# Eiropas Savienības C 83/2009

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2009.083.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 83 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 7. aprīlis |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2009.083.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 83

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 7. aprīlis

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2009/C 083/01 | Komisijas paziņojums – Valsts atbalsta pasākumu Kopienas pagaidu shēma, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos | 1 |
| 2009/C 083/02 | Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar EK līguma 87. un 88. pantu – Gadījumi, attiecībā uz kuriem Komisija neceļ iebildumus (
  1
  ) | 16 |
| 2009/C 083/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5289 – Agusta/CAE/Rotorsim) (
  1
  ) | 17 |
| 2009/C 083/04 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.4993 – EDF/EnBW/Kogeneracja) (
  1
  ) | 17 |
| 2009/C 083/05 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.4998 – EDF/EnBW/ERSA) (
  1
  ) | 18 |
| 2009/C 083/06 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5232 – WPP/TNS) (
  1
  ) | 18 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

2009/C 083/01

Komisijas paziņojums – Valsts atbalsta pasākumu Kopienas pagaidu shēma, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos

1

2009/C 083/02

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar EK līguma 87. un 88. pantu – Gadījumi, attiecībā uz kuriem Komisija neceļ iebildumus (
  1
  )

1

16

2009/C 083/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5289 – Agusta/CAE/Rotorsim) (
  1
  )

1

17

2009/C 083/04

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.4993 – EDF/EnBW/Kogeneracja) (
  1
  )

1

17

2009/C 083/05

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.4998 – EDF/EnBW/ERSA) (
  1
  )

1

18

2009/C 083/06

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5232 – WPP/TNS) (
  1
  )

1

18

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Padome |
| 2009/C 083/07 | Padomes Lēmums, (2009. gada 30. marts), ar ko ieceļ Migrējošo darba ņēmēju sociālā nodrošinājuma padomdevējas komitejas locekļus un viņu aizstājējus | 19 |
| 2009/C 083/08 | Padomes Lēmums (2009. gada 30. marts), ar ko ieceļ un aizvieto Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus | 24 |
| | Komisija |
| 2009/C 083/09 | Euro maiņas kurss | 25 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Padome

2009/C 083/07

Padomes Lēmums, (2009. gada 30. marts), ar ko ieceļ Migrējošo darba ņēmēju sociālā nodrošinājuma padomdevējas komitejas locekļus un viņu aizstājējus

19

2009/C 083/08

Padomes Lēmums (2009. gada 30. marts), ar ko ieceļ un aizvieto Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus

24

Komisija

2009/C 083/09

Euro maiņas kurss

25

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Komisija |
| 2009/C 083/10 | Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus – DG ENTR Nr. ENT/09/311 – Erasmus jaunajiem uzņēmējiem | 26 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2009/C 083/11 | Serbijas lēmums vienpusīgi īstenot Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu un Serbijas Republiku | 28 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2009/C 083/12 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5473 – Fincantieri/ABB/JV) (
  1
  ) | 29 |
| 2009/C 083/13 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5499 – IPIC/NOVA) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 30 |
| 2009/C 083/14 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5488 – Magna/Cadence Innovation) (
  1
  ) | 31 |
| 2009/C 083/15 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5483 – Toshiba/Fujitsu HDD Business) (
  1
  ) | 32 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Komisija

2009/C 083/10

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus – DG ENTR Nr. ENT/09/311 – Erasmus jaunajiem uzņēmējiem

Erasmus

26

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2009/C 083/11

Serbijas lēmums vienpusīgi īstenot Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu un Serbijas Republiku

28

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2009/C 083/12

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5473 – Fincantieri/ABB/JV) (
  1
  )

1

29

2009/C 083/13

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5499 – IPIC/NOVA) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

30

2009/C 083/14

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5488 – Magna/Cadence Innovation) (
  1
  )

1

31

2009/C 083/15

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5483 – Toshiba/Fujitsu HDD Business) (
  1
  )

1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

| 7.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 83/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 83/1

---

Komisijas paziņojums – Valsts atbalsta pasākumu Kopienas pagaidu shēma, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos

2009/C 83/01

1.   FINANŠU KRĪZE, TĀS IETEKME UZ REĀLO EKONOMIKU UN PAGAIDU PASĀKUMU NEPIECIEŠAMĪBA

1.1.   Finanšu krīze un tās ietekme uz reālo ekonomiku

Lai virzītu Eiropu no pašreizējās finanšu krīzes uz atveseļošanos, Komisija 2008. gada 26. novembrī pieņēma paziņojumu “Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns” (“Atveseļošanas plāns”) (1). Atveseļošanas plāns ir balstīts uz diviem savstarpēji pastiprinošiem galvenajiem elementiem. Pirmkārt, uz īstermiņa pasākumiem, lai veicinātu pieprasījumu, saglabātu darbavietas un palīdzētu atjaunot uzticību, un, otrkārt, uz “stratēģiskiem ieguldījumiem”, lai panāktu lielāku izaugsmi un ilgtspējīgu labklājību ilgākā laika posmā. Atveseļošanas plāns pastiprinās un paātrinās reformas, kas jau uzsāktas saskaņā ar Lisabonas stratēģiju.

Šajā sakarā Kopienas uzdevums ir izvairīties no valsts intervences, kas kaitētu mērķim samazināt un mērķtiecīgāk izmantot valsts atbalstu. Tomēr noteiktos apstākļos uz laiku ir vajadzīgs jauns valsts atbalsts.

Atveseļošanas plānā ietvertas arī turpmākas iniciatīvas, lai valsts atbalsta noteikumus piemērotu tā, lai maksimāli efektīvi pārvarētu krīzi, vienlaikus saglabājot vienlīdzīgus noteikumus, un izvairītos no nevajadzīgiem konkurences ierobežojumiem. Šajā paziņojumā sīki izklāstītas vairākas papildu un pagaidu iespējas, kā dalībvalstis var piešķirt valsts atbalstu.

Pirmām kārtām finanšu krīze smagi skar Kopienas banku nozari. Padome uzsvēra, ka lai gan par valsts intervenci jālemj valstu līmenī, tas jādara koordinēti un pamatojoties uz vairākiem vispārējiem Kopienas principiem (2). Komisija rīkojās nekavējoties, pieņemot dažādus pasākumus, tostarp paziņojumu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm saistībā ar pašreizējo globālo finanšu krīzi (3), un vairākus lēmumus, ar kuriem atļauj glābšanas atbalstu finanšu iestādēm.

Priekšnosacījums ieguldījumiem, izaugsmei un darbavietu radīšanai privātajā sektorā ir pietiekama piekļuve finansējumam par pieņemamu cenu. Lai nodrošinātu, ka šis atbalsts dod labumu tautsaimniecībai kopumā, nevis vienīgi uzlabo banku finansiālo situāciju, dalībvalstīm ir jāizmanto sviras, ko tās ieguvušas, sniedzot būtisku finansiālu atbalstu banku nozarei. Tāpēc atbalstam, ko sniedz finanšu nozarei, būtu jābūt mērķtiecīgam, lai nodrošinātu, ka bankas atsāk parasto aizdevumu darbību. Komisija to ņems vērā, pārskatot valsts atbalstu bankām.

Lai gan šķiet, ka situācija finanšu tirgos uzlabojas, šobrīd ir pilnībā jūtama finanšu krīzes ietekme uz reālo ekonomiku. Ekonomiku kopumā ietekmē ļoti nopietna lejupslīde, kas skar mājsaimniecības, uzņēmumus un nodarbinātību. Jo īpaši krīzes sekas finanšu tirgos ir tādas, ka bankas samazina parādsaistības un vairāk nekā iepriekšējos gados izvairās no riska, un tā rezultātā tiek ierobežota kreditēšana. Šī finanšu krīze var izraisīt kredītu normēšanu, pieprasījuma samazināšanos un lejupslīdi.

Šādas grūtības var ietekmēt ne tikai vājus uzņēmumus, kuriem nav likviditātes aizsardzības līdzekļu, bet arī rentablus uzņēmumus, kuri pēkšņi saskarsies ar kredītu trūkumu vai pat nepieejamību. Tas jo īpaši attieksies uz maziem un vidējiem uzņēmumiem (“MVU”), kuriem jebkurā gadījumā ir lielākas grūtības piekļūt finansējumam nekā lielajiem uzņēmumiem. Šāda situācija var ne tikai nopietni ietekmēt daudzu rentablu uzņēmumu un to darbinieku ekonomisko stāvokli īstermiņā un vidējā termiņā; tai var būt arī ilgstoša negatīva ietekme, jo aizkavēsies vai pat tiks atcelti visi Kopienas ieguldījumi nākotnē, īpaši ieguldījumi ilgtspējīgas izaugsmes un citu Lisabonas stratēģijas mērķu īstenošanā.

1.2.   Nepieciešamība Eiropas līmenī stingri koordinēt valstu atbalsta pasākumus

Pašreizējā finansiālajā situācijā dalībvalstīm var rasties vēlme rīkoties individuāli, īpaši iesaistīties sacensībā par subsīdijām, lai atbalstītu savus uzņēmumus. Iepriekšējā pieredze liecina, ka šāda individuāla rīcība nevar būt efektīva un tā var nopietni graut iekšējo tirgu. Pilnībā ņemot vērā pašreizējo īpašo ekonomisko situāciju, piešķirot atbalstu, ir būtiski nodrošināt vienlīdzīgus noteikumus Eiropas uzņēmumiem un izvairīties no tā, ka dalībvalstis iesaistās sacensībā par subsīdijām, kuras nebūtu ilgtspējīgas un kaitētu Kopienai kopumā. Tas ir jānodrošina konkurences politikai.

1.3.   Valsts atbalsta pagaidu pasākumu nepieciešamība

Lai gan valsts atbalsts nav brīnumlīdzeklis pašreizējo grūtību pārvarēšanai, mērķtiecīgi virzīts valsts atbalsts uzņēmumiem var būt noderīgs faktors vispārējos centienos gan atjaunot uzņēmumu kreditēšanu, gan veicināt turpmākus ieguldījumus nākotnē ar zemu oglekļa emisiju līmeni.

Šajā paziņojumā paredzētie pagaidu papildu pasākumi paredzēti divu mērķu sasniegšanai: pirmkārt, ņemot vērā ārkārtas, bet īslaicīgās finansēšanas problēmas, kas saistītas ar banku krīzi, atjaunot banku aizdevumus uzņēmumiem, tādējādi nodrošinot tiem nepārtrauktu piekļuvi finansējumam. Kā apstiprināts nesen pieņemtajā Komisijas 2008. gada 25. jūnija paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Vispirms domāt par mazākajiem” – “Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts” (4), MVU ir īpaši nozīmīgi visai Eiropas ekonomikai, un to finansiālās situācijas uzlabošana pozitīvi ietekmēs lielos uzņēmumus, tādējādi ilgtermiņā atbalstot ekonomikas vispārējo izaugsmi un modernizāciju.

Otrais mērķis ir mudināt uzņēmumus turpināt ieguldīt nākotnē, īpaši ekonomikā ar zemu oglekļa emisiju līmeni. Sekas patiesi varētu būt dramatiskas, ja pašreizējās krīzes rezultātā tiktu apturēts vai pat uzņemtu atpakaļgaitu ievērojamais progress, kas tika panākts vides jomā. Šā iemesla dēļ ir jāsniedz pagaidu atbalsts uzņēmumiem ieguldījumu veikšanai vides projektos (kuri, inter alia, varētu nodrošināt tehnoloģisku pārsvaru Kopienas rūpniecībai), tādējādi apvienojot neatliekamu un vajadzīgu finansiālu atbalstu ar ilgtermiņa ieguvumiem Eiropai.

Pirms izklāstīt valsts atbalsta papildu pasākumus, ko dalībvalstis var piemērot īslaicīgi, lai mazinātu grūtības, ar kurām saskaras daži uzņēmumi saistībā ar piekļuvi finansējumam, un veicinātu ieguldījumus mērķu sasniegšanai vides jomā, šajā paziņojumā pirmām kārtām tiek atgādināts par valsts atbalsta daudzveidīgajām iespējām, kuras jau ir dalībvalstu rīcībā saskaņā ar pašreizējiem valsts atbalsta noteikumiem.

Komisija uzskata, ka ierosinātie atbalsta instrumenti ir vispiemērotākie, lai sasniegtu šos mērķus.

2.   VISPĀRĪGI EKONOMISKĀS POLITIKAS PASĀKUMI

Reaģējot uz pašreizējo ekonomisko situāciju, tika pieņemts Atveseļošanas plāns. Ņemot vērā krīzes mērogu, Kopienai ir vajadzīga saskaņota pieeja, kas būtu pietiekami plaša un drosmīga, lai atjaunotu patērētāju un uzņēmumu uzticību.

Atveseļošanas plāna stratēģiskie mērķi ir šādi:

| — | strauji veicināt pieprasījumu un palielināt patērētāju uzticību; |
| --- | --- |

—

strauji veicināt pieprasījumu un palielināt patērētāju uzticību;

| — | mazināt ekonomiskās lejupslīdes radītos zaudējumus cilvēkiem un tās ietekmi uz visneaizsargātākajiem iedzīvotājiem. Krīze skar vai vēl skars daudzus strādājošos un viņu ģimenes. Iespējams rīkoties, lai palīdzētu aizkavēt darbavietu zaudēšanu un pēc tam palīdzētu cilvēkiem ātri atgriezties darba tirgū, nevis ilgstoši palikt bez darba; |
| --- | --- |

—

mazināt ekonomiskās lejupslīdes radītos zaudējumus cilvēkiem un tās ietekmi uz visneaizsargātākajiem iedzīvotājiem. Krīze skar vai vēl skars daudzus strādājošos un viņu ģimenes. Iespējams rīkoties, lai palīdzētu aizkavēt darbavietu zaudēšanu un pēc tam palīdzētu cilvēkiem ātri atgriezties darba tirgū, nevis ilgstoši palikt bez darba;

| — | palīdzēt Eiropai sagatavoties izmantot izdevību tad, kad izaugsme būs atgriezusies, lai Eiropas ekonomika varētu izpildīt konkurētspējas prasības, nodrošināt ilgtspēju un apmierināt nākotnes vajadzības, kā uzsvērts Lisabonas stratēģijā. Tas nozīmē atbalstīt inovāciju, uz zinātnes atziņām balstītas ekonomikas veidošanu un paātrināt pāreju uz ekonomiku ar zemu oglekļa emisijas līmeni, kurā tiek efektīvi izmantoti resursi. |
| --- | --- |

—

palīdzēt Eiropai sagatavoties izmantot izdevību tad, kad izaugsme būs atgriezusies, lai Eiropas ekonomika varētu izpildīt konkurētspējas prasības, nodrošināt ilgtspēju un apmierināt nākotnes vajadzības, kā uzsvērts Lisabonas stratēģijā. Tas nozīmē atbalstīt inovāciju, uz zinātnes atziņām balstītas ekonomikas veidošanu un paātrināt pāreju uz ekonomiku ar zemu oglekļa emisijas līmeni, kurā tiek efektīvi izmantoti resursi.

Šo mērķu sasniegšanai dalībvalstu rīcībā jau ir vairāki instrumenti, kas nav uzskatāmi par valsts atbalstu. Piemēram, dažiem uzņēmumiem var būt daudz lielākas grūtības piekļūt finansējumam nekā citiem, un tas kavē vai pat liedz finansējumu, kas vajadzīgs to izaugsmei vai paredzēto ieguldījumu veikšanai. Šajā nolūkā dalībvalstis varētu pieņemt virkni vispārīgu politikas pasākumu, kuri attiecas uz visiem uzņēmumiem to teritorijās un kuriem līdz ar to nepiemēro valsts atbalsta noteikumus, lai īstermiņā un vidējā termiņā uz laiku mazinātu finansējuma problēmas. Piemēram, varētu pagarināt termiņus sociālā nodrošinājuma vai līdzīgiem maksājumiem, vai pat nodokļiem, vai arī varētu ieviest pasākumus attiecībā uz darbiniekiem. Šādi pasākumi principā nav valsts atbalsts, ja tie ir pieejami visiem uzņēmumiem.

