декември 2008 г.

1,6

2,5

3,25

2

2

КOM януари 2009 г.

1,6

2,2

1,9

1,8

н.д.

ПС ноември 2007 г.

1,5

2,25

2

2

н.д.

Разлика между фактическия и потенциалния БВП (8)

(% от потенциалния БВП)

ПС декември 2008 г.

0,9

0,7

– 0,1

– 0,5

– 0,6

КOM януари 2009 г. (9)

2,1

2,1

– 1,2

– 2,2

н.д.

ПС ноември 2007 г.

1,6

2,3

2,7

н.д.

н.д.

Нетни предоставени/получени заеми на/от останалия свят

(% от БВП)

ПС декември 2008 г.

9,5

8,5

9,5

7,5

8,0

КOM януари 2009 г.

9,4

7,7

5,9

5,4

н.д.

ПС ноември 2007 г.

6,6

6,5

7,2

7,5

н.д.

Приходи на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС декември 2008 г.

45,6

46,6

46,3

46,1

46,3

КOM януари 2009 г.

45,6

46,8

46,1

45,6

н.д.

ПС ноември 2007 г.

45,9

46,9

46,9

47,2

н.д.

Разходи на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС декември 2008 г.

45,3

45,4

45,1

45,3

45,2

КOM януари 2009 г.

45,3

45,7

47,4

48,3

н.д.

ПС ноември 2007 г.

46,3

46,4

46,3

46,5

н.д.

Салдо на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС декември 2008 г.

0,3

1,2

1,2

0,8

1,1

КOM януари 2009 г.

0,3

1,1

– 1,4

– 2,7

н.д.

ПС ноември 2007 г.

– 0,4

0,5

0,6

0,7

н.д.

Първично салдо

(% от БВП)

ПС декември 2008 г.

2,6

3,4

3,30

2,9

3,1

КOM януари 2009 г.

2,6

3,5

1,2

– 0,2

н.д.

ПС ноември 2007 г.

1,8

2,7

2,7

2,7

н.д.

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (8)

(% от БВП)

ПС декември 2008 г.

– 0,1

0,8

1,3

1,1

1,5

КOM януари 2009 г.

– 0,8

0,0

– 0,7

– 1,5

н.д.

ПС ноември 2007 г.

– 0,2

0,5

1,1

н.д.

н.д,

Структурно салдо (10)

(% от БВП)

ПС декември 2008 г.

– 0,1

0,8

1,0

1,1

1,5

КOM януари 2009 г.

– 0,8

0,0

– 1,0

– 1,5

н.д.

ПС ноември 2007 г.

– 0,2

0,5

0,7

н.д.

н.д,

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПС декември 2008 г.

45,7

42,1

39,6

38,0

36,2

КOM януари 2009 г.

45,7

57,3

53,2

55,2

н.д.

ПС ноември 2007 г.

46,8

45

43

41,2

н.д.

Програма за стабилност (ПС); междинни прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Документите, цитирани в настоящия текст, могат да бъдат намерени на следния уебсайт:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  При оценката се отчита най-вече междинната прогноза на службите на Комисията от януари 2009 г., но и други данни, които са станали известни впоследствие.

(3)  Това се подкрепя от факта, че след 1994 г. средният бюджетен дефицит е 1,1 % от БВП, т.е. по-нисък от средния за еврозоната — 2,3 % от БВП. В допълнение, определената в съответните бюджетни меморандуми бюджетна цел не бе постигната само през три от годините.

(4)  За описанието на тези мерки виж макро-фискалната оценка на програмата за стабилност на Нидерландия (актуализация от ноември 2007 г.), раздел 6.

(5)  Таванът на разходите в Нидерландия се състои от разходи и неданъчни приходи.

(6)  Предназначението на предупредителното ниво е дефицитът на консолидирания държавен бюджет да не надхвърли прага от 3 % от БВП. Ако се очаква бюджетният дефицит да надхвърли това ниво, трябва да се предприемат коригиращи мерки, за да се предотврати възникването на прекомерен дефицит. Това бе въведено през 2004 г. в отговор на прекомерния дефицит през 2003 г. Първоначално предупредителното ниво бе установено на дефицит от 2,5 % от БВП. През 2007 г. то бе понижено до 2,0 % от БВП.

(7)  Националната служба за анализ на икономическата политика (CPB) публикува на 17 февруари 2009 г. нова прогноза, в която предвижда спад на икономическия растеж до – 3,5 % през 2009 г. и – 0,25 % през 2010 г. и на салдото на консолидирания бюджет до – 2,9 % от БВП през 2009 г. и – 5,4 % от GDP г. през 2010 г.

(8)  Разлики между фактическия и потенциалния БВП и коригирани спрямо фазата на икономическия цикъл салда от програмите, както са преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в програмите.

(9)  Въз основа на оценката за потенциален растеж от съответно 1,7 %, 1,8 %, 1,3 % и 1,2 % през периода 2007-2010 г.

(10)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки. Еднократните и другите временни мерки са в размер на 0,3 % от БВП през 2009 г.; водещи до намаляване на дефицита според последната по дата програма и междинните прогнози на службите на Комисията от януари.

Източник:

Програма за стабилност (ПС); междинни прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

| 21.3.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 68/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 68/33

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

от 10 март 2009 г.

относно актуализираната програма за сближаване на Обединеното кралство от 2008/2009 г. до 2013/2014 г.

(2009/C 68/07)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултации с Икономическия и финансов комитет,

ИЗДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 10 март 2009 г. Съветът разгледа актуализираната програма за сближаване на Обединеното кралство за периода от 2008/2009 г. до 2013/2014 г. |
| --- | --- |

(1)

На 10 март 2009 г. Съветът разгледа актуализираната програма за сближаване на Обединеното кралство за периода от 2008/2009 г. до 2013/2014 г.

| (2) | След няколко години на стабилен растеж, дължащ се основно на вътрешното търсене, икономическата дейност в Обединеното кралство отбеляза рязък спад през 2008 г. Последиците от световната финансова криза, заедно с резкия спад на вътрешния пазар на недвижими имоти, засилиха въздействието на рецесията върху икономиката. В отговор на икономическата и финансова криза правителството на Обединеното кралство прие редица мерки за осигуряване на стабилността на финансовия сектор и за стимулиране на кредитирането на домакинствата и предприятията. През ноември 2008 г., в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване, приет от Европейския съвет през декември 2008 г., правителството въведе пакет от фискални стимули на обща стойност 0,25 % от БВП през 2008 г. и 1,5 % през 2009 г., като същевременно предостави възможност автоматичните стабилизатори да действат пълноценно. Английската централна банка предприе експанзионистична парична политика чрез последователни намаления на лихвения процент (от 5,75 % през юли 2007 г. до 1 % в момента) и чрез увеличаване на баланса си. Номиналният ефективен обменен курс на британската лира се обезцени с повече от 20 % през 2008 г. Комбинираният ефект от забавянето на икономическия растеж, спада на цените на активите и експанзионистичната фискална политика доведоха до значително влошаване на публичните финанси на Обединеното кралство. Бързото влошаване на първичното салдо на държавния бюджет, който вече бе в състояние на дефицит още в периода непосредствено преди кризата, се отрази на възможностите на Обединеното кралство да поддържа експанзионистичната фискална политика, като същевременно осигурява устойчивост на бюджета. В своя бюджет от март 2008 г. Обединеното кралство посочи планиран бюджетен дефицит през 2008/2009 г. над референтната стойност от 3 % от БВП, което доведе до откриването на процедура при прекомерен дефицит през юни 2008 г. |
| --- | --- |

(2)

След няколко години на стабилен растеж, дължащ се основно на вътрешното търсене, икономическата дейност в Обединеното кралство отбеляза рязък спад през 2008 г. Последиците от световната финансова криза, заедно с резкия спад на вътрешния пазар на недвижими имоти, засилиха въздействието на рецесията върху икономиката. В отговор на икономическата и финансова криза правителството на Обединеното кралство прие редица мерки за осигуряване на стабилността на финансовия сектор и за стимулиране на кредитирането на домакинствата и предприятията. През ноември 2008 г., в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване, приет от Европейския съвет през декември 2008 г., правителството въведе пакет от фискални стимули на обща стойност 0,25 % от БВП през 2008 г. и 1,5 % през 2009 г., като същевременно предостави възможност автоматичните стабилизатори да действат пълноценно. Английската централна банка предприе експанзионистична парична политика чрез последователни намаления на лихвения процент (от 5,75 % през юли 2007 г. до 1 % в момента) и чрез увеличаване на баланса си. Номиналният ефективен обменен курс на британската лира се обезцени с повече от 20 % през 2008 г. Комбинираният ефект от забавянето на икономическия растеж, спада на цените на активите и експанзионистичната фискална политика доведоха до значително влошаване на публичните финанси на Обединеното кралство. Бързото влошаване на първичното салдо на държавния бюджет, който вече бе в състояние на дефицит още в периода непосредствено преди кризата, се отрази на възможностите на Обединеното кралство да поддържа експанзионистичната фискална политика, като същевременно осигурява устойчивост на бюджета. В своя бюджет от март 2008 г. Обединеното кралство посочи планиран бюджетен дефицит през 2008/2009 г. над референтната стойност от 3 % от БВП, което доведе до откриването на процедура при прекомерен дефицит през юни 2008 г.

| (3) | Програмата съдържа два макроикономически сценария: основен сценарий и по-предпазлив алтернативен сценарий, основан на тенденция за растеж с четвърт процентни пункта по-нисък от този при основния сценарий. Прогнозите за публичните финанси се основават на алтернативния сценарий, който е считан за референтен при оценката на актуализираната програма. Този сценарий предвижда започналата през втората половина на 2008 г. рецесия да продължи през първата половина на 2009 г., така че в програмата се предвижда реалният БВП да намалее с 0,25 % през 2008/2009 г. и с още 0,5 % през 2009/2010 г. След това се очаква възстановяване на растежа на БВП до 2 % през 2010/2011 г. и до 3 % годишно след 2011/2012 г. С оглед на бързото влошаване на макроикономическите перспективи през изминалите месеци, дори и този по-предпазлив сценарий, финализиран през ноември 2008 г., сега изглежда основан на твърде благоприятни прогнози за растежа, особено за 2009/2010 г. и 2010/2011 г. (2) Очакванията в програмата за положително въздействие на пакета от фискални стимули върху растежа на БВП на стойност около половин процентен пункт през 2009 г. са в съответствие с прогнозите на службите на Комисията. Предвижданията относно инфлацията са малко по-високи от тези в междинната прогноза на службите на Комисията от януари 2009 г. |
| --- | --- |

