# Euroopan unionin L 67/2023

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 67 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 66. vuosikerta3. maaliskuu 2023 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 67

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

66. vuosikerta3. maaliskuu 2023

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/449, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2023, Ukrainan tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 208/2014 täytäntöönpanosta | 1 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2023/450, annettu 25 päivänä marraskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/23 täydentämisestä teknisillä sääntelystandardeilla, joissa määritetään järjestys, jossa keskusvastapuolten on maksettava asetuksen (EU) 2021/23 20 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut korvaukset, niiden vuosien enimmäismäärä, joiden aikana kyseisten keskusvastapuolten on käytettävä osuus vuotuisista voitoistaan tällaisten maksujen maksamiseen sellaisten instrumenttien omistajille, joilla tunnustetaan keskusvastapuolten tuleviin voittoihin kohdistuva saatava, ja enimmäisosuus, joka näistä voitoista on käytettävä kyseisiin maksuihin (
  1
  ) | 5 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2023/451, annettu 25 päivänä marraskuuta 2022, niiden tekijöiden yksilöimisestä, jotka toimivaltaisen viranomaisen ja valvontakollegion on otettava huomioon arvioidessaan keskusvastapuolten elvytyssuunnitelmaa (
  1
  ) | 7 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/452, annettu 24 päivänä helmikuuta 2023, tislattua alkoholijuomaa koskevan maantieteellisen merkinnän rekisteröimisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/787 30 artiklan 2 kohdan nojalla (Grappa della Valle d’Aosta / Grappa de la Vallée d’Aoste) | 17 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/453, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2023, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen viimeisteltyjen tai viimeistelemättömien tyssähitsauksessa käytettävien putkien liitososien tuonnissa täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/141 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden laajentamisesta koskemaan tiettyjen Malesiasta lähetettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen viimeisteltyjen tai viimeistelemättömien tyssähitsauksessa käytettävien putkien liitososien tuontia riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia | 19 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/454, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2023, asetuksen (EU) N:o 37/2010 muuttamisesta aineen toltratsuriili luokittelemiseksi sen eläinperäisissä elintarvikkeissa olevien jäämien enimmäismäärän osalta (
  1
  ) | 38 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/455, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2023, Kyproksen tasavallan hallituksen tosiasialliseen hallintaan kuulumattomilta alueilta sen tosiasialliseen hallintaan kuuluville alueille tuotavia tavaroita koskevista erityissäännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 1480/2004 oikaisemisesta | 41 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2023/456, annettu 21 päivänä helmikuuta 2023, ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta ETA-sopimuksen liitteen XI (Sähköinen viestintä, audiovisuaaliset palvelut ja tietoyhteiskunta) ja pöytäkirjan 37, joka sisältää 101 artiklassa määrätyn luettelon, muuttamiseen (
  1
  ) | 43 |
| | * | Neuvoston päätös (YUTP) 2023/457, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2023, Ukrainan tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2014/119/YUTP muuttamisesta | 47 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2023/458, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2023, tiettyjen biosidivalmisteissa käytettävien tehoaineiden hyväksymättä jättämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 mukaisesti (
  1
  ) | 51 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2023/459, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2023, 2,2-dibromi-2-syaaniasetamidin (DBNPA) hyväksymättä jättämisestä valmisteryhmään 4 kuuluvissa biosidivalmisteissa käytettävänä vanhana tehoaineena Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 mukaisesti (
  1
  ) | 54 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2023/460, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2023, imidaklopridin käyttöä valmisteryhmään 18 kuuluvissa biosidivalmisteissa koskevan hyväksymisen voimassaolon päättymispäivän lykkäämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 mukaisesti (
  1
  ) | 58 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/449, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2023, Ukrainan tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 208/2014 täytäntöönpanosta

1

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2023/450, annettu 25 päivänä marraskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/23 täydentämisestä teknisillä sääntelystandardeilla, joissa määritetään järjestys, jossa keskusvastapuolten on maksettava asetuksen (EU) 2021/23 20 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut korvaukset, niiden vuosien enimmäismäärä, joiden aikana kyseisten keskusvastapuolten on käytettävä osuus vuotuisista voitoistaan tällaisten maksujen maksamiseen sellaisten instrumenttien omistajille, joilla tunnustetaan keskusvastapuolten tuleviin voittoihin kohdistuva saatava, ja enimmäisosuus, joka näistä voitoista on käytettävä kyseisiin maksuihin (
  1
  )

1

5

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2023/451, annettu 25 päivänä marraskuuta 2022, niiden tekijöiden yksilöimisestä, jotka toimivaltaisen viranomaisen ja valvontakollegion on otettava huomioon arvioidessaan keskusvastapuolten elvytyssuunnitelmaa (
  1
  )

1

7

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/452, annettu 24 päivänä helmikuuta 2023, tislattua alkoholijuomaa koskevan maantieteellisen merkinnän rekisteröimisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/787 30 artiklan 2 kohdan nojalla (Grappa della Valle d’Aosta / Grappa de la Vallée d’Aoste)

17

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/453, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2023, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen viimeisteltyjen tai viimeistelemättömien tyssähitsauksessa käytettävien putkien liitososien tuonnissa täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/141 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden laajentamisesta koskemaan tiettyjen Malesiasta lähetettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen viimeisteltyjen tai viimeistelemättömien tyssähitsauksessa käytettävien putkien liitososien tuontia riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia

19

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/454, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2023, asetuksen (EU) N:o 37/2010 muuttamisesta aineen toltratsuriili luokittelemiseksi sen eläinperäisissä elintarvikkeissa olevien jäämien enimmäismäärän osalta (
  1
  )

1

38

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/455, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2023, Kyproksen tasavallan hallituksen tosiasialliseen hallintaan kuulumattomilta alueilta sen tosiasialliseen hallintaan kuuluville alueille tuotavia tavaroita koskevista erityissäännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 1480/2004 oikaisemisesta

41

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2023/456, annettu 21 päivänä helmikuuta 2023, ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta ETA-sopimuksen liitteen XI (Sähköinen viestintä, audiovisuaaliset palvelut ja tietoyhteiskunta) ja pöytäkirjan 37, joka sisältää 101 artiklassa määrätyn luettelon, muuttamiseen (
  1
  )

1

43

*

Neuvoston päätös (YUTP) 2023/457, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2023, Ukrainan tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2014/119/YUTP muuttamisesta

47

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2023/458, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2023, tiettyjen biosidivalmisteissa käytettävien tehoaineiden hyväksymättä jättämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 mukaisesti (
  1
  )

1

51

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2023/459, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2023, 2,2-dibromi-2-syaaniasetamidin (DBNPA) hyväksymättä jättämisestä valmisteryhmään 4 kuuluvissa biosidivalmisteissa käytettävänä vanhana tehoaineena Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 mukaisesti (
  1
  )

1

54

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2023/460, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2023, imidaklopridin käyttöä valmisteryhmään 18 kuuluvissa biosidivalmisteissa koskevan hyväksymisen voimassaolon päättymispäivän lykkäämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 mukaisesti (
  1
  )

1

58

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu neuvoston asetukseen (EU) 2023/426, annettu 25 päivänä helmikuuta 2023, Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 269/2014 muuttamisesta ( EUVL L 59 I, 25.2.2023 ) | 60 |
| | * | Oikaisu neuvoston päätökseen (YUTP) 2023/432, annettu 25 päivänä helmikuuta 2023, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta annetun päätöksen 2014/145/YUTP muuttamisesta ( EUVL L 59 I, 25.2.2023 ) | 61 |

Oikaisuja

*

Oikaisu neuvoston asetukseen (EU) 2023/426, annettu 25 päivänä helmikuuta 2023, Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 269/2014 muuttamisesta ( EUVL L 59 I, 25.2.2023 )

( EUVL L 59 I, 25.2.2023 )

60

*

Oikaisu neuvoston päätökseen (YUTP) 2023/432, annettu 25 päivänä helmikuuta 2023, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta annetun päätöksen 2014/145/YUTP muuttamisesta ( EUVL L 59 I, 25.2.2023 )

( EUVL L 59 I, 25.2.2023 )

61

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 3.3.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 67/1

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/449,

annettu 2 päivänä maaliskuuta 2023,

Ukrainan tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 208/2014 täytäntöönpanosta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Ukrainan tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä 5 päivänä maaliskuuta 2014 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 208/2014 (1) ja erityisesti sen 14 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 208/2014. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 208/2014.

| (2) | Neuvoston tekemän uudelleentarkastelun perusteella asetuksen (EU) N:o 208/2014 liitteen I tiedot, jotka koskevat oikeutta puolustukseen ja oikeutta tehokkaaseen oikeussuojaan, olisi saatettava ajan tasalle. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston tekemän uudelleentarkastelun perusteella asetuksen (EU) N:o 208/2014 liitteen I tiedot, jotka koskevat oikeutta puolustukseen ja oikeutta tehokkaaseen oikeussuojaan, olisi saatettava ajan tasalle.

| (3) | Asetus (EU) N:o 208/2014 olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti, |
| --- | --- |

(3)

Asetus (EU) N:o 208/2014 olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 208/2014 liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 2 päivänä maaliskuuta 2023.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

E. BUSCH

---

(1)  
  EUVL L 66, 6.3.2014, s. 1.

1

---

LIITE

Korvataan asetuksen (EU) N:o 208/2014 liitteessä I oleva B jakso (Oikeus puolustukseen ja oikeus tehokkaaseen oikeussuojaan) seuraavasti:

”B.   
  Oikeus puolustukseen ja oikeus tehokkaaseen oikeussuojaan

Ukrainan rikosprosessilain mukainen oikeus puolustukseen ja oikeus tehokkaaseen oikeussuojaan

Ukrainan rikosprosessilain, jäljempänä ’rikosprosessilaki’, 42 artiklan mukaan jokaisella rikosoikeudellisissa menettelyissä epäillyllä tai syytetyllä henkilöllä on oikeus puolustukseen ja oikeus tehokkaaseen oikeussuojaan. Nämä käsittävät henkilön oikeuden saada tieto siitä, mistä rikoksesta häntä epäillään tai syytetään, henkilön oikeuden saada nimenomaisesti ja nopeasti tiedot rikosprosessilain mukaisista oikeuksistaan, oikeuden saada pyynnöstä puolustusasianajaja, oikeuden esittää menettelyllisiä toimia koskevia hakemuksia sekä oikeuden hakea muutosta tutkijan, yleisen syyttäjän ja tutkintatuomarin päätöksiin, toimiin tai laiminlyönteihin.

Rikosprosessilain 303 artiklassa erotetaan toisistaan päätökset ja laiminlyönnit, jotka voidaan riitauttaa oikeudenkäyntiä edeltävässä menettelyssä (ensimmäinen kohta), sekä päätökset, toimet ja laiminlyönnit, jotka voidaan ottaa huomioon tuomioistuimessa valmistelumenettelyn aikana (toinen kohta). Rikosprosessilain 306 artiklassa säädetään, että tutkijan tai yleisen syyttäjän päätöksiä, toimia tai laiminlyöntejä koskevat valitukset tutkii paikallisen tuomioistuimen tutkintatuomari valituksen tekijän tai hänen puolustusasianajajansa tai oikeudellisen edustajansa läsnä ollessa. Rikosprosessilain 308 artiklassa säädetään, että valitukset siitä, että tutkija tai yleinen syyttäjä ei ole toiminut kohtuullisessa ajassa esitutkinnan aikana, voidaan esittää ylemmälle syyttäjälle, ja ne on käsiteltävä kolmen päivän kuluessa niiden esittämisestä. Lisäksi rikosprosessilain 309 artiklassa täsmennetään ne tutkintatuomareiden päätökset, jotka voidaan riitauttaa muutoksenhaussa, sekä se, että muihin päätöksiin voidaan soveltaa tuomioistuinvalvontaa valmistelevan menettelyn kuluessa tuomioistuimessa. Lisäksi monet menettelylliset tutkintatoimet ovat mahdollisia vain tutkintatuomarin tai tuomioistuimen päätöksen nojalla (mm. rikosprosessilain 167–175 artiklan mukainen omaisuuden takavarikointi tai rikosprosessilain 176–178 artiklan mukaiset pidättämistoimet).

Puolustusta koskevan oikeuden ja tehokasta oikeussuojaa koskevan oikeuden soveltaminen kunkin luetteloon merkityn henkilön kohdalla

2.   Vitalii Yuriyovych Zakharchenko

Julkisten varojen tai julkisen omaisuuden väärinkäyttöä koskevat rikosoikeudelliset menettelyt ovat vielä kesken.

Neuvoston asiakirja-aineistossa olevien tietojen perusteella Zakharchenkon kohdalla on kunnioitettu oikeutta puolustukseen ja oikeutta tehokkaaseen oikeussuojaan, myös perusoikeutta saada asiansa käsitellyksi kohtuullisen ajan kuluessa riippumattomassa ja puolueettomassa tuomioistuimessa, niissä rikosoikeudellisissa menettelyissä, joihin neuvosto tukeutuu. Tästä ovat osoituksena erityisesti tutkintatuomarin 19. huhtikuuta 2021 antamat päätökset, joissa Zakharchenko määrätään tutkintavankeuteen, sekä 10. elokuuta 2021 päivätty Kiovan kaupungin Petšerskin piirituomioistuimen tuomio, jossa annetaan lupa suorittaa erityinen esitutkinta rikosoikeudellisessa menettelyssä nro 42016000000002929. Kyseisissä tutkintatuomareiden päätöksissä vahvistetaan Zakharchenkon olevan epäillyn asemassa ja korostetaan, että epäilty pakoilee tutkintaa välttääkseen rikosoikeudellisen vastuun.

Lisäksi neuvosto on tietoinen siitä, että Ukrainan viranomaiset ovat toteuttaneet toimenpiteitä Zakharchenkon etsimiseksi. Tutkintaelin päätti 12. helmikuuta 2020 merkitä Zakharchenkon kansainvälisten etsintäkuulutettujen luetteloon ja toimitti Ukrainan kansallisen poliisin kansainvälisen poliisiyhteistyön osastolle pyynnön tehdä merkintä Interpolin tietokantaan. Lisäksi Ukraina lähetti 11. toukokuuta 2021 Venäjän federaatiolle kansainvälistä oikeusapua koskevan pyynnön Zakharchenkon olinpaikan selvittämiseksi; Venäjä hylkäsi pyynnön 31. elokuuta 2021.

Neuvoston tietojen mukaan esitutkinta rikosoikeudellisessa menettelyssä nro 42016000000002929 päättyi 9. helmikuuta 2022 ja sen jälkeen, kun Ukrainan rikosprosessilain edellytykset olivat täyttyneet, yleisen syyttäjän virasto lähetti 5. elokuuta 2022 syytekirjelmän Kiovan kaupungin Petšerskin piirituomioistuimeen tapauksen käsittelyä varten.

Ukrainan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Zakharchenko ei ole käyttänyt puolustusasianajajaa rikosoikeudellisissa menettelyissä Ukrainassa vaan hänen etuansa ajoi hänelle määrätty oikeusavustaja. Oikeutta puolustukseen ja oikeutta tehokkaaseen oikeussuojaan ei voida katsoa loukatun olosuhteissa, joissa puolustus ei käytä kyseisiä oikeuksia.

Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti neuvosto katsoo, että jaksot, joiden aikana Zakharchenko on pakoillut tutkintaa, on jätettävä huomiotta laskettaessa ajanjaksoa, joka katsotaan merkitykselliseksi sen arvioimisessa, onko oikeutta oikeudenkäyntiin kohtuullisen ajan kuluessa noudatettu. Neuvosto katsoo näin ollen, että edellä kuvatut Zakharchenkosta johtuneet olosuhteet ovat vaikuttaneet merkittävästi tutkinnan kestoon.

6.   Viktor Ivanovych Ratushniak

Julkisten varojen tai julkisen omaisuuden väärinkäyttöä koskevat rikosoikeudelliset menettelyt ovat vielä kesken.

Neuvoston asiakirja-aineistossa olevien tietojen perusteella Ratushniakin kohdalla on kunnioitettu oikeutta puolustukseen ja oikeutta tehokkaaseen oikeussuojaan, myös perusoikeutta saada asiansa käsitellyksi kohtuullisen ajan kuluessa riippumattomassa ja puolueettomassa tuomioistuimessa, niissä rikosoikeudellisissa menettelyissä, joihin neuvosto tukeutuu. Tästä ovat osoituksena erityisesti tutkintatuomarin 19. huhtikuuta 2021 antamat päätökset, joissa Ratushniak määrätään tutkintavankeuteen, sekä 10. elokuuta 2021 päivätty Kiovan kaupungin Petšerskin piirituomioistuimen tuomio, jossa annetaan lupa suorittaa erityinen esitutkinta rikosoikeudellisessa menettelyssä nro 42016000000002929. Kyseisissä tutkintatuomareiden päätöksissä vahvistetaan Ratushniakin olevan epäillyn asemassa ja korostetaan, että epäilty pakoilee tutkintaa välttääkseen rikosoikeudellisen vastuun.

Neuvosto on tietoinen siitä, että Ukrainan viranomaiset ovat toteuttaneet toimenpiteitä Ratushniakin etsimiseksi. Tutkintaelin päätti 12. helmikuuta 2020 merkitä Ratushniakin kansainvälisten etsintäkuulutettujen luetteloon ja toimitti Ukrainan kansallisen poliisin kansainvälisen poliisiyhteistyön osastolle pyynnön tehdä Interpolin tietokantaan merkintä. Lisäksi Ukraina lähetti 11. toukokuuta 2021 Venäjän federaatiolle kansainvälistä oikeusapua koskevan pyynnön Ratushniakin olinpaikan selvittämiseksi; Venäjä hylkäsi pyynnön 31. elokuuta 2021.

Neuvoston tietojen mukaan esitutkinta rikosoikeudellisessa menettelyssä nro 42016000000002929 päättyi 9. helmikuuta 2022 ja sen jälkeen, kun Ukrainan rikosprosessilain edellytykset olivat täyttyneet, yleisen syyttäjän virasto lähetti 5. elokuuta 2022 syytekirjelmän Kiovan kaupungin Petšerskin piirituomioistuimeen tapauksen käsittelyä varten.

Ukrainan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Ratushniak ei ole käyttänyt puolustusasianajajaa rikosoikeudellisissa menettelyissä Ukrainassa vaan hänen etuansa ajoi hänelle määrätty oikeusavustaja. Oikeutta puolustukseen ja oikeutta tehokkaaseen oikeussuojaan ei voida katsoa loukatun olosuhteissa, joissa puolustus ei käytä kyseisiä oikeuksia.

Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti neuvosto katsoo, että jaksot, joiden aikana Ratushniak on pakoillut tutkintaa, on jätettävä huomiotta laskettaessa ajanjaksoa, joka katsotaan merkitykselliseksi sen arvioimisessa, onko oikeutta oikeudenkäyntiin kohtuullisen ajan kuluessa noudatettu. Neuvosto katsoo näin ollen, että edellä kuvatut Ratushniakista johtuneet olosuhteet ovat vaikuttaneet merkittävästi tutkinnan kestoon.

12.   Serhiy Vitalyovych Kurchenko

Julkisten varojen tai julkisen omaisuuden väärinkäyttöä koskevat rikosoikeudelliset menettelyt ovat vielä kesken.