Dalībvalstis var arī piešķirt finansiālu atbalstu tieši patērētajiem, piemēram, veco produktu likvidēšanai un/vai videi draudzīgu produktu iegādei. Ja šādu atbalstu piešķir bez diskriminācijas attiecībā uz produktu izcelsmi, tas nav valsts atbalsts.

Turklāt vispārīgās Kopienas programmas, piemēram, Konkurētspējas un inovācijas pamatprogrammu (2007. līdz 2013. gads), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Lēmumu Nr. 1639/2006/EK (5), un Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (6), vislabāk var izmantot, lai sniegtu atbalstu ne tikai MVU, bet arī lieliem uzņēmumiem. Tas pilnībā atbilst citām Eiropas iniciatīvām, piemēram, Eiropas Investīciju bankas lēmumam mobilizēt 30 miljardus euro, lai atbalstītu MVU, un tās apņēmībai paātrināt savu spēju iesaistīties infrastruktūras projektos.

3.   VALSTS ATBALSTS, KO IESPĒJAMS PIEŠĶIRT SASKAŅĀ AR PAŠREIZĒJIEM INSTRUMENTIEM

Dažos pēdējos gados Komisija ir ievērojami modernizējusi valsts atbalsta noteikumus, lai mudinātu dalībvalstis mērķtiecīgāk virzīt valsts atbalstu uz ilgtspējīgiem ieguldījumiem, tādējādi sekmējot Lisabonas stratēģijas īstenošanu. Šajā sakarā īpaša uzmanība veltīta MVU, kā arī nodrošinātas lielākas iespējas piešķirt tiem valsts atbalstu. Turklāt ar Komisijas 2008. gada 6. augusta Regulu (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (Vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (7) (“VGAR”), dalībvalstīm tagad tiek piedāvāts plašs atbalsta pasākumu kopums un līdz minimumam samazināts administratīvais slogs, valsts atbalsta noteikumi ir lielā mērā vienkāršoti un racionalizēti. Pašreizējā ekonomiskajā situācijā īpaši svarīgi ir šādi spēkā esošie valsts atbalsta instrumenti.

Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulā (EK) Nr. 1998/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (“De minimis regula”) (8), noteikts, ka atbalsta pasākumi, kas vienam uzņēmumam nepārsniedz EUR 200 000 kādā trīs gadu laika posmā, nav valsts atbalsts Līguma nozīmē. Tajā pašā regulā arī noteikts, ka garantijas līdz 1,5 miljoniem euro nepārsniedz iepriekš minēto de minimis augšējo robežu, un tāpēc arī tās nav valsts atbalsts. Tādējādi dalībvalstis var sniegt šādas garantijas, neaprēķinot atbilstošo atbalsta ekvivalentu un neuzņemoties administratīvu slogu.

VGAR ir valsts atbalsta noteikumu galvenā sastāvdaļa, kas vienkāršo valsts atbalsta piešķiršanas procedūru dažiem svarīgiem atbalsta pasākumiem un sekmē valsts atbalsta novirzīšanu uz prioritārajiem Kopienas mērķiem. Tagad vienā instrumentā apvienoti visi iepriekšējie grupu atbrīvojumi, kā arī jaunas jomas (inovācija, vide, pētniecība un attīstība saistībā ar lielajiem uzņēmumiem un riska kapitāla pasākumi MVU). Visos gadījumos, kas paredzēti VGAR, dalībvalstis var piešķirt atbalstu, iepriekš nepaziņojot Komisijai. Tāpēc šā procesa norises ātrums ir pilnībā dalībvalstu pārziņā. VGAR ir īpaši svarīga MVU, jo tajā paredzēti īpaši ieguldījumu un nodarbinātības atbalsta noteikumi, kas attiecas vienīgi uz MVU. Turklāt visi 26 ietvertie pasākumi ir pieejami MVU, ļaujot dalībvalstīm atbalstīt MVU dažādajos to attīstības posmos, palīdzot tiem daudzās jomās, sākot no piekļuves finansējumam un beidzot ar pētniecību un attīstību, inovāciju, mācībām, nodarbinātību, vides pasākumiem u. c.

Saistībā ar pasākumu kopumu enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā 2008. gada sākumā tika pieņemtas jaunas Pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai (9). Saskaņā ar šīm pamatnostādnēm dalībvalstis var piešķirt valsts atbalstu inter alia šādi:

| — | atbalsts uzņēmumiem, kas piemēro augstākus standartus nekā Kopienas standarti vai paaugstina vides aizsardzības līmeni, ja nav noteikti Kopienas standarti, līdz 70 % no ieguldījumu papildu izmaksām mazajiem uzņēmumiem (līdz 80 % ekojauninājumiem) un līdz 100 % no ieguldījumu papildu izmaksām, ja atbalsts ir piešķirts patiesā un konkurētspējīgā solīšanas procesā, un tas attiecas arī uz lielajiem uzņēmumiem; atļauts arī atbalsts, lai uzsāktu savlaicīgu pielāgošanos turpmākajiem Kopienas standartiem, un atbalsts pētījumiem vides jomā; |
| --- | --- |

—

atbalsts uzņēmumiem, kas piemēro augstākus standartus nekā Kopienas standarti vai paaugstina vides aizsardzības līmeni, ja nav noteikti Kopienas standarti, līdz 70 % no ieguldījumu papildu izmaksām mazajiem uzņēmumiem (līdz 80 % ekojauninājumiem) un līdz 100 % no ieguldījumu papildu izmaksām, ja atbalsts ir piešķirts patiesā un konkurētspējīgā solīšanas procesā, un tas attiecas arī uz lielajiem uzņēmumiem; atļauts arī atbalsts, lai uzsāktu savlaicīgu pielāgošanos turpmākajiem Kopienas standartiem, un atbalsts pētījumiem vides jomā;

| — | atjaunojamu enerģijas avotu un koģenerācijas jomā dalībvalstis var piešķirt darbības atbalstu, lai segtu visas ražošanas papildu izmaksas; |
| --- | --- |

—

atjaunojamu enerģijas avotu un koģenerācijas jomā dalībvalstis var piešķirt darbības atbalstu, lai segtu visas ražošanas papildu izmaksas;

| — | lai sasniegtu vides aizsardzības mērķus energotaupībā un siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju samazināšanā, dalībvalstis var piešķirt atbalstu, kas ļauj uzņēmumiem panākt enerģijas ietaupījumu, un atbalstu atjaunojamiem enerģijas avotiem un koģenerācijai līdz 80 % no mazo uzņēmumu ieguldījumu papildu izmaksām un līdz 100 % no ieguldījumu papildu izmaksām, ja atbalsts ir piešķirts patiesā un konkurētspējīgā solīšanas procesā. |
| --- | --- |

—

lai sasniegtu vides aizsardzības mērķus energotaupībā un siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju samazināšanā, dalībvalstis var piešķirt atbalstu, kas ļauj uzņēmumiem panākt enerģijas ietaupījumu, un atbalstu atjaunojamiem enerģijas avotiem un koģenerācijai līdz 80 % no mazo uzņēmumu ieguldījumu papildu izmaksām un līdz 100 % no ieguldījumu papildu izmaksām, ja atbalsts ir piešķirts patiesā un konkurētspējīgā solīšanas procesā.

Komisija 2006. gada decembrī pieņēma jaunas Kopienas nostādnes par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai un inovācijai (10). Šajā tekstā ir ietverti jauni nosacījumi attiecībā uz inovāciju, kas īpaši paredzēti MVU un kas atbilst arī mērķtiecīgākam atbalstam darbavietu un izaugsmes radīšanai saskaņā ar Lisabonas stratēģijā izklāstīto. Jo īpaši dalībvalstis var piešķirt valsts atbalstu inter alia šādi:

| — | pētniecības un attīstības atbalsts mazajiem uzņēmumiem, jo īpaši atbalsts fundamentāliem pētījumiem līdz 100 % no attiecināmajām izmaksām un atbalsts rūpnieciskajiem pētījumiem – līdz 80 % no attiecināmajām izmaksām; |
| --- | --- |

—

pētniecības un attīstības atbalsts mazajiem uzņēmumiem, jo īpaši atbalsts fundamentāliem pētījumiem līdz 100 % no attiecināmajām izmaksām un atbalsts rūpnieciskajiem pētījumiem – līdz 80 % no attiecināmajām izmaksām;

| — | atbalsts jauniem inovatīviem uzņēmumiem līdz 1 miljonam euro un pat vairāk atbalstāmos reģionos, atbalsts inovācijas kopām, atbalsts inovācijas konsultāciju pakalpojumiem inovācijas jomā un atbalsts inovācijas atbalsta pakalpojumiem; |
| --- | --- |

—

atbalsts jauniem inovatīviem uzņēmumiem līdz 1 miljonam euro un pat vairāk atbalstāmos reģionos, atbalsts inovācijas kopām, atbalsts inovācijas konsultāciju pakalpojumiem inovācijas jomā un atbalsts inovācijas atbalsta pakalpojumiem;

| — | atbalsts augsti kvalificēta personāla nodarbināšanai uz laiku, atbalsts tehniskās īstenošanas iespēju izpētei, atbalsts procesa un organizatoriskajai inovācijai pakalpojumos un atbalsts MVU rūpnieciskā īpašuma tiesību izmaksām. |
| --- | --- |

—

atbalsts augsti kvalificēta personāla nodarbināšanai uz laiku, atbalsts tehniskās īstenošanas iespēju izpētei, atbalsts procesa un organizatoriskajai inovācijai pakalpojumos un atbalsts MVU rūpnieciskā īpašuma tiesību izmaksām.

Vēl viens svarīgs konkurētspējas elements ir apmācība. Lai attīstītu jaunas prasmes, pat bezdarba palielināšanās apstākļos ļoti svarīgi ir saglabāt ieguldījumus apmācībā. Saskaņā ar VGAR dalībvalstis var piešķirt uzņēmumiem gan vispārējo, gan speciālo mācību atbalstu kopumā līdz 80 % no attiecināmajām izmaksām.

Komisija 2008. gadā pieņēma jaunu Paziņojumu par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (11), kurā precizēti nosacījumi, saskaņā ar kuriem valsts garantijas aizdevumiem nav valsts atbalsts. Saskaņā ar šo paziņojumu garantijas nav uzskatāmas par valsts atbalstu, īpaši ja par tām maksā tirgus cenu. Papildus to nosacījumu precizēšanai, kas nosaka, vai pastāv atbalsts garantiju veidā, ar paziņojumu pirmo reizi tiek ieviestas arī īpašas drošās zonas prēmijas MVU, kas pieļauj garantiju atvieglotu, bet drošu izmantošanu, lai veicinātu MVU finansēšanu.

Komisija 2006. gada jūlijā pieņēma jaunas Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu, lai veicnātu riska kapitāla ieguldījumus mazos un vidējos uzņēmumos (12). Tās ir paredzētas inovatīviem un strauji augošiem MVU, kuri ir Lisabonas stratēģijas uzmanības centrā. Komisija noteica jaunu drošās zonas slieksni 1,5 miljonu euro apmērā katram mērķa MVU, kas ir palielinājums par 50 %. Līdz šim maksimālajam apjomam Komisija pieņem, ka principā finanšu tirgos nav alternatīvu finansēšanas līdzekļu (t. i., ka ir tirgus nepilnības). Turklāt VGAR ir iekļauts atbalsts riska kapitālam.

Saskaņā ar Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēm 2007.–2013. gadam (13), kuras piemēro kopš 2007. gada janvāra, mazāk attīstītajos reģionos dalībvalstis var piešķirt ieguldījumu atbalstu jaunu uzņēmumu izveidei, esošu uzņēmumu paplašināšanai vai esoša uzņēmuma produkcijas dažādošanai ar jauniem produktiem.

Ar šīm reģionālā atbalsta pamatnostādnēm 2007.–2013. gadam ievieš arī jaunu atbalsta veidu, lai radītu stimulus atbalstāmajās teritorijās sekmēt jaunu uzņēmumu veidošanu un atbalstīt mazos uzņēmumus to darbības sākuma posmā.

Saskaņā ar spēkā esošajām Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (14) dalībvalstis var arī piešķirt atbalstu uzņēmumiem, kuriem ir vajadzīga valsts palīdzība. Šajā nolūkā dalībvalstis var paziņot par glābšanas un/vai pārstrukturēšanas shēmām MVU.

Balstoties uz šobrīd iespējamo valsts atbalstu, Komisija jau ir atļāvusi lielu skaitu shēmu, ko dalībvalstis var izmantot, lai reaģētu uz pašreizējo finanšu situāciju.

4.   LĪGUMA 87. PANTA 3. PUNKTA B) APAKŠPUNKTA PIEMĒROJAMĪBA

4.1.   Vispārīgie principi

Atbilstīgi Līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktam Komisija par saderīgu ar kopējo tirgu var atzīt atbalstu, kas “novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”. Šajā sakarā Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesa ir noteikusi, ka šādā gadījumā nopietnajiem traucējumiem jāietekmē visa attiecīgās dalībvalsts tautsaimniecība, nevis tikai viena reģiona vai tās teritorijas daļu tautsaimniecība. Turklāt tas atbilst vajadzībai šauri interpretēt jebkuru atkāpi, kā, piemēram, Līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunkta noteikumu (15).

Komisija lēmumu pieņemšanas praksē ir konsekventi piemērojusi šo šauro interpretāciju (16).

Šajā sakarā Komisija uzskata, ka papildus ārkārtas palīdzībai, kas paredzēta finanšu sistēmai, ir nepieciešama ārkārtas politiska reakcija uz pašreizējo globālo krīzi.

Šī krīze dažādos veidos un dažādās pakāpēs ietekmēs visas dalībvalstis, un ir ļoti iespējams, ka pieaugs bezdarbs, kritīsies pieprasījums un pasliktināsies valstu fiskālā situācija.

Ņemot vērā pašreizējās finanšu krīzes smagumu un tās ietekmi uz dalībvalstu tautsaimniecību kopumā, Komisija uzskata, ka ierobežotā laika posmā atsevišķi valsts atbalsta veidi ir pamatoti, lai risinātu šīs problēmas, un ka tos var atzīt par saderīgiem ar kopējo tirgu pamatojoties uz Līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

Tāpēc dalībvalstīm ir jāpierāda, ka valsts atbalsta pasākumi, kas Komisijai paziņoti saskaņā ar šo shēmu, ir vajadzīgi, atbilstīgi un samērīgi, lai novērstu nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā, un ka ir pilnībā ievēroti visi nosacījumi.

4.2.   Saderīgs ierobežots atbalsts

4.2.1.   Pašreizējais regulējums

De minimis regulas 2. pants nosaka, ka:

“Uzskata, ka atbalsta pasākumi neatbilst visiem Līguma 87. panta 1. punkta kritērijiem un tāpēc tiem nepiemēro Līguma 88. panta 3. punktā minēto paziņošanas prasību, ja tie atbilst šā panta 2. līdz 5. punktā sniegtajiem nosacījumiem.