(3)

Програмата съдържа два макроикономически сценария: основен сценарий и по-предпазлив алтернативен сценарий, основан на тенденция за растеж с четвърт процентни пункта по-нисък от този при основния сценарий. Прогнозите за публичните финанси се основават на алтернативния сценарий, който е считан за референтен при оценката на актуализираната програма. Този сценарий предвижда започналата през втората половина на 2008 г. рецесия да продължи през първата половина на 2009 г., така че в програмата се предвижда реалният БВП да намалее с 0,25 % през 2008/2009 г. и с още 0,5 % през 2009/2010 г. След това се очаква възстановяване на растежа на БВП до 2 % през 2010/2011 г. и до 3 % годишно след 2011/2012 г. С оглед на бързото влошаване на макроикономическите перспективи през изминалите месеци, дори и този по-предпазлив сценарий, финализиран през ноември 2008 г., сега изглежда основан на твърде благоприятни прогнози за растежа, особено за 2009/2010 г. и 2010/2011 г. (2) Очакванията в програмата за положително въздействие на пакета от фискални стимули върху растежа на БВП на стойност около половин процентен пункт през 2009 г. са в съответствие с прогнозите на службите на Комисията. Предвижданията относно инфлацията са малко по-високи от тези в междинната прогноза на службите на Комисията от януари 2009 г.

| (4) | За 2008/2009 г. в междинната прогноза на службите на Комисията от януари 2009 г. дефицитът на консолидирания държавен бюджет се оценява на 5,7 % от БВП, а в програмата — на 5,5 %, спрямо 2,9 % от БВП според прогнозите в предходната актуализация на програмата за сближаване. Неочакваното увеличение на дефицита на държавния бюджет е отражение на коригираните надолу прогнози за растежа на приходите поради сериозното влошаване на макроикономическата среда и действието на автоматичните стабилизатори. Резкият спад на сделките с жилищна собственост и падащите цени на жилищата са причина за по-ниски от очакваните приходи от държавни такси с около половин процент от БВП през 2008/2009 г., а приходите от корпоративните подоходни данъци, които представляваха една четвърт от увеличението на данъчните приходи за петте години до 2007/2008 г., рязко намаляха поради влошаването на рентабилността на финансовия сектор. По отношение на разходите актуализираната програма предвижда увеличение на държавните капиталови разходи с 0,2 % от БВП в сравнение с предходната програма, което отразява предприетите действия в подкрепа на икономиката, а лихвените плащания са на път да надвишат прогнозните поради въздействието на по-високата инфлация върху разходите по погасяването на дълга по индексирани ценни книжа. Освен това дискреционните мерки, обявени от правителството на Обединеното кралство след актуализацията през 2007 г., ще увеличават очаквания дефицит през 2008/2009 г. с около половин процентен пункт, включително чрез обявеното през май 2008 г. намаляване на подоходните данъци за физическите лица, чрез намаляване на стандартната ставка за ДДС и чрез допълнителни плащания в полза на пенсионерите. През 2008/2009 г. се очаква брутният държавен дълг да се увеличи с почти 10 процентни пункта до близо 53 % от БВП, половината от които отразяват интервенциите на държавния финансов сектор, които не засягат пряко дефицита. |
| --- | --- |

(4)

За 2008/2009 г. в междинната прогноза на службите на Комисията от януари 2009 г. дефицитът на консолидирания държавен бюджет се оценява на 5,7 % от БВП, а в програмата — на 5,5 %, спрямо 2,9 % от БВП според прогнозите в предходната актуализация на програмата за сближаване. Неочакваното увеличение на дефицита на държавния бюджет е отражение на коригираните надолу прогнози за растежа на приходите поради сериозното влошаване на макроикономическата среда и действието на автоматичните стабилизатори. Резкият спад на сделките с жилищна собственост и падащите цени на жилищата са причина за по-ниски от очакваните приходи от държавни такси с около половин процент от БВП през 2008/2009 г., а приходите от корпоративните подоходни данъци, които представляваха една четвърт от увеличението на данъчните приходи за петте години до 2007/2008 г., рязко намаляха поради влошаването на рентабилността на финансовия сектор. По отношение на разходите актуализираната програма предвижда увеличение на държавните капиталови разходи с 0,2 % от БВП в сравнение с предходната програма, което отразява предприетите действия в подкрепа на икономиката, а лихвените плащания са на път да надвишат прогнозните поради въздействието на по-високата инфлация върху разходите по погасяването на дълга по индексирани ценни книжа. Освен това дискреционните мерки, обявени от правителството на Обединеното кралство след актуализацията през 2007 г., ще увеличават очаквания дефицит през 2008/2009 г. с около половин процентен пункт, включително чрез обявеното през май 2008 г. намаляване на подоходните данъци за физическите лица, чрез намаляване на стандартната ставка за ДДС и чрез допълнителни плащания в полза на пенсионерите. През 2008/2009 г. се очаква брутният държавен дълг да се увеличи с почти 10 процентни пункта до близо 53 % от БВП, половината от които отразяват интервенциите на държавния финансов сектор, които не засягат пряко дефицита.

| (5) | Последната актуализация на програмата предвижда увеличение на дефицита на консолидирания държавен бюджет през 2009/2010 г. с 2,75 процентни пункта до 8,2 % от БВП, в сравнение с междинната прогноза на службите на Комисията за 9,5 % от БВП. Предвижда се намаляване на държавните приходи с около 2 % в номинално изражение, докато разходите се очаква да се увеличат с почти 5 %. Програмата предвижда, че забавянето на дейността на финансовия сектор и на жилищния пазар ще намали държавните приходи, включително и приходите от данъка върху доходите от финансовия сектор на физически лица, с общо 1,5 процентни пункта от БВП между 2007/2008 г. и 2009/2010 г. Бюджетните прогнози включват също мерки за фискално стимулиране на стойност около 1 % от БВП през 2009/2010 г., включително временно понижаване на стандартната ставка на ДДС, което представлява половината от пакета от стимули от ноември 2008 г., както и концентриране на инвестиционните разходи на ранен етап. Структурният дефицит през 2009/2010 г., който е определен като коригираното спрямо фазата на икономическия цикъл бюджетно салдо, изчислено в съответствие с общоприетата методология, без еднократните и други временни мерки, се очаква да се влоши с около 2 процентни пункта. Този спад отразява в почти еднаква степен комбинираното въздействие на експанзионистичните фискални мерки и на еластичността на данъците вследствие на свиването на дейността на финансовия сектор и на жилищния пазар, които преди забавянето на икономическия растеж бяха източници на високи данъчни приходи. |
| --- | --- |

(5)

Последната актуализация на програмата предвижда увеличение на дефицита на консолидирания държавен бюджет през 2009/2010 г. с 2,75 процентни пункта до 8,2 % от БВП, в сравнение с междинната прогноза на службите на Комисията за 9,5 % от БВП. Предвижда се намаляване на държавните приходи с около 2 % в номинално изражение, докато разходите се очаква да се увеличат с почти 5 %. Програмата предвижда, че забавянето на дейността на финансовия сектор и на жилищния пазар ще намали държавните приходи, включително и приходите от данъка върху доходите от финансовия сектор на физически лица, с общо 1,5 процентни пункта от БВП между 2007/2008 г. и 2009/2010 г. Бюджетните прогнози включват също мерки за фискално стимулиране на стойност около 1 % от БВП през 2009/2010 г., включително временно понижаване на стандартната ставка на ДДС, което представлява половината от пакета от стимули от ноември 2008 г., както и концентриране на инвестиционните разходи на ранен етап. Структурният дефицит през 2009/2010 г., който е определен като коригираното спрямо фазата на икономическия цикъл бюджетно салдо, изчислено в съответствие с общоприетата методология, без еднократните и други временни мерки, се очаква да се влоши с около 2 процентни пункта. Този спад отразява в почти еднаква степен комбинираното въздействие на експанзионистичните фискални мерки и на еластичността на данъците вследствие на свиването на дейността на финансовия сектор и на жилищния пазар, които преди забавянето на икономическия растеж бяха източници на високи данъчни приходи.

| (6) | В актуализацията на програмата не се посочва средносрочна цел за бюджетната позиция. Фискалните прогнози в програмата предполагат намаляване на структурния дефицит средно с близо 1 процентен пункт годишно между 2010/2011 г. и 2013/2014 г. В програмата се представят средносрочни прогнози въз основа на допускане, че няма да има промяна в политиката, и се предвижда постепенно намаление на дефицита на консолидирания държавен бюджет. Според програмата се предвижда номиналният дефицит да се подобрява между 2010/2011 г. и 2013/2014 г. със средно около 1,25 процентни пункта от БВП годишно, достигайки 3,4 % от БВП до края на програмния период. Около три пети от планираната корекция на номиналното салдо между 2010/2011 г. и 2013/2014 г. се дължи на намаляване на дела на разходите. Очаква се годишният номинален растеж на разходите между 2011/2012 г. и 2013/2014 г. да се забави до 4 % спрямо средно 5,25 % през предходните три години, въпреки че рязкото забавяне на растежа на разходите още не е придружено от детайлни планове за разходите на различните ведомства в съответствие с установената практика за тригодишен преглед на разходите. Правителството обяви увеличаване на данъците и на социалноосигурителните вноски, както и повишаване на планираните икономии, свързани с ефикасността, за обществените услуги от 2010/2011 г. нататък. Очаква се брутният държавен дълг да се увеличи с 15,5 процентни пункта в рамките на програмния период, достигайки до 68,5 % от БВП през 2013/2014 г. Според програмата, дългът като дял от БВП следва да спадне след края на програмния период, до 2015/2016 г. |
| --- | --- |