Neuvoston asiakirja-aineistossa olevien tietojen perusteella Kurchenkon kohdalla on kunnioitettu oikeutta puolustukseen ja oikeutta tehokkaaseen oikeussuojaan, myös perusoikeutta saada asiansa käsitellyksi kohtuullisen ajan kuluessa riippumattomassa ja puolueettomassa tuomioistuimessa, niissä rikosoikeudellisissa menettelyissä, joihin neuvosto tukeutuu. Tästä on osoituksena erityisesti se, että puolustukselle ilmoitettiin rikosoikeudellista menettelyä nro 42016000000003393 koskevan esitutkinnan valmistumisesta 28. maaliskuuta 2019 ja sille annettiin pääsy aineistoon siihen tutustumista varten. Lisäksi Ukrainan kansallinen korruptiontorjuntavirasto antoi 11. lokakuuta 2021 Kurchenkon puolustusasianajajille tiedoksi esitutkinnan valmistumisen ja pääsyn esitutkinta-aineistoon siihen tutustumista varten. Neuvosto sai tiedon siitä, että Ukrainan kansallinen korruptiontorjuntavirasto esitti pyynnön määräajan vahvistamiseksi puolustuksen suorittamalle tarkastelulle, jotta voidaan puuttua viivästykseen, joka aiheutuu puolustuksen tarkastellessa esitutkinta-aineistoa. Neuvosto sai tiedoksi, että Ukrainan korruptiontorjunta-asioita käsittelevä erityistuomioistuin asetti 27. kesäkuuta 2022 päivätyssä päätöksessään määräajan, jonka mukaan puolustuksella oli 1. päivään joulukuuta 2022 mahdollisuus saattaa tutustumisprosessi päätökseen, minkä jälkeen katsotaan, että se on käyttänyt oikeuttaan saada tutustua aineistoon. Korruptiontorjunnan erityissyyttäjänvirasto lähetti 7. joulukuuta 2022 Ukrainan korruptiontorjunta-asioita käsittelevälle erityistuomioistuimelle syytekirjelmän tapauksen käsittelyä varten.

Rikosoikeudellisen menettelyn nro 12014160020000076 osalta Odessan muutoksenhakutuomioistuin hyväksyi 18. syyskuuta 2020 tekemällään päätöksellä syyttäjän valituksen ja määräsi Kurchenkon tutkintavankeuteen ehkäisevänä toimenpiteenä. Tuomioistuin totesi myös, että Kurchenko lähti Ukrainasta vuonna 2014 eikä hänen sijaintipaikkaansa voida vahvistaa. Tuomioistuin totesi, että Kurchenko pakoilee esitutkintaelimiä välttääkseen rikosoikeudellisen vastuun. Kyivskyin alueen Odessan kaupungin piirituomioistuin antoi 20. joulukuuta 2021 luvan erityiseen esitutkintaan syytetyn poissa ollessa. Lisäksi Kyivskyin alueen Odessan kaupungin piirituomioistuin hylkäsi 20. lokakuuta 2021 asianajajien valituksen, jolla pyrittiin kumoamaan syyttäjän 27. heinäkuuta 2021 antama esitutkinnan keskeyttämistä koskeva päätös.

Neuvosto on tietoinen siitä, että Ukrainan viranomaiset ovat toteuttaneet toimenpiteitä Kurchenkon etsimiseksi. Odessan alueen kansallisen poliisin pääosasto toimitti 13. toukokuuta 2021 Interpolin ja Europolin Ukrainan osastolle pyynnön julkaista Kurchenkoa koskeva Interpolin julkaisema kansainvälinen etsintäkuulutus; pyyntöä käsitellään. Neuvostolle ilmoitettiin, että Ukrainan viranomaiset lähettivät 29. huhtikuuta 2020 Venäjän federaatiolle kansainvälistä oikeusapua koskevan pyynnön, joka palautettiin 28. heinäkuuta 2020 ilman täytäntöönpanoa.

Neuvoston sai tiedoksi, että esitutkinta rikosoikeudellisessa menettelyssä nro 12014160020000076 päättyi 6. toukokuuta 2022 ja että Odessan alueen syyttäjänvirasto lähetti 1. elokuuta 2022 syytekirjelmän Odessan Prymorskyin piirituomioistuimeen tapauksen käsittelyä varten.

Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti neuvosto katsoo, että jaksot, joiden aikana Kurchenko on pakoillut tutkintaa, on jätettävä huomiotta laskettaessa ajanjaksoa, joka katsotaan merkitykselliseksi sen arvioimisessa, onko oikeutta oikeudenkäyntiin kohtuullisen ajan kuluessa noudatettu. Neuvosto katsoo näin ollen, että Odessan muutoksenhakutuomioistuimen päätöksessä kuvatut Kurchenkosta johtuneet olosuhteet sekä kansainvälistä oikeusapua koskevan pyynnön toteuttamatta jättäminen ovat vaikuttaneet merkittävästi tutkinnan kestoon.”

---

| 3.3.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 67/5 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 67/5

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2023/450,

annettu 25 päivänä marraskuuta 2022,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/23 täydentämisestä teknisillä sääntelystandardeilla, joissa määritetään järjestys, jossa keskusvastapuolten on maksettava asetuksen (EU) 2021/23 20 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut korvaukset, niiden vuosien enimmäismäärä, joiden aikana kyseisten keskusvastapuolten on käytettävä osuus vuotuisista voitoistaan tällaisten maksujen maksamiseen sellaisten instrumenttien omistajille, joilla tunnustetaan keskusvastapuolten tuleviin voittoihin kohdistuva saatava, ja enimmäisosuus, joka näistä voitoista on käytettävä kyseisiin maksuihin

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon keskusvastapuolten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä sekä asetusten (EU) N:o 1095/2010, (EU) N:o 648/2012, (EU) N:o 600/2014, (EU) N:o 806/2014 ja (EU) 2015/2365 sekä direktiivien 2002/47/EY, 2004/25/EY, 2007/36/EY, 2014/59/EU ja (EU) 2017/1132 muuttamisesta 16 päivänä joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/23 (1) ja erityisesti sen 20 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | On tarpeen varmistaa, että asetuksen (EU) 2021/23 20 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin korvauksiin oikeutettuja muita kuin maksukyvyttömiä määritysosapuolia kohdellaan oikeudenmukaisesti. Sen vuoksi, jos korvaaminen tapahtuu sekä käteismaksuina että sellaisten instrumenttien välityksellä, joilla tunnustetaan tuleviin voittoihin kohdistuva saatava, jaon käteismaksuihin ja tällaisiin instrumentteihin olisi oltava sama kaikkien sellaisten muiden kuin maksukyvyttömien määritysosapuolten osalta, joille korvauksia on maksettava. |
| --- | --- |

(1)

On tarpeen varmistaa, että asetuksen (EU) 2021/23 20 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin korvauksiin oikeutettuja muita kuin maksukyvyttömiä määritysosapuolia kohdellaan oikeudenmukaisesti. Sen vuoksi, jos korvaaminen tapahtuu sekä käteismaksuina että sellaisten instrumenttien välityksellä, joilla tunnustetaan tuleviin voittoihin kohdistuva saatava, jaon käteismaksuihin ja tällaisiin instrumentteihin olisi oltava sama kaikkien sellaisten muiden kuin maksukyvyttömien määritysosapuolten osalta, joille korvauksia on maksettava.

| (2) | Asetuksen (EU) 2021/23 20 artiklan 1 kohdan mukaan keskusvastapuolen toimivaltainen viranomainen voi vaatia keskusvastapuolta korvaamaan määritysosapuolille näiden tappiot laskemalla liikkeeseen instrumentteja, joilla tunnustetaan keskusvastapuolen tuleviin voittoihin kohdistuva saatava. Tällaisten instrumenttien liikkeeseenlasku ja siitä johtuvat keskusvastapuolen tuleviin voittoihin kohdistuvat saatavat eivät kuitenkaan saisi vaarantaa keskusvastapuolen elinkelpoisuutta ja sen kykyä täyttää sijoitustarpeensa eivätkä vähentää keskusvastapuolen kiinnostavuutta sen osakkeenomistajien ja ulkopuolisten sijoittajien kannalta pitkällä aikavälillä. Tämän riskin pienentämiseksi on aiheellista säätää, että keskusvastapuolen tuleviin voittoihin kohdistuvat saatavat eivät saa olla yli 70 prosenttia keskusvastapuolen vuotuisista voitoista ja että tällaiset instrumentit ja saatavat saavat olla voimassa enintään kymmenen vuotta. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) 2021/23 20 artiklan 1 kohdan mukaan keskusvastapuolen toimivaltainen viranomainen voi vaatia keskusvastapuolta korvaamaan määritysosapuolille näiden tappiot laskemalla liikkeeseen instrumentteja, joilla tunnustetaan keskusvastapuolen tuleviin voittoihin kohdistuva saatava. Tällaisten instrumenttien liikkeeseenlasku ja siitä johtuvat keskusvastapuolen tuleviin voittoihin kohdistuvat saatavat eivät kuitenkaan saisi vaarantaa keskusvastapuolen elinkelpoisuutta ja sen kykyä täyttää sijoitustarpeensa eivätkä vähentää keskusvastapuolen kiinnostavuutta sen osakkeenomistajien ja ulkopuolisten sijoittajien kannalta pitkällä aikavälillä. Tämän riskin pienentämiseksi on aiheellista säätää, että keskusvastapuolen tuleviin voittoihin kohdistuvat saatavat eivät saa olla yli 70 prosenttia keskusvastapuolen vuotuisista voitoista ja että tällaiset instrumentit ja saatavat saavat olla voimassa enintään kymmenen vuotta.

| (3) | Tämä asetus perustuu Euroopan pankkiviranomaisen komissiolle toimittamiin teknisten sääntelystandardien luonnoksiin. |
| --- | --- |

(3)

Tämä asetus perustuu Euroopan pankkiviranomaisen komissiolle toimittamiin teknisten sääntelystandardien luonnoksiin.

| (4) | Euroopan pankkiviranomainen on toteuttanut avoimet julkiset kuulemiset teknisten sääntelystandardien luonnoksista, joihin tämä asetus perustuu, analysoinut niihin mahdollisesti liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt neuvoja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (2) 37 artiklan mukaisesti perustetulta arvopaperimarkkina-alan osallisryhmältä, |
| --- | --- |

(4)

Euroopan pankkiviranomainen on toteuttanut avoimet julkiset kuulemiset teknisten sääntelystandardien luonnoksista, joihin tämä asetus perustuu, analysoinut niihin mahdollisesti liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt neuvoja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (2) 37 artiklan mukaisesti perustetulta arvopaperimarkkina-alan osallisryhmältä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) 2021/23 20 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen korvausten maksamisjärjestys

1.   Keskusvastapuolen, jota sen toimivaltainen viranomainen on vaatinut asetuksen (EU) 2021/23 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti maksamaan korvauksia muille kuin maksukyvyttömille määritysosapuolille, on maksettava niille korvauksia tasavertaisesti (pari passu).

2.   Keskusvastapuolen, jota sen toimivaltainen viranomainen on vaatinut maksamaan korvauksia kyseisen keskusvastapuolen muille kuin maksukyvyttömille määritysosapuolille sekä suorittamalla käteismaksuja että laskemalla liikkeeseen instrumentteja, joilla tunnustetaan keskusvastapuolen tuleviin voittoihin kohdistuva saatava, on sovellettava kaikkiin muihin kuin maksukyvyttömiin määritysosapuoliin täsmälleen samaa jakoperustetta määrittäessään, mikä osa korvauksesta maksetaan käteisvaroina ja mikä osa muussa muodossa.

3.   Kaikki voitonsiirtosopimukset, jotka voivat heikentää voittotasoa, on sisällytettävä uudelleen keskusvastapuolen voittomäärään.

2 artikla

Enimmäisosuus, joka käytetään keskusvastapuolen vuotuisista voitoista sellaisiin instrumentteihin liittyviin maksuihin, joilla tunnustetaan keskusvastapuolen tuleviin voittoihin kohdistuva saatava

Vuotuiset korvaukset, jotka keskusvastapuolen on suoritettava sellaisten instrumenttien osalta, joilla tunnustetaan sen tuleviin voittoihin kohdistuva saatava ja jotka on laskettu liikkeeseen kunkin tappioita kärsineen muun kuin maksukyvyttömän määritysosapuolen hyväksi, eivät saa olla yli 70 prosenttia kyseisen keskusvastapuolen vuotuisista voitoista kulloisellakin tilikaudella.

3 artikla

Niiden vuosien enimmäismäärä, joiden aikana omistajalla on oikeus saada maksuja keskusvastapuolelta, kunnes tappio on maksettu kokonaan takaisin

Niiden vuosien lukumäärä, joina instrumentti, jolla tunnustetaan keskusvastapuolen tuleviin voittoihin kohdistuva saatava, oikeuttaa omistajansa saamaan keskusvastapuolelta vuosittaisia maksuja, kunnes tappio on maksettu kokonaan takaisin, ei saa olla yli 10 vuotta.

4 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 25 päivänä marraskuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 22, 22.1.2021, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1095/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/77/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84).

2

---

| 3.3.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 67/7 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 67/7

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2023/451,

annettu 25 päivänä marraskuuta 2022,

niiden tekijöiden yksilöimisestä, jotka toimivaltaisen viranomaisen ja valvontakollegion on otettava huomioon arvioidessaan keskusvastapuolten elvytyssuunnitelmaa

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon keskusvastapuolten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä sekä asetusten (EU) N:o 1095/2010, (EU) N:o 648/2012, (EU) N:o 600/2014, (EU) N:o 806/2014 ja (EU) 2015/2365 sekä direktiivien 2002/47/EY, 2004/25/EY, 2007/36/EY, 2014/59/EU ja (EU) 2017/1132 muuttamisesta 16 päivänä joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/23 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 12 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kun toimivaltaiset viranomaiset ja valvontakollegio arvioidessaan keskusvastapuolen elvytyssuunnitelmaa tarkastelevat sen pääomarakennetta ja riskiprofiilia, niiden olisi pohdittava, varmistetaanko elvytyssuunnitelmalla keskusvastapuolen rahoitusvarojen riittävyys, tarvittaessa keskusvastapuolen pääomapohjan oikea-aikainen vahvistaminen ja sen ennalta rahastoitujen varojen täydentäminen mukaan lukien, ja puututaanko elvytyssuunnitelmassa mahdollisiin rahoitus- ja likviditeettivajeisiin. |
| --- | --- |

(1)

Kun toimivaltaiset viranomaiset ja valvontakollegio arvioidessaan keskusvastapuolen elvytyssuunnitelmaa tarkastelevat sen pääomarakennetta ja riskiprofiilia, niiden olisi pohdittava, varmistetaanko elvytyssuunnitelmalla keskusvastapuolen rahoitusvarojen riittävyys, tarvittaessa keskusvastapuolen pääomapohjan oikea-aikainen vahvistaminen ja sen ennalta rahastoitujen varojen täydentäminen mukaan lukien, ja puututaanko elvytyssuunnitelmassa mahdollisiin rahoitus- ja likviditeettivajeisiin.

| (2) | Kun toimivaltaiset viranomaiset ja valvontakollegio arvioidessaan keskusvastapuolen elvytyssuunnitelmaa tarkastelevat sen maksukyvyttömyysjärjestelyä, niiden olisi pohdittava, ovatko keskusvastapuolen maksukyvyttömyysjärjestelyn rakenne ja tappioiden kohdentamissäännöt riittävän kestäviä kaikissa ennakoiduissa skenaarioissa, joissa maksukyvyttömyys aiheuttaa tappioita, ja onko tappioiden kohdentaminen oikeudellisesti täytäntöönpanokelpoista. |
| --- | --- |

(2)

Kun toimivaltaiset viranomaiset ja valvontakollegio arvioidessaan keskusvastapuolen elvytyssuunnitelmaa tarkastelevat sen maksukyvyttömyysjärjestelyä, niiden olisi pohdittava, ovatko keskusvastapuolen maksukyvyttömyysjärjestelyn rakenne ja tappioiden kohdentamissäännöt riittävän kestäviä kaikissa ennakoiduissa skenaarioissa, joissa maksukyvyttömyys aiheuttaa tappioita, ja onko tappioiden kohdentaminen oikeudellisesti täytäntöönpanokelpoista.

| (3) | Kun toimivaltaiset viranomaiset ja valvontakollegio arvioidessaan keskusvastapuolen elvytyssuunnitelmaa tarkastelevat sen organisaatiorakenteen monitahoisuutta, niiden olisi pohdittava, ovatko keskusvastapuolen omistusrakenne ja hallintojärjestelyt niin selkeitä ja toimivia, että niillä varmistetaan elvytyssuunnitelman toteutettavuus ja elvytystoimenpiteiden sujuva toteuttaminen. |
| --- | --- |

(3)

Kun toimivaltaiset viranomaiset ja valvontakollegio arvioidessaan keskusvastapuolen elvytyssuunnitelmaa tarkastelevat sen organisaatiorakenteen monitahoisuutta, niiden olisi pohdittava, ovatko keskusvastapuolen omistusrakenne ja hallintojärjestelyt niin selkeitä ja toimivia, että niillä varmistetaan elvytyssuunnitelman toteutettavuus ja elvytystoimenpiteiden sujuva toteuttaminen.

| (4) | Kun toimivaltaiset viranomaiset ja valvontakollegio arvioidessaan keskusvastapuolen elvytyssuunnitelmaa tarkastelevat sen toimintojen korvattavuutta, niiden olisi pohdittava, miten muut toimiluvan saaneet unionin keskusvastapuolet tai tunnustetut kolmansien maiden keskusvastapuolet voivat keskusvastapuolen elvytyssuunnitelman mukaan tarjota osaa tai kaikkia keskusvastapuolen määrityspalveluista ja vähentää siten reaalitalouden ja rahoitusvakauden kannalta olennaisten palvelujen häiriintymisen riskiä. |
| --- | --- |

(4)

Kun toimivaltaiset viranomaiset ja valvontakollegio arvioidessaan keskusvastapuolen elvytyssuunnitelmaa tarkastelevat sen toimintojen korvattavuutta, niiden olisi pohdittava, miten muut toimiluvan saaneet unionin keskusvastapuolet tai tunnustetut kolmansien maiden keskusvastapuolet voivat keskusvastapuolen elvytyssuunnitelman mukaan tarjota osaa tai kaikkia keskusvastapuolen määrityspalveluista ja vähentää siten reaalitalouden ja rahoitusvakauden kannalta olennaisten palvelujen häiriintymisen riskiä.

| (5) | Kun toimivaltaiset viranomaiset ja valvontakollegio arvioidessaan keskusvastapuolen elvytyssuunnitelmaa tarkastelevat sen riskiprofiilia, niiden olisi pohdittava keskusvastapuolen liiketoiminnan erityispiirteitä sekä sen hallintotapaan liittyviä ja oikeudellisia riskejä arvioidakseen, pystyykö keskusvastapuoli toteuttamaan elvytyssuunnitelmassa esitetyt toimenpiteet nopeasti ja tehokkaasti erityispiirteistään riippumatta. |
| --- | --- |

(5)

Kun toimivaltaiset viranomaiset ja valvontakollegio arvioidessaan keskusvastapuolen elvytyssuunnitelmaa tarkastelevat sen riskiprofiilia, niiden olisi pohdittava keskusvastapuolen liiketoiminnan erityispiirteitä sekä sen hallintotapaan liittyviä ja oikeudellisia riskejä arvioidakseen, pystyykö keskusvastapuoli toteuttamaan elvytyssuunnitelmassa esitetyt toimenpiteet nopeasti ja tehokkaasti erityispiirteistään riippumatta.