Vienam uzņēmumam piešķirtais de minimis kopējais bruto atbalsts jebkurā trīs fiskālo gadu laika posmā nepārsniedz EUR 200 000. Vienam uzņēmumam, kurš darbojas autotransporta nozarē, piešķirtā de minimis atbalsta kopapjoms nepārsniedz EUR 100 000 jebkurā trīs fiskālo gadu laika posmā. Šīs augšējās robežas piemēro neatkarīgi no de minimis atbalsta veida vai nospraustā mērķa un neatkarīgi no tā, vai dalībvalsts piešķirto atbalstu pilnībā vai daļēji finansē no Kopienas izcelsmes resursiem. Šo laika posmu nosaka, atsaucoties uz fiskālajiem gadiem, ko izmanto uzņēmums attiecīgajā dalībvalstī.”

4.2.2.   Jauns pasākums

Jauns pasākums

Finanšu krīze ietekmē ne tikai strukturāli vājus uzņēmumus, bet arī uzņēmumus, kuri pēkšņi saskarsies ar kredītu trūkumu vai pat nepieejamību. Šo uzņēmumu finansiālās situācijas uzlabošanās pozitīvi ietekmēs visu Eiropas ekonomiku.

Tāpēc, ņemot vērā pašreizējo ekonomisko situāciju, uzskata, ka uz laiku ir jāļauj ierobežotā apjomā piešķirt atbalstu, kas tomēr būs Līguma 87. panta 1. punkta darbības jomā, jo tas pārsniedz De minimis regulā noteikto augšējo robežu.

De minimis

Komisija šādu valsts atbalstu uzskatīs par saderīgu ar kopējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu, ja tiks izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | šis atbalsts vienam uzņēmumam nepārsniedz EUR 500 000 skaidras naudas dotāciju; vienmēr izmanto bruto summas, proti, summas pirms nodokļu vai jebkādu citu maksu atskaitīšanas; ja atbalstu piešķir citā veidā, nevis kā dotāciju, atbalsta apjoms ir atbalsta dotācijas bruto ekvivalents; |
| --- | --- |

a)

šis atbalsts vienam uzņēmumam nepārsniedz EUR 500 000 skaidras naudas dotāciju; vienmēr izmanto bruto summas, proti, summas pirms nodokļu vai jebkādu citu maksu atskaitīšanas; ja atbalstu piešķir citā veidā, nevis kā dotāciju, atbalsta apjoms ir atbalsta dotācijas bruto ekvivalents;

| b) | šis atbalsts tiek piešķirts shēmas veidā; |
| --- | --- |

b)

šis atbalsts tiek piešķirts shēmas veidā;

| c) | atbalsts tiek piešķirts uzņēmumiem, kuri 2008. gada 1. jūlijā nebija nonākuši grūtībās (17); to var piešķirt uzņēmumiem, kuri minētajā datumā nebija nonākuši grūtībās, bet globālās finanšu un ekonomiskās krīzes rezultātā nonāca grūtībās vēlāk; |
| --- | --- |

c)

atbalsts tiek piešķirts uzņēmumiem, kuri 2008. gada 1. jūlijā nebija nonākuši grūtībās (17); to var piešķirt uzņēmumiem, kuri minētajā datumā nebija nonākuši grūtībās, bet globālās finanšu un ekonomiskās krīzes rezultātā nonāca grūtībās vēlāk;

17

| d) | atbalsta shēmu nevar piemērot uzņēmumiem, kuri darbojas zivsaimniecības nozarē; |
| --- | --- |

d)

atbalsta shēmu nevar piemērot uzņēmumiem, kuri darbojas zivsaimniecības nozarē;

| e) | tas nav eksporta atbalsts vai atbalsts par labu vietējiem produktiem salīdzinājumā ar importētiem produktiem; |
| --- | --- |

e)

tas nav eksporta atbalsts vai atbalsts par labu vietējiem produktiem salīdzinājumā ar importētiem produktiem;

| f) | atbalsts tiek piešķirts ne vēlāk kā 2010. gada 31. decembrī; |
| --- | --- |

f)

atbalsts tiek piešķirts ne vēlāk kā 2010. gada 31. decembrī;

| g) | pirms atbalsta piešķiršanas dalībvalsts no attiecīgā uzņēmuma pieprasa arī rakstisku vai elektronisku deklarāciju par jebkādu citu de minimis atbalstu un atbalstu atbilstīgi šim pasākumam, kas saņemts kārtējā fiskālajā gadā, un pārbauda, vai atbalsta kopējā summa, ko uzņēmums saņēmis laika posmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim, nepieaugs līdz līmenim, kas pārsniedz EUR 500 000 augšējo robežu; |
| --- | --- |

g)

pirms atbalsta piešķiršanas dalībvalsts no attiecīgā uzņēmuma pieprasa arī rakstisku vai elektronisku deklarāciju par jebkādu citu de minimis atbalstu un atbalstu atbilstīgi šim pasākumam, kas saņemts kārtējā fiskālajā gadā, un pārbauda, vai atbalsta kopējā summa, ko uzņēmums saņēmis laika posmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim, nepieaugs līdz līmenim, kas pārsniedz EUR 500 000 augšējo robežu;

de minimis atbalstu

| h) | atbalsta shēmu nepiemēro uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar lauksaimniecības produktu primāro ražošanu (18); to var piemērot uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar lauksaimniecības produktu pārstrādi un lauksaimniecības produktu tirdzniecību (19), ar nosacījumu, ka atbalsta summa nav noteikta, pamatojoties uz šādu produktu, kurus attiecīgais uzņēmums iepircis no sākotnējiem ražotājiem vai laidis tirgū, cenu un daudzumu, vai ar nosacījumu, ka to daļēji vai pilnībā nodod sākotnējiem ražotājiem. |
| --- | --- |

h)

atbalsta shēmu nepiemēro uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar lauksaimniecības produktu primāro ražošanu (18); to var piemērot uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar lauksaimniecības produktu pārstrādi un lauksaimniecības produktu tirdzniecību (19), ar nosacījumu, ka atbalsta summa nav noteikta, pamatojoties uz šādu produktu, kurus attiecīgais uzņēmums iepircis no sākotnējiem ražotājiem vai laidis tirgū, cenu un daudzumu, vai ar nosacījumu, ka to daļēji vai pilnībā nodod sākotnējiem ražotājiem.

18

19

4.3.   Atbalsts garantiju veidā

Atbalsts garantiju veidā

4.3.1.   Pašreizējais regulējums

Pašreizējais regulējums

Komisijas paziņojums par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā ir paredzēts, lai dalībvalstīm sniegtu sīkākas norādes par principiem, pamatojoties uz kuriem Komisija plāno interpretēt 87. un 88. pantu un to piemērošanu valsts garantijām. Jo īpaši šajā paziņojuma ir precizēti apstākļi, kādos valsts atbalsta esību var izslēgt. Tas neparedz atbilstības kritērijus, lai novērtētu garantijas.

4.3.2.   Jauns pasākums

Jauns pasākums

Lai turpmāk veicinātu piekļuvi finansējumam un samazinātu banku pašreizējos izteiktos centienus izvairīties no riskiem, subsidētas aizdevumu garantijas ierobežotā laika posmā varētu būt piemērots un mērķtiecīgs risinājums, lai atvieglotu uzņēmumu piekļuvi finansējumam.

Komisija šādu valsts atbalstu uzskatīs par saderīgu ar kopējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu, ja tiks izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | attiecībā uz MVU dalībvalstis piešķir samazinājumu līdz 25 % no ikgadējās prēmijas jaunu garantiju apmaksai, kas piešķirtas saskaņā ar drošās zonas noteikumiem, kā izklāstīts pielikumā (20); |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz MVU dalībvalstis piešķir samazinājumu līdz 25 % no ikgadējās prēmijas jaunu garantiju apmaksai, kas piešķirtas saskaņā ar drošās zonas noteikumiem, kā izklāstīts pielikumā (20);

20

| b) | attiecībā uz lielajiem uzņēmumiem dalībvalstis piešķir samazinājumu līdz 15 % no ikgadējās prēmijas jaunu garantiju apmaksai, kas aprēķināta, pamatojoties uz pielikumā izklāstītajiem drošās zonas noteikumiem; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz lielajiem uzņēmumiem dalībvalstis piešķir samazinājumu līdz 15 % no ikgadējās prēmijas jaunu garantiju apmaksai, kas aprēķināta, pamatojoties uz pielikumā izklāstītajiem drošās zonas noteikumiem;

| c) | ja atbalsta elementu garantiju shēmās aprēķina, izmantojot metodiku, ko Komisija pieņēmusi pēc paziņojuma par šādu metodiku saskaņā ar regulu, ko Komisija pieņēmusi valsts atbalsta jomā (21), dalībvalstis jaunu garantiju apmaksai MVU var piešķirt līdzīgu samazinājumu līdz 25 % un lieliem uzņēmumiem - līdz 15 % no ikgadējās prēmijas; |
| --- | --- |

c)

ja atbalsta elementu garantiju shēmās aprēķina, izmantojot metodiku, ko Komisija pieņēmusi pēc paziņojuma par šādu metodiku saskaņā ar regulu, ko Komisija pieņēmusi valsts atbalsta jomā (21), dalībvalstis jaunu garantiju apmaksai MVU var piešķirt līdzīgu samazinājumu līdz 25 % un lieliem uzņēmumiem - līdz 15 % no ikgadējās prēmijas;

21

| d) | aizdevuma maksimālā summa nedrīkst pārsniegt saņēmēja kopējos ikgadējos izdevumus par algām 2008. gadā (tostarp sociālos maksājumus, kā arī tā personāla izmaksas, kas strādā uzņēmumā, bet formāli ir apakšuzņēmēju algu sarakstā). Attiecībā uz uzņēmumiem, kas izveidoti 2008. gada 1. janvārī vai pēc tam, aizdevuma maksimālā summa nedrīkst pārsniegt paredzētos izdevumus par algām pirmajos divos darbības gados; |
| --- | --- |

d)

aizdevuma maksimālā summa nedrīkst pārsniegt saņēmēja kopējos ikgadējos izdevumus par algām 2008. gadā (tostarp sociālos maksājumus, kā arī tā personāla izmaksas, kas strādā uzņēmumā, bet formāli ir apakšuzņēmēju algu sarakstā). Attiecībā uz uzņēmumiem, kas izveidoti 2008. gada 1. janvārī vai pēc tam, aizdevuma maksimālā summa nedrīkst pārsniegt paredzētos izdevumus par algām pirmajos divos darbības gados;

| e) | garantijas piešķir vēlakais līdz 2010. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

e)

garantijas piešķir vēlakais līdz 2010. gada 31. decembrim;

| f) | aizdevuma termiņā garantija nepārsniedz 90 % no aizdevuma summas; |
| --- | --- |

f)

aizdevuma termiņā garantija nepārsniedz 90 % no aizdevuma summas;

| g) | garantija var attiekties gan uz ieguldījumiem, gan uz apgrozāmā kapitāla aizdevumiem; |
| --- | --- |

g)

garantija var attiekties gan uz ieguldījumiem, gan uz apgrozāmā kapitāla aizdevumiem;

| h) | garantijas prēmijas samazinājumu piemēro ne ilgāk kā divus gadus kopš garantijas piešķiršanas. Ja garantētā aizdevuma termiņš pārsniedz divus gadus, dalībvalstis var piemērot bez samazinājuma pielikumā noteiktās drošās zonas prēmijas ne ilgāk kā astoņus gadus; |
| --- | --- |

h)

garantijas prēmijas samazinājumu piemēro ne ilgāk kā divus gadus kopš garantijas piešķiršanas. Ja garantētā aizdevuma termiņš pārsniedz divus gadus, dalībvalstis var piemērot bez samazinājuma pielikumā noteiktās drošās zonas prēmijas ne ilgāk kā astoņus gadus;

| i) | atbalstu piešķir uzņēmumiem, kuri 2008. gada 1. jūlijā nebija nonākuši grūtībās (22); to var piešķirt uzņēmumiem, kuri minētajā datumā nebija nonākuši grūtībās, bet globālās finanšu un ekonomiskās krīzes rezultātā nonāca grūtībās vēlāk. |
| --- | --- |

i)

atbalstu piešķir uzņēmumiem, kuri 2008. gada 1. jūlijā nebija nonākuši grūtībās (22); to var piešķirt uzņēmumiem, kuri minētajā datumā nebija nonākuši grūtībās, bet globālās finanšu un ekonomiskās krīzes rezultātā nonāca grūtībās vēlāk.

22

4.4.   Atbalsts procentu likmju subsīdiju veidā

Atbalsts procentu likmju subsīdiju veidā

4.4.1.   Pašreizējais regulējums

Pašreizējais regulējums

Komisijas paziņojumā par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (23) ir noteikta metode atsauces likmes aprēķināšanai, pamatojoties uz viena gada starpbanku piedāvāto likmi (IBOR), kam pieskaitītas rezerves robežās no 60 līdz 1 000 bāzes punktiem atkarībā no uzņēmuma kredītspējas un piedāvātā nodrošinājuma līmeņa. Lai atspoguļotu dominējošos tirgus apstākļus, Komisija var mainīt atsauces un diskonta likmes noteikšanas metodi. Ja dalībvalstis, aprēķinot atsauces likmi un diskonta likmi, izmanto metodi, kas aizdevuma piešķiršanas brīdī ir noteikta Komisijas paziņojumā, un izpilda šā paziņojuma nosacījumus, šī procentu likme principā neietver valsts atbalstu.

23

4.4.2.   Jauns pasākums

Jauns pasākums

Uzņēmumiem var būt grūtības rast finansējumu pašreizējos tirgus apstākļos. Tāpēc Komisija pieļaus, ka valsts vai privātus aizdevumus piešķir ar procentu likmi, kas ir vismaz vienāda ar centrālās bankas diennakts likmi, pieskaitot prēmiju, kas ir vienāda ar starpību starp vidējo viena gada starpbanku likmi un centrālās bankas vidējo diennakts likmi laika posmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 30. jūnijam, pieskaitot kredītriska prēmiju, kura atbilst saņēmēja riska profilam, kā paredzēts Komisijas paziņojumā par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodi.

Īslaicīgi tiks uzskatīts, ka atbalsta elements, kas ietverts starpībā starp šo procentu likmi un atsauces likmi, kas noteikta Komisijas paziņojumā par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu, ir saderīgs ar Līgumu, pamatojoties uz 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | šo metodi piemēro visiem līgumiem, kas noslēgti vēlākais līdz 2010. gada 31. decembrim. Tā var attiekties uz jebkura termiņa aizdevumiem. Samazinātās procentu likmes var piemērot procentu maksājumiem līdz 2012. gada 31. decembrim (24). Pēc minētā datuma aizdevumiem piemēro procentu likmi, kura ir vismaz vienāda ar likmi, kas noteikta paziņojumā par atsauces likmi un diskonta likmi; |
| --- | --- |

a)

šo metodi piemēro visiem līgumiem, kas noslēgti vēlākais līdz 2010. gada 31. decembrim. Tā var attiekties uz jebkura termiņa aizdevumiem. Samazinātās procentu likmes var piemērot procentu maksājumiem līdz 2012. gada 31. decembrim (24). Pēc minētā datuma aizdevumiem piemēro procentu likmi, kura ir vismaz vienāda ar likmi, kas noteikta paziņojumā par atsauces likmi un diskonta likmi;

24

| b) | šo atbalstu piemēro vienīgi uzņēmumiem, kuri 2008. gada 1. jūlijā nebija nonākuši grūtībās (25); to var piemērot uzņēmumiem, kuri minētajā datumā nebija nonākuši grūtībās, bet globālās finanšu un ekonomiskās krīzes rezultātā nonāca grūtībās vēlāk. |
| --- | --- |

b)

šo atbalstu piemēro vienīgi uzņēmumiem, kuri 2008. gada 1. jūlijā nebija nonākuši grūtībās (25); to var piemērot uzņēmumiem, kuri minētajā datumā nebija nonākuši grūtībās, bet globālās finanšu un ekonomiskās krīzes rezultātā nonāca grūtībās vēlāk.