(6)

В актуализацията на програмата не се посочва средносрочна цел за бюджетната позиция. Фискалните прогнози в програмата предполагат намаляване на структурния дефицит средно с близо 1 процентен пункт годишно между 2010/2011 г. и 2013/2014 г. В програмата се представят средносрочни прогнози въз основа на допускане, че няма да има промяна в политиката, и се предвижда постепенно намаление на дефицита на консолидирания държавен бюджет. Според програмата се предвижда номиналният дефицит да се подобрява между 2010/2011 г. и 2013/2014 г. със средно около 1,25 процентни пункта от БВП годишно, достигайки 3,4 % от БВП до края на програмния период. Около три пети от планираната корекция на номиналното салдо между 2010/2011 г. и 2013/2014 г. се дължи на намаляване на дела на разходите. Очаква се годишният номинален растеж на разходите между 2011/2012 г. и 2013/2014 г. да се забави до 4 % спрямо средно 5,25 % през предходните три години, въпреки че рязкото забавяне на растежа на разходите още не е придружено от детайлни планове за разходите на различните ведомства в съответствие с установената практика за тригодишен преглед на разходите. Правителството обяви увеличаване на данъците и на социалноосигурителните вноски, както и повишаване на планираните икономии, свързани с ефикасността, за обществените услуги от 2010/2011 г. нататък. Очаква се брутният държавен дълг да се увеличи с 15,5 процентни пункта в рамките на програмния период, достигайки до 68,5 % от БВП през 2013/2014 г. Според програмата, дългът като дял от БВП следва да спадне след края на програмния период, до 2015/2016 г.

| (7) | Бюджетните резултати са изложени на рискове и могат да бъдат по-ниски от очакваните. Прогнозата на службите на Комисията от януари 2009 г. за икономическия растеж през 2009/2010 г. и 2010/2011 г. е значително по-слаба от тази в програмата, което води до по-висок дефицит през 2010/2011 г. с около 2 процентни пункта в сравнение с дефицита в програмата. Освен това вероятността икономическата дейност през 2010 г. да бъде по-слаба от очакваното в програмата води до риск мерките за стимулиране, които са предвидени като временни, да не бъдат премахнати през 2010 г. В програмата се отбелязва, че в средносрочен план делът на финансовия сектор в икономическата дейност ще бъде по-малък от предвиденото, а има вероятност фискалният компонент в съвкупното търсене да бъде по-нисък. Предвидената в програмата еластичност на приходите след 2010/2011 г. изглежда обаче твърде благоприятна и фискалният компонент в съвкупното търсене може да се окаже дори по-нисък от предвиденото. С оглед на тези негативни рискове вероятно развитието на коефициента на задлъжнялост също ще бъде по-неблагоприятно от прогнозата в програмата след 2009/2010 г., което ще породи риск от повишаване на разходите по погасяването на дълга. Освен това интервенциите на правителството във финансовия сектор също носят риск за по-висок дефицит и/или дълг от очакваното в програмата (3). По-голямата част от увеличението на държавния дълг в резултат на действия в подкрепа на финансовия сектор, което в програмата възлиза на около 5 процентни пункта от БВП, обаче не се очаква да бъде постоянно. След възстановяването на икономиката и стабилизирането на финансовия сектор властите на Обединеното кралство ще трябва да намалят, поне отчасти, увеличението на дълга вследствие на интервенциите във финансовия сектор, като за тази цел използват приходите от продажбата на акции във финансовите институции на частния сектор и приходите от събиране на заеми. |
| --- | --- |

(7)

Бюджетните резултати са изложени на рискове и могат да бъдат по-ниски от очакваните. Прогнозата на службите на Комисията от януари 2009 г. за икономическия растеж през 2009/2010 г. и 2010/2011 г. е значително по-слаба от тази в програмата, което води до по-висок дефицит през 2010/2011 г. с около 2 процентни пункта в сравнение с дефицита в програмата. Освен това вероятността икономическата дейност през 2010 г. да бъде по-слаба от очакваното в програмата води до риск мерките за стимулиране, които са предвидени като временни, да не бъдат премахнати през 2010 г. В програмата се отбелязва, че в средносрочен план делът на финансовия сектор в икономическата дейност ще бъде по-малък от предвиденото, а има вероятност фискалният компонент в съвкупното търсене да бъде по-нисък. Предвидената в програмата еластичност на приходите след 2010/2011 г. изглежда обаче твърде благоприятна и фискалният компонент в съвкупното търсене може да се окаже дори по-нисък от предвиденото. С оглед на тези негативни рискове вероятно развитието на коефициента на задлъжнялост също ще бъде по-неблагоприятно от прогнозата в програмата след 2009/2010 г., което ще породи риск от повишаване на разходите по погасяването на дълга. Освен това интервенциите на правителството във финансовия сектор също носят риск за по-висок дефицит и/или дълг от очакваното в програмата (3). По-голямата част от увеличението на държавния дълг в резултат на действия в подкрепа на финансовия сектор, което в програмата възлиза на около 5 процентни пункта от БВП, обаче не се очаква да бъде постоянно. След възстановяването на икономиката и стабилизирането на финансовия сектор властите на Обединеното кралство ще трябва да намалят, поне отчасти, увеличението на дълга вследствие на интервенциите във финансовия сектор, като за тази цел използват приходите от продажбата на акции във финансовите институции на частния сектор и приходите от събиране на заеми.

| (8) | Въпреки че Обединеното кралство стартира от изходна позиция с относително нисък държавен дълг и дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е близо до средното за ЕС, предвидената в програмата бюджетна позиция през 2008 г., макар и значително по-неблагоприятна от позицията в предишната програма, представлява повишен риск за устойчивостта на публичните финанси, дори и без да се отчита дългосрочното въздействие на застаряването на населението. Възможно е също финансовата криза да окаже негативно въздействие върху дългосрочната устойчивост на публичните финанси, в случай че породените от държавното подпомагане разходи не бъдат напълно компенсирани. Ако предвидената в междинната прогноза на службите на Комисията бюджетна позиция за 2009 г. се възприеме като изходна позиция, проблемите пред устойчивостта на публичните финанси биха нараснали значително. Освен това се очаква до края на програмния период коефициентът на задлъжнялост да надхвърли референтната стойност, предвидена в Договора. Намаляването на първичния дефицит ще допринесе за понижаване на рисковете за дългосрочната устойчивост на публичните финанси, които въз основа на общоприетата методология се оценяват като високи поради големия структурен дефицит към настоящия момент. |
| --- | --- |

(8)

Въпреки че Обединеното кралство стартира от изходна позиция с относително нисък държавен дълг и дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е близо до средното за ЕС, предвидената в програмата бюджетна позиция през 2008 г., макар и значително по-неблагоприятна от позицията в предишната програма, представлява повишен риск за устойчивостта на публичните финанси, дори и без да се отчита дългосрочното въздействие на застаряването на населението. Възможно е също финансовата криза да окаже негативно въздействие върху дългосрочната устойчивост на публичните финанси, в случай че породените от държавното подпомагане разходи не бъдат напълно компенсирани. Ако предвидената в междинната прогноза на службите на Комисията бюджетна позиция за 2009 г. се възприеме като изходна позиция, проблемите пред устойчивостта на публичните финанси биха нараснали значително. Освен това се очаква до края на програмния период коефициентът на задлъжнялост да надхвърли референтната стойност, предвидена в Договора. Намаляването на първичния дефицит ще допринесе за понижаване на рисковете за дългосрочната устойчивост на публичните финанси, които въз основа на общоприетата методология се оценяват като високи поради големия структурен дефицит към настоящия момент.

| (9) | Неотдавнашното силно влошаване на публичните финанси на Обединеното кралство оказа сериозен натиск върху вътрешната фискална рамка. В доклада за предварителния бюджет от 2008 г. двете съществуващи фискални правила бяха премахнати и заменени с временно оперативно правило. Целта на новото правило, което ще влезе в приложение веднага след възстановяването на икономиката от кризата, е да се подобрява всяка година коригирания спрямо фазата на икономическия цикъл текущ бюджет, така че да се постига баланс и съотношението на дълга спрямо БВП да намалява. Правилото има за цел да насочи повече държавни заеми към подкрепа на икономиката в краткосрочен план, въпреки че веднага след възстановяването на икономиката на Обединеното кралство от настоящата рецесия правителството ще наложи ограничение с неопределени числени стойности по отношение на минималната фискална консолидация. Очаква се въвеждането на нова рамка преди 2015/2016 г., но точната дата още не е определена. Една ефективна, надеждна и преразгледана нова фискална рамка ще бъде важен елемент за Обединеното кралство за изпълнението на необходимата фискална консолидация в средносрочен план. Новата програма за увеличаване на ефикасността, която бе представена като част от глобалния преглед на разходите за 2007 г. и бе разширена в докладите за бюджета и предварителния бюджет от 2008 г., показва намеренията на властите на Обединеното кралство да продължат с усилията за по-добро съотношение между качество и разходи в публичния сектор, включително и чрез определяне на амбициозни цели за икономии, свързани с ефикасността, както и чрез въвеждане на нова рамка за наблюдение и отчитане. В актуализацията на програмата се представят някои конкретни мерки за подпомагане, но не се уточнява в каква степен ще бъдат засегнати различните ведомства и политически области. |
| --- | --- |

(9)