| (6) | Kun toimivaltaiset viranomaiset ja valvontakollegio arvioidessaan keskusvastapuolen elvytyssuunnitelmaa tarkastelevat sen valmiutta kestää stressiä, joka vaarantaisi sen elinkelpoisuuden, niiden olisi pohdittava, ovatko elvytyssuunnitelmassa esitetyt skenaariot ja indikaattorit, ottaen huomioon keskusvastapuolen erityispiirteet, riittäviä varmistamaan, että keskusvastapuoli on uskottavasti varautunut tällaiseen stressiin. |
| --- | --- |

(6)

Kun toimivaltaiset viranomaiset ja valvontakollegio arvioidessaan keskusvastapuolen elvytyssuunnitelmaa tarkastelevat sen valmiutta kestää stressiä, joka vaarantaisi sen elinkelpoisuuden, niiden olisi pohdittava, ovatko elvytyssuunnitelmassa esitetyt skenaariot ja indikaattorit, ottaen huomioon keskusvastapuolen erityispiirteet, riittäviä varmistamaan, että keskusvastapuoli on uskottavasti varautunut tällaiseen stressiin.

| (7) | Kun toimivaltaiset viranomaiset ja valvontakollegio arvioidessaan keskusvastapuolen elvytyssuunnitelmaa tarkastelevat sen liiketoimintamallia, niiden olisi pohdittava, yksilöidäänkö elvytyssuunnitelmassa kriittiset toiminnot asianmukaisesti ja miten omaisuuserien tai liiketoiminta-alueiden myynti aiotaan elvytyssuunnitelman mukaan toteuttaa, jotta voidaan ennakoida elvytyssuunnitelman käyttöönoton vaikutuksia määritysosapuoliin, niiden asiakkaisiin ja epäsuoriin asiakkaisiin sekä ulkoistamisjärjestelyihin. |
| --- | --- |

(7)

Kun toimivaltaiset viranomaiset ja valvontakollegio arvioidessaan keskusvastapuolen elvytyssuunnitelmaa tarkastelevat sen liiketoimintamallia, niiden olisi pohdittava, yksilöidäänkö elvytyssuunnitelmassa kriittiset toiminnot asianmukaisesti ja miten omaisuuserien tai liiketoiminta-alueiden myynti aiotaan elvytyssuunnitelman mukaan toteuttaa, jotta voidaan ennakoida elvytyssuunnitelman käyttöönoton vaikutuksia määritysosapuoliin, niiden asiakkaisiin ja epäsuoriin asiakkaisiin sekä ulkoistamisjärjestelyihin.

| (8) | Kun toimivaltaiset viranomaiset ja valvontakollegio tarkastelevat keskusvastapuolen elvytyssuunnitelman vaikutusta tiettyihin yhteisöihin viestinnän osalta, niiden olisi pohdittava, voidaanko keskusvastapuolen viestintä- ja julkistamismenettelyjä noudattamalla jakaa tietoja mahdollisimman läpinäkyvästi ja hallita markkinoiden mahdollisia kielteisiä reaktioita keskusvastapuolen vaikeuksiin. |
| --- | --- |

(8)

Kun toimivaltaiset viranomaiset ja valvontakollegio tarkastelevat keskusvastapuolen elvytyssuunnitelman vaikutusta tiettyihin yhteisöihin viestinnän osalta, niiden olisi pohdittava, voidaanko keskusvastapuolen viestintä- ja julkistamismenettelyjä noudattamalla jakaa tietoja mahdollisimman läpinäkyvästi ja hallita markkinoiden mahdollisia kielteisiä reaktioita keskusvastapuolen vaikeuksiin.

| (9) | Kun toimivaltaiset viranomaiset ja valvontakollegio tarkastelevat keskusvastapuolen elvytyssuunnitelman vaikutusta määritysosapuoliin, niiden olisi pohdittava, miten keskusvastapuoli arvioi määritysosapuoltensa monitahoisuutta, jotta voidaan ennakoida elvytyssuunnitelman vaikutus määritysosapuolten asiakkaisiin ja epäsuoriin asiakkaisiin, ja pohdittava myös niiden sopimusvelvoitteita kaikissa elvytysskenaarioissa. |
| --- | --- |

(9)

Kun toimivaltaiset viranomaiset ja valvontakollegio tarkastelevat keskusvastapuolen elvytyssuunnitelman vaikutusta määritysosapuoliin, niiden olisi pohdittava, miten keskusvastapuoli arvioi määritysosapuoltensa monitahoisuutta, jotta voidaan ennakoida elvytyssuunnitelman vaikutus määritysosapuolten asiakkaisiin ja epäsuoriin asiakkaisiin, ja pohdittava myös niiden sopimusvelvoitteita kaikissa elvytysskenaarioissa.

| (10) | Kun toimivaltaiset viranomaiset ja valvontakollegio tarkastelevat keskusvastapuolen elvytyssuunnitelman vaikutusta yhteentoimiviin rahoitusmarkkinoiden infrastruktuureihin, niiden olisi pohdittava, voiko keskusvastapuolen elvytystoimenpiteiden toteuttaminen vaikuttaa yhteentoimivan infrastruktuurin toimintoihin, jotta voidaan arvioida asianmukaisesti kriisinratkaisusuunnitelman vaikutus yhteentoimivuuteen. |
| --- | --- |

(10)

Kun toimivaltaiset viranomaiset ja valvontakollegio tarkastelevat keskusvastapuolen elvytyssuunnitelman vaikutusta yhteentoimiviin rahoitusmarkkinoiden infrastruktuureihin, niiden olisi pohdittava, voiko keskusvastapuolen elvytystoimenpiteiden toteuttaminen vaikuttaa yhteentoimivan infrastruktuurin toimintoihin, jotta voidaan arvioida asianmukaisesti kriisinratkaisusuunnitelman vaikutus yhteentoimivuuteen.

| (11) | Kun toimivaltaiset viranomaiset ja valvontakollegio tarkastelevat keskusvastapuolen elvytyssuunnitelman vaikutusta rahoitusmarkkinoihin, joille keskusvastapuoli tarjoaa palvelujaan, markkinapaikat mukaan lukien, niiden olisi otettava huomioon kaikki sidokset keskusvastapuolen markkinapaikkoihin, jotta voidaan ennakoida elvytystoimenpiteiden olennaiset vaikutukset markkinapaikan kykyyn käsitellä kauppoja tai vahvistaa hintoja. |
| --- | --- |

(11)

Kun toimivaltaiset viranomaiset ja valvontakollegio tarkastelevat keskusvastapuolen elvytyssuunnitelman vaikutusta rahoitusmarkkinoihin, joille keskusvastapuoli tarjoaa palvelujaan, markkinapaikat mukaan lukien, niiden olisi otettava huomioon kaikki sidokset keskusvastapuolen markkinapaikkoihin, jotta voidaan ennakoida elvytystoimenpiteiden olennaiset vaikutukset markkinapaikan kykyyn käsitellä kauppoja tai vahvistaa hintoja.

| (12) | Kun toimivaltaiset viranomaiset ja valvontakollegio tarkastelevat keskusvastapuolen elvytyssuunnitelman vaikutusta yksittäisen jäsenvaltion ja koko unionin rahoitusjärjestelmään, niiden olisi arvioitava elvytystoimenpiteiden vaikutus yhteisöihin, joilla on olennaisia sidoksia keskusvastapuoleen, määritysosapuoliin ja rahoitusmarkkinoiden infrastruktuureihin, jotta elvytyssuunnitelman käyttöönotosta mahdollisesti aiheutuva leviämisriski voidaan ottaa huomioon. Lisäksi niiden olisi tarkasteltava, ovatko elvytyssuunnitelmalla käyttöön otetut kannustimet asianmukaisia, jotta voidaan varmistaa, että elvytyksen onnistuminen on elvytystoimenpiteiden ja tappioiden kohdentamisvälineiden ansiosta mahdollisimman todennäköistä ja että kustannukset jaetaan oikeudenmukaisesti ja oikeasuhteisesti keskusvastapuolen osakkeenomistajien, määritysosapuolten ja niiden asiakkaiden kesken. |
| --- | --- |

(12)

Kun toimivaltaiset viranomaiset ja valvontakollegio tarkastelevat keskusvastapuolen elvytyssuunnitelman vaikutusta yksittäisen jäsenvaltion ja koko unionin rahoitusjärjestelmään, niiden olisi arvioitava elvytystoimenpiteiden vaikutus yhteisöihin, joilla on olennaisia sidoksia keskusvastapuoleen, määritysosapuoliin ja rahoitusmarkkinoiden infrastruktuureihin, jotta elvytyssuunnitelman käyttöönotosta mahdollisesti aiheutuva leviämisriski voidaan ottaa huomioon. Lisäksi niiden olisi tarkasteltava, ovatko elvytyssuunnitelmalla käyttöön otetut kannustimet asianmukaisia, jotta voidaan varmistaa, että elvytyksen onnistuminen on elvytystoimenpiteiden ja tappioiden kohdentamisvälineiden ansiosta mahdollisimman todennäköistä ja että kustannukset jaetaan oikeudenmukaisesti ja oikeasuhteisesti keskusvastapuolen osakkeenomistajien, määritysosapuolten ja niiden asiakkaiden kesken.

| (13) | Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen, jäljempänä ’arvopaperimarkkinaviranomainen’, on toimittanut komissiolle. |
| --- | --- |

(13)

Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen, jäljempänä ’arvopaperimarkkinaviranomainen’, on toimittanut komissiolle.

| (14) | Arvopaperimarkkinaviranomainen on laatinut yhteistyössä Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan järjestelmäriskikomitean kanssa teknisten standardien luonnokset, joihin tämä asetus perustuu. Arvopaperimarkkinaviranomainen on järjestänyt teknisten sääntelystandardien luonnoksista avoimia julkisia kuulemisia, analysoinut niihin mahdollisesti liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt neuvoa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (2) 37 artiklan mukaisesti perustetulta arvopaperimarkkina-alan osallisryhmältä, |
| --- | --- |

(14)

Arvopaperimarkkinaviranomainen on laatinut yhteistyössä Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan järjestelmäriskikomitean kanssa teknisten standardien luonnokset, joihin tämä asetus perustuu. Arvopaperimarkkinaviranomainen on järjestänyt teknisten sääntelystandardien luonnoksista avoimia julkisia kuulemisia, analysoinut niihin mahdollisesti liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt neuvoa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (2) 37 artiklan mukaisesti perustetulta arvopaperimarkkina-alan osallisryhmältä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Keskusvastapuolen pääomarakenteen ja rahoitusriskin arviointi

Kun toimivaltaiset viranomaiset ja valvontakollegiot arvioivat keskusvastapuolen elvytyssuunnitelman riittävyyttä keskusvastapuolen pääomarakenteen ja rahoitusriskin osalta, niiden on tarkasteltava kaikkia seuraavia tekijöitä:

| a) | onko olemassa epäjohdonmukaisuuksia keskusvastapuolen pääomarakenteen ja niiden elvytystoimenpiteiden välillä, joilla pyritään varmistamaan keskusvastapuolen pääomapohjan oikea-aikainen vahvistaminen, jos sen pääomataso laskee ilmoituskynnysarvon tai pääomavaatimusten alapuolelle; |
| --- | --- |

a)

onko olemassa epäjohdonmukaisuuksia keskusvastapuolen pääomarakenteen ja niiden elvytystoimenpiteiden välillä, joilla pyritään varmistamaan keskusvastapuolen pääomapohjan oikea-aikainen vahvistaminen, jos sen pääomataso laskee ilmoituskynnysarvon tai pääomavaatimusten alapuolelle;

| b) | otetaanko elvytyssuunnitelmassa asetuksen (EU) 2021/23 9 artiklan 14 kohdassa tarkoitettu ennalta rahastoitujen omien varojen lisämäärä asianmukaisesti huomioon; |
| --- | --- |

b)

otetaanko elvytyssuunnitelmassa asetuksen (EU) 2021/23 9 artiklan 14 kohdassa tarkoitettu ennalta rahastoitujen omien varojen lisämäärä asianmukaisesti huomioon;

| c) | ovatko elvytyssuunnitelman toimenpiteet hyvin suunniteltuja, toteuttamiskelpoisia, uskottavia ja asianmukaisia ottaen huomioon määritettävät tuotetyypit, jotta keskusvastapuoli voi






  i) | täsmäyttää positiokantansa uudelleen ja palauttaa pääomansa ennalleen; |
| --- | --- | --- |

c)

ovatko elvytyssuunnitelman toimenpiteet hyvin suunniteltuja, toteuttamiskelpoisia, uskottavia ja asianmukaisia ottaen huomioon määritettävät tuotetyypit, jotta keskusvastapuoli voi

i)

täsmäyttää positiokantansa uudelleen ja palauttaa pääomansa ennalleen;

| ii) | täydentää ennalta rahastoituja varoja; |
| --- | --- |

ii)

täydentää ennalta rahastoituja varoja;

| iii) | säilyttää riittävien likviditeettilähteiden saatavuuden; |
| --- | --- |

iii)

säilyttää riittävien likviditeettilähteiden saatavuuden;

| iv) | säilyttää taloudellisen elinkelpoisuutensa ja vakautensa käyttämällä tiettyjä elvytysvälineitä tai -toimenpiteitä, mukaan lukien tappioiden kohdentamisvälineet, kuten elvytysmaksuvaatimukset, keskusvastapuolen muille kuin maksukyvyttömille määritysosapuolille maksamien voittojen arvon alentaminen, positioiden jakaminen ja muut likviditeettitoimet; |
| --- | --- |

iv)

säilyttää taloudellisen elinkelpoisuutensa ja vakautensa käyttämällä tiettyjä elvytysvälineitä tai -toimenpiteitä, mukaan lukien tappioiden kohdentamisvälineet, kuten elvytysmaksuvaatimukset, keskusvastapuolen muille kuin maksukyvyttömille määritysosapuolille maksamien voittojen arvon alentaminen, positioiden jakaminen ja muut likviditeettitoimet;

| d) | onko elvytyssuunnitelman toimenpiteet testattu asianmukaisesti sen varmistamiseksi, että ne antavat mahdollisuuden tappioiden ja positioiden jakamiseen ja hinnanmuodostukseen; |
| --- | --- |

d)

onko elvytyssuunnitelman toimenpiteet testattu asianmukaisesti sen varmistamiseksi, että ne antavat mahdollisuuden tappioiden ja positioiden jakamiseen ja hinnanmuodostukseen;

| e) | ovatko elvytyssuunnitelman toimenpiteet ja c alakohdan iv alakohdassa tarkoitetut välineet riittävän luotettavia ja nopeasti käytettävissä sekä epäsystemaattisten että koko järjestelmän laajuisten elvytystapahtumien yhteydessä; |
| --- | --- |

e)

ovatko elvytyssuunnitelman toimenpiteet ja c alakohdan iv alakohdassa tarkoitetut välineet riittävän luotettavia ja nopeasti käytettävissä sekä epäsystemaattisten että koko järjestelmän laajuisten elvytystapahtumien yhteydessä;

| f) | sisältääkö elvytyssuunnitelma järjestelyjä, joilla puututaan sekä rahoitusvajeisiin että väliaikaisiin likviditeettivajeisiin, ja yksilöidäänkö elvytyssuunnitelmassa keskusvastapuolen käytettävissä olevat likviditeettijärjestelyt; |
| --- | --- |

f)

sisältääkö elvytyssuunnitelma järjestelyjä, joilla puututaan sekä rahoitusvajeisiin että väliaikaisiin likviditeettivajeisiin, ja yksilöidäänkö elvytyssuunnitelmassa keskusvastapuolen käytettävissä olevat likviditeettijärjestelyt;

| g) | otetaanko elvytyssuunnitelman toimenpiteissä huomioon vakuusmalli ja -prosessit sekä vakuuskehys, mukaan lukien luettelo keskusvastapuolen hyväksytyistä vakuuksista ja vakuuksien aliarvostuksista, ja erityisesti kaikki seuraavat seikat:






  i) | keskusvastapuolen keräämien vakuuksien enimmäismäärä; |
| --- | --- | --- |

g)

otetaanko elvytyssuunnitelman toimenpiteissä huomioon vakuusmalli ja -prosessit sekä vakuuskehys, mukaan lukien luettelo keskusvastapuolen hyväksytyistä vakuuksista ja vakuuksien aliarvostuksista, ja erityisesti kaikki seuraavat seikat:

i)

keskusvastapuolen keräämien vakuuksien enimmäismäärä;

| ii) | soveltuvissa tapauksissa, vaadittujen rahoitusosuuksien enimmäismäärä keskusvastapuolen kunkin maksukyvyttömyysrahaston osalta; |
| --- | --- |

ii)

soveltuvissa tapauksissa, vaadittujen rahoitusosuuksien enimmäismäärä keskusvastapuolen kunkin maksukyvyttömyysrahaston osalta;

| iii) | arvio suurimmasta kokonaismäärästä, joka voisi erääntyä maksuvelvoitteina yhden päivän aikana siinä tapauksessa, että yksi tai kaksi suurinta määritysosapuolta ja niiden sidosyritykset tulevat maksukyvyttömiksi äärimmäisissä mutta mahdollisissa markkinaolosuhteissa; |
| --- | --- |

iii)

arvio suurimmasta kokonaismäärästä, joka voisi erääntyä maksuvelvoitteina yhden päivän aikana siinä tapauksessa, että yksi tai kaksi suurinta määritysosapuolta ja niiden sidosyritykset tulevat maksukyvyttömiksi äärimmäisissä mutta mahdollisissa markkinaolosuhteissa;

| iv) | mahdollisuus siirtää varoja tai likviditeettiä eri liiketoiminta-alueiden välillä; |
| --- | --- |

iv)

mahdollisuus siirtää varoja tai likviditeettiä eri liiketoiminta-alueiden välillä;

| h) | sisältyykö elvytyssuunnitelmaan keskuspankkien tarjoamien maksuvalmiusjärjestelmien käyttö ja yksilöidäänkö siinä selkeästi omaisuuserät, joiden voidaan olettaa soveltuvan vakuuksiksi keskuspankin tarjoaman järjestelmän ehdoilla. |
| --- | --- |

h)

sisältyykö elvytyssuunnitelmaan keskuspankkien tarjoamien maksuvalmiusjärjestelmien käyttö ja yksilöidäänkö siinä selkeästi omaisuuserät, joiden voidaan olettaa soveltuvan vakuuksiksi keskuspankin tarjoaman järjestelmän ehdoilla.

2 artikla

Keskusvastapuolen maksukyvyttömyysjärjestelyn arviointi

Toimivaltaisten viranomaisten ja valvontakollegioiden on arvioitava keskusvastapuolen elvytyssuunnitelman riittävyys keskusvastapuolen maksukyvyttömyysjärjestelyn osalta tarkastelemalla kaikkia seuraavia tekijöitä:

| a) | onko maksukyvyttömyysjärjestely ja erilaiset tappioiden leviämisreitit määritelty selkeästi ja mallinnetaanko mahdollisten tappioiden seuraukset tappioiden kohdentamissääntöjen mukaisesti, mukaan lukien keskusvastapuolen ja sen määritysosapuolten väliset järjestelyt ja keskusvastapuolen yleinen riskienhallintakehys, kuten keskusvastapuolen säännöstö; |
| --- | --- |

a)

onko maksukyvyttömyysjärjestely ja erilaiset tappioiden leviämisreitit määritelty selkeästi ja mallinnetaanko mahdollisten tappioiden seuraukset tappioiden kohdentamissääntöjen mukaisesti, mukaan lukien keskusvastapuolen ja sen määritysosapuolten väliset järjestelyt ja keskusvastapuolen yleinen riskienhallintakehys, kuten keskusvastapuolen säännöstö;

| b) | onko merkitykselliset oikeudelliset riskit arvioitu ja onko niihin puututtu maksukyvyttömyysjärjestelyn täytäntöönpanokelpoisuuden varmistamiseksi myös sellaisten määritysosapuolten osalta, joiden kotipaikka on kolmansien maiden lainkäyttöalueilla. |
| --- | --- |

b)

onko merkitykselliset oikeudelliset riskit arvioitu ja onko niihin puututtu maksukyvyttömyysjärjestelyn täytäntöönpanokelpoisuuden varmistamiseksi myös sellaisten määritysosapuolten osalta, joiden kotipaikka on kolmansien maiden lainkäyttöalueilla.