25

4.5.   Atbalsts videi draudzīgu produktu ražošanai

Atbalsts videi draudzīgu produktu ražošanai

4.5.1.   Pašreizējais regulējums

Pašreizējais regulējums

Komisijas paziņojumā par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (26) ir noteikta metode atsauces likmes aprēķināšanai, pamatojoties uz viena gada starpbanku piedāvāto likmi (IBOR), kam pieskaitītas rezerves robežās no 60 līdz 1 000 bāzes punktiem atkarībā no uzņēmuma kredītspējas un piedāvātā nodrošinājuma līmeņa. Lai atspoguļotu dominējošos tirgus apstākļus, Komisija var mainīt atsauces un diskonta likmes noteikšanas metodi. Ja dalībvalstis, aprēķinot atsauces likmi un diskonta likmi, izmanto metodi, kas aizdevuma piešķiršanas brīdī ir noteikta Komisijas paziņojumā, un izpilda šā paziņojuma nosacījumus, šī procentu likme principā neietver valsts atbalstu.

26

4.5.2.   Jauns pasākums

Jauns pasākums

Pašreizējās finanšu krīzes dēļ uzņēmumiem arī ir grūtāk piekļūt finansējumam, lai ražotu videi draudzīgus produktus. Atbalsts garantiju veidā var izrādīties nepietiekams, lai nodrošinātu finansējumu projektiem ar lielām izmaksām, kuru mērķis ir palielināt vides aizsardzību, savlaicīgi pielāgojoties turpmākajiem standartiem, kuri vēl nav spēkā, vai pārsniedzot šos standartus.

Komisija uzskata, ka, neraugoties uz finanšu krīzi, vides mērķu sasniegšanai joprojām ir jābūt prioritātei. Videi draudzīgāku produktu, tostarp energoefektīvu produktu, ražošana ir Kopienas interesēs, un ir svarīgi, lai finanšu krīze netraucētu šā mērķa sasniegšanu.

Tāpēc papildu pasākumi subsidētu aizdevumu veidā varētu veicināt videi draudzīgu produktu ražošanu. Tomēr subsidēti aizdevumi var radīt nopietnus konkurences kropļojumus, un tāpēc tos vajadzētu stingri ierobežot, piemērojot vienīgi īpašām situācijām un mērķtiecīgiem ieguldījumiem.

Komisija uzskata, ka ierobežotā laika posmā dalībvalstīm būtu jādod iespēja piešķirt atbalstu procentu likmju samazinājuma veidā.

Pamatojoties uz Līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu, Komisija par saderīgu ar kopējo tirgu atzīs procentu likmju subsīdijas ieguldījumu aizdevumiem, kuras atbilst visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem:

| a) | atbalsts atteicas uz ieguldījumu aizdevumiem, lai finansētu projektus, kuri paredz tādu jaunu produktu ražošanu, kas ievērojami paaugstina vides aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

a)

atbalsts atteicas uz ieguldījumu aizdevumiem, lai finansētu projektus, kuri paredz tādu jaunu produktu ražošanu, kas ievērojami paaugstina vides aizsardzības līmeni;

| b) | atbalsts ir nepieciešams, lai uzsāktu jaunu projektu; esošu projektu gadījumā atbalstu var piešķirt, ja jaunajā ekonomiskajā situācijā tas kļūst nepieciešams, lai turpinātu projektu; |
| --- | --- |

b)

atbalsts ir nepieciešams, lai uzsāktu jaunu projektu; esošu projektu gadījumā atbalstu var piešķirt, ja jaunajā ekonomiskajā situācijā tas kļūst nepieciešams, lai turpinātu projektu;

| c) | atbalstu piešķir vienīgi projektiem, kas paredzēti tādu produktu ražošanai, kas saistīti ar savlaicīgu pielāgošanos turpmākajiem Kopienas produktu standartiem (27), kuri paaugstina vides aizsardzības līmeni un vēl nav spēkā; |
| --- | --- |

c)

atbalstu piešķir vienīgi projektiem, kas paredzēti tādu produktu ražošanai, kas saistīti ar savlaicīgu pielāgošanos turpmākajiem Kopienas produktu standartiem (27), kuri paaugstina vides aizsardzības līmeni un vēl nav spēkā;

27

| d) | attiecībā uz produktiem, kas saistīti ar savlaicīgu pielāgošanos turpmākajiem Kopienas vides standartiem vai to pārsniegšanu, ieguldījumus uzsāk vēlākais līdz 2010. gada 31. decembrim, lai produkciju varētu laist tirgū vismaz divus gadus pirms standartu spēkā stāšanās; |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz produktiem, kas saistīti ar savlaicīgu pielāgošanos turpmākajiem Kopienas vides standartiem vai to pārsniegšanu, ieguldījumus uzsāk vēlākais līdz 2010. gada 31. decembrim, lai produkciju varētu laist tirgū vismaz divus gadus pirms standartu spēkā stāšanās;

| e) | aizdevumi var segt izmaksas saistībā ar ieguldījumiem materiālajos aktīvos un nemateriālajos aktīvos (28), izņemot aizdevumus ieguldījumiem, kuru ražošanas jaudas pārsniedz 3 % produktu tirgos (29), kuros šķietamā patēriņa vidējie gada pieauguma tempi EEZ tirgū pēdējos piecos gados pirms ieguldījumu uzsākšanas, mērot pēc vērtības datiem, bija zemāki nekā Eiropas Ekonomikas zonas vidējie ikgadējie IKP pieauguma tempi tajā pašā atsauces periodā; |
| --- | --- |

e)

aizdevumi var segt izmaksas saistībā ar ieguldījumiem materiālajos aktīvos un nemateriālajos aktīvos (28), izņemot aizdevumus ieguldījumiem, kuru ražošanas jaudas pārsniedz 3 % produktu tirgos (29), kuros šķietamā patēriņa vidējie gada pieauguma tempi EEZ tirgū pēdējos piecos gados pirms ieguldījumu uzsākšanas, mērot pēc vērtības datiem, bija zemāki nekā Eiropas Ekonomikas zonas vidējie ikgadējie IKP pieauguma tempi tajā pašā atsauces periodā;

28

29

| f) | aizdevumus piešķir vēlākais līdz 2010. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

f)

aizdevumus piešķir vēlākais līdz 2010. gada 31. decembrim;

| g) | lai aprēķinātu atbalstu, par pamatu būtu jāņem saņēmēja individuālā likme, ko aprēķina, balstoties uz šā paziņojuma 4.4.2. punktā minēto metodiku. Pamatojoties uz šo metodiku, uzņēmumam var piešķirt šādu procentu likmes samazinājumu:






  — | 25 % lieliem uzņēmumiem; |
| --- | --- | --- |

g)

lai aprēķinātu atbalstu, par pamatu būtu jāņem saņēmēja individuālā likme, ko aprēķina, balstoties uz šā paziņojuma 4.4.2. punktā minēto metodiku. Pamatojoties uz šo metodiku, uzņēmumam var piešķirt šādu procentu likmes samazinājumu:

—

25 % lieliem uzņēmumiem;

| — | 50 % MVU; |
| --- | --- |

—

50 % MVU;

| h) | subsidēto procentu likmi piemēro ne ilgāk kā 2 gadus pēc aizdevuma piešķiršanas; |
| --- | --- |

h)

subsidēto procentu likmi piemēro ne ilgāk kā 2 gadus pēc aizdevuma piešķiršanas;

| i) | procentu likmes samazinājumu var piemērot aizdevumiem, ko piešķir valsts vai publiskas finanšu iestādes, un aizdevumiem, ko piešķir privātas finanšu iestādes. Nedrīkst pieļaut diskrimināciju starp valsts un privātiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

i)

procentu likmes samazinājumu var piemērot aizdevumiem, ko piešķir valsts vai publiskas finanšu iestādes, un aizdevumiem, ko piešķir privātas finanšu iestādes. Nedrīkst pieļaut diskrimināciju starp valsts un privātiem uzņēmumiem;

| j) | atbalstu piešķir uzņēmumiem, kuri 2008. gada 1. jūlijā nebija nonākuši grūtībās (30); to var piemērot uzņēmumiem, kuri minētajā datumā nebija nonākusi grūtībās, bet globālās finanšu un ekonomiskās krīzes rezultātā nonāca grūtībās vēlāk; |
| --- | --- |

j)

atbalstu piešķir uzņēmumiem, kuri 2008. gada 1. jūlijā nebija nonākuši grūtībās (30); to var piemērot uzņēmumiem, kuri minētajā datumā nebija nonākusi grūtībās, bet globālās finanšu un ekonomiskās krīzes rezultātā nonāca grūtībās vēlāk;

30

| k) | dalībvalstis nodrošina, lai atbalsts netiktu tieši vai netieši nodots finanšu iestādēm. |
| --- | --- |

k)

dalībvalstis nodrošina, lai atbalsts netiktu tieši vai netieši nodots finanšu iestādēm.

4.6.   Riska kapitāla pasākumi

Riska kapitāla pasākumi

4.6.1.   Pašreizējais regulējums

Pašreizējais regulējums

Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu, lai veicinātu riska kapitāla ieguldījumus mazos un vidējos uzņēmumos, ir paredzēti noteikumi, saskaņā ar kuriem valsts atbalstu riska kapitāla ieguldījumiem var atzīt par saderīgu ar kopējo tirgu atbilstoši Līguma 87. panta 3. punktam.

Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta, piemērojot pamatnostādnes par valsts atbalstu, lai veicinātu riska kapitāla ieguldījumus mazos un vidējos uzņēmumos, Komisija uzskata, ka Kopienā nav vispārēju riska kapitāla tirgus nepilnību. Tomēr tā pieņem, ka attiecībā uz dažiem ieguldījumu veidiem konkrētās uzņēmumu attīstības stadijās pastāv tirgus nepilnības, kuras radušās riska kapitāla piedāvājuma un pieprasījuma nepietiekamas saskaņošanas rezultātā un kuras vispārīgi raksturojamas kā pašu kapitāla nepietiekamība.

Pamatnostādņu 4.3. punktā noteikts, ka attiecībā uz finansējuma daļām, kas nepārsniedz 1,5 miljonus euro vienam mērķa MVU katrā divpadsmit mēnešu laika posmā, attiecīgos apstākļos tirgus nepilnības ir paredzētas, un dalībvalstīm tās nav jāpierāda.

To pašu pamatnostādņu 5.1. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka “Komisija ir informēta par pastāvīgām svārstībām riska kapitāla tirgū un pašu kapitāla nepietiekamību ilgākā laikā, kā arī par to, cik lielā mērā uzņēmumus skar tirgus nepilnības atkarībā no uzņēmumu lieluma, uzņēmējdarbības attīstības stadijas un to saimnieciskās nozares. Tādējādi Komisija ir gatava apsvērt tādu riska kapitāla pasākumu pasludināšanu par saderīgu ar kopējo tirgu, ar kuriem nodrošina ieguldījumu daļas, kas pārsniedz EUR 1,5 miljonu limitu vienam uzņēmumu gadā, ja tiek iesniegti vajadzīgie pierādījumi par tirgus nepilnībām”.

“Komisija ir informēta par pastāvīgām svārstībām riska kapitāla tirgū un pašu kapitāla nepietiekamību ilgākā laikā, kā arī par to, cik lielā mērā uzņēmumus skar tirgus nepilnības atkarībā no uzņēmumu lieluma, uzņēmējdarbības attīstības stadijas un to saimnieciskās nozares. Tādējādi Komisija ir gatava apsvērt tādu riska kapitāla pasākumu pasludināšanu par saderīgu ar kopējo tirgu, ar kuriem nodrošina ieguldījumu daļas, kas pārsniedz EUR 1,5 miljonu limitu vienam uzņēmumu gadā, ja tiek iesniegti vajadzīgie pierādījumi par tirgus nepilnībām”

4.6.2.   Pašreizējo noteikumu pagaidu pielāgošana

Pašreizējo noteikumu pagaidu pielāgošana

Attiecībā uz MVU, kuri ir agrīnā attīstības posmā, finanšu tirgus satricinājums ir negatīvi ietekmējis riska kapitāla tirgu, apgrūtinot riska kapitāla pieejamību. Tā kā pašlaik ir ievērojami palielinājusies izpratne par riska kapitālu, kas saistīts ar nenoteiktību, kura izriet no iespējami mazākām peļņas izredzēm, ieguldītāji pārsvarā iegulda drošākās aktīvu kategorijās, kuru riskus ir vieglāk novērtēt, nevis aktīvos, kas saistīti ar riska kapitāla ieguldījumiem. Turklāt vēl viens šķērslis ieguldītājiem pašlaik ir riska kapitāla ieguldījumu likviditātes trūkums. Ir pierādījumi, ka tā rezultātā ierobežotā likviditāte pašreizējos tirgus apstākļos ir palielinājusi MVU pašu kapitāla nepietiekamību. Tādēļ uzskata par lietderīgu uz laiku paaugstināt drošās zonas slieksni riska kapitāla ieguldījumiem, lai novērstu pašreizējo paaugstināto pašu kapitāla nepietiekamību un uz laiku samazinātu privāto ieguldītāju procentuālo līdzdalību līdz 30 % arī tādos gadījumos, kad pasākumi paredzēti MVU neatbalstāmos reģionos.

Tādējādi, pamatojoties uz Līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu, konkrēti ierobežojumi, kas izklāstīti Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu, lai veicinātu riska kapitāla ieguldījumus mazos un vidējos uzņēmumos, tiek šādi pielāgoti līdz 2010. gada 31. decembrim:

| a) | 4.3.1. punkta mērķiem: maksimālās atļautās finansējuma daļas tiek palielinātas no 1,5 miljoniem līdz 2,5 miljoniem euro vienam mērķa MVU katrā divpadsmit mēnešu laika posmā; |
| --- | --- |

a)

4.3.1. punkta mērķiem: maksimālās atļautās finansējuma daļas tiek palielinātas no 1,5 miljoniem līdz 2,5 miljoniem euro vienam mērķa MVU katrā divpadsmit mēnešu laika posmā;

| b) | 4.3.4. punkta mērķiem: minimālais finasējuma apjoms, kas jānodrošina privātiem investoriem, ir 30 % gan atbalstāmos reģionos, gan ārpus tiem; |
| --- | --- |

b)

4.3.4. punkta mērķiem: minimālais finasējuma apjoms, kas jānodrošina privātiem investoriem, ir 30 % gan atbalstāmos reģionos, gan ārpus tiem;

| c) | citi pamatnostādnēs paredzētie nosacījumi paliek spēkā; |
| --- | --- |

c)

citi pamatnostādnēs paredzētie nosacījumi paliek spēkā;

| d) | šos pamatnostādņu pagaidu pielāgojumus nepiemēro riska kapitāla pasākumiem, uz kuriem attiecas VGAR; |
| --- | --- |

d)

šos pamatnostādņu pagaidu pielāgojumus nepiemēro riska kapitāla pasākumiem, uz kuriem attiecas VGAR;

| e) | dalībvalstis var pielāgot apstiprinātās shēmas, lai atspoguļotu pamatnostādņu pagaidu pielāgošanu. |
| --- | --- |

e)

dalībvalstis var pielāgot apstiprinātās shēmas, lai atspoguļotu pamatnostādņu pagaidu pielāgošanu.

4.7.   Summēšana

Summēšana

Šajā paziņojumā noteiktais atbalsta maksimālais apjoms tiks piemērots neatkarīgi no tā, vai atbalstāmais projekts tiek pilnībā finansēts no valsts līdzekļiem vai to daļēji finansē Kopiena.