Неотдавнашното силно влошаване на публичните финанси на Обединеното кралство оказа сериозен натиск върху вътрешната фискална рамка. В доклада за предварителния бюджет от 2008 г. двете съществуващи фискални правила бяха премахнати и заменени с временно оперативно правило. Целта на новото правило, което ще влезе в приложение веднага след възстановяването на икономиката от кризата, е да се подобрява всяка година коригирания спрямо фазата на икономическия цикъл текущ бюджет, така че да се постига баланс и съотношението на дълга спрямо БВП да намалява. Правилото има за цел да насочи повече държавни заеми към подкрепа на икономиката в краткосрочен план, въпреки че веднага след възстановяването на икономиката на Обединеното кралство от настоящата рецесия правителството ще наложи ограничение с неопределени числени стойности по отношение на минималната фискална консолидация. Очаква се въвеждането на нова рамка преди 2015/2016 г., но точната дата още не е определена. Една ефективна, надеждна и преразгледана нова фискална рамка ще бъде важен елемент за Обединеното кралство за изпълнението на необходимата фискална консолидация в средносрочен план. Новата програма за увеличаване на ефикасността, която бе представена като част от глобалния преглед на разходите за 2007 г. и бе разширена в докладите за бюджета и предварителния бюджет от 2008 г., показва намеренията на властите на Обединеното кралство да продължат с усилията за по-добро съотношение между качество и разходи в публичния сектор, включително и чрез определяне на амбициозни цели за икономии, свързани с ефикасността, както и чрез въвеждане на нова рамка за наблюдение и отчитане. В актуализацията на програмата се представят някои конкретни мерки за подпомагане, но не се уточнява в каква степен ще бъдат засегнати различните ведомства и политически области.

| (10) | В отговор на финансовата криза властите на Обединеното кралство приеха редица политически мерки, които имат за цел стабилизиране на финансовия сектор и стимулиране на кредитирането. Схема за гаранция на кредитите гарантира търговските ценни книжа, емитирани от банки, за да могат последните да рефинансират дългове, чийто падеж наближава. Освен това специалната схема за подобряване на ликвидността, управлявана от Английската централна банка до януари 2009 г., позволяваше на участващите в нея банки да извършват суапови сделки, като срещу нисколиквидни активи са получавали държавни облигации на Обединеното кралство. След края на тази схема Английската централна банка стартира схема за осигуряване на ликвидност на банковата система (Discount Window Facility), която продължава да дава достъп на банките до дългосрочна ликвидност, но срещу обезпечение от по-широк кръг активи. Освен национализирането на две финансови институции, Northern Rock през февруари 2008 г. и Bradford & Bingley през септември 2008 г., правителството инжектира държавен капитал на стойност 37 млрд. GBP (2,5 % от БВП) в няколко банки. От февруари 2009 г. хазната ще позволи на Английската централна банка да купи ценни книжа от частния сектор на стойност до 50 млрд. GBP (3,5 % от БВП). През януари 2009 г. правителството обяви схема, която предлага застраховка на банките срещу загуби от активи, които са най-силно засегнати от настоящото забавяне на икономическия растеж, като в същото време в становище на Органа за финансови услуги (FSA) относно регулирането на капиталовите изисквания бе уточнено, че банките могат да ползват капиталовите буфери по време на икономически кризи, като по този начин се улеснява продължаването на кредитирането. |
| --- | --- |

(10)

В отговор на финансовата криза властите на Обединеното кралство приеха редица политически мерки, които имат за цел стабилизиране на финансовия сектор и стимулиране на кредитирането. Схема за гаранция на кредитите гарантира търговските ценни книжа, емитирани от банки, за да могат последните да рефинансират дългове, чийто падеж наближава. Освен това специалната схема за подобряване на ликвидността, управлявана от Английската централна банка до януари 2009 г., позволяваше на участващите в нея банки да извършват суапови сделки, като срещу нисколиквидни активи са получавали държавни облигации на Обединеното кралство. След края на тази схема Английската централна банка стартира схема за осигуряване на ликвидност на банковата система (Discount Window Facility), която продължава да дава достъп на банките до дългосрочна ликвидност, но срещу обезпечение от по-широк кръг активи. Освен национализирането на две финансови институции, Northern Rock през февруари 2008 г. и Bradford & Bingley през септември 2008 г., правителството инжектира държавен капитал на стойност 37 млрд. GBP (2,5 % от БВП) в няколко банки. От февруари 2009 г. хазната ще позволи на Английската централна банка да купи ценни книжа от частния сектор на стойност до 50 млрд. GBP (3,5 % от БВП). През януари 2009 г. правителството обяви схема, която предлага застраховка на банките срещу загуби от активи, които са най-силно засегнати от настоящото забавяне на икономическия растеж, като в същото време в становище на Органа за финансови услуги (FSA) относно регулирането на капиталовите изисквания бе уточнено, че банките могат да ползват капиталовите буфери по време на икономически кризи, като по този начин се улеснява продължаването на кредитирането.

| (11) | В съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване, приет през декември 2008 г. от Европейския съвет, Обединеното кралство обяви през ноември 2008 г. мерки за фискално стимулиране на обща стойност около 1,5 % от БВП през 2009 г., които се очаква да смекчат свиването на БВП през 2009 г. с около 0,5 процентен пункт. Пакетът е временен и се прилага в подходящия момент, тъй като мерките са насочени към стимулиране на вътрешното търсене през 2009 г. Въпреки това, предвиденото увеличение на държавния дефицит при ограничени изходни възможности за действие в областта на фискалната политика и липса на надеждна фискална рамка в средносрочен план показва, че е много важно стимулите да бъдат компенсирани чрез устойчива консолидация в средносрочен аспект. Повечето мерки за фискално стимулиране целят увеличаване на покупателната способност на домакинствата и обикновено облагодетелстват лицата, които имат относително по-висока склонност към потребление. Други мерки, включително и от структурен характер, целят стимулиране на бизнеса и инвестициите и увеличават капацитета на публичните служби по заетостта, както и възможностите за обучение на безработните. И накрая, въз основа на плана в подкрепа на собствениците на недвижими имоти от септември 2008 г. (Homeowners Support Package) бяха обявени допълнителни мерки за подпомагане на процеса на преустройство в жилищния пазар. Тези мерки съответстват на политическата цел за краткосрочно стабилизиране на производството и са свързани с Лисабонския план за структурни реформи за Обединеното кралство. |
| --- | --- |

(11)

В съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване, приет през декември 2008 г. от Европейския съвет, Обединеното кралство обяви през ноември 2008 г. мерки за фискално стимулиране на обща стойност около 1,5 % от БВП през 2009 г., които се очаква да смекчат свиването на БВП през 2009 г. с около 0,5 процентен пункт. Пакетът е временен и се прилага в подходящия момент, тъй като мерките са насочени към стимулиране на вътрешното търсене през 2009 г. Въпреки това, предвиденото увеличение на държавния дефицит при ограничени изходни възможности за действие в областта на фискалната политика и липса на надеждна фискална рамка в средносрочен план показва, че е много важно стимулите да бъдат компенсирани чрез устойчива консолидация в средносрочен аспект. Повечето мерки за фискално стимулиране целят увеличаване на покупателната способност на домакинствата и обикновено облагодетелстват лицата, които имат относително по-висока склонност към потребление. Други мерки, включително и от структурен характер, целят стимулиране на бизнеса и инвестициите и увеличават капацитета на публичните служби по заетостта, както и възможностите за обучение на безработните. И накрая, въз основа на плана в подкрепа на собствениците на недвижими имоти от септември 2008 г. (Homeowners Support Package) бяха обявени допълнителни мерки за подпомагане на процеса на преустройство в жилищния пазар. Тези мерки съответстват на политическата цел за краткосрочно стабилизиране на производството и са свързани с Лисабонския план за структурни реформи за Обединеното кралство.

| (12) | След експанзионистичната фискална политика през последните години в преобладаващо благоприятна икономическа конюнктура и пакета от стимули за 2009 г. властите на Обединеното кралство възнамеряват да продължат да се стремят към фискална консолидация, която съответства на подобрение на структурното салдо с около 1 процентен пункт годишно в средносрочен план. В съответствие с тази консолидационна стратегия се предвижда мерките за стимулиране да бъдат временни. Съществува обаче риск мерките за стимулиране, които са предвидени за определен период от време, да не бъдат премахнати през 2010 г., ако както се предвижда в междинната прогноза на службите на Комисията, икономическото възстановяване, предвидено от властите на Обединеното кралство за 2010 г., не се осъществи. И накрая, очаква се коефициентът на задлъжнялост да се увеличи значително през програмния период и да надхвърли референтната стойност от 60 % от БВП след 2009/2010 г. |
| --- | --- |

(12)

След експанзионистичната фискална политика през последните години в преобладаващо благоприятна икономическа конюнктура и пакета от стимули за 2009 г. властите на Обединеното кралство възнамеряват да продължат да се стремят към фискална консолидация, която съответства на подобрение на структурното салдо с около 1 процентен пункт годишно в средносрочен план. В съответствие с тази консолидационна стратегия се предвижда мерките за стимулиране да бъдат временни. Съществува обаче риск мерките за стимулиране, които са предвидени за определен период от време, да не бъдат премахнати през 2010 г., ако както се предвижда в междинната прогноза на службите на Комисията, икономическото възстановяване, предвидено от властите на Обединеното кралство за 2010 г., не се осъществи. И накрая, очаква се коефициентът на задлъжнялост да се увеличи значително през програмния период и да надхвърли референтната стойност от 60 % от БВП след 2009/2010 г.

| (13) | По отношение на изискванията за предоставяне на данни, посочени в кодекса на програмите за стабилност и за сближаване, в програмата има някои значителни пропуски, свързани с наличието на задължителни и незадължителни данни (4). |
| --- | --- |

(13)

По отношение на изискванията за предоставяне на данни, посочени в кодекса на програмите за стабилност и за сближаване, в програмата има някои значителни пропуски, свързани с наличието на задължителни и незадължителни данни (4).

Общото заключение е, че програмата потвърждава бързо влошаване на бюджетната позиция на Обединеното кралство, което е оказало натиск върху устойчивостта на публичните финанси на страната. Макроикономическата среда, която вероятно ще бъде значително по-неблагоприятна от очакваното, поражда в близко бъдеще риск от по-висок държавен дефицит по време на програмния период. След експанзионистичните фискални мерки през 2009/2010 г. в програмата се предвиждат трайни бюджетни ограничения след 2010/2011 г., но за постигането на тази консолидация съществуват рискове. Тези рискове са свързани с възможността за продължаване на мерките за стимулиране през 2010 г. при липса на значително икономическо възстановяване, по-слаба еластичност на приходите и рискове за постигането на целите по отношение на разходите. Имайки предвид вероятността за по-голямо от очакваното влошаване на бюджетната позиция на Обединеното кралство в близко бъдеще и завишените рискове по отношение на фискалната устойчивост, необходими са по-амбициозни усилия за консолидация в средносрочен план. Съотношението на дълга към БВП се предвижда да нарасне от 43,25 % от БВП през 2007/2008 г. до 65 % през 2010/2011 г., като в края на програмния период се стабилизира на близо 70 %.