3 artikla

Keskusvastapuolen organisaatiorakenteen arviointi

Toimivaltaisten viranomaisten ja valvontakollegioiden on arvioitava keskusvastapuolen elvytyssuunnitelman riittävyys keskusvastapuolen organisaatiorakenteen monitahoisuuden osalta tarkastelemalla kaikkia seuraavia tekijöitä:

| a) | voiko keskusvastapuolen omistusrakenne vaikuttaa elvytyssuunnitelmaan; |
| --- | --- |

a)

voiko keskusvastapuolen omistusrakenne vaikuttaa elvytyssuunnitelmaan;

| b) | miten keskusvastapuolen omistusrakenne heijastuu keskusvastapuolen kannustinrakenteisiin tai päätöksentekoprosesseihin; |
| --- | --- |

b)

miten keskusvastapuolen omistusrakenne heijastuu keskusvastapuolen kannustinrakenteisiin tai päätöksentekoprosesseihin;

| c) | miten elvytyssuunnitelman mukaiset omistajia koskevat vaatimukset voivat vaikuttaa elvytyssuunnitelmaan muun muassa silloin, kun elvytyssuunnitelmaan sisältyy emoyrityksen tai konsernin sopimusperusteisia tukisopimuksia, jolloin on arvioitava erityisesti seuraavia seikkoja:






  i) | tällaisen tuen luotettavuus ja täytäntöönpanokelpoisuus; |
| --- | --- | --- |

c)

miten elvytyssuunnitelman mukaiset omistajia koskevat vaatimukset voivat vaikuttaa elvytyssuunnitelmaan muun muassa silloin, kun elvytyssuunnitelmaan sisältyy emoyrityksen tai konsernin sopimusperusteisia tukisopimuksia, jolloin on arvioitava erityisesti seuraavia seikkoja:

i)

tällaisen tuen luotettavuus ja täytäntöönpanokelpoisuus;

| ii) | se, otetaanko elvytyssuunnitelmassa asianmukaisesti huomioon tapaukset, joissa tällaisia tukisopimuksia ei voida noudattaa, ja käsitelläänkö niitä elvytyssuunnitelmassa asianmukaisesti; |
| --- | --- |

ii)

se, otetaanko elvytyssuunnitelmassa asianmukaisesti huomioon tapaukset, joissa tällaisia tukisopimuksia ei voida noudattaa, ja käsitelläänkö niitä elvytyssuunnitelmassa asianmukaisesti;

| d) | arvioidaanko keskusvastapuolen sidoksia samaan konserniin kuuluviin yhteisöihin riittävästi sen varmistamiseksi, että huomioon otetaan leviämisriski, joka voi syntyä, jos jollakin konserniin kuuluvalla yrityksellä on taloudellisia rajoitteita tai se on maksukyvytön, ja miten nämä sidokset mahdollisesti vaikuttavat elvytyssuunnitelman toimenpiteiden sovellettavuuteen; |
| --- | --- |

d)

arvioidaanko keskusvastapuolen sidoksia samaan konserniin kuuluviin yhteisöihin riittävästi sen varmistamiseksi, että huomioon otetaan leviämisriski, joka voi syntyä, jos jollakin konserniin kuuluvalla yrityksellä on taloudellisia rajoitteita tai se on maksukyvytön, ja miten nämä sidokset mahdollisesti vaikuttavat elvytyssuunnitelman toimenpiteiden sovellettavuuteen;

| e) | ovatko periaatteet ja menettelyt, joita noudattaen elvytyssuunnitelma hyväksytään ja joiden mukaisesti yksilöidään henkilöt, jotka vastaavat organisaatiossa elvytyssuunnitelman laadinnasta ja täytäntöönpanosta, asianmukaisia, selkeitä ja toimivia; |
| --- | --- |

e)

ovatko periaatteet ja menettelyt, joita noudattaen elvytyssuunnitelma hyväksytään ja joiden mukaisesti yksilöidään henkilöt, jotka vastaavat organisaatiossa elvytyssuunnitelman laadinnasta ja täytäntöönpanosta, asianmukaisia, selkeitä ja toimivia;

| f) | onko elvytyssuunnitelma sopusoinnussa keskusvastapuolen päätöksenteko-, ohjaus- ja valvontarakenteen sekä sen päätöksentekoprosessien ja sisäisen hallinnon kanssa; |
| --- | --- |

f)

onko elvytyssuunnitelma sopusoinnussa keskusvastapuolen päätöksenteko-, ohjaus- ja valvontarakenteen sekä sen päätöksentekoprosessien ja sisäisen hallinnon kanssa;

| g) | voiko keskusvastapuolen sisäisen organisaation monitahoisuus olla esteenä oikea-aikaisten toimien toteuttamiselle vai onko todennäköistä, että prosessit toimivat tehokkaasti selkeiden päätöksentekoketjujen ja selkeästi määriteltyjen vastuualueiden ansiosta; |
| --- | --- |

g)

voiko keskusvastapuolen sisäisen organisaation monitahoisuus olla esteenä oikea-aikaisten toimien toteuttamiselle vai onko todennäköistä, että prosessit toimivat tehokkaasti selkeiden päätöksentekoketjujen ja selkeästi määriteltyjen vastuualueiden ansiosta;

| h) | onko elvytyssuunnitelma selkeä ja toimiva menettelyjen ja toimintasuunnitelmien osalta, mukaan lukien päätöksentekoprosesseja koskevat menettelyt, elvytyssuunnitelmaprosessin kannalta merkityksellisten henkilöiden yksityiskohtaiset yhteystietolomakkeet, etäkäyttömahdollisuudet ja päätöksentekijöiden saavutettavuus, ja onko elvytyssuunnitelmassa menettelyjä, joilla avainhenkilöt voidaan tavoittaa sekä toimipaikalla että sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

h)

onko elvytyssuunnitelma selkeä ja toimiva menettelyjen ja toimintasuunnitelmien osalta, mukaan lukien päätöksentekoprosesseja koskevat menettelyt, elvytyssuunnitelmaprosessin kannalta merkityksellisten henkilöiden yksityiskohtaiset yhteystietolomakkeet, etäkäyttömahdollisuudet ja päätöksentekijöiden saavutettavuus, ja onko elvytyssuunnitelmassa menettelyjä, joilla avainhenkilöt voidaan tavoittaa sekä toimipaikalla että sen ulkopuolella;

| i) | sisällytetäänkö elvytyssuunnitelma tosiasiallisesti keskusvastapuolen toimintasääntöihin, jos sitä vaaditaan; |
| --- | --- |

i)

sisällytetäänkö elvytyssuunnitelma tosiasiallisesti keskusvastapuolen toimintasääntöihin, jos sitä vaaditaan;

| j) | onko keskusvastapuolella käytössä asianmukaiset säännöt ja menettelyt elvytyssuunnitelman säännölliseen testaamiseen sen määritysosapuolten kanssa ja mahdollisuuksien mukaan määritysosapuolten asiakkaiden ja epäsuorien asiakkaiden yksilöimiseen. |
| --- | --- |

j)

onko keskusvastapuolella käytössä asianmukaiset säännöt ja menettelyt elvytyssuunnitelman säännölliseen testaamiseen sen määritysosapuolten kanssa ja mahdollisuuksien mukaan määritysosapuolten asiakkaiden ja epäsuorien asiakkaiden yksilöimiseen.

4 artikla

Keskusvastapuolen toimintojen korvattavuuden arviointi

Toimivaltaisten viranomaisten ja valvontakollegioiden on arvioitava keskusvastapuolen elvytyssuunnitelman riittävyys keskusvastapuolen toimintojen korvattavuuden osalta tarkastelemalla kaikkia seuraavia tekijöitä:

| a) | otetaanko elvytyssuunnitelmassa huomioon, tarjoavatko muut Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (3) 14 tai 25 artiklan nojalla toimiluvan saaneet tai tunnustetut keskusvastapuolet joitakin tai kaikkia keskusvastapuolen tarjoamia määrityspalveluja; |
| --- | --- |

a)

otetaanko elvytyssuunnitelmassa huomioon, tarjoavatko muut Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (3) 14 tai 25 artiklan nojalla toimiluvan saaneet tai tunnustetut keskusvastapuolet joitakin tai kaikkia keskusvastapuolen tarjoamia määrityspalveluja;

3

| b) | missä määrin elvytyssuunnitelmassa annetaan keskusvastapuolen saatavilla olevien tietojen pohjalta yksityiskohtaisia tietoja siitä, miten toisen keskusvastapuolen tarjoamat määrityspalvelut on yksilöity ja ovatko tällaiset yksilöidyt muiden keskusvastapuolten palvelut vakiintuneita vai vasta perustettuja määrityspalveluja; |
| --- | --- |

b)

missä määrin elvytyssuunnitelmassa annetaan keskusvastapuolen saatavilla olevien tietojen pohjalta yksityiskohtaisia tietoja siitä, miten toisen keskusvastapuolen tarjoamat määrityspalvelut on yksilöity ja ovatko tällaiset yksilöidyt muiden keskusvastapuolten palvelut vakiintuneita vai vasta perustettuja määrityspalveluja;

| c) | jos elvytyssuunnitelmaan sisältyy transaktioiden siirrettävyys tai ei-kriittisten toimintojen siirtäminen toiselle palveluntarjoajalle osittain tai kokonaan,






  i) | esitetäänkö tämän mahdollisuuden yhteydessä arvio sen toteuttamiskelpoisuudesta, keskusvastapuolen saatavilla olevia tietoja käyttäen; |
| --- | --- | --- |

c)

jos elvytyssuunnitelmaan sisältyy transaktioiden siirrettävyys tai ei-kriittisten toimintojen siirtäminen toiselle palveluntarjoajalle osittain tai kokonaan,

i)

esitetäänkö tämän mahdollisuuden yhteydessä arvio sen toteuttamiskelpoisuudesta, keskusvastapuolen saatavilla olevia tietoja käyttäen;

| ii) | miten elvytyssuunnitelmassa otetaan huomioon se mahdollisuus, että transaktiot tai ei-kriittiset toiminnot eivät ole siirrettävissä. |
| --- | --- |

ii)

miten elvytyssuunnitelmassa otetaan huomioon se mahdollisuus, että transaktiot tai ei-kriittiset toiminnot eivät ole siirrettävissä.

5 artikla

Keskusvastapuolen riskiprofiilin arviointi

1.   Toimivaltaisten viranomaisten ja valvontakollegioiden on arvioitava keskusvastapuolen elvytyssuunnitelman riittävyys keskusvastapuolen riskiprofiilin osalta tarkastelemalla kaikkia seuraavia tekijöitä:

| a) | otetaanko keskusvastapuolen elvytyssuunnitelmassa kauttaaltaan huomioon eri riskityypit ja niiden mahdolliset yhdistelmät, jotka voivat vaativat 1 artiklan c alakohdan iv alakohdassa tarkoitettujen elvytysvälineiden käyttöä, ja sisältääkö elvytyssuunnitelma asianmukaisia toimenpiteitä niiden käsittelemiseksi; |
| --- | --- |

a)

otetaanko keskusvastapuolen elvytyssuunnitelmassa kauttaaltaan huomioon eri riskityypit ja niiden mahdolliset yhdistelmät, jotka voivat vaativat 1 artiklan c alakohdan iv alakohdassa tarkoitettujen elvytysvälineiden käyttöä, ja sisältääkö elvytyssuunnitelma asianmukaisia toimenpiteitä niiden käsittelemiseksi;

| b) | arvioidaanko elvytyssuunnitelmassa sellaisten häiriöiden riskiä, jotka ovat peräisin sekä keskusvastapuolesta että muista yhteisöistä ja palveluntarjoajista, joiden häiriöille keskusvastapuoli altistuu, muun muassa määritysten, sijoitusten, säilyttämisen ja maksujen yhteydessä, ja vähennetäänkö elvytyssuunnitelmassa tätä riskiä; |
| --- | --- |

b)

arvioidaanko elvytyssuunnitelmassa sellaisten häiriöiden riskiä, jotka ovat peräisin sekä keskusvastapuolesta että muista yhteisöistä ja palveluntarjoajista, joiden häiriöille keskusvastapuoli altistuu, muun muassa määritysten, sijoitusten, säilyttämisen ja maksujen yhteydessä, ja vähennetäänkö elvytyssuunnitelmassa tätä riskiä;

| c) | otetaanko elvytyssuunnitelmassa huomioon keskusvastapuolen liiketoiminnan luonne, koko ja monitahoisuus ja miten keskusvastapuolen ehdottamissa toimenpiteissä huomioidaan nämä seikat; |
| --- | --- |

c)

otetaanko elvytyssuunnitelmassa huomioon keskusvastapuolen liiketoiminnan luonne, koko ja monitahoisuus ja miten keskusvastapuolen ehdottamissa toimenpiteissä huomioidaan nämä seikat;

| d) | voiko keskusvastapuoli soveltaa elvytyssuunnitelmaa itsenäisesti ilman muiden samaan konserniin kuuluvien yhteisöjen väliintuloa ja, mahdollisuuksien mukaan, yksilöidäänkö muihin konserniyhteisöihin ja keskinäisiin taloudellisiin riippuvuussuhteisiin kohdistuvat heijastusvaikutukset selkeästi; |
| --- | --- |

d)

voiko keskusvastapuoli soveltaa elvytyssuunnitelmaa itsenäisesti ilman muiden samaan konserniin kuuluvien yhteisöjen väliintuloa ja, mahdollisuuksien mukaan, yksilöidäänkö muihin konserniyhteisöihin ja keskinäisiin taloudellisiin riippuvuussuhteisiin kohdistuvat heijastusvaikutukset selkeästi;

| e) | otetaanko elvytyssuunnitelmassa huomioon ympäristöriskit ja kyberhyökkäysten riski, jotka voivat johtaa keskusvastapuolen taloudellisen tilanteen merkittävään heikkenemiseen, sekä muut asetuksen (EU) N:o 648/2012 49 artiklan 1 kohdan ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehdyissä stressitesteissä havaitut riskit, kun ne ovat elvytyssuunnitelman kannalta merkityksellisiä; |
| --- | --- |

e)

otetaanko elvytyssuunnitelmassa huomioon ympäristöriskit ja kyberhyökkäysten riski, jotka voivat johtaa keskusvastapuolen taloudellisen tilanteen merkittävään heikkenemiseen, sekä muut asetuksen (EU) N:o 648/2012 49 artiklan 1 kohdan ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehdyissä stressitesteissä havaitut riskit, kun ne ovat elvytyssuunnitelman kannalta merkityksellisiä;

| f) | onko elvytyssuunnitelmassa arvioitu oikeudelliset riskit ja erityisesti ovatko kaikki elvytyssuunnitelman toimenpiteet laillisia, päteviä, sitovia ja täytäntöönpanokelpoisia; |
| --- | --- |

f)

onko elvytyssuunnitelmassa arvioitu oikeudelliset riskit ja erityisesti ovatko kaikki elvytyssuunnitelman toimenpiteet laillisia, päteviä, sitovia ja täytäntöönpanokelpoisia;

| g) | ovatko järjestelyt ja sopimukset, mukaan lukien keskusvastapuolen toimintasäännöt ja palveluntarjoajien kanssa tehdyt sopimukset, selkeitä, laillisia, päteviä, sitovia ja täytäntöönpanokelpoisia sen varmistamiseksi, että oikeusriitojen ja kanteiden riskejä hallitaan ja tällaiset riskit minimoidaan; |
| --- | --- |

g)

ovatko järjestelyt ja sopimukset, mukaan lukien keskusvastapuolen toimintasäännöt ja palveluntarjoajien kanssa tehdyt sopimukset, selkeitä, laillisia, päteviä, sitovia ja täytäntöönpanokelpoisia sen varmistamiseksi, että oikeusriitojen ja kanteiden riskejä hallitaan ja tällaiset riskit minimoidaan;

| h) | onko elvytystoimenpiteiden ja -sopimusten oikeudellisesta pätevyydestä ja täytäntöönpanokelpoisuudesta hankittu tarvittaessa oikeudellisia lausuntoja etenkin, jos sopimuksen vastapuoli sijaitsee kolmannessa maassa; |
| --- | --- |

h)

onko elvytystoimenpiteiden ja -sopimusten oikeudellisesta pätevyydestä ja täytäntöönpanokelpoisuudesta hankittu tarvittaessa oikeudellisia lausuntoja etenkin, jos sopimuksen vastapuoli sijaitsee kolmannessa maassa;

| i) | jos keskusvastapuolen hallitus on päättänyt olla noudattamatta riskinarviointikomitean neuvoja hyväksyessään keskusvastapuolen elvytyssuunnitelman, onko keskusvastapuoli esittänyt asetuksen (EU) 2021/23 9 artiklan 18 kohdan mukaisesti riittävän perusteen riskinarviointikomitean jäsenille ja toimivaltaiselle viranomaiselleen. |
| --- | --- |

i)

jos keskusvastapuolen hallitus on päättänyt olla noudattamatta riskinarviointikomitean neuvoja hyväksyessään keskusvastapuolen elvytyssuunnitelman, onko keskusvastapuoli esittänyt asetuksen (EU) 2021/23 9 artiklan 18 kohdan mukaisesti riittävän perusteen riskinarviointikomitean jäsenille ja toimivaltaiselle viranomaiselleen.

2.   Sovellettaessa 1 kohdan a alakohtaa huomioon otettaviin riskityyppeihin kuuluvat keskusvastapuolesta riippuen operatiivinen riski, luottoriski, likviditeettiriski, yleinen liiketoimintariski sekä säilytys-, selvitys-, sijoitus-, markkina-, järjestelmä-, ympäristö- ja ilmastoriskit.