Šajā paziņojumā paredzētos pagaidu atbalsta pasākumus nedrīkst summēt ar atbalstu, uz ko attiecas De minimis regula par tām pašām attiecināmajām izmaksām. Ja pirms šīs pagaidu shēmas stāšanās spēkā uzņēmums jau ir saņēmis de minimis atbalstu, atbalsta, kas saņemts saskaņā ar pasākumiem, uz kuriem attiecas šī paziņojuma 4.2. punkts, un de minimis atbalsta, kas saņemts laika posmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim, summa nedrīkst pārsniegt EUR 500 000. De minimis atbalsta summa, kas saņemta pēc 2008. gada 1. janvāra, jāatskaita no saderīgā atbalsta summas, kura piešķirta tai pašā nolūkā saskaņā ar 4.3., 4.4., 4.5. vai 4.6. punktu.

De minimis

de minimis

de minimis

De minimis

Atbalsta pagaidu pasākumus var summēt ar citu saderīgu atbalstu vai citiem Kopienas finansējuma veidiem, ja tiek ievērota atbalsta maksimālā intensitāte, kas norādīta attiecīgajās pamatnostādnēs vai grupu atbrīvojuma regulās.

5.   VIENKĀRŠOŠANAS PASĀKUMI

VIENKĀRŠOŠANAS PASĀKUMI

5.1.   Īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšana

Īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšana

Komisijas paziņojumā dalībvalstīm atbilstoši EK līguma 93. panta 1. punktam par Līguma 92. un 93. panta piemērošanu īstermiņa eksporta kredītapdrošināšanai (31) ir noteikts, ka nododamos riskus eksporta kredīta apdrošinātāji nedrīkst segt ar dalībvalstu atbalstu. Nododamie riski ir komercriski un politiskie riski, ko uzņemas valsts un privātie debitori, kas reģistrēti valstīs, kuras norādītas minētā paziņojuma pielikumā; šo risku maksimālais riska periods ir mazāks par diviem gadiem. Riski saistībā ar debitoriem, kuri reģistrēti dalībvalstīs un vēl astoņās Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas dalībvalstīs, ir uzskatāmi par nododamiem riskiem.

31

Komisija uzskata, ka pašreizējās finanšu krīzes rezultātā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas resursu trūkums nepastāv visās dalībvalstīs, tomēr nevar izslēgt iespēju, ka dažās valstīs nododamo risku segums īslaicīgi var nebūt pieejams.

Paziņojuma 4.4. punktā ir noteikts, ka: “Šādos apstākļos šos pagaidu nenododamos riskus var uzņemties uz sava rēķina valsts vai valsts atbalstīts eksporta kredītu apdrošinātājs kā nenododamu risku, kas apdrošināts uz valsts rēķina vai ar tās galvojumu. Apdrošinātājam pēc iespējas jāizlīdzina savas prēmiju likmes šādiem riskiem ar likmēm, ko citur iekasē privāti eksporta kredītu apdrošinātāji par attiecīgo riska veidu.

“Šādos apstākļos šos pagaidu nenododamos riskus var uzņemties uz sava rēķina valsts vai valsts atbalstīts eksporta kredītu apdrošinātājs kā nenododamu risku, kas apdrošināts uz valsts rēķina vai ar tās galvojumu. Apdrošinātājam pēc iespējas jāizlīdzina savas prēmiju likmes šādiem riskiem ar likmēm, ko citur iekasē privāti eksporta kredītu apdrošinātāji par attiecīgo riska veidu

Jebkura dalībvalsts, kas plāno izmantot izņēmuma noteikumu, nekavējoties dara Komisijai zināmu savu lēmumprojektu. Šajā paziņojumā, kurā atspoguļo risku apdrošināšanas seguma nepieejamību privātā apdrošināšanas tirgū, jāiekļauj ziņojums par stāvokli tirgū, sniedzot tam pierādījumus no diviem lieliem, labi pazīstamiem starptautiskiem privātiem eksporta kredītu apdrošinātājiem, kā arī no valsts kredītu apdrošinātāja, tādējādi pamatojot izņēmuma noteikuma izmantošanu. Turklāt tajā jāiekļauj to nosacījumu apraksts, kādus valsts vai valsts atbalstīts eksporta kredītu apdrošinātājs paredzējis piemērot attiecībā uz šādiem riskiem.

Jebkura dalībvalsts, kas plāno izmantot izņēmuma noteikumu, nekavējoties dara Komisijai zināmu savu lēmumprojektu. Šajā paziņojumā, kurā atspoguļo risku apdrošināšanas seguma nepieejamību privātā apdrošināšanas tirgū, jāiekļauj ziņojums par stāvokli tirgū, sniedzot tam pierādījumus no diviem lieliem, labi pazīstamiem starptautiskiem privātiem eksporta kredītu apdrošinātājiem, kā arī no valsts kredītu apdrošinātāja, tādējādi pamatojot izņēmuma noteikuma izmantošanu. Turklāt tajā jāiekļauj to nosacījumu apraksts, kādus valsts vai valsts atbalstīts eksporta kredītu apdrošinātājs paredzējis piemērot attiecībā uz šādiem riskiem.

Komisija divu mēnešu laikā pēc šāda paziņojuma saņemšanas pārbauda, vai izņēmuma noteikuma izmantošana ir atbilstīga iepriekšminētajiem nosacījumiem un saskaņā ar Līgumu.

Komisija divu mēnešu laikā pēc šāda paziņojuma saņemšanas pārbauda, vai izņēmuma noteikuma izmantošana ir atbilstīga iepriekšminētajiem nosacījumiem un saskaņā ar Līgumu.

Ja Komisija atzīst, ka izņēmuma noteikuma izmantošanas nosacījumi ir izpildīti, tās lēmums par saderību nepārsniedz divus gadus no lēmuma pieņemšanas dienas, ja šajā laika posmā neizmainās tirgus nosacījumi, kas ir par pamatu izņēmuma noteikuma izmantošanai.

Ja Komisija atzīst, ka izņēmuma noteikuma izmantošanas nosacījumi ir izpildīti, tās lēmums par saderību nepārsniedz divus gadus no lēmuma pieņemšanas dienas, ja šajā laika posmā neizmainās tirgus nosacījumi, kas ir par pamatu izņēmuma noteikuma izmantošanai.

Turklāt Komisija, apspriežoties ar citām dalībvalstīm, var pārskatīt nosacījumus izņēmuma noteikuma izmantošanai; tā var arī lemt par tā atsaukšanu vai tā aizstāšanu ar citu attiecīgu sistēmu.”

Turklāt Komisija, apspriežoties ar citām dalībvalstīm, var pārskatīt nosacījumus izņēmuma noteikuma izmantošanai; tā var arī lemt par tā atsaukšanu vai tā aizstāšanu ar citu attiecīgu sistēmu.”

Ja dalībvalstis uzskata, ka attiecībā uz dažiem nododamiem riskiem un/vai atsevišķiem risku aizsardzības pircējiem riska apdrošināšanas segums privātā apdrošināšanas tirgū nav pieejams, pašreizējā ekonomiskajā situācijā šie noteikumi, ko piemēro lieliem uzņēmumiem un MVU, ir piemērots instruments.

Šajā sakarā Komisija uzskata, ka, lai paātrinātu procedūras saistībā ar dalībvalstīm, līdz 2010. gada 31. decembrim tās var apliecināt tirgus nepietiekamību, sniedzot pietiekamus pierādījumus tam, ka riska segums privātā apdrošināšanas tirgū nav pieejams. Jebkurā gadījumā izņēmuma klauzulas izmantošana tiks uzskatīta par pamatotu, ja:

| — | liels, plaši pazīstams starptautisks privāta eksporta kredīta apdrošinātājs un valsts kredīta apdrošinātājs sniedz pierādījumus tam, ka minētais segums nav pieejams, vai |
| --- | --- |

—

liels, plaši pazīstams starptautisks privāta eksporta kredīta apdrošinātājs un valsts kredīta apdrošinātājs sniedz pierādījumus tam, ka minētais segums nav pieejams, vai

| — | vismaz četri dalībvalstī vispāratzīti eksportētāji sniedz pierādījumus par to, ka apdrošinātāji atteikuši veikt konkrētas darbības. |
| --- | --- |

—

vismaz četri dalībvalstī vispāratzīti eksportētāji sniedz pierādījumus par to, ka apdrošinātāji atteikuši veikt konkrētas darbības.

Komisija ciešā sadarbībā ar attiecīgajām dalībvalstīm nodrošinās lēmumu ātru pieņemšanu attiecībā uz izņēmuma klauzulas piemērošanu.

5.2.   Procedūru vienkāršošana

Procedūru vienkāršošana

Par šajā paziņojumā minētajiem valsts atbalsta pasākumiem ir jāziņo Komisijai. Papildus būtiskajiem pasākumiem, kas izklāstīti šajā paziņojumā, Komisija ir apņēmusies nodrošināt, lai saskaņā ar šo paziņojumu tiktu ātri apstiprināti atbalsta pasākumi, kas paredzēti pašreizējās krīzes radīto problēmu risināšanai, ar nosacījumu, ka attiecīgās dalībvalstis nodrošina ciešu sadarbību un sniedz pilnīgu informāciju.

Šī apņemšanās papildinās uzsākto procesu, saskaņā ar kuru Komisija pašlaik izstrādā vairākus uzlabojumus valsts atbalsta vispārējās procedūrās, īpaši lai nodrošinātu lēmumu ātrāku un efektīvāku pieņemšanu ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm. Šai vispārējai vienkāršošanas paketei jo īpaši būtu jāietver Komisijas un dalībvalstu kopīgā apņemšanās par racionālākām un paredzamākām procedūrām katrā valsts atbalsta izmeklēšanas posmā un vienkāršas lietas jāļauj apstiprināt īsākā laika posmā.

6.   UZRAUDZĪBA UN ZIŅOJUMI

UZRAUDZĪBA UN ZIŅOJUMI

Saskaņā ar Padomes 1999. gada 22. marta Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (32), un Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (33), dalībvalstīm ir jāiesniedz Komisijai ikgadēji ziņojumi.

32

33

Līdz 2009. gada 31. jūlijam dalībvalstīm ir jāiesniedz Komisijai to shēmu saraksts, kuras īstenotas, balstoties uz šo paziņojumu.

Dalībvalstīm ir jānodrošina detalizēta uzskaite par tāda atbalsta piešķiršanu, kuru paredz šis paziņojums. Šī uzskaite, kurā ir jāiekļauj visa informācija, kas vajadzīga, lai pārliecinātos, ka ir ievēroti visi vajadzīgie nosacījumi, ir jāuzglabā 10 gadus un pēc pieprasījuma jāiesniedz Komisijai. Īpaši dalībvalstīm ir jāsaņem informācija, kas apliecina, ka 4.2., 4.3., 4.4. un 4.5. punktā minētā atbalsta saņēmēji nav uzņēmumi, kas 2008. gada 1. jūlijā bija nonākuši grūtībās.

Papildus šīm prasībām dalībvalstīm līdz 2009. gada 31. oktobrim ir jāiesniedz Komisijai ziņojums par pasākumiem, kas īstenoti, pamatojoties uz šo paziņojumu. Īpaši dalībvalstīm līdz 2009. gada 31. oktobrim ziņojumā jāsniedz informācija par elementiem, kas norāda uz vajadzību pēc 2009. gada 31. decembra Komisijai turpināt šajā paziņojumā paredzētos pasākumus, kā arī sīka informācija par subsidēto aizdevumu labvēlīgo ietekmi uz vidi. Dalībvalstis līdz katra gada 31. oktobrim sniedz šo informāciju par katru turpmāko gadu, kurā tiek piemērots šis paziņojums.

Komisija var pieprasīt papildinformāciju par piešķirto atbalstu, lai pārbaudītu, vai ir ievēroti nosacījumi, kas paredzēti Komisijas lēmumā, ar kuru apstiprina atbalsta pasākumu.

7.   NOSLĒGUMA NOTEIKUMI

NOSLĒGUMA NOTEIKUMI

Ņemot vērā finanšu un ekonomisko situāciju, kas prasa tūlītēju rīcību, Komisija piemēro šo paziņojumu no 2008. gada 17. decembra, kas ir datums, kurā tā principā vienojās par tā saturu. Šis paziņojums ir pamatots ar pašreizējām ārkārtas īslaicīgām finansēšanas problēmām saistībā ar banku krīzi, un tas netiks piemērots pēc 2010. gada 31. decembra. Apspriežoties ar dalībvalstīm, Komisija var to pārskatīt pirms minētā termiņa, pamatojoties uz nozīmīgiem konkurences politikas vai ekonomiskiem apsvērumiem. Gadījumos, kad tas ir lietderīgi, Komisija arī var precizēt savu pieeju konkrētos jautājumos.

Pēc 2008. gada 17. decembra Komisija piemēro šī paziņojuma noteikumus visiem paziņotajiem riska kapitāla pasākumiem, par kuriem tai ir jāpieņem lēmums, - arī gadījumos, kad pasākumi tika paziņoti pirms šīs dienas.

Saskaņā ar Komisijas paziņojumu par tādu noteikumu noteikšanu, ko piemēro nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai (34), nepaziņota atbalsta gadījumā Komisija piemēro:

34

| a) | šo paziņojumu, ja atbalsts ir piešķirts pēc 2008. gada 17. decembra; |
| --- | --- |

a)

šo paziņojumu, ja atbalsts ir piešķirts pēc 2008. gada 17. decembra;

| b) | piemērojamās pamatnostādnes, ja atbalsts piešķirts visos pārējos gadījumos. |
| --- | --- |

b)

piemērojamās pamatnostādnes, ja atbalsts piešķirts visos pārējos gadījumos.

Komisija ciešā sadarbībā ar attiecīgajām dalībvalstīm nodrošina lēmumu ātru pieņemšanu, tiklīdz būs pilnībā paziņoti pasākumi, uz kuriem attiecas šis paziņojums. Dalībvalstīm pēc iespējas ātrāk un plašāk par saviem nodomiem jāinformē Komisija un jāpaziņo par plāniem īstenot minētos pasākumus.

Komisija vēlas atgādināt, ka jebkurš procedūras uzlabojums ir pilnībā atkarīgs no skaidru un pilnīgu paziņojumu iesniegšanas.

---

(1)  Komisijas paziņojums Eiropadomei, COM(2008) 800.

1

(2)  ECOFIN padomes 2008. gada 7. oktobra sanāksmes secinājumi.

2

ECOFIN

(3)  OV C 270/8, 25.10.2008, 8. lpp.

3

(4)  COM(2008) 394 galīgā redakcija.

4

(5)  OV L 310, 9.11.2006., 15. lpp.

5

(6)  OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.

6

(7)  OV L 214, 9.8.2008., 3. lpp.

7

(8)  OV L 379, 28.12.2006., 5. lpp.

8

(9)  OV C 82, 1.4.2008., 1. lpp.

9

(10)  OV C 323, 30.12.2006., 1. lpp.

10

(11)  OV C 155, 20.6.2008., 10. lpp.

11

(12)  OV C 194, 18.8.2006., 2. lpp.

12

(13)  OV C 54, 4.3.2006., 13. lpp.

13

(14)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

14

(15)  Apvienotās lietas T-132/96 un T-143/96 Freistaat Sachsen un Volkswagen AG pret Komisiju, 1999, ECR II-3663, 167. punkts.

15

Freistaat Sachsen

Volkswagen AG

ECR

(16)  Komisijas Lēmums 98/490/EK lietā C 47/96 Crédit Lyonnais (OV L 221, 8.8.1998., 28. lpp.), 10.1. punkts; Komisijas Lēmums 2005/345/EK lietā C 28/02 Bankgesellschaft Berlin (OV L 116, 4.5.2005., 1. lpp.), 153. un turpmākie punkti; un Komisijas Lēmums 2008/263/EK lietā C 50/06 BAWAG (OV L 83, 26.3.2008., 7. lpp.), 166. punkts. Skatīt Komisijas lēmumu lietā NN 70/07 Northern Rock (OV C 43, 16.2.2008., 1. lpp.), Komisijas lēmumu lietā NN 25/08 Glābšanas atbalsts WestLB (OV C 189, 26.7.2008., 3. lpp.) un Komisijas 2008. gada 4. jūnija lēmumu lietā C 9/08 SachsenLB, kas vēl nav publicēts.