С оглед на изложената по-горе оценка Обединеното кралство се приканва:

| i) | да изпълни фискалните планове, в т.ч. мерки за стимулиране в съответствие с ЕПИВ и в рамките на Пакта за стабилност, като в същото време избягва по-нататъшно влошаване на публичните финанси; |
| --- | --- |

i)

да изпълни фискалните планове, в т.ч. мерки за стимулиране в съответствие с ЕПИВ и в рамките на Пакта за стабилност, като в същото време избягва по-нататъшно влошаване на публичните финанси;

| (ii) | да осъществи значителна бюджетна консолидация през 2010/2011 г. и след това, да конкретизира допълнително мерките, на които се основава корекцията, и да осигури бърз спад на дефицита под референтната стойност; |
| --- | --- |

(ii)

да осъществи значителна бюджетна консолидация през 2010/2011 г. и след това, да конкретизира допълнително мерките, на които се основава корекцията, и да осигури бърз спад на дефицита под референтната стойност;

| iii) | да посочи как ще бъде прилагана занапред фискалната рамка, съответстваща на по-добра дългосрочна устойчивост на публичните финанси. |
| --- | --- |

iii)

да посочи как ще бъде прилагана занапред фискалната рамка, съответстваща на по-добра дългосрочна устойчивост на публичните финанси.

Обединеното кралство се приканва също да подобри съответствието с изискванията по отношение на данните, посочени в кодекса на програмите за стабилност и за сближаване.

Преглед на основните макроикономически и бюджетни прогнози

| | | 2007/2008 г. | 2008/2009 г. | 2009/2010 г. | 2010/2011 г. | 2011/2012 г. | 2012/2013 г. | 2013/2014 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | ПС декември 2008 г. | 3 | – 0,25 | – 0,5 | 2 | 3 | 3 | 3 |
| КОМ януари 2009 г. | 3,0 | – 0,6 | – 2,3 | 0,9 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС ноември 2007 г. | 3 | 3 | 2 | 2,75 | 2,5 | 2,5 | няма данни |
| Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)
  (%) | ПС декември 2008 г. | 2,25 | 3,75 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| КОМ януари 2009 г. | 2,2 | 3,4 | – 0,3 | 1,3 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС ноември 2007 г. | 2,25 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | няма данни |
| Разлика между реалния и потенциалния БВП (5)

  (% от потенциалния БВП) | ПС декември 2008 г. | 1,0 | – 0,5 | – 2,4 | – 2,1 | – 1,2 | – 0,4 | 0,2 |
| КОМ януари 2009 г. | 2,0 | 0,5 | – 2,4 | – 2,8 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС ноември 2007 г. | 0,0 | – 0,5 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,3 | няма данни |
| Нето предоставени/получени заеми на/от останалия свят (6)

  (% от БВП) | ПС декември 2008 г. | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни |
| КОМ януари 2009 г. | – 2,6 | – 2,0 | – 5,5 | – 5,7 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС ноември 2007 г. | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни |
| Приходи на консолидирания държавен бюджет (7)

  (% от БВП) | ПС декември 2008 г. | 37,9 | 36,7 | 35,5 | 36,6 | 37,3 | 37,7 | 38,0 |
| КОМ януари 2009 г. | 42,1 | 41,4 | 41,2 | 41,6 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС ноември 2007 г. | 38,6 | 38,8 | 39,0 | 39,2 | 39,3 | 39,5 | няма данни |
| Разходи на консолидирания държавен бюджет (7)

  (% от БВП) | ПС декември 2008 г. | 40,7 | 42,2 | 43,7 | 43,7 | 42,9 | 42,1 | 41,4 |
| КОМ януари 2009 г. | 44,9 | 47,2 | 50,8 | 50,8 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС ноември 2007 г. | 41,6 | 41,7 | 41,4 | 41,3 | 41,1 | 41,1 | няма данни |
| Салдо на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС декември 2008 г. | – 2,8 | – 5,5 | – 8,2 | – 7,1 | – 5,6 | – 4,4 | – 3,4 |
| КОМ януари 2009 г. | – 2,8 | – 5,7 | – 9,5 | – 9,2 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС ноември 2007 г. | – 3,0 | – 2,9 | – 2,4 | – 2,1 | – 1,8 | – 1,6 | няма данни |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПС декември 2008 г. | – 0,6 | – 3,4 | – 6,4 | – 4,5 | – 2,6 | – 1,4 | – 0,3 |
| КОМ януари 2009 г. | – 0,6 | – 3,5 | – 7,1 | – 6,4 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС ноември 2007 г. | – 0,8 | – 0,9 | – 0,3 | 0,0 | 0,3 | 0,5 | няма данни |
| Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (5)

  (% от БВП) | ПС декември 2008 г. | – 3,2 | – 5,3 | – 7,2 | – 6,2 | – 5,1 | – 4,2 | – 3,5 |
| КОМ януари 2009 г. | – 3,7 | – 5,9 | – 8,5 | – 8,0 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС ноември 2007 г. | – 3,0 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 | няма данни |
| Структурно салдо (8)

  (% от БВП) | ПС декември 2008 г. | – 3,2 | – 5,3 | – 7,2 | – 6,2 | – 5,1 | – 4,2 | – 3,5 |
| КОМ януари 2009 г. | – 3,7 | – 5,9 | – 8,5 | – 8,0 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС ноември 2007 г. | – 3 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 | няма данни |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПС декември 2008 г. | 43,2 | 52,9 | 60,5 | 65,1 | 67,5 | 68,6 | 68,5 |
| КОМ януари 2009 г. | 43,2 | 53,7 | 64,6 | 71,9 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС ноември 2007 г. | 43,9 | 44,8 | 45,1 | 45,3 | 45,2 | 44,9 | няма данни |
| Програма за сближаване (ПС); икономически прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията. |

2007/2008 г.

2008/2009 г.

2009/2010 г.

2010/2011 г.

2011/2012 г.

2012/2013 г.

2013/2014 г.

Реален БВП

(промяна в %)

ПС декември 2008 г.

3

– 0,25

– 0,5

2

3

3

3

КОМ януари 2009 г.

3,0

– 0,6

– 2,3

0,9

няма данни

няма данни

няма данни

ПС ноември 2007 г.

3

3

2

2,75

2,5

2,5

няма данни

Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)

(%)

ПС декември 2008 г.

2,25

3,75

1

2

2

2

2

КОМ януари 2009 г.

2,2

3,4

– 0,3

1,3

няма данни

няма данни

няма данни

ПС ноември 2007 г.

2,25

2

2

2

2

2

няма данни

Разлика между реалния и потенциалния БВП (5)

(% от потенциалния БВП)

ПС декември 2008 г.

1,0

– 0,5

– 2,4

– 2,1

– 1,2

– 0,4

0,2

КОМ януари 2009 г.

2,0

0,5

– 2,4

– 2,8

няма данни

няма данни

няма данни

ПС ноември 2007 г.

0,0

– 0,5

– 0,3

– 0,4

– 0,4

– 0,3

няма данни

Нето предоставени/получени заеми на/от останалия свят (6)

(% от БВП)

ПС декември 2008 г.

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

КОМ януари 2009 г.

– 2,6

– 2,0

– 5,5

– 5,7

няма данни

няма данни

няма данни

ПС ноември 2007 г.

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

Приходи на консолидирания държавен бюджет (7)

(% от БВП)

ПС декември 2008 г.

37,9

36,7

35,5

36,6

37,3

37,7

38,0

КОМ януари 2009 г.

42,1

41,4

41,2

41,6

няма данни

няма данни

няма данни

ПС ноември 2007 г.

38,6

38,8

39,0

39,2

39,3

39,5

няма данни

Разходи на консолидирания държавен бюджет (7)

(% от БВП)

ПС декември 2008 г.

40,7

42,2

43,7

43,7

42,9

42,1

41,4

КОМ януари 2009 г.

44,9

47,2

50,8

50,8

няма данни

няма данни

няма данни

ПС ноември 2007 г.

41,6

41,7

41,4

41,3

41,1

41,1

няма данни

Салдо на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС декември 2008 г.

– 2,8

– 5,5

– 8,2

– 7,1

– 5,6

– 4,4

– 3,4

КОМ януари 2009 г.

– 2,8

– 5,7

– 9,5

– 9,2

няма данни

няма данни

няма данни

ПС ноември 2007 г.

– 3,0

– 2,9

– 2,4

– 2,1

– 1,8

– 1,6

няма данни

Първично салдо

(% от БВП)

ПС декември 2008 г.

– 0,6

– 3,4

– 6,4

– 4,5

– 2,6

– 1,4

– 0,3

КОМ януари 2009 г.

– 0,6

– 3,5

– 7,1

– 6,4

няма данни

няма данни

няма данни

ПС ноември 2007 г.

– 0,8

– 0,9

– 0,3

0,0

0,3

0,5

няма данни

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (5)

(% от БВП)

ПС декември 2008 г.

– 3,2

– 5,3

– 7,2

– 6,2

– 5,1

– 4,2

– 3,5

КОМ януари 2009 г.

– 3,7

– 5,9

– 8,5

– 8,0

няма данни

няма данни

няма данни

ПС ноември 2007 г.

– 3,0

– 2,7

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 1,5

няма данни

Структурно салдо (8)

(% от БВП)

ПС декември 2008 г.

– 3,2

– 5,3

– 7,2

– 6,2

– 5,1

– 4,2

– 3,5

КОМ януари 2009 г.

– 3,7

– 5,9

– 8,5

– 8,0

няма данни

няма данни

няма данни

ПС ноември 2007 г.

– 3

– 2,7

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 1,5

няма данни

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПС декември 2008 г.

43,2

52,9

60,5

65,1

67,5

68,6

68,5

КОМ януари 2009 г.

43,2

53,7

64,6

71,9

няма данни

няма данни

няма данни

ПС ноември 2007 г.