3.   Sovellettaessa 1 kohdan c alakohtaa kyseisessä alakohdassa tarkoitettuja näkökohtia voidaan arvioida elvytyssuunnitelmassa ottamalla huomioon kaikki seuraavat keskusvastapuolen liiketoimintaan liittyvät näkökohdat:

| a) | niiden rahoitusvälineiden tyyppi, joita keskusvastapuoli määrittää tai aikoo määrittää; |
| --- | --- |

a)

niiden rahoitusvälineiden tyyppi, joita keskusvastapuoli määrittää tai aikoo määrittää;

| b) | rahoitusvälineet, joita keskusvastapuoli määrittää tai aikoo määrittää ja joihin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 648/2012 4 artiklassa tarkoitettua määritysvelvollisuutta; |
| --- | --- |

b)

rahoitusvälineet, joita keskusvastapuoli määrittää tai aikoo määrittää ja joihin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 648/2012 4 artiklassa tarkoitettua määritysvelvollisuutta;

| c) | keskusvastapuolen vuoden aikana suorittamien määritysten keskimääräinen arvo tuotetyypeittäin ja valuutoittain sekä absoluuttisina lukuina että suhteessa keskusvastapuolen pääomaan kunkin määritysosapuolen ja mahdollisuuksien mukaan kunkin asiakkaan osalta; |
| --- | --- |

c)

keskusvastapuolen vuoden aikana suorittamien määritysten keskimääräinen arvo tuotetyypeittäin ja valuutoittain sekä absoluuttisina lukuina että suhteessa keskusvastapuolen pääomaan kunkin määritysosapuolen ja mahdollisuuksien mukaan kunkin asiakkaan osalta;

| d) | se, toteutetaanko keskusvastapuolen määrittämät transaktiot EU:n markkinapaikassa, asetuksen (EU) N:o 648/2012 2 a artiklan mukaisesti vastaavaksi katsotussa kolmannen maan markkinapaikassa vai OTC-kaupankäynnin yhteydessä; |
| --- | --- |

d)

se, toteutetaanko keskusvastapuolen määrittämät transaktiot EU:n markkinapaikassa, asetuksen (EU) N:o 648/2012 2 a artiklan mukaisesti vastaavaksi katsotussa kolmannen maan markkinapaikassa vai OTC-kaupankäynnin yhteydessä;

| e) | jäsenvaltiot, joissa keskusvastapuoli tarjoaa tai aikoo tarjota keskusvastapuolen palveluja ja muuta rajat ylittävää toimintaa. |
| --- | --- |

e)

jäsenvaltiot, joissa keskusvastapuoli tarjoaa tai aikoo tarjota keskusvastapuolen palveluja ja muuta rajat ylittävää toimintaa.

6 artikla

Keskusvastapuolen riskiprofiilin arviointi keskusvastapuolen valmiuksien suhteen

Toimivaltaisten viranomaisten ja valvontakollegioiden on arvioitava keskusvastapuolen elvytyssuunnitelman riittävyys siinä esitettyjen aikataulujen, skenaarioiden ja indikaattoreiden osalta. Suorittaessaan tätä arviointia toimivaltaisten viranomaisten ja valvontakollegioiden on tarkasteltava kaikkia seuraavia tekijöitä:

| a) | täyttävätkö elvytyssuunnitelman suunniteltu soveltaminen ja siinä muotoiltu strategia seuraavat edellytykset:






  i) | ne ilmentävät keskusvastapuolen liiketoimintamallista ja tuotevalikoimasta johtuvaa riskiprofiilia, mukaan lukien näkökohdat, jotka liittyvät sen markkinalikviditeettiin, markkinoiden keskittymiseen, suorien määritysosapuolten ja niiden asiakkaiden rooliin, selvitysmenetelmiin, valuuttoihin ja määritysaikoihin sekä markkinapaikkoihin, joille keskusvastapuoli tarjoaa palveluja; |
| --- | --- | --- |

a)

täyttävätkö elvytyssuunnitelman suunniteltu soveltaminen ja siinä muotoiltu strategia seuraavat edellytykset:

i)

ne ilmentävät keskusvastapuolen liiketoimintamallista ja tuotevalikoimasta johtuvaa riskiprofiilia, mukaan lukien näkökohdat, jotka liittyvät sen markkinalikviditeettiin, markkinoiden keskittymiseen, suorien määritysosapuolten ja niiden asiakkaiden rooliin, selvitysmenetelmiin, valuuttoihin ja määritysaikoihin sekä markkinapaikkoihin, joille keskusvastapuoli tarjoaa palveluja;

| ii) | niissä otetaan huomioon keskusvastapuolen erityinen rakenne ja organisointi, mukaan lukien näkökohdat, jotka liittyvät keskusvastapuolen maksukyvyttömyysjärjestelyn eriyttämiseen ja mahdollisuuksiin yhdistellä eri palvelujen riskejä; |
| --- | --- |

ii)

niissä otetaan huomioon keskusvastapuolen erityinen rakenne ja organisointi, mukaan lukien näkökohdat, jotka liittyvät keskusvastapuolen maksukyvyttömyysjärjestelyn eriyttämiseen ja mahdollisuuksiin yhdistellä eri palvelujen riskejä;

| iii) | niissä otetaan huomioon keskusvastapuolen riippuvuudet merkityksellisistä yhteisöistä, mukaan lukien etuyhteydessä olevat konsernin yhteisöt ja kolmannet osapuolet; |
| --- | --- |

iii)

niissä otetaan huomioon keskusvastapuolen riippuvuudet merkityksellisistä yhteisöistä, mukaan lukien etuyhteydessä olevat konsernin yhteisöt ja kolmannet osapuolet;

| b) | yksilöidäänkö elvytyssuunnitelman sisältämässä määrällisistä ja laadullisista indikaattoreista koostuvassa kehyksessä olosuhteet, joissa elvytyssuunnitelman toimenpiteet on määrä toteuttaa. |
| --- | --- |

b)

yksilöidäänkö elvytyssuunnitelman sisältämässä määrällisistä ja laadullisista indikaattoreista koostuvassa kehyksessä olosuhteet, joissa elvytyssuunnitelman toimenpiteet on määrä toteuttaa.

7 artikla

Keskusvastapuolen riskiprofiilin arviointi keskusvastapuolen liiketoimintamallin suhteen

Toimivaltaisten viranomaisten ja valvontakollegioiden on arvioitava keskusvastapuolen elvytyssuunnitelman riittävyys keskusvastapuolen riskiprofiilin osalta tarkastelemalla kaikkia seuraavia tekijöitä:

| a) | onko keskusvastapuolen kriittiset toiminnot yksilöity asianmukaisesti; |
| --- | --- |

a)

onko keskusvastapuolen kriittiset toiminnot yksilöity asianmukaisesti;

| b) | ovatko elvytyssuunnitelmassa esitetyt valmistelevat järjestelyt, joilla helpotetaan omaisuuserien tai liiketoiminta-alueiden myyntiä, keskusvastapuolelle soveltuvia ottaen huomioon kaikki seuraavat seikat:






  i) | mahdollistavatko menetelmät, joilla määritetään keskusvastapuolen ydinliiketoiminta-alueiden, toimintojen ja omaisuuserien arvo ja markkinoitavuus, nopean ja luotettavan arvioinnin; |
| --- | --- | --- |

b)

ovatko elvytyssuunnitelmassa esitetyt valmistelevat järjestelyt, joilla helpotetaan omaisuuserien tai liiketoiminta-alueiden myyntiä, keskusvastapuolelle soveltuvia ottaen huomioon kaikki seuraavat seikat:

i)

mahdollistavatko menetelmät, joilla määritetään keskusvastapuolen ydinliiketoiminta-alueiden, toimintojen ja omaisuuserien arvo ja markkinoitavuus, nopean ja luotettavan arvioinnin;

| ii) | onko suunniteltu myynnin valmistelun aikataulu asianmukainen, kun otetaan huomioon määritettävien rahoitusvälineiden tyyppi ja myynnin laajuus; |
| --- | --- |

ii)

onko suunniteltu myynnin valmistelun aikataulu asianmukainen, kun otetaan huomioon määritettävien rahoitusvälineiden tyyppi ja myynnin laajuus;

| iii) | huomioidaanko arviossa, joka koskee tällaisen myynnin mahdollista vaikutusta keskusvastapuolen toimintoihin, keskusvastapuolen erityiset toiminnot eli määritettävät tuotetyypit tai tuotteisiin ja tilirakenteisiin sovellettavat vakuusmenetelmät; |
| --- | --- |

iii)

huomioidaanko arviossa, joka koskee tällaisen myynnin mahdollista vaikutusta keskusvastapuolen toimintoihin, keskusvastapuolen erityiset toiminnot eli määritettävät tuotetyypit tai tuotteisiin ja tilirakenteisiin sovellettavat vakuusmenetelmät;

| iv) | arvioidaanko liiketoiminta-alueita koskevien valmistelevien järjestelyjen vaikutusta määritysosapuoliin sekä niiden asiakkaisiin ja epäsuoriin asiakkaisiin, jos ne ovat yksilöitävissä, riittävästi ja lievennetäänkö mahdollisia kielteisiä vaikutuksia; |
| --- | --- |

iv)

arvioidaanko liiketoiminta-alueita koskevien valmistelevien järjestelyjen vaikutusta määritysosapuoliin sekä niiden asiakkaisiin ja epäsuoriin asiakkaisiin, jos ne ovat yksilöitävissä, riittävästi ja lievennetäänkö mahdollisia kielteisiä vaikutuksia;

| c) | onko keskusvastapuoli, jos se määrittää useita tuotteita, harkinnut mahdollisuutta pilkkoa myynti tuotteiden mukaan ja onko havaittu esteitä, jotka johtuisivat tällaisesta pilkkomisesta, tai muita elvytyssuunnitelmaan kohdistuvia vaikutuksia, jota johtuisivat tällaisesta pilkotusta myynnistä; |
| --- | --- |

c)

onko keskusvastapuoli, jos se määrittää useita tuotteita, harkinnut mahdollisuutta pilkkoa myynti tuotteiden mukaan ja onko havaittu esteitä, jotka johtuisivat tällaisesta pilkkomisesta, tai muita elvytyssuunnitelmaan kohdistuvia vaikutuksia, jota johtuisivat tällaisesta pilkotusta myynnistä;

| d) | onko elvytyssuunnitelmassa arvioitu niiden sidosten määrää ja merkitystä, joita keskusvastapuolella on yhteisöihin, mukaan lukien sidokset likviditeetintarjoajiin, maksupankkeihin, alustoihin, säilytysyhteisöihin, sijoituspalveluyrityksiin, pankkeihin tai palveluntarjoajiin, ja miten tällaiset sidokset vaikuttavat elvytystoimenpiteisiin ja elvytyssuunnitelman toimivuuteen; |
| --- | --- |

d)

onko elvytyssuunnitelmassa arvioitu niiden sidosten määrää ja merkitystä, joita keskusvastapuolella on yhteisöihin, mukaan lukien sidokset likviditeetintarjoajiin, maksupankkeihin, alustoihin, säilytysyhteisöihin, sijoituspalveluyrityksiin, pankkeihin tai palveluntarjoajiin, ja miten tällaiset sidokset vaikuttavat elvytystoimenpiteisiin ja elvytyssuunnitelman toimivuuteen;

| e) | onko kunkin sidoksen merkitystä tai olennaisuutta arvioitu, myös määritettävien määrien ja kyseisiin järjestelyihin liittyvien rahoitusriskien osalta; |
| --- | --- |

e)

onko kunkin sidoksen merkitystä tai olennaisuutta arvioitu, myös määritettävien määrien ja kyseisiin järjestelyihin liittyvien rahoitusriskien osalta;

| f) | onko ulkoistamisjärjestelyjä, joiden piiriin osa keskusvastapuolen ydinliiketoiminnasta kuuluu, arvioitu riittävästi ja onko havaittuja riskejä vähennetty; |
| --- | --- |

f)

onko ulkoistamisjärjestelyjä, joiden piiriin osa keskusvastapuolen ydinliiketoiminnasta kuuluu, arvioitu riittävästi ja onko havaittuja riskejä vähennetty;

| g) | miten on arvioitu elvytyssuunnitelman täytäntöönpanokelpoisuutta f alakohdassa tarkoitettujen ulkoistamisjärjestelyjen osapuolina olevien palveluntarjoajien suhteen ja onko arvioitu tyydyttävästi sitä mahdollisuutta, että tällaisten ulkoistettujen järjestelyjen tarjoaja ei pysty täyttämään ulkoistamisjärjestelyjen mukaisia velvoitteitaan, ja miten elvytyssuunnitelmassa on vähennetty näitä riskejä. |
| --- | --- |

g)

miten on arvioitu elvytyssuunnitelman täytäntöönpanokelpoisuutta f alakohdassa tarkoitettujen ulkoistamisjärjestelyjen osapuolina olevien palveluntarjoajien suhteen ja onko arvioitu tyydyttävästi sitä mahdollisuutta, että tällaisten ulkoistettujen järjestelyjen tarjoaja ei pysty täyttämään ulkoistamisjärjestelyjen mukaisia velvoitteitaan, ja miten elvytyssuunnitelmassa on vähennetty näitä riskejä.

8 artikla

Tiettyihin yhteisöihin kohdistuvan kokonaisvaikutuksen arviointi keskusvastapuolen viestintä- ja julkistamissuunnitelman suhteen

Toimivaltaisten viranomaisten ja valvontakollegioiden on arvioitava keskusvastapuolen elvytyssuunnitelman riittävyys sen viestintä- ja julkistamissuunnitelman osalta tarkastelemalla elvytyssuunnitelman toteuttamisen kokonaisvaikutusta asetuksen (EU) 2021/23 10 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin yhteisöihin tai markkinoihin ja erityisesti tarkastelemalla kaikkia seuraavia tekijöitä:

| a) | onko keskusvastapuolen viestintä- ja julkistamissuunnitelma asetuksen (EU) 2021/23 liitteessä olevan A jakson 3 kohdan mukainen ja erityisesti






  i) | esitetäänkö siinä, miten tietoja jaetaan mahdollisimman läpinäkyvästi keskusvastapuolen sidosryhmien, kuten määritysosapuolten, ja yleisesti rahoitusmarkkinoiden kanssa; |
| --- | --- | --- |

a)

onko keskusvastapuolen viestintä- ja julkistamissuunnitelma asetuksen (EU) 2021/23 liitteessä olevan A jakson 3 kohdan mukainen ja erityisesti

i)

esitetäänkö siinä, miten tietoja jaetaan mahdollisimman läpinäkyvästi keskusvastapuolen sidosryhmien, kuten määritysosapuolten, ja yleisesti rahoitusmarkkinoiden kanssa;

| ii) | annetaanko siinä selkeät ohjeet tavasta, jolla odotuksia hallitaan, ja suunnitellaanko siinä mahdollisten kielteisten markkinareaktioiden minimointia tietojen julkistamisen yhteydessä; |
| --- | --- |

ii)

annetaanko siinä selkeät ohjeet tavasta, jolla odotuksia hallitaan, ja suunnitellaanko siinä mahdollisten kielteisten markkinareaktioiden minimointia tietojen julkistamisen yhteydessä;

| b) | sisältyykö keskusvastapuolen viestintä- ja julkistamissuunnitelmaan selkeät menettelyt, joista ilmenee, miten ja milloin tietoja jaetaan eri yhteisöjen kanssa, ja kuvataanko siinä selkeästi, miten oikeudelliset ja muut sitovat vaatimukset on otettu tällaisissa menettelyissä huomioon. |
| --- | --- |

b)

sisältyykö keskusvastapuolen viestintä- ja julkistamissuunnitelmaan selkeät menettelyt, joista ilmenee, miten ja milloin tietoja jaetaan eri yhteisöjen kanssa, ja kuvataanko siinä selkeästi, miten oikeudelliset ja muut sitovat vaatimukset on otettu tällaisissa menettelyissä huomioon.

9 artikla

Arviointi keskusvastapuolen elvytyssuunnitelman kokonaisvaikutuksesta määritysosapuoliin, niiden asiakkaisiin ja epäsuoriin asiakkaisiin

Toimivaltaisten viranomaisten ja valvontakollegioiden on arvioitava elvytyssuunnitelman riittävyys sen osalta, mikä on elvytyssuunnitelman kokonaisvaikutus keskusvastapuolen määritysosapuoliin sekä, jos tiedot ovat keskusvastapuolen saatavilla, niiden asiakkaisiin ja epäsuoriin asiakkaisiin, mukaan lukien tapaukset, joissa kyseiset asiakkaat ja epäsuorat asiakkaat on nimetty muiksi järjestelmän kannalta merkittäviksi laitoksiksi (O-SII-laitoksiksi), tarkastelemalla kaikkia seuraavia tekijöitä:

| a) | kuvastaako elvytyssuunnitelma asianmukaisesti keskusvastapuolen määritysosapuolen monitahoisuutta, mukaan lukien kaikki seuraavat seikat:






  i) | asiakkaille tarjottavien määrityspalvelujen taso keskusvastapuolessa; |
| --- | --- | --- |

a)

kuvastaako elvytyssuunnitelma asianmukaisesti keskusvastapuolen määritysosapuolen monitahoisuutta, mukaan lukien kaikki seuraavat seikat:

i)

asiakkaille tarjottavien määrityspalvelujen taso keskusvastapuolessa;

| ii) | sellaisten määritysosapuolten lukumäärä, jotka ovat sijoittautuneet






  1) | samalle lainkäyttöalueelle kuin keskusvastapuoli; |
| --- | --- | --- |

ii)

sellaisten määritysosapuolten lukumäärä, jotka ovat sijoittautuneet

1)

samalle lainkäyttöalueelle kuin keskusvastapuoli;

| 2) | toiseen jäsenvaltioon; |
| --- | --- |

2)

toiseen jäsenvaltioon;

| 3) | kolmanteen maahan; |
| --- | --- |

3)

kolmanteen maahan;

| iii) | määritysosapuolten keskittyminen; |
| --- | --- |

iii)

määritysosapuolten keskittyminen;

| b) | otetaanko elvytyssuunnitelmassa huomioon, millainen kokonaisvaikutus on keskusvastapuolen tarjoamien määrityspalvelujen mahdollisilla häiriöillä määritysosapuoliin ja, jos tiedot ovat keskusvastapuolen saatavilla, niiden asiakkaisiin ja epäsuoriin asiakkaisiin, mukaan lukien mahdolliset vaikutukset määritysten saatavuuteen ja muut keskusvastapuolen toimintasäännöistä johtuvat vaikutukset; |
| --- | --- |

b)

otetaanko elvytyssuunnitelmassa huomioon, millainen kokonaisvaikutus on keskusvastapuolen tarjoamien määrityspalvelujen mahdollisilla häiriöillä määritysosapuoliin ja, jos tiedot ovat keskusvastapuolen saatavilla, niiden asiakkaisiin ja epäsuoriin asiakkaisiin, mukaan lukien mahdolliset vaikutukset määritysten saatavuuteen ja muut keskusvastapuolen toimintasäännöistä johtuvat vaikutukset;

| c) | otetaanko elvytyssuunnitelmassa huomioon sen mukaisesti toteutettavien sovittujen toimenpiteiden mahdollinen vaikutus määritysosapuoliin ja soveltuvissa tapauksissa niiden asiakkaisiin ja epäsuoriin asiakkaisiin; |
| --- | --- |

c)

otetaanko elvytyssuunnitelmassa huomioon sen mukaisesti toteutettavien sovittujen toimenpiteiden mahdollinen vaikutus määritysosapuoliin ja soveltuvissa tapauksissa niiden asiakkaisiin ja epäsuoriin asiakkaisiin;

| d) | ovatko määritysosapuolet ja soveltuvissa tapauksissa niiden asiakkaat ja epäsuorat asiakkaat hyväksyneet keskusvastapuolen toimintasääntöjen mukaisesti jonkin taloudellisen tai sopimusvelvoitteen ja miten tämän velvoitteen määrä lasketaan, sovelletaanko enimmäismäärää tai ylärajaa, vastaako määrä ennalta sovittua summaa vai johdetaanko se määritysosapuolen tai asiakkaan vastuiden funktiona ja miten tällaisia varoja pyydetään. |
| --- | --- |

d)

ovatko määritysosapuolet ja soveltuvissa tapauksissa niiden asiakkaat ja epäsuorat asiakkaat hyväksyneet keskusvastapuolen toimintasääntöjen mukaisesti jonkin taloudellisen tai sopimusvelvoitteen ja miten tämän velvoitteen määrä lasketaan, sovelletaanko enimmäismäärää tai ylärajaa, vastaako määrä ennalta sovittua summaa vai johdetaanko se määritysosapuolen tai asiakkaan vastuiden funktiona ja miten tällaisia varoja pyydetään.