16

Crédit Lyonnais

Bankgesellschaft Berlin

BAWAG

Northern Rock

WestLB

SachsenLB

(17)  Šī paziņojuma mērķiem “grūtībās nonācis uzņēmums” ir:

17

| — | attiecībā uz lieliem uzņēmumiem, uzņēmums grūtībās, kā tas definēts Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai 2.1. punktā; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz lieliem uzņēmumiem, uzņēmums grūtībās, kā tas definēts Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai 2.1. punktā;

| — | attiecībā uz MVU, uzņēmums grūtībās, kā tas definēts VGAR 1. panta 7. punktā. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz MVU, uzņēmums grūtībās, kā tas definēts VGAR 1. panta 7. punktā.

(18)  Kā definēts Regulas (EK) 1857/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001, 2. panta 2. punktā (OV L 358, 16.12.2006., 3. lpp.).

18

(19)  Kā definēts Regulas (EK) 1857/2006 2. panta 3. punktā un 2. panta 4. punktā.

19

(20)  Pielikumā noteiktās prēmijas papildina drošās zonas noteikumus, kas iekļauti Komisijas paziņojumā par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (OV C 155, 20.6.2008.), ievērojot nodrošinājuma dažādos līmeņus. Tās var arī izmantot par kritēriju, lai aprēķinātu šīs shēmas 4.2. punktā minēto garantijas pasākumu saderīgā atbalsta elementu.

20

Drošās zonas prēmijas aprēķins pamatojas uz Komisijas paziņojumā par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (OV C 14, 19.1.2008., 6. lpp.) noteiktajām rezervēm, ievērojot papildu samazinājumu par 20 bāzes punktiem (skatīt iepriekšminētā paziņojuma 11. zemsvītras piezīmi). Tomēr, kā noteikts Komisijas paziņojumā par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (OV C 155, 20.6.2008.), katrai novērtējuma kategorijai drošās zonas prēmija saglabājas augstākās prēmijas robežās. Saistībā ar nodrošinājuma dažādo līmeņu definīciju skatīt 2. zemsvītras piezīmi 3. lpp. Komisijas paziņojumā par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (OV C 14, 19.1.2008., 6. lpp.).

(21)  Piemēram, VGAR vai Regulu (EK) Nr. 1628/2006, vai Regulu (EK) Nr. 1857/2006, ja apstiprinātā metodika pilnībā atbilst attiecīgo garantiju veida un to pamatā esošo darījumu veida novērtēšanai.

21

(22)  Skat. 17. zemsvītras piezīmi.

22

(23)  OV C 14, 19.1.2008., 6. lpp.

23

(24)  Dalībvalstīm, kuras vēlas izmantot šo mehānismu, tiešsaistē jāpublicē diennakts vidējās likmes un jādara tās pieejamas Komisijai.

24

(25)  Skat. 17. zemsvītras piezīmi.

25

(26)  OV C 14, 19.1.2008., 6. lpp.

26

(27)  Turpmāks Kopienas produktu standarts nozīmē pieņemtu, bet vēl spēkā neesošu Kopienas standartu, kas nosaka obligātus līmeņus, kuri jāsasniedz vides jomā attiecībā uz produktiem, ko pārdod Kopienā.

27

(28)  Kā definēts Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu vides aizsardzībai 70. punktā.

28

(29)  Kā definēts valstu reģionālā atbalsta pamatnostādņu 2007.–2013. gadam 69. punktā.

29

(30)  Skat. 17. zemsvītras piezīmi.

30

(31)  OV C 281, 17.9.1997., 4. lpp.

31

(32)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

32

(33)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

33

(34)  OV C 119, 22.5.2002., 22. lpp.

34

---

PIELIKUMS

| Pagaidu shēmas drošās zonas prēmijas bāzes punktos (1) |
| --- |
| Novērtējuma kategorija (Standard & Poor′s) | Nodrošinājums |
| Augsts | Parasts | Zems |
| AAA | 40 | 40 | 40 |
| AA+
  AA
  AA- | 40 | 40 | 40 |
| A+
  A
  A- | 40 | 55 | 55 |
| BBB+
  BBB
  BBB- | 55 | 80 | 80 |
| BB+
  BB | 80 | 200 | 200 |
| BB-
  B+ | 200 | 380 | 380 |
| B
  B- | 200 | 380 | 630 |
| CCC un zemāka | 380 | 630 | 980 |

Pagaidu shēmas drošās zonas prēmijas bāzes punktos (1)

Novērtējuma kategorija (Standard & Poor′s)

Nodrošinājums

Augsts

Parasts

Zems

AAA

40

40

40

AA+

AA

AA-

40

40

40

A+

A

A-

40

55

55

BBB+

BBB

BBB-

55

80

80

BB+

BB

80

200

200

BB-

B+

200

380

380

B

B-

200

380

630

CCC un zemāka

380

630

980

---

(1)  Uzņēmumiem, kuriem nav kredītvēstures vai novērtējuma, kas pamatots ar bilanci (piemēram, dažiem īpašam nolūkam dibinātiem uzņēmumiem vai jaundibinātiem uzņēmumiem), dalībvalstis var piešķirt samazinājumu līdz 15 % (25 % MVU) no īpašās drošās zonas prēmijas, kas Komisijas paziņojumā par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (OV C 155, 20.6.2008.) ir noteikta 3,8 % apmērā. Tomēr šī prēmija nekad nedrīkst būt zemāka par prēmiju, kas būtu piemērojama mātes uzņēmumam vai mātes uzņēmumiem.

---

| 7.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 83/16 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 83/16

---

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar EK līguma 87. un 88. pantu

Gadījumi, attiecībā uz kuriem Komisija neceļ iebildumus

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 83/02

| Lēmuma pieņemšanas datums | 28.1.2009 |
| --- | --- |
| Atbalsta numurs | E 4/07 |
| Dalībvalsts | Francija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Différenciation des «redevances par passager» sur certains aéroports français |
| Juridiskais pamats | — |
| Pasākuma veids | Derīgu pasākumu pieņemšana – spēkā esošas valsts atbalsta shēmas atcelšana |
| Atbalsta mērķis | — |
| Atbalsta veids | Lidostu nodevu diferenciācija |
| Budžets | — |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | — |
| Tautsaimniecības nozare(s) | Gaisa transports |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | — |
| Cita informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

28.1.2009

Atbalsta numurs

E 4/07

Dalībvalsts

Francija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Différenciation des «redevances par passager» sur certains aéroports français

Juridiskais pamats

—

Pasākuma veids

Derīgu pasākumu pieņemšana – spēkā esošas valsts atbalsta shēmas atcelšana

Atbalsta mērķis

—

Atbalsta veids

Lidostu nodevu diferenciācija

Budžets

—

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

—

Tautsaimniecības nozare(s)

Gaisa transports

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

—

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālas informācijas ir pieejams(-i)

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

| 7.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 83/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 83/17

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5289 – Agusta/CAE/Rotorsim)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 83/03

Komisija 2009. gada 27. februāras nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32009M5289. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32009M5289. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 7.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 83/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 83/17

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.4993 – EDF/EnBW/Kogeneracja)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 83/04

Komisija 2009. gada 11. martsa nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32009M4993. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32009M4993. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 7.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 83/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 83/18

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.4998 – EDF/EnBW/ERSA)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 83/05

Komisija 2009. gada 11. marts nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32009M4998. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32009M4998. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 7.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 83/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 83/18

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5232 – WPP/TNS)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 83/06

Komisija 2008. gada 23. septembris nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32008M5232. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32008M5232. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Padome

| 7.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 83/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 83/19

---

PADOMES LĒMUMS,

(2009. gada 30. marts),

ar ko ieceļ Migrējošo darba ņēmēju sociālā nodrošinājuma padomdevējas komitejas locekļus un viņu aizstājējus

2009/C 83/07

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 1408/71 (1971. gada 14. jūnijs) sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darba ņēmējiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā, (1) un jo īpaši tās 82. pantu,

ņemot vērā kandidātu sarakstus, ko Padomei iesniegušas dalībvalstu valdības,

tā kā:

| (1) | Padome ar 2007. gada 22. marta lēmumu (2) ir iecēlusi amatā Migrējošo darba ņēmēju sociālā nodrošinājuma padomdevējas komitejas locekļus un viņu aizstājējus laikposmam no 2007. gada 22. marta līdz 2009. gada 21. martam. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar 2007. gada 22. marta lēmumu (2) ir iecēlusi amatā Migrējošo darba ņēmēju sociālā nodrošinājuma padomdevējas komitejas locekļus un viņu aizstājējus laikposmam no 2007. gada 22. marta līdz 2009. gada 21. martam.

| (2) | minētās komitejas locekļi un viņu aizstājēji jāieceļ uz diviem gadiem, |
| --- | --- |

(2)

minētās komitejas locekļi un viņu aizstājēji jāieceļ uz diviem gadiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo par Migrējošo darba ņēmēju sociālā nodrošinājuma padomdevējas komitejas locekļiem un viņu aizstājējiem uz laikposmu no 2009. gada 30. marta līdz 2011. gada 29. martam ir ieceltas šādas personas:

I.   VALDĪBAS PĀRSTĀVJI

| Valsts | Locekļi | Aizstājēji |
| --- | --- | --- |
| Beļģija | Keyina MPEYE kungs

  Alix GEYSELS kundze | Herlinde VANHOOYDONCK kundze |
| Bulgārija | Dobrinka BONEVA kundze

  Eva TOSHEVA kundze | Petya MALAKOVA kundze |
| Čehijas Republika | Gabriela PIKOROVA kundze

  Jiri BAUER kungs | |
| Dānija | Karin MØHL LARSEN kundze

  Vibeke DALBRO kundze | Uffe B. RASMUSSEN kungs |
| Vācija | Helmut WEBER kungs

  Rainer ALBERS kungs | Bruno BARTH kungs |
| Igaunija | Evelyn HALLIKA kundze

  Agne NETTAN kundze | Leili ZAGLMAYER kundze |
| Īrija | Anne McMANUS kundze

  Paul CUNNINGHAM kungs | Dermot MAGAN kungs |
| Grieķija | Anna RIZOU kundze

  Ioanna BOUZALAKOU kundze | Theodora KARACHRISTOU kungs |
| Spānija | Marta VIVES CABALLERO kundze

  Ainhoa LÓPEZ DE GOICOECHEA URBAINQUI kundze | Concepción HERRERA FERNÁNDEZ kundze |
| Francija | Katia JULIENNE kundze

  Louis RANVIER kungs | Jean-Claude FILLON kungs |
| Itālija | | |
| Kipra | Dora PETSA kundze

  Andreas KYRIAKIDES kungs | Chryso ORPHANOU kundze |
| Latvija | Dace ZABIŅAKO kundze
  Jana MUIŽNIECES kundze | Ilze ŠĶIŅĶES kundze |
| Lietuva | Mariana ŽIUKIENĖ kundze

  Janina ANDRIUŠKEVIČIŪTĖ kundze | Irena MARTINKUTĖ kundze |
| Luksemburga | | |
| Ungārija | Réka KOVÁCS kundze
  Vera ÁCS kundze | Judit RÉZMŰVES kundze |
| Malta | | |
| Nīderlande | A.A.J. VRIJ kundze

  A.G. BLOEMHEUVEL kungs | J.A.M.M. PIJNENBURG kungs |
| Austrija | Bernhard SPIEGEL kungs

  Heinz WITTMANN kungs | Manfred PÖLTL kungs |
| Polija | Elżbieta ROŻEK kundze

  Elżbieta TOMASZEWSKA kundze | Grażyna SYPNIEWSKA kundze |
| Portugāle | Manuel I. ANTUNES PINTO kungs

  Elizabete SOUSA SILVEIRA kundze | Eurico Manuel CURATES RODRIGUES kungs |
| Rumānija | Magda FILIP kundze

  Raluca LUCHIAN kundze | Maria Luiza SOCOL-FLORESCU kundze |
| Slovēnija | | |
| Slovākija | Jaroslav KOVÁČ kungs

  Lucia PODHRADSKÁ kundze | Xénia MALÁ kundze |
| Somija | Carin LINDQVIST-VIRTANEN kundze

  Mervi KATTELUS kundze | Marja-Terttu MÄKIRANTA kundze |
| Zviedrija | Lena MALMBERG kundze

  Johanna DUNÉR kundze | Kerstin JACOBSSON kundze |
| Apvienotā Karaliste | Peter BODE kungs

  Ute CHATTERJEE kundze | Marion REES kundze |

Valsts

Locekļi

Aizstājēji

Beļģija

Keyina MPEYE kungs

Alix GEYSELS kundze

Herlinde VANHOOYDONCK kundze

Bulgārija

Dobrinka BONEVA kundze

Eva TOSHEVA kundze

Petya MALAKOVA kundze

Čehijas Republika

Gabriela PIKOROVA kundze

Jiri BAUER kungs

Dānija

Karin MØHL LARSEN kundze

Vibeke DALBRO kundze

Uffe B. RASMUSSEN kungs

Vācija

Helmut WEBER kungs

Rainer ALBERS kungs

Bruno BARTH kungs

Igaunija

Evelyn HALLIKA kundze

Agne NETTAN kundze

Leili ZAGLMAYER kundze

Īrija

Anne McMANUS kundze

Paul CUNNINGHAM kungs

Dermot MAGAN kungs

Grieķija

Anna RIZOU kundze

Ioanna BOUZALAKOU kundze

Theodora KARACHRISTOU kungs

Spānija

Marta VIVES CABALLERO kundze

Ainhoa LÓPEZ DE GOICOECHEA URBAINQUI kundze

Concepción HERRERA FERNÁNDEZ kundze

Francija

Katia JULIENNE kundze

Louis RANVIER kungs

Jean-Claude FILLON kungs

Itālija

Kipra

Dora PETSA kundze

Andreas KYRIAKIDES kungs

Chryso ORPHANOU kundze

Latvija

Dace ZABIŅAKO kundze

Jana MUIŽNIECES kundze

Ilze ŠĶIŅĶES kundze

Lietuva

Mariana ŽIUKIENĖ kundze

Janina ANDRIUŠKEVIČIŪTĖ kundze

Irena MARTINKUTĖ kundze

Luksemburga

Ungārija

Réka KOVÁCS kundze

Vera ÁCS kundze

Judit RÉZMŰVES kundze

Malta

Nīderlande

A.A.J. VRIJ kundze

A.G. BLOEMHEUVEL kungs

J.A.M.M. PIJNENBURG kungs

Austrija

Bernhard SPIEGEL kungs

Heinz WITTMANN kungs

Manfred PÖLTL kungs

Polija

Elżbieta ROŻEK kundze

Elżbieta TOMASZEWSKA kundze

Grażyna SYPNIEWSKA kundze

Portugāle

Manuel I. ANTUNES PINTO kungs

Elizabete SOUSA SILVEIRA kundze

Eurico Manuel CURATES RODRIGUES kungs

Rumānija

Magda FILIP kundze

Raluca LUCHIAN kundze

Maria Luiza SOCOL-FLORESCU kundze

Slovēnija

Slovākija

Jaroslav KOVÁČ kungs

Lucia PODHRADSKÁ kundze

Xénia MALÁ kundze

Somija

Carin LINDQVIST-VIRTANEN kundze

Mervi KATTELUS kundze

Marja-Terttu MÄKIRANTA kundze

Zviedrija

Lena MALMBERG kundze

Johanna DUNÉR kundze

Kerstin JACOBSSON kundze

Apvienotā Karaliste

Peter BODE kungs

Ute CHATTERJEE kundze

Marion REES kundze

II.   DARBA ŅĒMĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI

| Valsts | Locekļi | Aizstājēji |
| --- | --- | --- |
| Beļģija | Estelle CEULEMANS kundze