43,9

44,8

45,1

45,3

45,2

44,9

няма данни

Програма за сближаване (ПС); икономически прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Документите, към които има позовавания в настоящия текст, се намират на следния адрес:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  При оценката се взема предвид най-вече междинната прогноза на службите на Комисията от януари 2009 г., но също и други данни, станали известни впоследствие.

(3)  Придобиването на акции във финансови институции може да доведе до еднократно увеличаване на дефицита на консолидирания държавен бюджет в зависимост от съотношението между покупната цена на акциите спрямо текущата пазарна цена или справедлива стойност. В момента Евростат проучва статистическото третиране на държавни облигации, емитирани за финансирането на специалната схема за подобряване на ликвидността (Special Liquidity Scheme) и на схемата за покупка на активи (Asset Purchase Facility), които не се третират като държавен дълг в програмата.

(4)  По-конкретно, липсата на данни за пазара на труда значително затрудни преизчислението на разликите между фактическия и потенциалния БВП съгласно общоприетата методология.

(5)  Разлики между реалния и потенциалния БВП и салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, от програмите, както са преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в програмите и на общоприетата методология. Данните „КОМ януари 2009 г.“ се основават на прогнозния потенциален растеж от съответно 1,5 %, 0,9 % и 1 % в периода 2008-2010 г.

(6)  Данните се отнасят за календарни години.

(7)  Данните за общите приходи и разходи не са представени в програмата според хармонизираните образци ESA95. Поради това те не са пряко съпоставими с предвижданията в междинната прогноза на службите на Комисията от януари 2009 г. Данните за приходите и разходите на консолидирания държавен бюджет за периодите 2012/2013 г. и 2013/2014 г. са екстраполирани от предвижданията за публичния сектор.

(8)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без да се вземат предвид еднократните и другите временни мерки. През периода на програмата няма еднократни и други временни мерки.

Източник:

Програма за сближаване (ПС); икономически прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

II Известия

ИЗВЕСТИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Комисия

| 21.3.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 68/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 68/39

---

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление

(Дело COMP/M.5456 — Antin Infrastructure Partners/BBEIF/BBI EUROPE/Euroports)

(текст от значение за ЕИП)

(2009/C 68/08)

На 16 март 2009 г. Комисията реши да не се противопоставя на горепосочената концентрация, за която е постъпило уведомление, и да я обяви за съвместима с общия пазар. Решението се основава на член 6, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета. Пълният текст на решението е достъпен само на Английски език и ще се публикува, след като бъдат премахнати всички търговски тайни, които могат да се съдържат в него. Той ще бъде достъпен:

| — | на страницата, посветена на конкуренцията, на уебсайта Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Този сайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително индекси за търсене по предприятие, по номер на делото, по дата и по отрасъл, |
| --- | --- |

—

на страницата, посветена на конкуренцията, на уебсайта Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Този сайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително индекси за търсене по предприятие, по номер на делото, по дата и по отрасъл,

| — | в електронен формат на уебсайта EUR-Lex под номер 32009M5456. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

в електронен формат на уебсайта EUR-Lex под номер 32009M5456. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 21.3.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 68/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 68/39

---

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление

(Дело COMP/M.5474 — Lagardere/Sumitomo/HFG)

(текст от значение за ЕИП)

(2009/C 68/09)

На 16 март 2009 г. Комисията реши да не се противопоставя на горепосочената концентрация, за която е постъпило уведомление, и да я обяви за съвместима с общия пазар. Решението се основава на член 6, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета. Пълният текст на решението е достъпен само на Английски език и ще се публикува, след като бъдат премахнати всички търговски тайни, които могат да се съдържат в него. Той ще бъде достъпен:

| — | на страницата, посветена на конкуренцията, на уебсайта Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Този сайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително индекси за търсене по предприятие, по номер на делото, по дата и по отрасъл, |
| --- | --- |

—

на страницата, посветена на конкуренцията, на уебсайта Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Този сайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително индекси за търсене по предприятие, по номер на делото, по дата и по отрасъл,

| — | в електронен формат на уебсайта EUR-Lex под номер 32009M5474. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

в електронен формат на уебсайта EUR-Lex под номер 32009M5474. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Комисия

| 21.3.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 68/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 68/40

---

Обменен курс на еврото (1)

20 март 2009 г.

(2009/C 68/10)

1 евро=

| | Валута | Обменен курс |
| --- | --- | --- |
| USD | щатски долар | 1,3549 |
| JPY | японска йена | 129,87 |
| DKK | датска крона | 7,4515 |
| GBP | лира стерлинг | 0,93950 |
| SEK | шведска крона | 11,0560 |
| CHF | швейцарски франк | 1,5291 |
| ISK | исландска крона | |
| NOK | норвежка крона | 8,6500 |
| BGN | български лев | 1,9558 |
| CZK | чешка крона | 26,628 |
| EEK | естонска крона | 15,6466 |
| HUF | унгарски форинт | 298,36 |
| LTL | литовски лит | 3,4528 |
| LVL | латвийски лат | 0,7083 |
| PLN | полска злота | 4,5662 |
| RON | румънска лея | 4,2972 |
| TRY | турска лира | 2,2872 |
| AUD | австралийски долар | 1,9685 |
| CAD | канадски долар | 1,6770 |
| HKD | хонконгски долар | 10,5008 |
| NZD | новозеландски долар | 2,4240 |
| SGD | сингапурски долар | 2,0535 |
| KRW | южнокорейски вон | 1 901,81 |
| ZAR | южноафрикански ранд | 13,0680 |
| CNY | китайски юан рен-мин-би | 9,2509 |
| HRK | хърватска куна | 7,4511 |
| IDR | индонезийска рупия | 15 974,27 |
| MYR | малайзийски рингит | 4,9352 |
| PHP | филипинско песо | 65,360 |
| RUB | руска рубла | 45,4920 |
| THB | тайландски бат | 47,848 |
| BRL | бразилски реaл | 3,0519 |
| MXN | мексиканско пeсо | 19,1995 |
| INR | индийска рупия | 68,5170 |

Валута

Обменен курс

USD

щатски долар

1,3549

JPY

японска йена

129,87

DKK

датска крона

7,4515

GBP

лира стерлинг

0,93950

SEK

шведска крона

11,0560

CHF

швейцарски франк

1,5291

ISK

исландска крона

NOK

норвежка крона

8,6500

BGN

български лев

1,9558

CZK

чешка крона

26,628

EEK

естонска крона

15,6466

HUF

унгарски форинт

298,36

LTL

литовски лит

3,4528

LVL

латвийски лат

0,7083

PLN

полска злота

4,5662

RON

румънска лея

4,2972

TRY

турска лира

2,2872

AUD

австралийски долар

1,9685

CAD

канадски долар

1,6770

HKD

хонконгски долар

10,5008

NZD

новозеландски долар

2,4240

SGD

сингапурски долар

2,0535

KRW

южнокорейски вон

1 901,81

ZAR

южноафрикански ранд

13,0680

CNY

китайски юан рен-мин-би

9,2509

HRK

хърватска куна

7,4511

IDR

индонезийска рупия

15 974,27

MYR

малайзийски рингит

4,9352

PHP

филипинско песо

65,360

RUB

руска рубла

45,4920

THB

тайландски бат

47,848

BRL

бразилски реaл

3,0519

MXN

мексиканско пeсо

19,1995

INR

индийска рупия

68,5170

---

(1)

Източник: референтен обменен курс, публикуван от Европейската централна банка.

---

| 21.3.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 68/41 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 68/41

---

Известие на Комисията относно текущите лихвени проценти за възстановяване на държавни помощи и референтни ставки/сконтови лихвени проценти за 27 държави-членки, приложими от 1 април 2009 г.

(Публикува се в съответствие с член 10 от Регламент (ЕО) No 794/2004 на Комисията (ОВ L 140, 30.4.2004 г., стр. 1))

(2009/C 68/11)

Основни лихвени проценти, изчислени в съответствие със Съобщение на Комисията относно преразглеждане на метода за определяне на референтните и сконтови лихвени проценти (ОВ C 14, 19.1.2008 г., стр. 6). В зависимост от използването на референтния лихвен процент, трябва да се прибавят и съответните маржове, както са дефинирани в това съобщение. За сконтовия лихвен процент това означава, че трябва да се добави марж от 100 базисни пункта. Регламент (ЕО) No 271/2008 на Комисията от 30 януари 2008 г. за изменение за прилагането на Регламент (ЕО) No 794/2004 предвижда, че освен ако не е предвидено друго в специално решение, лихвеният процент за възстановяване на помощта също се изчислява, като се добавят 100 базисни пункта към основния лихвен процент.