10 artikla

Arviointi keskusvastapuolen elvytyssuunnitelman kokonaisvaikutuksesta yhteentoimiviin rahoitusmarkkinoiden infrastruktuureihin

Toimivaltaisten viranomaisten ja valvontakollegioiden on arvioitava keskusvastapuolen elvytyssuunnitelman riittävyys yhteentoimiviin rahoitusmarkkinoiden infrastruktuureihin kohdistuvan kokonaisvaikutuksen osalta tarkastelemalla kaikkia seuraavia tekijöitä:

| a) | arvioidaanko elvytyssuunnitelmassa elvytystoimenpiteiden soveltamisen mahdollisia vaikutuksia yhteentoimiviin keskusvastapuoliin ja muihin keskusvastapuoleen sidoksissa oleviin rahoitusmarkkinoiden infrastruktuureihin arvioimalla, mikä merkitys on keskusvastapuolen osallistumisella kyseisiin yhteisöihin; |
| --- | --- |

a)

arvioidaanko elvytyssuunnitelmassa elvytystoimenpiteiden soveltamisen mahdollisia vaikutuksia yhteentoimiviin keskusvastapuoliin ja muihin keskusvastapuoleen sidoksissa oleviin rahoitusmarkkinoiden infrastruktuureihin arvioimalla, mikä merkitys on keskusvastapuolen osallistumisella kyseisiin yhteisöihin;

| b) | käsitelläänkö elvytyssuunnitelmassa mahdollisia muiden keskusvastapuolten kanssa tehtyjä yhteentoimivuussopimuksia tai vakuuksien ristiinkäyttöä koskevia sopimuksia ja kuinka laajoja tällaiset järjestelyt ovat, mukaan lukien näiden järjestelyjen puitteissa määritetyt määrät ja vaihdetut rahoitusvarat; |
| --- | --- |

b)

käsitelläänkö elvytyssuunnitelmassa mahdollisia muiden keskusvastapuolten kanssa tehtyjä yhteentoimivuussopimuksia tai vakuuksien ristiinkäyttöä koskevia sopimuksia ja kuinka laajoja tällaiset järjestelyt ovat, mukaan lukien näiden järjestelyjen puitteissa määritetyt määrät ja vaihdetut rahoitusvarat;

| c) | voiko jonkin elvytyssuunnitelman mukaisen toimenpiteen toteuttaminen vaikuttaa pääsyyn muihin rahoitusmarkkinoiden infrastruktuureihin ja, jos havaitaan esteitä tai rajoituksia, miten niitä lievennetään; |
| --- | --- |

c)

voiko jonkin elvytyssuunnitelman mukaisen toimenpiteen toteuttaminen vaikuttaa pääsyyn muihin rahoitusmarkkinoiden infrastruktuureihin ja, jos havaitaan esteitä tai rajoituksia, miten niitä lievennetään;

| d) | ovatko sellaiset yhteentoimivat rahoitusmarkkinoiden infrastruktuurit ja sidosryhmät, jotka kantaisivat tappiot tai joille aiheutuisi tappioita tai jotka osallistuisivat likviditeettivajeiden kattamiseen, jos elvytyssuunnitelma pantaisiin täytäntöön, osallistuneet asetuksen (EU) 2021/23 9 artiklan 16 kohdan mukaisesti elvytyssuunnitelman laatimiseen toimivalla ja tyydyttävällä tavalla. |
| --- | --- |

d)

ovatko sellaiset yhteentoimivat rahoitusmarkkinoiden infrastruktuurit ja sidosryhmät, jotka kantaisivat tappiot tai joille aiheutuisi tappioita tai jotka osallistuisivat likviditeettivajeiden kattamiseen, jos elvytyssuunnitelma pantaisiin täytäntöön, osallistuneet asetuksen (EU) 2021/23 9 artiklan 16 kohdan mukaisesti elvytyssuunnitelman laatimiseen toimivalla ja tyydyttävällä tavalla.

11 artikla

Arviointi keskusvastapuolen elvytyssuunnitelman kokonaisvaikutuksesta rahoitusmarkkinoihin, joille keskusvastapuoli tarjoaa palvelujaan, markkinapaikat mukaan lukien

Toimivaltaisten viranomaisten ja valvontakollegioiden on arvioitava keskusvastapuolen elvytyssuunnitelman riittävyys sen kokonaisvaikutuksen osalta, joka elvytyssuunnitelmalla on niihin rahoitusmarkkinoihin, joille keskusvastapuoli tarjoaa palvelujaan, markkinapaikat mukaan lukien, tarkastelemalla kaikkia seuraavia tekijöitä:

| a) | arvioidaanko elvytyssuunnitelmassa elvytystoimenpiteiden soveltamisen mahdollista vaikutusta markkinapaikkoihin ja muihin keskusvastapuoleen sidoksissa oleviin kaupankäynnin lähteisiin ja arvioidaanko siinä, mikä merkitys on keskusvastapuolen osallistumisella kyseisiin yhteisöihin ja vaarantaako tämä vaikutus asianomaisten yhteisöjen vakauden; |
| --- | --- |

a)

arvioidaanko elvytyssuunnitelmassa elvytystoimenpiteiden soveltamisen mahdollista vaikutusta markkinapaikkoihin ja muihin keskusvastapuoleen sidoksissa oleviin kaupankäynnin lähteisiin ja arvioidaanko siinä, mikä merkitys on keskusvastapuolen osallistumisella kyseisiin yhteisöihin ja vaarantaako tämä vaikutus asianomaisten yhteisöjen vakauden;

| b) | tarjoaako keskusvastapuoli määrityspalvelujen lisäksi muita tai liitännäisiä määritykseen liittyviä olennaisia tai merkittäviä palveluja ja voiko jokin elvytyssuunnitelman mukainen toimenpide vaikuttaa rahoitusmarkkinoihin, joille keskusvastapuoli tarjoaa muiden palvelujen ohella tällaisia muita tai liitännäisiä olennaisia tai merkittäviä palveluja. |
| --- | --- |

b)

tarjoaako keskusvastapuoli määrityspalvelujen lisäksi muita tai liitännäisiä määritykseen liittyviä olennaisia tai merkittäviä palveluja ja voiko jokin elvytyssuunnitelman mukainen toimenpide vaikuttaa rahoitusmarkkinoihin, joille keskusvastapuoli tarjoaa muiden palvelujen ohella tällaisia muita tai liitännäisiä olennaisia tai merkittäviä palveluja.

12 artikla

Arviointi keskusvastapuolen elvytyssuunnitelman kokonaisvaikutuksesta yksittäisen jäsenvaltion ja koko unionin rahoitusjärjestelmään

Toimivaltaisten viranomaisten ja valvontakollegioiden on arvioitava keskusvastapuolen elvytyssuunnitelman riittävyys yksittäisen jäsenvaltion ja koko unionin rahoitusjärjestelmään kohdistuvan kokonaisvaikutuksen osalta tarkastelemalla kaikkia seuraavia tekijöitä:

| a) | arvioidaanko elvytyssuunnitelmassa sen mahdollista vaikutusta, joka kohdistuu






  i) | yksittäisen jäsenvaltion ja koko unionin rahoitusvakauteen ja johtuu mahdollisista leviämisvaikutuksista, mukaan lukien määritysosapuoliin ja keskinäisessä riippuvuussuhteessa oleviin rahoitusmarkkinoiden infrastruktuureihin kohdistuvat luotto-, likviditeetti- tai operatiiviset riskit; |
| --- | --- | --- |

a)

arvioidaanko elvytyssuunnitelmassa sen mahdollista vaikutusta, joka kohdistuu

i)

yksittäisen jäsenvaltion ja koko unionin rahoitusvakauteen ja johtuu mahdollisista leviämisvaikutuksista, mukaan lukien määritysosapuoliin ja keskinäisessä riippuvuussuhteessa oleviin rahoitusmarkkinoiden infrastruktuureihin kohdistuvat luotto-, likviditeetti- tai operatiiviset riskit;

| ii) | yksittäisen jäsenvaltion ja koko unionin rahoitusjärjestelmään ja johtuu siitä, että elvytyssuunnitelma vaikuttaa yhteen tai useampaan keskusvastapuoleen sidoksissa olevaan yhteisöön tai keskusvastapuoleen itseensä; |
| --- | --- |

ii)

yksittäisen jäsenvaltion ja koko unionin rahoitusjärjestelmään ja johtuu siitä, että elvytyssuunnitelma vaikuttaa yhteen tai useampaan keskusvastapuoleen sidoksissa olevaan yhteisöön tai keskusvastapuoleen itseensä;

| b) | huomioidaanko ja tarkastellaanko elvytyssuunnitelmassa kyseisen suunnitelman laajemman järjestelmäriskivaikutuksen arvioimiseksi arvopaperimarkkinaviranomaisen satunnaisesti tekemien analyysien tuloksia, jos se on elvytyssuunnitelman kannalta merkityksellistä, ja vähennetäänkö suunnitelmassa havaittuja merkityksellisiä seikkoja tai huolenaiheita mahdollisuuksien mukaan; |
| --- | --- |

b)

huomioidaanko ja tarkastellaanko elvytyssuunnitelmassa kyseisen suunnitelman laajemman järjestelmäriskivaikutuksen arvioimiseksi arvopaperimarkkinaviranomaisen satunnaisesti tekemien analyysien tuloksia, jos se on elvytyssuunnitelman kannalta merkityksellistä, ja vähennetäänkö suunnitelmassa havaittuja merkityksellisiä seikkoja tai huolenaiheita mahdollisuuksien mukaan;

| c) | onko olennaiset sidokset yhteisöihin, mukaan lukien sidokset likviditeetintarjoajiin, maksupankkeihin, alustoihin, säilytysyhteisöihin, sijoituspalveluyrityksiin, pankkeihin tai palveluntarjoajiin, otettu huomioon arvioimalla, miten elvytyssuunnitelma voi vaikuttaa tällaisten yhteisöjen toimintaan ja ovatko elvytyssuunnitelman toimenpiteet soveltuvia ja toteuttamiskelpoisia niiden yhteisöjen kannalta, joilla on todettu olevan olennaisia sidoksia, vai voiko niillä olla olennainen kielteinen vaikutus yksittäisen jäsenvaltion ja koko unionin rahoitusjärjestelmään; |
| --- | --- |

c)

onko olennaiset sidokset yhteisöihin, mukaan lukien sidokset likviditeetintarjoajiin, maksupankkeihin, alustoihin, säilytysyhteisöihin, sijoituspalveluyrityksiin, pankkeihin tai palveluntarjoajiin, otettu huomioon arvioimalla, miten elvytyssuunnitelma voi vaikuttaa tällaisten yhteisöjen toimintaan ja ovatko elvytyssuunnitelman toimenpiteet soveltuvia ja toteuttamiskelpoisia niiden yhteisöjen kannalta, joilla on todettu olevan olennaisia sidoksia, vai voiko niillä olla olennainen kielteinen vaikutus yksittäisen jäsenvaltion ja koko unionin rahoitusjärjestelmään;

| d) | aiheuttavatko likviditeetintarjoajat, jotka ovat keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen valvonnassa tai, sikäli kuin tietoa niiden altistumisesta likviditeettiin liittyville riskeille on saatavilla, keskittyneitä likviditeettiin liittyviä altistumia, jotka johtuvat siitä, että likviditeetintarjoajat voivat toimia monen keskusvastapuolen tapauksessa useissa rooleissa, kuten määritysosapuolena, maksupankkina, investointipankkina, säilytysyhteisönä tai likviditeettiin liittyvän varautumisjärjestelyn tarjoajana. |
| --- | --- |

d)

aiheuttavatko likviditeetintarjoajat, jotka ovat keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen valvonnassa tai, sikäli kuin tietoa niiden altistumisesta likviditeettiin liittyville riskeille on saatavilla, keskittyneitä likviditeettiin liittyviä altistumia, jotka johtuvat siitä, että likviditeetintarjoajat voivat toimia monen keskusvastapuolen tapauksessa useissa rooleissa, kuten määritysosapuolena, maksupankkina, investointipankkina, säilytysyhteisönä tai likviditeettiin liittyvän varautumisjärjestelyn tarjoajana.

13 artikla

Kannustimet

Toimivaltaisten viranomaisten ja valvontakollegioiden on arvioitava keskusvastapuolen elvytyssuunnitelman riittävyys sen osalta, tarjoaako se keskusvastapuolen omistajille, määritysosapuolille ja mahdollisuuksien mukaan niiden asiakkaille asianmukaisia kannustimia hallita riskiä, jonka ne tuovat järjestelmään tai joka niille aiheutuu järjestelmässä, sekä seurata keskusvastapuolen riskinottoa ja riskinhallintaa ja osallistua keskusvastapuolen soveltamaan maksukyvyttömyyden hallintamenettelyyn, tarkastelemalla kaikkia seuraavia tekijöitä:

| a) | lisäävätkö kannustimet elvytyksen onnistumisen todennäköisyyttä ja yksilöidäänkö elvytyssuunnitelmassa eri sidosryhmille tarkoitetut kannustimet antamalla tarvittaessa esimerkkejä siitä, miten voidaan kriisiaikoina kannustaa suorittamaan vapaaehtoisia tai valinnaisia rahoitusosuuksia keskusvastapuolen toimintasääntöjen mukaisesti sovittujen rahoitusosuuksien lisäksi; |
| --- | --- |

a)

lisäävätkö kannustimet elvytyksen onnistumisen todennäköisyyttä ja yksilöidäänkö elvytyssuunnitelmassa eri sidosryhmille tarkoitetut kannustimet antamalla tarvittaessa esimerkkejä siitä, miten voidaan kriisiaikoina kannustaa suorittamaan vapaaehtoisia tai valinnaisia rahoitusosuuksia keskusvastapuolen toimintasääntöjen mukaisesti sovittujen rahoitusosuuksien lisäksi;

| b) | luovatko elvytyssuunnitelmaan liittyvät maksuvaatimukset, rahoitusosuudet tai kustannusten jakaminen asianmukaisia kannustimia keskusvastapuolelle, sen määritysosapuolille, niiden asiakkaille ja epäsuorille asiakkaille, jos kyseiset suorat ja epäsuorat asiakkaat ovat tiedossa, sekä osakkeenomistajille ja muille samaan konserniin kuuluville yhteisöille toimia tavalla, jolla minimoidaan riskit ja mahdolliset kustannukset; |
| --- | --- |

b)

luovatko elvytyssuunnitelmaan liittyvät maksuvaatimukset, rahoitusosuudet tai kustannusten jakaminen asianmukaisia kannustimia keskusvastapuolelle, sen määritysosapuolille, niiden asiakkaille ja epäsuorille asiakkaille, jos kyseiset suorat ja epäsuorat asiakkaat ovat tiedossa, sekä osakkeenomistajille ja muille samaan konserniin kuuluville yhteisöille toimia tavalla, jolla minimoidaan riskit ja mahdolliset kustannukset;

| c) | kannustaako maksukyvyttömyyden hallintamenettelyn rakenne osallistumaan määritysosapuolten ja niiden asiakkaiden maksukyvyttömyyden hallintaan siten, että käytetään elvytysvälineitä ja tarjotaan keskusvastapuolelle elvytyksen yhteydessä resursseja, mukaan lukien henkilöstön lähettäminen avustamaan elvytyksen hallinnassa tai osallistumaan tarjouskilpailuun huutokaupassa, mukaan lukien seuraamukset siinä tapauksessa, että sovitut resurssit jätetään antamatta; |
| --- | --- |

c)

kannustaako maksukyvyttömyyden hallintamenettelyn rakenne osallistumaan määritysosapuolten ja niiden asiakkaiden maksukyvyttömyyden hallintaan siten, että käytetään elvytysvälineitä ja tarjotaan keskusvastapuolelle elvytyksen yhteydessä resursseja, mukaan lukien henkilöstön lähettäminen avustamaan elvytyksen hallinnassa tai osallistumaan tarjouskilpailuun huutokaupassa, mukaan lukien seuraamukset siinä tapauksessa, että sovitut resurssit jätetään antamatta;

| d) | kannustavatko maksukyvyttömien jäsenten positioita koskeviin huutokauppoihin liittyvät järjestelyt ja toimenpiteet riittävästi määritysosapuolia, jotka eivät ole maksukyvyttömiä, esittämään kilpailukykyisiä tarjouksia, ovatko kyseiset järjestelyt ja toimenpiteet hyvin organisoituja ja tarjoavatko ne elvytyssuunnitelmassa esitettyjä kannustimia; |
| --- | --- |

d)

kannustavatko maksukyvyttömien jäsenten positioita koskeviin huutokauppoihin liittyvät järjestelyt ja toimenpiteet riittävästi määritysosapuolia, jotka eivät ole maksukyvyttömiä, esittämään kilpailukykyisiä tarjouksia, ovatko kyseiset järjestelyt ja toimenpiteet hyvin organisoituja ja tarjoavatko ne elvytyssuunnitelmassa esitettyjä kannustimia;

| e) | tarjoaako määritysosapuolten toiminnan ja niiden mahdollisten elvytyssuunnitelmasta johtuvien tappioiden välinen yhteys asianmukaisen kannustimen, jonka ansiosta elvytyksen onnistuminen on todennäköisempää, mukaan lukien se, ovatko tappiot tai mahdollisten tappioiden yläraja oikeassa suhteessa määritysosapuolen toimintaa kuvaavaan mittariin vaihtuvien vakuuksien, alkuvakuuksien, maksukyvyttömyysrahastoon maksettavien osuuksien tai muiden riskiperusteisten ja toimintoperusteisten mittareiden perusteella; |
| --- | --- |

e)

tarjoaako määritysosapuolten toiminnan ja niiden mahdollisten elvytyssuunnitelmasta johtuvien tappioiden välinen yhteys asianmukaisen kannustimen, jonka ansiosta elvytyksen onnistuminen on todennäköisempää, mukaan lukien se, ovatko tappiot tai mahdollisten tappioiden yläraja oikeassa suhteessa määritysosapuolen toimintaa kuvaavaan mittariin vaihtuvien vakuuksien, alkuvakuuksien, maksukyvyttömyysrahastoon maksettavien osuuksien tai muiden riskiperusteisten ja toimintoperusteisten mittareiden perusteella;

| f) | ovatko keskusvastapuolten mekanismit, joiden mukaisesti sellaiset yhteentoimivat rahoitusmarkkinoiden infrastruktuurit ja sidosryhmät, jotka kantaisivat tappiot tai joille aiheutuisi kustannuksia tai jotka osallistuisivat likviditeettivajeiden kattamiseen, jos elvytyssuunnitelma pantaisiin täytäntöön, otetaan mukaan elvytyssuunnitelmaan laadintaan ja asiaankuuluviin riskienhallintakeskusteluihin, hyvin organisoituja ja tarjoavatko ne asianmukaisia kannustimia yhteentoimivien rahoitusmarkkinoiden infrastruktuurien ja sidosryhmien etujen tasapainottamiseksi; |
| --- | --- |

f)

ovatko keskusvastapuolten mekanismit, joiden mukaisesti sellaiset yhteentoimivat rahoitusmarkkinoiden infrastruktuurit ja sidosryhmät, jotka kantaisivat tappiot tai joille aiheutuisi kustannuksia tai jotka osallistuisivat likviditeettivajeiden kattamiseen, jos elvytyssuunnitelma pantaisiin täytäntöön, otetaan mukaan elvytyssuunnitelmaan laadintaan ja asiaankuuluviin riskienhallintakeskusteluihin, hyvin organisoituja ja tarjoavatko ne asianmukaisia kannustimia yhteentoimivien rahoitusmarkkinoiden infrastruktuurien ja sidosryhmien etujen tasapainottamiseksi;

| g) | tarjoaako määritysosapuolten ja mahdollisesti niiden asiakkaiden tai muiden keskusvastapuoleen palvelujen tarjoamisen yhteydessä sidoksissa olevien yhteisöjen osallistuminen, jolla pyritään lieventämään tappioita elvytyksen yhteydessä, oikeanlaisia kannustimia tarjota keskusvastapuolelle asianmukaisia palveluja, mukaan lukien takaisinostosopimuksen vastapuolena toimiminen ja likviditeetin tarjoaminen. |
| --- | --- |

g)

tarjoaako määritysosapuolten ja mahdollisesti niiden asiakkaiden tai muiden keskusvastapuoleen palvelujen tarjoamisen yhteydessä sidoksissa olevien yhteisöjen osallistuminen, jolla pyritään lieventämään tappioita elvytyksen yhteydessä, oikeanlaisia kannustimia tarjota keskusvastapuolelle asianmukaisia palveluja, mukaan lukien takaisinostosopimuksen vastapuolena toimiminen ja likviditeetin tarjoaminen.