  Koen MEESTERS kungs | Sylvia LOGIST kundze |
| Bulgārija | Assia GONEVA kundze

  Diana ANGELOVA kundze | Velichka MIKOVA kundze |
| Čehijas Republika | Helena ČORNEJOVÁ kundze

  Jaroslava BAUEROVÁ kundze | |
| Dānija | Michael JACOBSEN kungs

  Jette HØY kundze | Jens MØLBACH kungs |
| Vācija | Renate GABKE kundze

  Max EPPELEIN kungs | Gert SILLER kungs |
| Igaunija | Liina CARR kundze

  Margo KIKAS kungs | Kaia VASK kundze |
| Īrija | Anne SPEED kundze

  Stellan HARMANSSON kungs | Eamonn DEVOY kungs |
| Grieķija | Labros PAPAIOANNOU kungs

  Petros GIANNOULOPOULOS kungs | Ioannis PAPAGEORGIOU kungs |
| Spānija | Carlos BRAVO FERNÁNDEZ kungs

  Ana Maria CORRAL JUAN kundze | José Antonio MORENO DÍAZ kungs |
| Francija | Jacques MOREAU kungs

  Ommar BENFAÏD kungs | David RIBOH kungs |
| Itālija | | |
| Kipra | Nicos EPISTITHIOU kungs

  Nicos GREGORIOU kungs | Anna PILAVAKI kundze |
| Latvija | Kaspars RĀCENĀJA kungs
  Zanda GRUNDBERGAS kundze | Irina HOMKO kundze |
| Lietuva | Vydas PUSKEPALIS kungs

  Arùnas Albinas VISOCKAS kungs | Janina MATUIZIENĖ kundze |
| Luksemburga | | |
| Ungārija | Emese MOLNÁR kundze

  Zoltán PAPP kungs | Péter SZABÓ kungs |
| Malta | | |
| Nīderlande | K.M. SENGERS kundze

  M. P.F. VAN KRUINING kungs | D.VAARTJES-VAN SUIJDAM kundze |
| Austrija | Werner PLETZENAUER kungs

  Dinah DJALINOUS-GLATZ kundze | Monika WEIßENSTEINER kundze |
| Polija | Adam ROGALEWSKI kungs

  Katarzyna SOSNOWSKA kundze | Zuzanna MUSKAT-GÓRSKA kundze |
| Portugāle | Carlos Manuel ALVES TRINDADE kungs

  Ana Paula BERNARDO kundze | Wanda Olavo CORREA GUIMARAES kundze |
| Rumānija | Carmen IONESCU kundze

  Radmilo FELIX kungs | Mariana KNICSNER kundze |
| Slovēnija | | |
| Slovākija | Mária SVOREŇOVÁ kundze

  Zdena DVORANOVÁ kundze | Gabriela KRCHŇÁKOVÁ kundze |
| Somija | Katja VEIRTO kundze

  Jarmo PÄTÄRI kungs | Heli PUURA kundze |
| Zviedrija | Ellen NYGREN kundze

  Kjell RAUTIO kundze | Marie-Louise STRÖMGREN kundze |
| Apvienotā Karaliste | Richard EXELL kungs

  Sean BAMFORD kungs | Elena CRASTA kundze |

Valsts

Locekļi

Aizstājēji

Beļģija

Estelle CEULEMANS kundze

Koen MEESTERS kungs

Sylvia LOGIST kundze

Bulgārija

Assia GONEVA kundze

Diana ANGELOVA kundze

Velichka MIKOVA kundze

Čehijas Republika

Helena ČORNEJOVÁ kundze

Jaroslava BAUEROVÁ kundze

Dānija

Michael JACOBSEN kungs

Jette HØY kundze

Jens MØLBACH kungs

Vācija

Renate GABKE kundze

Max EPPELEIN kungs

Gert SILLER kungs

Igaunija

Liina CARR kundze

Margo KIKAS kungs

Kaia VASK kundze

Īrija

Anne SPEED kundze

Stellan HARMANSSON kungs

Eamonn DEVOY kungs

Grieķija

Labros PAPAIOANNOU kungs

Petros GIANNOULOPOULOS kungs

Ioannis PAPAGEORGIOU kungs

Spānija

Carlos BRAVO FERNÁNDEZ kungs

Ana Maria CORRAL JUAN kundze

José Antonio MORENO DÍAZ kungs

Francija

Jacques MOREAU kungs

Ommar BENFAÏD kungs

David RIBOH kungs

Itālija

Kipra

Nicos EPISTITHIOU kungs

Nicos GREGORIOU kungs

Anna PILAVAKI kundze

Latvija

Kaspars RĀCENĀJA kungs

Zanda GRUNDBERGAS kundze

Irina HOMKO kundze

Lietuva

Vydas PUSKEPALIS kungs

Arùnas Albinas VISOCKAS kungs

Janina MATUIZIENĖ kundze

Luksemburga

Ungārija

Emese MOLNÁR kundze

Zoltán PAPP kungs

Péter SZABÓ kungs

Malta

Nīderlande

K.M. SENGERS kundze

M. P.F. VAN KRUINING kungs

D.VAARTJES-VAN SUIJDAM kundze

Austrija

Werner PLETZENAUER kungs

Dinah DJALINOUS-GLATZ kundze

Monika WEIßENSTEINER kundze

Polija

Adam ROGALEWSKI kungs

Katarzyna SOSNOWSKA kundze

Zuzanna MUSKAT-GÓRSKA kundze

Portugāle

Carlos Manuel ALVES TRINDADE kungs

Ana Paula BERNARDO kundze

Wanda Olavo CORREA GUIMARAES kundze

Rumānija

Carmen IONESCU kundze

Radmilo FELIX kungs

Mariana KNICSNER kundze

Slovēnija

Slovākija

Mária SVOREŇOVÁ kundze

Zdena DVORANOVÁ kundze

Gabriela KRCHŇÁKOVÁ kundze

Somija

Katja VEIRTO kundze

Jarmo PÄTÄRI kungs

Heli PUURA kundze

Zviedrija

Ellen NYGREN kundze

Kjell RAUTIO kundze

Marie-Louise STRÖMGREN kundze

Apvienotā Karaliste

Richard EXELL kungs

Sean BAMFORD kungs

Elena CRASTA kundze

III.   DARBA DEVĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI

| Valsts | Locekļi | Aizstājēji |
| --- | --- | --- |
| Beļģija | Ivo VAN DAMME kungs

  Hilde THYS kundze | Monica DE JONGHE kundze |
| Bulgārija | Rumen RADEV kungs

  Teodor DECHEV kungs | Ivan ZAHARIEV kungs |
| Čehijas Republika | Jiří SVOBODA kungs

  Irena DOKTOROVÁ kundze | Luděk MAZUCH kungs |
| Dānija | Flemming DRESEN kungs

  Henning GADE kungs | Dorthe ANDERSEN kundze |
| Vācija | Susanne LEXA kundze

  Angela SCHNEIDER-BODIEN kundze | Volker HANSEN kungs |
| Igaunija | Heinart PUHKIM kungs

  Victoria METS kundze | Jaanus REBANE kungs |
| Īrija | Jean WINTERS kundze

  Claire JONES kundze | Heidi LOUGHEED kundze |
| Grieķija | Fotis KOLEVENTIS kungs

  Apostolos KOKKINOS kungs | Sotirios TSONIS kungs |
| Spānija | Pilar IGLESIAS VALCARCE kundze

  Roberto SUÁREZ SANTOS kungs | Pablo GÓMEZ ALBO kungs |
| Francija | Emilie MARTINEZ kundze

  Marie-Christine FAUCHOIS kundze | Natacha MARQUET kundze |
| Itālija | | |
| Kipra | Lena PANAYIOTOU kundze

  Emilios MICHAEL kungs | Lefteris KARYDIS kungs |
| Latvija | Ilona KIUKUCĀNES kundze
  Inese STEPIŅAS kundze | Dace ŠAITERES kundze |
| Lietuva | Aidas VAIČIULIS kungs

  Edmundas JANKEVIČIUS kungs | Vaidotas LEVICKIS kungs |
| Luksemburga | | |
| Ungārija | Terézia BOROSNÉ BARTHA kundze

  Eszter ALMÁSSY kundze | István KOMORÓCZKI kungs |
| Malta | | |
| Nīderlande | L.M. VAN EMBDEN ANDRES kundze

  K.B. VAN POPTA kungs | R.BLAAKMAN kungs |
| Austrija | Martin GLEITSMANN kungs

  Heinrich BRAUNER kungs | Ruth SCHINDLER kundze |
| Polija | Michał MAKSYMIUK kungs

  Jacek MĘCINA kungs | Zbigniew ŻUREK kungs |
| Portugāle | Cristina NAGY MORAIS kundze

  Marcelino PENA COSTA kungs | Adília LISBOA kundze |
| Rumānija | Roxana PRODAN kundze

  Dorin CHIRILĂ kundze | Catargiu IRIMIE kungs |
| Slovēnija | | |
| Slovākija | Zuzana ŠPALDONOVÁ kundze

  Vladimír KALINA kungs | Jozef ORGONÁŠ kungs |
| Somija | Markus ÄIMÄLÄ kungs

  Mikko RÄSÄNEN kungs | Johan ÅSTRÖM kungs |
| Zviedrija | Sofia BERGSTRÖM kundze

  Agneta ÅHLIN kundze | Hans GIDHAGEN kungs |
| Apvienotā Karaliste | Jim BLIGH kungs

  Rob CUMMINGS kungs | Neil CARBERRY kungs |

Valsts

Locekļi

Aizstājēji

Beļģija

Ivo VAN DAMME kungs

Hilde THYS kundze

Monica DE JONGHE kundze

Bulgārija

Rumen RADEV kungs

Teodor DECHEV kungs

Ivan ZAHARIEV kungs

Čehijas Republika

Jiří SVOBODA kungs

Irena DOKTOROVÁ kundze

Luděk MAZUCH kungs

Dānija

Flemming DRESEN kungs

Henning GADE kungs

Dorthe ANDERSEN kundze

Vācija

Susanne LEXA kundze

Angela SCHNEIDER-BODIEN kundze

Volker HANSEN kungs

Igaunija

Heinart PUHKIM kungs

Victoria METS kundze

Jaanus REBANE kungs

Īrija

Jean WINTERS kundze

Claire JONES kundze

Heidi LOUGHEED kundze

Grieķija

Fotis KOLEVENTIS kungs

Apostolos KOKKINOS kungs

Sotirios TSONIS kungs

Spānija

Pilar IGLESIAS VALCARCE kundze

Roberto SUÁREZ SANTOS kungs

Pablo GÓMEZ ALBO kungs

Francija

Emilie MARTINEZ kundze

Marie-Christine FAUCHOIS kundze

Natacha MARQUET kundze

Itālija

Kipra

Lena PANAYIOTOU kundze

Emilios MICHAEL kungs

Lefteris KARYDIS kungs

Latvija

Ilona KIUKUCĀNES kundze

Inese STEPIŅAS kundze

Dace ŠAITERES kundze

Lietuva

Aidas VAIČIULIS kungs

Edmundas JANKEVIČIUS kungs

Vaidotas LEVICKIS kungs

Luksemburga

Ungārija

Terézia BOROSNÉ BARTHA kundze

Eszter ALMÁSSY kundze

István KOMORÓCZKI kungs

Malta

Nīderlande

L.M. VAN EMBDEN ANDRES kundze

K.B. VAN POPTA kungs

R.BLAAKMAN kungs

Austrija

Martin GLEITSMANN kungs

Heinrich BRAUNER kungs

Ruth SCHINDLER kundze

Polija

Michał MAKSYMIUK kungs

Jacek MĘCINA kungs

Zbigniew ŻUREK kungs

Portugāle

Cristina NAGY MORAIS kundze

Marcelino PENA COSTA kungs

Adília LISBOA kundze

Rumānija

Roxana PRODAN kundze

Dorin CHIRILĂ kundze

Catargiu IRIMIE kungs

Slovēnija

Slovākija

Zuzana ŠPALDONOVÁ kundze

Vladimír KALINA kungs

Jozef ORGONÁŠ kungs

Somija

Markus ÄIMÄLÄ kungs

Mikko RÄSÄNEN kungs

Johan ÅSTRÖM kungs

Zviedrija

Sofia BERGSTRÖM kundze

Agneta ÅHLIN kundze

Hans GIDHAGEN kungs

Apvienotā Karaliste

Jim BLIGH kungs

Rob CUMMINGS kungs

Neil CARBERRY kungs

2. pants

Vēl neizraudzītos locekļus Padome iecels amatā vēlāk.

3. pants

Šo lēmumu informācijas vajadzībām publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2009. gada 30. martā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

P. BENDL

---

(1)  OV L 149, 5.7.1971., 2. lpp.

1

(2)  OV C 92, 27.4.2007., 7. lpp.

2

---

| 7.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 83/24 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 83/24

---

PADOMES LĒMUMS

(2009. gada 30. marts),

ar ko ieceļ un aizvieto Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus

2009/C 83/08

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

Ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 337/75 (1975. gada 10. februāris), ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, un jo īpaši tās 4. pantu (1),

Ņemot vērā ITĀLIJAS valdības izvirzītās kandidatūras,

tā kā:

| (1) | Ar 2006. gada 18. septembra lēmumu (2) Padome iecēla Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus uz laikposmu no 2006. gada 18. septembra līdz 2009. gada 17. septembrim, |
| --- | --- |

(1)

Ar 2006. gada 18. septembra lēmumu (2) Padome iecēla Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus uz laikposmu no 2006. gada 18. septembra līdz 2009. gada 17. septembrim,

| (2) | Centra valdē ir atbrīvojusies locekļa vieta valdības pārstāvju kategorijā, Ing. Enrico Eugenio CECCOTTI kungam atkāpjoties no amata, |
| --- | --- |

(2)

Centra valdē ir atbrīvojusies locekļa vieta valdības pārstāvju kategorijā, Ing. Enrico Eugenio CECCOTTI kungam atkāpjoties no amata,

| (3) | Minētā centra valdes locekli no Itālijas vajadzētu iecelt uz atlikušo pilnvaru laiku, kas beidzas 2009. gada 17. septembrī, |
| --- | --- |

(3)

Minētā centra valdes locekli no Itālijas vajadzētu iecelt uz atlikušo pilnvaru laiku, kas beidzas 2009. gada 17. septembrī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

Vienīgais pants

Ar šo turpmāk minētā persona ir iecelta par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekli uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2009. gada 17. septembrim:

VALDĪBAS PĀRSTĀVIS

ITĀLIJA: Dott. Filippo MAZZOTTI kungs

Sagatavots 2009. gada 30. martā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

P. BENDL

---

(1)  OV L 39, 13.2.1975., 1. lpp.

1

(2)  OV C 240, 5.10.2006., 1. lpp.