| От | До | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.4.2009 г. | ... | 2,74 | 2,74 | 7,63 | 2,74 | 2,96 | 2,74 | 4,57 | 7,34 | 2,74 | 2,74 | 2,74 | 2,74 | 10,01 | 2,74 | 2,74 | 9,53 | 2,74 | 13,20 | 2,74 | 2,74 | 5,62 | 2,74 | 17,29 | 2,30 | 2,74 | 2,74 | 2,84 |
| 1.3.2009 г. | 31.3.2009 г. | 3,47 | 3,47 | 7,63 | 3,47 | 3,74 | 3,47 | 6,00 | 7,34 | 3,47 | 3,47 | 3,47 | 3,47 | 10,01 | 3,47 | 3,47 | 9,53 | 3,47 | 13,20 | 3,47 | 3,47 | 6,78 | 3,47 | 17,29 | 3,31 | 3,47 | 3,47 | 3,58 |
| 1.2.2009 г. | 28.2.2009 г. | 4,99 | 4,99 | 7,63 | 4,99 | 4,53 | 4,99 | 6,00 | 7,34 | 4,99 | 4,99 | 4,99 | 4,99 | 10,01 | 4,99 | 4,99 | 7,81 | 4,99 | 13,20 | 4,99 | 4,99 | 6,78 | 4,99 | 17,29 | 4,31 | 4,99 | 4,99 | 4,81 |
| 1.1.2009 г. | 31.1.2009 г. | 4,99 | 4,99 | 7,63 | 4,99 | 4,53 | 4,99 | 6,00 | 7,34 | 4,99 | 4,99 | 4,99 | 4,99 | 10,01 | 4,99 | 4,99 | 7,81 | 4,99 | 11,05 | 4,99 | 4,99 | 6,78 | 4,99 | 17,29 | 5,18 | 4,99 | 4,99 | 5,70 |
| 1.12.2008 г. | 31.12.2008 г. | 5,36 | 5,36 | 6,70 | 5,36 | 4,20 | 5,36 | 5,55 | 6,43 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 8,58 | 5,36 | 5,36 | 7,10 | 5,36 | 9,44 | 5,36 | 5,36 | 6,42 | 5,36 | 15,87 | 5,49 | 5,36 | 5,00 | 5,66 |
| 1.11.2008 г. | 30.11.2008 г. | 5,36 | 5,36 | 6,70 | 5,36 | 4,20 | 5,36 | 5,55 | 6,43 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 8,58 | 5,36 | 5,36 | 6,10 | 5,36 | 9,44 | 5,36 | 5,36 | 6,42 | 5,36 | 11,02 | 5,49 | 5,36 | 5,00 | 5,66 |
| 1.10.2008 г. | 31.10.2008 г. | 5,36 | 5,36 | 6,70 | 5,36 | 4,20 | 5,36 | 5,55 | 6,43 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 8,58 | 5,36 | 5,36 | 6,10 | 5,36 | 9,44 | 5,36 | 5,36 | 6,42 | 5,36 | 11,02 | 5,49 | 5,36 | 4,34 | 5,66 |
| 1.9.2008 г. | 30.9.2008 г. | 4,59 | 4,59 | 6,70 | 4,59 | 4,20 | 4,59 | 5,55 | 6,43 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 8,58 | 4,59 | 4,59 | 6,10 | 4,59 | 9,44 | 4,59 | 4,59 | 6,42 | 4,59 | 11,02 | 5,49 | 4,59 | 4,34 | 5,66 |
| 1.7.2008 г. | 31.8.2008 г. | 4,59 | 4,59 | 6,70 | 4,59 | 4,20 | 4,59 | 4,81 | 6,43 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 8,58 | 4,59 | 4,59 | 6,10 | 4,59 | 9,44 | 4,59 | 4,59 | 6,42 | 4,59 | 11,02 | 4,75 | 4,59 | 4,34 | 5,66 |

От

До

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.4.2009 г.

...

2,74

2,74

7,63

2,74

2,96

2,74

4,57

7,34

2,74

2,74

2,74

2,74

10,01

2,74

2,74

9,53

2,74

13,20

2,74

2,74

5,62

2,74

17,29

2,30

2,74

2,74

2,84

1.3.2009 г.

31.3.2009 г.

3,47

3,47

7,63

3,47

3,74

3,47

6,00

7,34

3,47

3,47

3,47

3,47

10,01

3,47

3,47

9,53

3,47

13,20

3,47

3,47

6,78

3,47

17,29

3,31

3,47

3,47

3,58

1.2.2009 г.

28.2.2009 г.

4,99

4,99

7,63

4,99

4,53

4,99

6,00

7,34

4,99

4,99

4,99

4,99

10,01

4,99

4,99

7,81

4,99

13,20

4,99

4,99

6,78

4,99

17,29

4,31

4,99

4,99

4,81

1.1.2009 г.

31.1.2009 г.

4,99

4,99

7,63

4,99

4,53

4,99

6,00

7,34

4,99

4,99

4,99

4,99

10,01

4,99

4,99

7,81

4,99

11,05

4,99

4,99

6,78

4,99

17,29

5,18

4,99

4,99

5,70

1.12.2008 г.

31.12.2008 г.

5,36

5,36

6,70

5,36

4,20

5,36

5,55

6,43

5,36

5,36

5,36

5,36

8,58

5,36

5,36

7,10

5,36

9,44

5,36

5,36

6,42

5,36

15,87

5,49

5,36

5,00

5,66

1.11.2008 г.

30.11.2008 г.

5,36

5,36

6,70

5,36

4,20

5,36

5,55

6,43

5,36

5,36

5,36

5,36

8,58

5,36

5,36

6,10

5,36

9,44

5,36

5,36

6,42

5,36

11,02

5,49

5,36

5,00

5,66

1.10.2008 г.

31.10.2008 г.

5,36

5,36

6,70

5,36

4,20

5,36

5,55

6,43

5,36

5,36

5,36

5,36

8,58

5,36

5,36

6,10

5,36

9,44

5,36

5,36

6,42

5,36

11,02

5,49

5,36

4,34

5,66

1.9.2008 г.

30.9.2008 г.

4,59

4,59

6,70

4,59

4,20

4,59

5,55

6,43

4,59

4,59

4,59

4,59

8,58

4,59

4,59

6,10

4,59

9,44

4,59

4,59

6,42

4,59

11,02

5,49

4,59

4,34

5,66

1.7.2008 г.

31.8.2008 г.

4,59

4,59

6,70

4,59

4,20

4,59

4,81

6,43

4,59

4,59

4,59

4,59

8,58

4,59

4,59

6,10

4,59

9,44

4,59

4,59

6,42

4,59

11,02

4,75

4,59

4,34

5,66

---

V Обявления

ПРОЦЕДУРИ ОТНОСНО ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА НА КОНКУРЕНЦИЯ

Комисия

| 21.3.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 68/42 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 68/42

---

Предварително уведомление за концентрация

(Дело COMP/M.5493 — RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV)

Дело кандидат за опростена процедура

(текст от значение за ЕИП)

(2009/C 68/12)

| 1. | На 16 март 2009 г. Комисията получи уведомление за концентрация в съответствие с член 4 от Регламент (EО) No 139/2004 на Съвета (1), чрез която предприятия Raiffeisen Bausparkasse G.m.b.H, принадлежащо на RBSK Group („RBSK“, Австрия), Bausparkasse Schwäbisch Hall A.G., под контрола на Deutsche Zentral-Genossenschaftsbank bank group („DZ“, Германия), и Raiffeisen Bank S.A. („RBRO“, Румъния), под контрола на Raiffeisen Zentralbank österreich Aktiengesellschaft group („RZB“, Австрия), придобиват по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от регламента на Съвета съвместен контрол над Raiffeisen Banca pentru Locuinte S.A. („RBL“ Румъния) посредством покупка на акции в новосъздадено дружество, представляващо съвместно предприятие. |
| --- | --- |

1.

На 16 март 2009 г. Комисията получи уведомление за концентрация в съответствие с член 4 от Регламент (EО) No 139/2004 на Съвета (1), чрез която предприятия Raiffeisen Bausparkasse G.m.b.H, принадлежащо на RBSK Group („RBSK“, Австрия), Bausparkasse Schwäbisch Hall A.G., под контрола на Deutsche Zentral-Genossenschaftsbank bank group („DZ“, Германия), и Raiffeisen Bank S.A. („RBRO“, Румъния), под контрола на Raiffeisen Zentralbank österreich Aktiengesellschaft group („RZB“, Австрия), придобиват по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от регламента на Съвета съвместен контрол над Raiffeisen Banca pentru Locuinte S.A. („RBL“ Румъния) посредством покупка на акции в новосъздадено дружество, представляващо съвместно предприятие.

| 2. | Търговските дейности на въпросните предприятия са:






  — | за предприятие RBSK: спестовна и кредитна дейност за жилищно финансиране, |
| --- | --- | --- |

2.

Търговските дейности на въпросните предприятия са:

—

за предприятие RBSK: спестовна и кредитна дейност за жилищно финансиране,

| — | за предприятие DZ: банкови и застрахователни услуги и услуги, свързани с управление на активи, |
| --- | --- |

—

за предприятие DZ: банкови и застрахователни услуги и услуги, свързани с управление на активи,

| — | за предприятие RZB: търговска и инвестиционна банка, |
| --- | --- |

—

за предприятие RZB: търговска и инвестиционна банка,

| — | за предприятие RBRO: универсална банка в Румъния, принадлежаща на RZB, |
| --- | --- |

—

за предприятие RBRO: универсална банка в Румъния, принадлежаща на RZB,

| — | за предприятие RBL: спестовна и кредитна дейност, свързана с жилищни ипотеки в Румъния. |
| --- | --- |

—

за предприятие RBL: спестовна и кредитна дейност, свързана с жилищни ипотеки в Румъния.

| 3. | След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламент (ЕО) No 139/2004. Въпреки това Комисията си запазва правото на окончателно решение по тази точка. В съответствие с известието на Комисията относно опростената процедура за разглеждане на определени концентрации по Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (2), следва да се отбележи, че това дело би могло да бъде разгледано по процедурата, посочена в известието. |
| --- | --- |

3.

След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламент (ЕО) No 139/2004. Въпреки това Комисията си запазва правото на окончателно решение по тази точка. В съответствие с известието на Комисията относно опростената процедура за разглеждане на определени концентрации по Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (2), следва да се отбележи, че това дело би могло да бъде разгледано по процедурата, посочена в известието.

| 4. | Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по планираната операция.
  Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележките могат да се изпращат до Комисията по факс ((32-2) 296 43 01 или 296 72 44) или по пощата с позоваване на COMP/M.5493 — RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV на следния адрес:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по планираната операция.

Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележките могат да се изпращат до Комисията по факс ((32-2) 296 43 01 или 296 72 44) или по пощата с позоваване на COMP/M.5493 — RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV на следния адрес:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  ОВ L 24, 29.1.2004 г., стр. 1.

(2)  ОВ C 56, 5.3.2005 г., стр. 32.