14 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 25 päivänä marraskuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 22, 22.1.2021, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1095/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/77/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 648/2012, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2012, OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä (EUVL L 201, 27.7.2012, s. 1).

3

---

| 3.3.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 67/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 67/17

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/452,

annettu 24 päivänä helmikuuta 2023,

tislattua alkoholijuomaa koskevan maantieteellisen merkinnän rekisteröimisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/787 30 artiklan 2 kohdan nojalla (”Grappa della Valle d’Aosta / Grappa de la Vallée d’Aoste”)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä ja merkinnöistä, tislattujen alkoholijuomien nimien käytöstä muiden elintarvikkeiden esittelyssä ja merkinnöissä, tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta, maatalousperäisen etyylialkoholin ja maatalousperäisten tisleiden käytöstä alkoholijuomissa ja asetuksen (EY) N:o 110/2008 kumoamisesta 17 päivänä huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/787 (1) ja erityisesti sen 30 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 110/2008 (2) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti tarkastellut Italian 30 päivänä elokuuta 2018 esittämää hakemusta, joka koskee maantieteellisen merkinnän ”Grappa della Valle d’Aosta / Grappa de la Vallée d’Aoste” rekisteröimistä. |
| --- | --- |

(1)

Komissio on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 110/2008 (2) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti tarkastellut Italian 30 päivänä elokuuta 2018 esittämää hakemusta, joka koskee maantieteellisen merkinnän ”Grappa della Valle d’Aosta / Grappa de la Vallée d’Aoste” rekisteröimistä.

| (2) | Asetus (EU) 2019/787, joka korvaa asetuksen (EY) N:o 110/2008, tuli voimaan 25 päivänä toukokuuta 2019. Mainitun asetuksen 49 artiklan 1 kohdan mukaisesti maantieteellisiä merkintöjä koskeva asetuksen (EY) N:o 110/2008 III luku kumotaan 8 päivästä kesäkuuta 2019. |
| --- | --- |

(2)

Asetus (EU) 2019/787, joka korvaa asetuksen (EY) N:o 110/2008, tuli voimaan 25 päivänä toukokuuta 2019. Mainitun asetuksen 49 artiklan 1 kohdan mukaisesti maantieteellisiä merkintöjä koskeva asetuksen (EY) N:o 110/2008 III luku kumotaan 8 päivästä kesäkuuta 2019.

| (3) | Todettuaan hakemuksen asetuksen (EY) N:o 110/2008 mukaiseksi komissio julkaisi mainitun asetuksen 17 artiklan 6 kohdan mukaisesti teknisen asiakirjan tärkeimmät tiedot Euroopan unionin virallisessa lehdessä asetuksen (3) (EU) 2019/787 50 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(3)

Todettuaan hakemuksen asetuksen (EY) N:o 110/2008 mukaiseksi komissio julkaisi mainitun asetuksen 17 artiklan 6 kohdan mukaisesti teknisen asiakirjan tärkeimmät tiedot Euroopan unionin virallisessa lehdessä asetuksen (3) (EU) 2019/787 50 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan nojalla.

| (4) | Komissiolle ei ole toimitettu vastaväiteilmoituksia asetuksen (EU) 2019/787 27 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Komissiolle ei ole toimitettu vastaväiteilmoituksia asetuksen (EU) 2019/787 27 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (5) | Sen vuoksi on aiheellista rekisteröidä merkintä ”Grappa della Valle d’Aosta / Grappa de la Vallée d’Aoste” maantieteellisenä merkintänä, |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi on aiheellista rekisteröidä merkintä ”Grappa della Valle d’Aosta / Grappa de la Vallée d’Aoste” maantieteellisenä merkintänä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään maantieteellinen merkintä ”Grappa della Valle d’Aosta / Grappa de la Vallée d’Aoste”. Asetuksen (EU) 2019/787 30 artiklan 4 kohdan mukaisesti tällä asetuksella myönnetään maantieteelliselle merkinnälle ”Grappa della Valle d’Aosta / Grappa de la Vallée d’Aoste” asetuksen (EU) 2019/787 21 artiklassa tarkoitettu suoja.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä helmikuuta 2023.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 130, 17.5.2019, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 110/2008, annettu 15 päivänä tammikuuta 2008, tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1576/89 kumoamisesta (EUVL L 39, 13.2.2008, s. 16).

2

(3)  
  EUVL C 429, 11.11.2022, s. 29.

3

---

| 3.3.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 67/19 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 67/19

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/453,

annettu 2 päivänä maaliskuuta 2023,

Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen viimeisteltyjen tai viimeistelemättömien tyssähitsauksessa käytettävien putkien liitososien tuonnissa täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/141 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden laajentamisesta koskemaan tiettyjen Malesiasta lähetettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen viimeisteltyjen tai viimeistelemättömien tyssähitsauksessa käytettävien putkien liitososien tuontia riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 13 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

1.1   Voimassa olevat toimenpiteet

Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, otti tammikuussa 2017 käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Taiwanista peräisin olevien tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen viimeisteltyjen tai viimeistelemättömien tyssähitsauksessa käytettävien putkien liitososien, jäljempänä ’putkien liitososat’, tuonnissa komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/141 (2), sellaisena kuin se on muutettuna komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/659 (3). Voimassa olevat polkumyyntitullit ovat 30,7–64,9 prosenttia Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa ja 5,1–12,1 prosenttia Taiwanista peräisin olevassa tuonnissa. Näihin tulleihin johtanut tutkimus (4), jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, pantiin vireille lokakuussa 2015. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, otti tammikuussa 2017 käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Taiwanista peräisin olevien tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen viimeisteltyjen tai viimeistelemättömien tyssähitsauksessa käytettävien putkien liitososien, jäljempänä ’putkien liitososat’, tuonnissa komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/141 (2), sellaisena kuin se on muutettuna komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/659 (3). Voimassa olevat polkumyyntitullit ovat 30,7–64,9 prosenttia Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa ja 5,1–12,1 prosenttia Taiwanista peräisin olevassa tuonnissa. Näihin tulleihin johtanut tutkimus (4), jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, pantiin vireille lokakuussa 2015.

2

3

4

| (2) | Komissio pani tammikuussa 2022 vireille voimassa olevien toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti julkaisemalla ilmoituksen (5) Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Kyseinen tarkastelu on edelleen vireillä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pani tammikuussa 2022 vireille voimassa olevien toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti julkaisemalla ilmoituksen (5) Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Kyseinen tarkastelu on edelleen vireillä.

5

1.2   Pyyntö

Pyyntö

| (3) | Komissio on vastaanottanut perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 5 kohdan mukaisen pyynnön tutkia Kiinasta peräisin olevien putkien liitososien tuonnissa käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä Malesiasta lähetettyjen putkien liitososien tuonnilla riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia, ja saattaa tällainen tuonti kirjaamisvelvoitteen alaiseksi, jäljempänä ’pyyntö’. |
| --- | --- |

(3)

Komissio on vastaanottanut perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 5 kohdan mukaisen pyynnön tutkia Kiinasta peräisin olevien putkien liitososien tuonnissa käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä Malesiasta lähetettyjen putkien liitososien tuonnilla riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia, ja saattaa tällainen tuonti kirjaamisvelvoitteen alaiseksi, jäljempänä ’pyyntö’.

| (4) | Pyynnön esitti 25 päivänä huhtikuuta 2022 Euroopan unionin valmistajien etuja valvova järjestö Defence Committee of the Stainless steel butt-welding Fittings industry of the European Union, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’. |
| --- | --- |

(4)

Pyynnön esitti 25 päivänä huhtikuuta 2022 Euroopan unionin valmistajien etuja valvova järjestö Defence Committee of the Stainless steel butt-welding Fittings industry of the European Union, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’.

| (5) | Pyynnössä esitettiin riittävästi näyttöä siitä, että Kiinasta ja Malesiasta unioniin suuntautuvan vientikaupan rakenteessa oli tapahtunut muutos sen jälkeen, kun Kiinasta peräisin olevia putkien liitososia koskevat toimenpiteet oli otettu käyttöön. |
| --- | --- |

(5)

Pyynnössä esitettiin riittävästi näyttöä siitä, että Kiinasta ja Malesiasta unioniin suuntautuvan vientikaupan rakenteessa oli tapahtunut muutos sen jälkeen, kun Kiinasta peräisin olevia putkien liitososia koskevat toimenpiteet oli otettu käyttöön.

| (6) | Lisäksi pyynnössä esitettiin näyttöä, jonka mukaan ei ole todennäköistä, että kaupan rakenteen muutos johtuisi käytännöstä, menettelystä tai toiminnasta, jolla on riittävä syy tai muu taloudellinen peruste kuin tullin käyttöön ottaminen. Pyynnön esittäjä väitti, että tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta tuottaa Malesiassa tosiasiallisesti vain kaksi tuottajaa, joiden yhteenlaskettu vientimäärä unioniin on ollut jatkuvasti paljon vähäisempi kuin tutkimuksen kohteena olevan tuotteen Malesiasta unioniin viety määrä sen jälkeen, kun tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevat toimenpiteet otettiin käyttöön. Pyynnön esittäjän toimittaman näytön perusteella muutos vaikutti johtuneen Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen jälleenlaivauksesta unioniin Malesian kautta. Pyynnön esittäjä toimitti näyttöä, jonka perusteella on syytä epäillä kiinalaisomisteisten yritysten tuotantolaitosten tosiasiallista olemassaoloa Malesiassa. Lisäksi pyynnön esittäjä toimitti näyttöä siitä, että kiinalaiset tuottajat ovat avoimesti ehdottaneet tarkasteltavana olevan tuotteen alkuperämaan muuttamista Kiinasta Malesiaksi. |
| --- | --- |

(6)

Lisäksi pyynnössä esitettiin näyttöä, jonka mukaan ei ole todennäköistä, että kaupan rakenteen muutos johtuisi käytännöstä, menettelystä tai toiminnasta, jolla on riittävä syy tai muu taloudellinen peruste kuin tullin käyttöön ottaminen. Pyynnön esittäjä väitti, että tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta tuottaa Malesiassa tosiasiallisesti vain kaksi tuottajaa, joiden yhteenlaskettu vientimäärä unioniin on ollut jatkuvasti paljon vähäisempi kuin tutkimuksen kohteena olevan tuotteen Malesiasta unioniin viety määrä sen jälkeen, kun tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevat toimenpiteet otettiin käyttöön. Pyynnön esittäjän toimittaman näytön perusteella muutos vaikutti johtuneen Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen jälleenlaivauksesta unioniin Malesian kautta. Pyynnön esittäjä toimitti näyttöä, jonka perusteella on syytä epäillä kiinalaisomisteisten yritysten tuotantolaitosten tosiasiallista olemassaoloa Malesiassa. Lisäksi pyynnön esittäjä toimitti näyttöä siitä, että kiinalaiset tuottajat ovat avoimesti ehdottaneet tarkasteltavana olevan tuotteen alkuperämaan muuttamista Kiinasta Malesiaksi.

| (7) | Pyyntö sisälsi myös riittävästi näyttöä siitä, että kyseisen käytännön, menettelyn tai toiminnan vuoksi tällä hetkellä sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden korjaavat vaikutukset olivat heikentyneet sekä määrien että hintojen osalta. Vaikuttaa siltä, että unionin markkinoille on tuotu merkittäviä määriä tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta. Lisäksi oli riittävästi näyttöä siitä, että putkien liitososien tuonti tapahtui vahinkoa aiheuttavilla hinnoilla. |
| --- | --- |

(7)

Pyyntö sisälsi myös riittävästi näyttöä siitä, että kyseisen käytännön, menettelyn tai toiminnan vuoksi tällä hetkellä sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden korjaavat vaikutukset olivat heikentyneet sekä määrien että hintojen osalta. Vaikuttaa siltä, että unionin markkinoille on tuotu merkittäviä määriä tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta. Lisäksi oli riittävästi näyttöä siitä, että putkien liitososien tuonti tapahtui vahinkoa aiheuttavilla hinnoilla.

| (8) | Pyynnössä oli myös riittävä näyttö siitä, että Malesiasta lähetettyjen putkien liitososien vienti tapahtui polkumyyntihinnoilla verrattuna Kiinasta peräisin oleville putkien liitososille aiemmin määritettyyn normaaliarvoon. |
| --- | --- |

(8)

Pyynnössä oli myös riittävä näyttö siitä, että Malesiasta lähetettyjen putkien liitososien vienti tapahtui polkumyyntihinnoilla verrattuna Kiinasta peräisin oleville putkien liitososille aiemmin määritettyyn normaaliarvoon.

1.3   Tarkasteltavana oleva tuote ja tutkimuksen kohteena oleva tuote

Tarkasteltavana oleva tuote ja tutkimuksen kohteena oleva tuote

| (9) | Mahdollisen kiertämisen kohteena ovat Kiinasta peräisin olevat tyssähitsauksessa käytettävät putkien liitososat, jotka on valmistettu austeniittisista ruostumattomista teräslajeista ja jotka vastaavat AISI-tyyppejä 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 ja 321H ja niitä vastaavia tyyppejä muissa standardeissa; liitososien suurin ulkoläpimitta on enintään 406,4 millimetriä, seinämän paksuus on enintään 16 millimetriä, niiden sisäpinnan keskimääräinen karheus (Ra) on vähintään 0,8 mikrometriä ja ne ovat laipattomia, viimeisteltynä tai viimeistelemättömänä, ja jotka luokiteltiin täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/141 voimaantulopäivänä CN-koodeihin ex 7307 23 10 ja ex 7307 23 90 (Taric-koodit 7307231015, 7307231025, 7307239015, 7307239025), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. Tällä hetkellä voimassa olevia toimenpiteitä sovelletaan kyseiseen tuotteeseen. |
| --- | --- |

(9)

Mahdollisen kiertämisen kohteena ovat Kiinasta peräisin olevat tyssähitsauksessa käytettävät putkien liitososat, jotka on valmistettu austeniittisista ruostumattomista teräslajeista ja jotka vastaavat AISI-tyyppejä 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 ja 321H ja niitä vastaavia tyyppejä muissa standardeissa; liitososien suurin ulkoläpimitta on enintään 406,4 millimetriä, seinämän paksuus on enintään 16 millimetriä, niiden sisäpinnan keskimääräinen karheus (Ra) on vähintään 0,8 mikrometriä ja ne ovat laipattomia, viimeisteltynä tai viimeistelemättömänä, ja jotka luokiteltiin täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/141 voimaantulopäivänä CN-koodeihin ex 7307 23 10 ja ex 7307 23 90 (Taric-koodit 7307231015, 7307231025, 7307239015, 7307239025), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. Tällä hetkellä voimassa olevia toimenpiteitä sovelletaan kyseiseen tuotteeseen.

| (10) | Tutkimuksen kohteena oleva tuote on sama kuin edellisessä kappaleessa määritelty mutta Malesiasta lähetetty tuote, riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia, ja se luokitellaan tällä hetkellä samoihin CN-koodeihin kuin tarkastelun kohteena oleva tuote (Taric-koodit 7307231035, 7307231040, 7307239035, 7307239040), jäljempänä ’tutkimuksen kohteena oleva tuote’. |
| --- | --- |

(10)

Tutkimuksen kohteena oleva tuote on sama kuin edellisessä kappaleessa määritelty mutta Malesiasta lähetetty tuote, riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia, ja se luokitellaan tällä hetkellä samoihin CN-koodeihin kuin tarkastelun kohteena oleva tuote (Taric-koodit 7307231035, 7307231040, 7307239035, 7307239040), jäljempänä ’tutkimuksen kohteena oleva tuote’.

| (11) | Tutkimus osoitti, että Kiinasta unioniin viedyillä ja Malesiasta lähetetyillä putkien liitososilla, riippumatta siitä, ovatko ne peräisin Malesiasta, on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset, minkä perusteella niiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(11)

Tutkimus osoitti, että Kiinasta unioniin viedyillä ja Malesiasta lähetetyillä putkien liitososilla, riippumatta siitä, ovatko ne peräisin Malesiasta, on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset, minkä perusteella niiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

| (12) | Pantech Groupiin kuuluva yritys Pantech Steel Industries Sdn. Bhd otti yhteyttä komissioon varmistaakseen, että yksi sen tuotelajeista – induktiotaivutetut laajasäteiset taipeet – ei sisälly alkuperäiseen tuotteen määritelmään. Analysoituaan tuotteesta toimitetun kuvauksen ja kuultuaan pyynnön esittäjää komissio vahvisti, että kyseinen tuote ei sisältynyt alkuperäiseen tuotteen määritelmään. |
| --- | --- |

(12)

Pantech Groupiin kuuluva yritys Pantech Steel Industries Sdn. Bhd otti yhteyttä komissioon varmistaakseen, että yksi sen tuotelajeista – induktiotaivutetut laajasäteiset taipeet – ei sisälly alkuperäiseen tuotteen määritelmään. Analysoituaan tuotteesta toimitetun kuvauksen ja kuultuaan pyynnön esittäjää komissio vahvisti, että kyseinen tuote ei sisältynyt alkuperäiseen tuotteen määritelmään.

| (13) | Unionin tuoja Paul Meijering Metalen B.V., jäljempänä ’PMM B.V.’, oli eri mieltä tutkimuksen piiriin kuuluvan tuotteen määritelmästä. Se esitti huomautuksia tästä asiasta sekä vireillepanosta ja pyysi kuulemista komission yksiköiden kanssa. Kuulemistilaisuus järjestettiin 7 päivänä heinäkuuta 2022. Komissio selitti kuulemisessa, että tutkimuksen tarkoituksena oli määrittää, kierretäänkö toimenpiteitä Malesian kautta. Toimenpiteiden soveltamisalan tarkistamiselle tämän tutkimuksen yhteydessä ei ole oikeusperustaa. Tutkimuksen piiriin kuuluva tuote on vahvistettu alkuperäisessä tutkimuksessa, jossa osoitettiin kaikkien tuotteen määritelmän piiriin kuuluvien liitososien olevan samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(13)

Unionin tuoja Paul Meijering Metalen B.V., jäljempänä ’PMM B.V.’, oli eri mieltä tutkimuksen piiriin kuuluvan tuotteen määritelmästä. Se esitti huomautuksia tästä asiasta sekä vireillepanosta ja pyysi kuulemista komission yksiköiden kanssa. Kuulemistilaisuus järjestettiin 7 päivänä heinäkuuta 2022. Komissio selitti kuulemisessa, että tutkimuksen tarkoituksena oli määrittää, kierretäänkö toimenpiteitä Malesian kautta. Toimenpiteiden soveltamisalan tarkistamiselle tämän tutkimuksen yhteydessä ei ole oikeusperustaa. Tutkimuksen piiriin kuuluva tuote on vahvistettu alkuperäisessä tutkimuksessa, jossa osoitettiin kaikkien tuotteen määritelmän piiriin kuuluvien liitososien olevan samankaltaisia tuotteita.