2

---

Komisija

| 7.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 83/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 83/25

---

Euro maiņas kurss (1)

2009. gada 6. aprīlis

2009/C 83/09

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3496 |
| JPY | Japānas jēna | 136,02 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4485 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,90520 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,7400 |
| CHF | Šveices franks | 1,5247 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,7850 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 26,558 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 294,30 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7092 |
| PLN | Polijas zlots | 4,4373 |
| RON | Rumānijas leja | 4,1538 |
| TRY | Turcijas lira | 2,1230 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,8954 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,6656 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,4611 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 2,2923 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0316 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 767,00 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 12,1319 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,2242 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4364 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 284,22 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,7999 |
| PHP | Filipīnu peso | 64,460 |
| RUB | Krievijas rublis | 44,7815 |
| THB | Taizemes bats | 47,607 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,9853 |
| MXN | Meksikas peso | 18,2000 |
| INR | Indijas rūpija | 67,4800 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3496

JPY

Japānas jēna

136,02

DKK

Dānijas krona

7,4485

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,90520

SEK

Zviedrijas krona

10,7400

CHF

Šveices franks

1,5247

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,7850

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

26,558

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

294,30

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7092

PLN

Polijas zlots

4,4373

RON

Rumānijas leja

4,1538

TRY

Turcijas lira

2,1230

AUD

Austrālijas dolārs

1,8954

CAD

Kanādas dolārs

1,6656

HKD

Hongkongas dolārs

10,4611

NZD

Jaunzēlandes dolārs

2,2923

SGD

Singapūras dolārs

2,0316

KRW

Dienvidkorejas vons

1 767,00

ZAR

Dienvidāfrikas rands

12,1319

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,2242

HRK

Horvātijas kuna

7,4364

IDR

Indonēzijas rūpija

15 284,22

MYR

Malaizijas ringits

4,7999

PHP

Filipīnu peso

64,460

RUB

Krievijas rublis

44,7815

THB

Taizemes bats

47,607

BRL

Brazīlijas reāls

2,9853

MXN

Meksikas peso

18,2000

INR

Indijas rūpija

67,4800

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Komisija

| 7.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 83/26 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 83/26

---

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus – DG ENTR Nr. ENT/09/311

Erasmus jaunajiem uzņēmējiem

2009/C 83/10

1.   Mērķi un apraksts

Šā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus mērķis ir jauniem ES uzņēmējiem atvieglot iespēju pieredzējušu uzņēmēju vadībā pavadīt zināmu laiku citu ES dalībvalstu uzņēmumos, lai veicinātu pieredzes apmaiņu, mācītos un veidotu sadarbības tīklus. Galvenais šīs sagatavošanās darbības uzdevums ir veicināt potenciālu ES jaunu uzņēmēju, jaundibinātu mikrouzņēmumu, un mazu un vidēju uzņēmumu uzņēmējdarbību, uzņēmumu starptautiskās sadarbības stiprināšanu un konkurētspējas paaugstināšanu. Šī darbība paredzēta personām, kas plāno izveidot uzņēmumu, un tiem, kas nesen sākuši uzņēmējdarbību.

Uzaicinājums sastāv no divām daļām ar diviem dažādiem darbības veidiem.

1. daļa. Eiropas partnerība un valsts un reģionālo iestāžu atbalsts topošo uzņēmēju mobilitātes uzlabošanai un atvieglošanai.

2. daļa. Ar 1. daļā minēto darbību saistīta koordinācija, atbalsts un sadarbības veidošana.

2.   Pretendenti, kam ir tiesības iesniegt priekšlikumus

Šajā uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus var piedalīties jebkura valsts iestāde vai privāta organizācija, kas darbojas uzņēmējdarbības atbalsta jomā. Tās konkrēti var būt šādas:

| — | valsts vai reģionālās iestādes, kuras īsteno valsts varu, t. i., valdība, ministrija, administrācija vai pārvalde, vai cita valsts pārvaldes iestāde, kas darbojas valsts vai reģiona mērogā un kas ir tieši pakļauta valsts vai reģionālai valdībai, ministrijai vai administrācijai un veic publiskas funkcijas saskaņā ar pilnvarām, kuras tai uzticējusi minētā valsts vai reģiona valdība, ministrija vai administrācija; attiecīgajām iestādēm ir jābūt tiesiskai atbildībai uzņēmējdarbības sekmēšanas, stimulēšanas un atbalsta jomā, |
| --- | --- |

—

valsts vai reģionālās iestādes, kuras īsteno valsts varu, t. i., valdība, ministrija, administrācija vai pārvalde, vai cita valsts pārvaldes iestāde, kas darbojas valsts vai reģiona mērogā un kas ir tieši pakļauta valsts vai reģionālai valdībai, ministrijai vai administrācijai un veic publiskas funkcijas saskaņā ar pilnvarām, kuras tai uzticējusi minētā valsts vai reģiona valdība, ministrija vai administrācija; attiecīgajām iestādēm ir jābūt tiesiskai atbildībai uzņēmējdarbības sekmēšanas, stimulēšanas un atbalsta jomā,

| — | tirdzniecības un rūpniecības palātas, amatniecības kameras vai līdzīgas organizācijas, |
| --- | --- |

—

tirdzniecības un rūpniecības palātas, amatniecības kameras vai līdzīgas organizācijas,

| — | organizācijas uzņēmējdarbības atbalstam un jauno uzņēmumu centri, |
| --- | --- |

—

organizācijas uzņēmējdarbības atbalstam un jauno uzņēmumu centri,

| — | uzņēmēju asociācijas un uzņēmējdarbības atbalsta tīkli, |
| --- | --- |

—

uzņēmēju asociācijas un uzņēmējdarbības atbalsta tīkli,

| — | valsts un privātas iestādes, kas sniedz uzņēmējdarbības atbalsta pakalpojumus. |
| --- | --- |

—

valsts un privātas iestādes, kas sniedz uzņēmējdarbības atbalsta pakalpojumus.

1. daļa. Valsts iestādes var iesniegt individuālus pieteikumus. Pieteikumu iesniedzējiem, kuri nav valsts iestādes, ir jābūt konsorcijā (piem., Eiropas partnerība), kurā vismaz viena partnerorganizācija ir no citas ES dalībvalsts (t. i., jābūt vismaz divām organizācijām).

2. daļa. Pieteikumi jāiesniedz individuāli.

Kandidātiem jābūt reģistrētiem vienā no ES dalībvalstīm.

Iestādēm/Juridiskajām personām/no EBTA/EEZ (1) valstīm un no kandidātvalstīm (2) atļauts piedalīties 1. daļā kā Eiropas partnerības projektu partneriem. Tas nemaina obligāto prasību par diviem Eiropas partnerības dalībniekiem no dažādām Eiropas dalībvalstīm. Partneriem šajās valstīs saistībā ar šo sagatavošanās darbību dotācijas nepiešķir.

3.   Projekta budžets un darbības ilgums

Kopējais budžets, kas rezervēts projektu līdzfinansējumam, ir EUR 4 300 000. Komisijas finansiālais atbalsts nedrīkst pārsniegt 90 % no kopējām izmaksām, par ko var saņemt finansējumu.

1. daļa. Nevienas dotācijas summa nav lielāka par EUR 140 000. Projektu maksimālais ilgums ir 18 mēneši.

Līdz EUR 1 000 000 tiks piešķirti Eiropas partnerībām un valsts un reģionālajām iestādēm, kas atrodas vienā no ES dalībvalstīm, kuras vēl nav ietvertas mobilitātes shēmā (3).

2. daļa. Maksimālais dotācijas apjoms ir EUR 300 000. Projektu maksimālais ilgums ir 22 mēneši.

Uzaicinājuma 1. un 2. daļas darbības jāuzsāk 2010. gada 1. janvārī.

4.   Termiņš

Pieteikumi jānosūta Komisijai ne vēlāk kā 2009. gada 29. maijā.

5.   Papildu informācija

Uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus pilnīgs teksts un pieteikuma veidlapas ir pieejamas tīmekļa vietnē

http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/support_measures/erasmus/

Pieteikumos jāievēro uzaicinājuma pilnā teksta prasības, un tie jāiesniedz, izmantojot norādīto veidlapu.

---

(1)  Islandes Republika, Lihtenšteinas Firstiste, Norvēģijas Karaliste, Šveices Konfederācija.

(2)  Horvātija, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Turcija.

(3)  Čehija, Dānija, Igaunija, Kipra, Latvija, Nīderlande un Slovēnija.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 7.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 83/28 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 83/28

---

Serbijas lēmums vienpusīgi īstenot Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu un Serbijas Republiku

2009/C 83/11

Ar šo Kopienas tirgotāji tiek informēti par tirdzniecības režīmu, kas ir spēkā ar Serbijas Republiku.

Serbijas iestādes no 2009. gada 30. janvāra ir nolēmušas vienpusīgi īstenot tirdzniecības koncesijas, kas paredzētas 2008. gada 29. aprīlī parakstītajā Pagaidu nolīgumā par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu un Serbijas Republiku, ko Eiropas Kopiena pagaidām nav īstenojusi. Veicot Kopienas izcelsmes preču eksportu uz Serbiju, tām var piemērot liberalizētos tarifus, iesniedzot vai nu pārvadājumu sertifikātu EUR 1, vai rēķindeklarāciju, kas apliecina attiecīgo produktu Kopienas izcelsmi. Pagaidu nolīguma vienpusējas īstenošanas nosacījumi Serbijā ir noteikti 2009. gada 21. janvāra likumā, ar ko groza Muitas tarifu likumu (1).

Eksportētāji tiek informēti, ka saskaņā ar 2009. gada 5. februāra dekrētu, ar ko veic grozījumus dekrētā par muitas apstiprināto režīmu, preču izlaišanu un muitas parāda iekasēšanu (2), šis preferenču režīms tiek garantēts, pamatojoties uz izcelsmes noteikumiem, kas ir identiski tiem, kas paredzēti Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (3). Tomēr eksportētājiem ieteicams iepazīties ar attiecīgajiem Serbijas muitas likumiem.

Ja Serbijas izcelsmes preces tiek importētas Kopienā, tām joprojām piemēro Eiropas Kopienas autonomo tirdzniecības režīmu, kas noteikts Padomes 2000. gada 18. septembra Regulā (EK) Nr. 2007/2000, ar kuru gan ievieš ārkārtas pasākumus tirdzniecībā ar tām valstīm un teritorijām, kas piedalās Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesā vai ir ar to saistītas, gan groza Regulu (EK) Nr. 2820/98, gan arī atceļ Regulu (EK) Nr. 1763/1999 un Regulu (EK) Nr. 6/2000 (4). Šo regulu īsteno, pamatojoties uz izcelsmes noteikumiem, kas paredzēti I daļas IV sadaļas 2. nodaļas 2. iedaļā iepriekšminētajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93, (proti, 98. līdz 123. pantā), tostarp uz noteikumiem par izcelsmes apliecinājumu izsniegšanu Kopienas izcelsmes precēm, ja šīs preces eksportē uz tādām saņēmējvalstīm kā Serbija (110. panta 5. punkts un 116. pants).

---

(1)  Serbijas Republikas Oficiālais Vēstnesis, Nr. 5/09, 22.1.2009.

(2)  Serbijas Republikas Oficiālais Vēstnesis, Nr. 9/09, 6.2.2009.

(3)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

(4)  OV L 240, 23.9.2000., 1. lpp.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 7.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 83/29 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 83/29

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5473 – Fincantieri/ABB/JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 83/12

| 1. | Komisija 2009. gada 31. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), ar kuru uzņēmumi Fincantieri – Cantieri Navali Italiani S.p.A. (“Fincantieri”, Itālija) un ABB S.p.A. (“ABB”, Itālija) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār jaunizveidotu uzņēmumu, kas veido kopuzņēmumu (“JV”), nododot akcijas un aktīvus. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2009. gada 31. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), ar kuru uzņēmumi Fincantieri – Cantieri Navali Italiani S.p.A. (“Fincantieri”, Itālija) un ABB S.p.A. (“ABB”, Itālija) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār jaunizveidotu uzņēmumu, kas veido kopuzņēmumu (“JV”), nododot akcijas un aktīvus.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Fincantieri: kuģubūve; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Fincantieri: kuģubūve;

| — | ABB: automātikas un enerģētikas tehnoloģiju nodrošināšana; |
| --- | --- |

—

ABB: automātikas un enerģētikas tehnoloģiju nodrošināšana;

| — | JV: automātikas sistēmu izstrāde, ražošana un pārdošana jūrniecības nozarē. |
| --- | --- |

—

JV: automātikas sistēmu izstrāde, ražošana un pārdošana jūrniecības nozarē.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5473 – Fincantieri/ABB/JV uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussels |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5473 – Fincantieri/ABB/JV uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussels

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 7.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 83/30 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 83/30

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5499 – IPIC/NOVA)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 83/13

| 1. | Komisija 2009. gada 31. martsā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums International Petroleum Investment Company (“IPIC”, Apvienotie Arābu Emirāti) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu NOVA Chemicals Corporation (“NOVA”, Kanāda), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2009. gada 31. martsā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums International Petroleum Investment Company (“IPIC”, Apvienotie Arābu Emirāti) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu NOVA Chemicals Corporation (“NOVA”, Kanāda), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | uzņēmums IPIC: ieguldījumu sabiedrība, kuras galvenā darbības joma ir naftas pārstrāde un saistītie iepriekšējā un nākamā posma izplatīšanas un apkalpes tīkli, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

uzņēmums IPIC: ieguldījumu sabiedrība, kuras galvenā darbības joma ir naftas pārstrāde un saistītie iepriekšējā un nākamā posma izplatīšanas un apkalpes tīkli,

| — | uzņēmums NOVA: etilēns, polietilēns, ķīmiskās vielas un enerģijas ražošanas blakusprodukti, stirola polimēri. |
| --- | --- |

—

uzņēmums NOVA: etilēns, polietilēns, ķīmiskās vielas un enerģijas ražošanas blakusprodukti, stirola polimēri.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5499 – IPIC/NOVA uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussels |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5499 – IPIC/NOVA uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussels

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---

| 7.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 83/31 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 83/31

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5488 – Magna/Cadence Innovation)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 83/14

| 1. | Komisija 2009. gada 27. marta saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Magna Presstec AG – Magna International INC (“Magna”, Austrija) meitasuzņēmums – iegūst Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Cadence Innovation s.r.o (“Cadence”, Čehija), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2009. gada 27. marta saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Magna Presstec AG – Magna International INC (“Magna”, Austrija) meitasuzņēmums – iegūst Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Cadence Innovation s.r.o (“Cadence”, Čehija), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Magna: automobiļu piegādātājs, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Magna: automobiļu piegādātājs,

| — | Cadence: automobiļu piegādātājs. |
| --- | --- |

—

Cadence: automobiļu piegādātājs.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5488 – Magna/Cadence Innovation uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussels |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5488 – Magna/Cadence Innovation uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussels

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 7.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 83/32 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 83/32

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5483 – Toshiba/Fujitsu HDD Business)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 83/15

| 1. | Komisija 2009. gada 31. martsā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums Toshiba Corporation (“Toshiba”, Japāna) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst vienpersonisku kontroli pār uzņēmumu Fujitsu Limited's HDD Business (“Fujitsu's HDD Business”, Japāna), iegādājoties akcijas un aktīvus. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2009. gada 31. martsā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums Toshiba Corporation (“Toshiba”, Japāna) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst vienpersonisku kontroli pār uzņēmumu Fujitsu Limited's HDD Business (“Fujitsu's HDD Business”, Japāna), iegādājoties akcijas un aktīvus.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Toshiba: dažādu progresīvu elektronisko un elektrisko preču ražošana; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Toshiba: dažādu progresīvu elektronisko un elektrisko preču ražošana;

| — | Fujitsu's HDD Business: cieto disku diskdziņu (HDD) ražošana un tirgvedība. |
| --- | --- |

—

Fujitsu's HDD Business: cieto disku diskdziņu (HDD) ražošana un tirgvedība.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5483 – Toshiba/Fujitsu HDD Business uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussels |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5483 – Toshiba/Fujitsu HDD Business uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussels

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---