---

ДРУГИ АКТОВЕ

Комисия

| 21.3.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 68/43 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 68/43

---

Уведомление на вниманието на лицата и образуванията, включени в списъка, посочен в член 2 от Регламент (ЕО) No 1183/2005 на Съвета за налагане на някои специфични ограничителни мерки, насочени срещу лица, нарушаващи оръжейното ембарго по отношение на Демократична република Конго, по силата на Регламент (ЕО) No 242/2009 на Комисията

(2009/C 68/13)

| 1. | Обща позиция 2008/369/ОВППС (1) призовава Общността да замрази средствата и икономическите ресурси на физически и юридически лица, образувания и структури, нарушаващи оръжейното ембарго по отношение на Демократична република Конго, посочени в списъка, изготвен съгласно резолюции 1533(2004), 1596(2005), 1807(2008) и 1857(2008) на Съвета за сигурност на ООН, който подлежи на редовно актуализиране от Комитета на ООН, създаден съгласно Резолюция 1533(2004) на Съвета за сигурност на ООН.
  Списъкът, съставен от Комитета на ООН, включва:






  — | лица или образувания, които действат в нарушение на оръжейното ембарго и свързаните с него мерки, посочени в член 1, |
| --- | --- | --- |

1.

Обща позиция 2008/369/ОВППС (1) призовава Общността да замрази средствата и икономическите ресурси на физически и юридически лица, образувания и структури, нарушаващи оръжейното ембарго по отношение на Демократична република Конго, посочени в списъка, изготвен съгласно резолюции 1533(2004), 1596(2005), 1807(2008) и 1857(2008) на Съвета за сигурност на ООН, който подлежи на редовно актуализиране от Комитета на ООН, създаден съгласно Резолюция 1533(2004) на Съвета за сигурност на ООН.

Списъкът, съставен от Комитета на ООН, включва:

—

лица или образувания, които действат в нарушение на оръжейното ембарго и свързаните с него мерки, посочени в член 1,

| — | политически и военни лидери на чужди въоръжени групировки, действащи в ДРК, които възпрепятстват разоръжаването и доброволното репатриране или презаселване на бойците, принадлежащи към тези групировки, |
| --- | --- |

—

политически и военни лидери на чужди въоръжени групировки, действащи в ДРК, които възпрепятстват разоръжаването и доброволното репатриране или презаселване на бойците, принадлежащи към тези групировки,

| — | политически и военни лидери на конгоанските милиции, получаващи подкрепа извън ДРК, които възпрепятстват участието на своите бойци в процесите на разоръжаване, демобилизация и реинтеграция, |
| --- | --- |

—

политически и военни лидери на конгоанските милиции, получаващи подкрепа извън ДРК, които възпрепятстват участието на своите бойци в процесите на разоръжаване, демобилизация и реинтеграция,

| — | политически и военни лидери, действащи в ДРК, които набират или използват деца във въоръжените конфликти в нарушение на приложимото международно право, |
| --- | --- |

—

политически и военни лидери, действащи в ДРК, които набират или използват деца във въоръжените конфликти в нарушение на приложимото международно право,

| — | физически лица, действащи в ДРК и извършващи сериозни нарушения на международното право, обхващащи въвличането на деца или жени в ситуации на въоръжен конфликт, включително убиване и осакатяване, сексуално насилие, отвличане и насилствено разселване, |
| --- | --- |

—

физически лица, действащи в ДРК и извършващи сериозни нарушения на международното право, обхващащи въвличането на деца или жени в ситуации на въоръжен конфликт, включително убиване и осакатяване, сексуално насилие, отвличане и насилствено разселване,

| — | физически лица, възпрепятстващи достъпа до хуманитарна помощ или нейното разпределяне в източната част на ДРК, |
| --- | --- |

—

физически лица, възпрепятстващи достъпа до хуманитарна помощ или нейното разпределяне в източната част на ДРК,

| — | физически лица или образувания, оказващи подкрепа на нелегални въоръжени групировки в източната част на ДРК чрез незаконна търговия с природни ресурси. |
| --- | --- |

—

физически лица или образувания, оказващи подкрепа на нелегални въоръжени групировки в източната част на ДРК чрез незаконна търговия с природни ресурси.

| 2. | На 3 март 2009 г. Комитетът на ООН реши да добави четири физически лица към съответния списък. Тези физически лица могат да подадат по всяко време искане до Комитета на ООН за преразглеждане на горепосоченото решение за включването им в списъка на ООН, като приложат съответните удостоверителни документи. Такова искане следва да бъде изпратено на следния адрес:





  United Nations — Focal point for delisting |
| --- | --- |
| Security Council Subsidiary Organs Branch |
| Room S-3055 E |
| New York, NY 10017 |
| United States of America |

2.

На 3 март 2009 г. Комитетът на ООН реши да добави четири физически лица към съответния списък. Тези физически лица могат да подадат по всяко време искане до Комитета на ООН за преразглеждане на горепосоченото решение за включването им в списъка на ООН, като приложат съответните удостоверителни документи. Такова искане следва да бъде изпратено на следния адрес:

United Nations — Focal point for delisting

Security Council Subsidiary Organs Branch

Room S-3055 E

New York, NY 10017

United States of America

За информация посетете: http://www.un.org/sc/committees/dfp.shtml

| 3. | Във връзка с решенията на ООН, посочени в точка 2, Комисията прие Регламент (ЕО) No 242/2009 (2), с който се изменя приложение I към Регламент (ЕО) No 1183/2005 за налагане на някои специфични ограничителни мерки, насочени срещу лица, нарушаващи оръжейното ембарго по отношение на Демократична република Конго (3).
  Следователно следните мерки от Регламент (ЕО) No 1183/2005 се отнасят до въпросните физически лица:






  а) | замразяването на средства и икономически ресурси, които принадлежат или се владеят или контролират от тях, и забраната да се предоставят средства и икономически ресурси, пряко или непряко, на тях или в тяхна полза (член 2); и |
| --- | --- | --- |

3.

Във връзка с решенията на ООН, посочени в точка 2, Комисията прие Регламент (ЕО) No 242/2009 (2), с който се изменя приложение I към Регламент (ЕО) No 1183/2005 за налагане на някои специфични ограничителни мерки, насочени срещу лица, нарушаващи оръжейното ембарго по отношение на Демократична република Конго (3).

Следователно следните мерки от Регламент (ЕО) No 1183/2005 се отнасят до въпросните физически лица:

а)

замразяването на средства и икономически ресурси, които принадлежат или се владеят или контролират от тях, и забраната да се предоставят средства и икономически ресурси, пряко или непряко, на тях или в тяхна полза (член 2); и

| б) | забрана за съзнателното и умишлено участие в дейности, чийто обект или резултат пряко или непряко възпрепятстват мерките, посочени в буква а) по-горе. |
| --- | --- |

б)

забрана за съзнателното и умишлено участие в дейности, чийто обект или резултат пряко или непряко възпрепятстват мерките, посочени в буква а) по-горе.

| 4. | Физическите лица, добавени в приложение I към Регламент (ЕО) No 1183/2005 на Съвета посредством Регламент (ЕО) No 242/2009 и във връзка с решението на ООН от 3 март 2009 г., могат да представят на Комисията своето становище относно включването им в списъка. Становищата трябва да се изпратят на следния адрес:





  European Commission |
| --- | --- |
| DG External Relations |
| Directorate A Crisis Platform — Policy Coordination in Common Foreign and Security Policy |
| Unit A2 — CHAR 12/45 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Физическите лица, добавени в приложение I към Регламент (ЕО) No 1183/2005 на Съвета посредством Регламент (ЕО) No 242/2009 и във връзка с решението на ООН от 3 март 2009 г., могат да представят на Комисията своето становище относно включването им в списъка. Становищата трябва да се изпратят на следния адрес:

European Commission

DG External Relations

Directorate A Crisis Platform — Policy Coordination in Common Foreign and Security Policy

Unit A2 — CHAR 12/45

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| 5. | Въпросните физически лица следва да обърнат внимание на възможността да оспорват Регламент (ЕО) No 242/2009 пред Първоинстанционния съд на Европейските общности в съответствие с условията, предвидени в член 230, параграфи 4 и 5 от Договора за създаване на Европейската общност. |
| --- | --- |

5.

Въпросните физически лица следва да обърнат внимание на възможността да оспорват Регламент (ЕО) No 242/2009 пред Първоинстанционния съд на Европейските общности в съответствие с условията, предвидени в член 230, параграфи 4 и 5 от Договора за създаване на Европейската общност.

| 6. | Личните данни на физическите лица, включени в списъците на Регламент (ЕО) No 242/2009, ще бъдат обработвани в съответствие с правилата на Регламент (ЕО) No 45/2001 относно защитата на лицата по отношение на обработката на лични данни от институции и органи на Общността и за свободното движение на такива данни (4). Всяко искане, например за допълнителна информация или с цел упражняване на правата съгласно Регламент (ЕО) No 45/2001 (например достъп или коригиране на лични данни), трябва да бъде изпратено до Комисията на същия адрес, посочен в точка 4 по-горе. |
| --- | --- |

6.

Личните данни на физическите лица, включени в списъците на Регламент (ЕО) No 242/2009, ще бъдат обработвани в съответствие с правилата на Регламент (ЕО) No 45/2001 относно защитата на лицата по отношение на обработката на лични данни от институции и органи на Общността и за свободното движение на такива данни (4). Всяко искане, например за допълнителна информация или с цел упражняване на правата съгласно Регламент (ЕО) No 45/2001 (например достъп или коригиране на лични данни), трябва да бъде изпратено до Комисията на същия адрес, посочен в точка 4 по-горе.

| 7. | С цел спазване на надлежния ред физическите лица, изброени в приложение I, следва да обърнат внимание на възможността за подаване на заявление до компетентните органи от съответната(ите) държава(и)-членка(и), които са изброени в приложение II към Регламент (ЕО) No 1183/2005, за да получат разрешително за използване на замразени средства и икономически ресурси за основни разходи или специфични плащания в съответствие с член 3 от този регламент. |
| --- | --- |

7.

С цел спазване на надлежния ред физическите лица, изброени в приложение I, следва да обърнат внимание на възможността за подаване на заявление до компетентните органи от съответната(ите) държава(и)-членка(и), които са изброени в приложение II към Регламент (ЕО) No 1183/2005, за да получат разрешително за използване на замразени средства и икономически ресурси за основни разходи или специфични плащания в съответствие с член 3 от този регламент.

---

(1)  ОВ L 127, 15.5.2008 г., стр. 84.

(2)  ОВ L 75, 21.3.2009 г.

(3)  ОВ L 193, 23.7.2005 г., стр. 1.

(4)  ОВ L 8, 12.1.2001 г., стр. 1.

---