1.4   Vireillepano

Vireillepano

| (14) | Ilmoitettuaan asiasta jäsenvaltioille komissio katsoi, että oli olemassa riittävä näyttö perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan mukaisen tutkimuksen panemiseksi vireille. Komissio pani tutkimuksen vireille ja asetti Malesiasta lähetettävät putkien liitososat kirjaamisvelvoitteen alaisiksi riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia, komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/894 (6), jäljempänä ’vireillepanoasetus’, 8 päivänä kesäkuuta 2022. |
| --- | --- |

(14)

Ilmoitettuaan asiasta jäsenvaltioille komissio katsoi, että oli olemassa riittävä näyttö perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan mukaisen tutkimuksen panemiseksi vireille. Komissio pani tutkimuksen vireille ja asetti Malesiasta lähetettävät putkien liitososat kirjaamisvelvoitteen alaisiksi riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia, komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/894 (6), jäljempänä ’vireillepanoasetus’, 8 päivänä kesäkuuta 2022.

6

| (15) | Vireillepanoasetuksessa todettiin, että jos tutkimuksessa havaitaan kyseisen asetuksen johdanto-osan 7 kappaleessa kuvatun lisäksi muuta perusasetuksen 13 artiklassa tarkoitettua toimenpiteiden kiertämistä, tutkimus voi koskea myös kyseisiä kiertämiskäytäntöjä. |
| --- | --- |

(15)

Vireillepanoasetuksessa todettiin, että jos tutkimuksessa havaitaan kyseisen asetuksen johdanto-osan 7 kappaleessa kuvatun lisäksi muuta perusasetuksen 13 artiklassa tarkoitettua toimenpiteiden kiertämistä, tutkimus voi koskea myös kyseisiä kiertämiskäytäntöjä.

1.5   Vireillepanoa koskevat huomautukset

Vireillepanoa koskevat huomautukset

| (16) | PMM B.V. huomautti, että pyynnössä esitetty vuoden 2017 vienti ja tuonti Malesiasta unioniin eivät vastanneet toisiaan. Se oli eri mieltä myös pyynnön esittäjän väitteestä, jonka mukaan jälleenlaivaus oli ainoa selitys Kiinasta Malesiaan suuntautuvan viennin ja Malesiasta unioniin suuntautuvan viennin erolle. Lisäksi se huomautti pyynnön puuttuvista lähdeviitteistä. |
| --- | --- |

(16)

PMM B.V. huomautti, että pyynnössä esitetty vuoden 2017 vienti ja tuonti Malesiasta unioniin eivät vastanneet toisiaan. Se oli eri mieltä myös pyynnön esittäjän väitteestä, jonka mukaan jälleenlaivaus oli ainoa selitys Kiinasta Malesiaan suuntautuvan viennin ja Malesiasta unioniin suuntautuvan viennin erolle. Lisäksi se huomautti pyynnön puuttuvista lähdeviitteistä.

| (17) | Edellä johdanto-osan 13 kappaleessa mainitussa kuulemisessa komissio selitti, että se tarkasteli pyyntöä perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja päätteli, että tutkimuksen vireillepanoa koskevat vaatimukset täyttyivät, eli tutkimuksen vireille panemiseksi oli olemassa riittävä näyttö. Perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan mukaan pyyntöön on sisällyttävä sellaista tietoa, joka on kohtuudella pyynnön esittäjän käytettävissä. Tutkimuksen vireillepanoa varten vaadittavan ”riittävän” näytön ja kiertämisen olemassaolon määrittämistä varten vaadittavan näytön oikeudelliset vaatimukset eroavat toisistaan. |
| --- | --- |

(17)

Edellä johdanto-osan 13 kappaleessa mainitussa kuulemisessa komissio selitti, että se tarkasteli pyyntöä perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja päätteli, että tutkimuksen vireillepanoa koskevat vaatimukset täyttyivät, eli tutkimuksen vireille panemiseksi oli olemassa riittävä näyttö. Perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan mukaan pyyntöön on sisällyttävä sellaista tietoa, joka on kohtuudella pyynnön esittäjän käytettävissä. Tutkimuksen vireillepanoa varten vaadittavan ”riittävän” näytön ja kiertämisen olemassaolon määrittämistä varten vaadittavan näytön oikeudelliset vaatimukset eroavat toisistaan.

| (18) | Vuoden 2017 tilastoja koskevat erot tai Kiinan ja Malesian tilastojen eroihin perustuvat jälleenlaivausväitteet eivät muuttaneet sitä tosiasiaa, että pyynnössä osoitettiin Kiinan, Malesian ja unionin välisen kaupan rakenteen muuttuneen. Pyynnön esittäjä toimitti myös näyttöä jälleenlaivauskäytännöistä. |
| --- | --- |

(18)

Vuoden 2017 tilastoja koskevat erot tai Kiinan ja Malesian tilastojen eroihin perustuvat jälleenlaivausväitteet eivät muuttaneet sitä tosiasiaa, että pyynnössä osoitettiin Kiinan, Malesian ja unionin välisen kaupan rakenteen muuttuneen. Pyynnön esittäjä toimitti myös näyttöä jälleenlaivauskäytännöistä.

| (19) | Komissio selitti kuitenkin, että tutkimus ei rajoitu jälleenlaivaukseen, vaan sen tarkoituksena on selvittää, johtuuko kaupan rakenteen muutos – Kiinan ja Malesian välinen kauppa mukaan luettuna – perusasetuksen 13 artiklan mukaisista toimenpiteitä kiertävistä käytännöistä. |
| --- | --- |

(19)

Komissio selitti kuitenkin, että tutkimus ei rajoitu jälleenlaivaukseen, vaan sen tarkoituksena on selvittää, johtuuko kaupan rakenteen muutos – Kiinan ja Malesian välinen kauppa mukaan luettuna – perusasetuksen 13 artiklan mukaisista toimenpiteitä kiertävistä käytännöistä.

| (20) | Edellä esitetyn perusteella pyyntöön sisältyi riittävä näyttö perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa luetelluista tekijöistä, joiden perustella tutkimus voidaan panna vireille 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(20)

Edellä esitetyn perusteella pyyntöön sisältyi riittävä näyttö perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa luetelluista tekijöistä, joiden perustella tutkimus voidaan panna vireille 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

1.6   Tutkimusajanjakso ja raportointijakso

Tutkimusajanjakso ja raportointijakso

| (21) | Tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2021 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Tutkimusajanjaksolta kerättiin tietoja muun muassa sen tutkimiseksi, oliko kaupan rakenteessa tapahtunut väitetty muutos tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevien toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja oliko kyseessä käytäntö, menettely tai toiminta, jolla ei ole riittävää syytä tai muuta taloudellista perustetta kuin tullin käyttöön ottaminen. Tarkempia tietoja kerättiin 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2021 väliseltä ajanjaksolta, jäljempänä ’raportointijakso’, sen tutkimiseksi, heikensikö tuonti voimassa olevien toimenpiteiden korjaavia vaikutuksia hintojen ja/tai määrien osalta ja esiintyikö polkumyyntiä. |
| --- | --- |

(21)

Tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2021 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Tutkimusajanjaksolta kerättiin tietoja muun muassa sen tutkimiseksi, oliko kaupan rakenteessa tapahtunut väitetty muutos tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevien toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja oliko kyseessä käytäntö, menettely tai toiminta, jolla ei ole riittävää syytä tai muuta taloudellista perustetta kuin tullin käyttöön ottaminen. Tarkempia tietoja kerättiin 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2021 väliseltä ajanjaksolta, jäljempänä ’raportointijakso’, sen tutkimiseksi, heikensikö tuonti voimassa olevien toimenpiteiden korjaavia vaikutuksia hintojen ja/tai määrien osalta ja esiintyikö polkumyyntiä.

1.7   Tutkimus

Tutkimus

| (22) | Komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta virallisesti Kiinan ja Malesian viranomaisille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille kyseisissä maissa, unionin tuotannonalalle sekä tiedossa oleville tuojille unionissa. |
| --- | --- |

(22)

Komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta virallisesti Kiinan ja Malesian viranomaisille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille kyseisissä maissa, unionin tuotannonalalle sekä tiedossa oleville tuojille unionissa.

| (23) | Lisäksi komissio pyysi Malesian edustustoa Euroopan unionissa toimittamaan sille sellaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja/tai niitä edustavien järjestöjen nimet ja osoitteet, jotka voisivat olla kiinnostuneita toimimaan yhteistyössä tutkimuksessa, niiden malesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien lisäksi, jotka pyynnön esittäjä oli yksilöinyt pyynnössä. Malesian edustusto toimitti komissiolle luettelon. Komissio otti yhteyttä kaikkiin yrityksiin vireillepanon yhteydessä. |
| --- | --- |

(23)

Lisäksi komissio pyysi Malesian edustustoa Euroopan unionissa toimittamaan sille sellaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja/tai niitä edustavien järjestöjen nimet ja osoitteet, jotka voisivat olla kiinnostuneita toimimaan yhteistyössä tutkimuksessa, niiden malesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien lisäksi, jotka pyynnön esittäjä oli yksilöinyt pyynnössä. Malesian edustusto toimitti komissiolle luettelon. Komissio otti yhteyttä kaikkiin yrityksiin vireillepanon yhteydessä.

| (24) | Malesiassa toimiville tuottajille/viejille tarkoitetut vapautuksen pyytämistä koskevat lomakkeet sekä Kiinassa toimiville tuottajille/viejille ja unionin tuojille tarkoitetut kyselylomakkeet asetettiin saataville kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla. |
| --- | --- |

(24)

Malesiassa toimiville tuottajille/viejille tarkoitetut vapautuksen pyytämistä koskevat lomakkeet sekä Kiinassa toimiville tuottajille/viejille ja unionin tuojille tarkoitetut kyselylomakkeet asetettiin saataville kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla.

| (25) | Neljä malesialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti vapautuksen pyytämistä koskevan lomakkeen. Nämä olivat:






  — | MAC Pipping Materials Sdn. Bhd, jäljempänä ’MAC’ |
| --- | --- | --- |

(25)

Neljä malesialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti vapautuksen pyytämistä koskevan lomakkeen. Nämä olivat:

—

MAC Pipping Materials Sdn. Bhd, jäljempänä ’MAC’

| — | Pantech Stainless And Alloy Industries Sdn. Bhd, jäljempänä ’Pantech’ |
| --- | --- |

—

Pantech Stainless And Alloy Industries Sdn. Bhd, jäljempänä ’Pantech’

| — | SP United Industry Sdn. Bhd, jäljempänä ’SPI’ |
| --- | --- |

—

SP United Industry Sdn. Bhd, jäljempänä ’SPI’

| — | TP Inox Sdn. Bhd, jäljempänä ’TP’ |
| --- | --- |

—

TP Inox Sdn. Bhd, jäljempänä ’TP’

| (26) | Lisäksi neljä Pantechiin tai SPI:hin etuyhteydessä olevaa malesialaista yritystä toimitti kyselyvastaukset. |
| --- | --- |

(26)

Lisäksi neljä Pantechiin tai SPI:hin etuyhteydessä olevaa malesialaista yritystä toimitti kyselyvastaukset.

| (27) | Kyselyvastaukset saatiin myös kuudelta unionin tuojalta. Yksi näistä yrityksistä ei tuonut putkien liitososia Malesiasta, joten sen vastauksia ei analysoitu tarkemmin. Komissio käytti tuojien kyselyvastauksia Malesiasta tulevien kauppavirtojen ja malesialaisten tavarantoimittajien nimien tarkastamiseen. |
| --- | --- |

(27)

Kyselyvastaukset saatiin myös kuudelta unionin tuojalta. Yksi näistä yrityksistä ei tuonut putkien liitososia Malesiasta, joten sen vastauksia ei analysoitu tarkemmin. Komissio käytti tuojien kyselyvastauksia Malesiasta tulevien kauppavirtojen ja malesialaisten tavarantoimittajien nimien tarkastamiseen.

| (28) | Pyynnön esittäjän ja yhteistyössä toimineiden malesialaisten yritysten toimittamien tietojen ja tilastojen tarkastamisen yhteydessä komissio järjesti kuulemisia paikan päällä Malesian viranomaisten eli kauppa- ja teollisuusministeriön, tullin, valtiovarainministeriön sekä Klangin ja Penangin vapaakauppa-alueiden edustajien kanssa. |
| --- | --- |

(28)

Pyynnön esittäjän ja yhteistyössä toimineiden malesialaisten yritysten toimittamien tietojen ja tilastojen tarkastamisen yhteydessä komissio järjesti kuulemisia paikan päällä Malesian viranomaisten eli kauppa- ja teollisuusministeriön, tullin, valtiovarainministeriön sekä Klangin ja Penangin vapaakauppa-alueiden edustajien kanssa.

| (29) | Lisäksi komissio teki perusasetuksen 16 artiklan mukaisesti tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin: | Malesiassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat






  — | MAC Pipping Materials Sdn. Bhd, Klang, Malesia |
| --- | --- | --- | --- |

(29)

Lisäksi komissio teki perusasetuksen 16 artiklan mukaisesti tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:

Malesiassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat

—

MAC Pipping Materials Sdn. Bhd, Klang, Malesia

| — | Pantech Stainless and Alloy Industries Sdn. Bhd, Jahor, Malesia |
| --- | --- |

—

Pantech Stainless and Alloy Industries Sdn. Bhd, Jahor, Malesia

| — | SP United Industry Sdn. Bhd, Nilai, Malesia |
| --- | --- |

—

SP United Industry Sdn. Bhd, Nilai, Malesia

| — | TP Inox Sdn. Bhd, Pulau Pinang, Malesia |
| --- | --- |

—

TP Inox Sdn. Bhd, Pulau Pinang, Malesia

| | Malesiassa toimiviin vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä olevat kauppiaat, tuojat ja raaka-aineiden toimittajat






  — | Kanzen Tetsu Sdn. Bhd, Klang, Malesia |
| --- | --- | --- |

Malesiassa toimiviin vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä olevat kauppiaat, tuojat ja raaka-aineiden toimittajat

—

Kanzen Tetsu Sdn. Bhd, Klang, Malesia

| — | Kentzu Steel Sdn. Bhd., Kuala Lumpur, Malesia |
| --- | --- |

—

Kentzu Steel Sdn. Bhd., Kuala Lumpur, Malesia

| — | Pantech Corporation Sdn. Bhd, Jahor, Malesia |
| --- | --- |

—

Pantech Corporation Sdn. Bhd, Jahor, Malesia

| — | Pantech Galvanizing Sdn. Bhd, Jahor, Malesia |
| --- | --- |

—

Pantech Galvanizing Sdn. Bhd, Jahor, Malesia

| (30) | Komissio suoritti seuraavia osapuolia koskevat etätarkastukset: | Malesiassa toimiviin tuottajiin etuyhteydessä olevat kotimaiset kauppiaat






  — | Pantech (Kuantan) Sdn. Bhd, Kuantan, Malesia |
| --- | --- | --- | --- |

(30)

Komissio suoritti seuraavia osapuolia koskevat etätarkastukset:

Malesiassa toimiviin tuottajiin etuyhteydessä olevat kotimaiset kauppiaat

—

Pantech (Kuantan) Sdn. Bhd, Kuantan, Malesia

| — | Panaflo Controls Pte. Ltd, Singapore |
| --- | --- |

—

Panaflo Controls Pte. Ltd, Singapore

| (31) | Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoasetuksessa asetetussa määräajassa. Kaikille osapuolille ilmoitettiin, että kaikkien merkityksellisten tietojen toimittamatta jättäminen tai epätäydellisten, väärien tai harhaanjohtavien tietojen toimittaminen saattaa johtaa perusasetuksen 18 artiklan soveltamiseen ja havaintojen tekemiseen käytettävissä olevien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(31)

Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoasetuksessa asetetussa määräajassa. Kaikille osapuolille ilmoitettiin, että kaikkien merkityksellisten tietojen toimittamatta jättäminen tai epätäydellisten, väärien tai harhaanjohtavien tietojen toimittaminen saattaa johtaa perusasetuksen 18 artiklan soveltamiseen ja havaintojen tekemiseen käytettävissä olevien tietojen perusteella.

| (32) | Unionin tuojan PMM B.V:n kanssa järjestettiin kuulemistilaisuus 7 päivänä heinäkuuta 2022, kuten johdanto-osan 13 ja 16–19 kappaleessa selitetään. Päätelmien ilmoittamisen jälkeen järjestettiin kuulemistilaisuudet MAC:n kanssa 8 päivänä joulukuuta 2022 ja PMM B.V:n kanssa 12 päivänä joulukuuta 2022. |
| --- | --- |

(32)

Unionin tuojan PMM B.V:n kanssa järjestettiin kuulemistilaisuus 7 päivänä heinäkuuta 2022, kuten johdanto-osan 13 ja 16–19 kappaleessa selitetään. Päätelmien ilmoittamisen jälkeen järjestettiin kuulemistilaisuudet MAC:n kanssa 8 päivänä joulukuuta 2022 ja PMM B.V:n kanssa 12 päivänä joulukuuta 2022.

2.   TUTKIMUKSEN TULOKSET

TUTKIMUKSEN TULOKSET

2.1   Yleiset näkökohdat

Yleiset näkökohdat

| (33) | Perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimenpiteiden kiertämisen mahdollista esiintymistä arvioitaessa on analysoitava seuraavia seikkoja:






  — | oliko Kiinan/Malesian ja unionin välisen kaupan rakenteessa tapahtunut muutos, |
| --- | --- | --- |

(33)

Perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimenpiteiden kiertämisen mahdollista esiintymistä arvioitaessa on analysoitava seuraavia seikkoja:

—

oliko Kiinan/Malesian ja unionin välisen kaupan rakenteessa tapahtunut muutos,

| — | johtuiko tämä muutos käytännöstä, menettelystä tai toiminnasta, jolla ei ole riittävää syytä tai muuta taloudellista perustetta kuin voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöön ottaminen, |
| --- | --- |

—

johtuiko tämä muutos käytännöstä, menettelystä tai toiminnasta, jolla ei ole riittävää syytä tai muuta taloudellista perustetta kuin voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöön ottaminen,

| — | onko olemassa näyttöä vahingosta tai siitä, että voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden korjaavat vaikutukset heikentyivät tutkimuksen kohteena olevan tuotteen hintojen ja/tai määrien osalta, ja |
| --- | --- |

—

onko olemassa näyttöä vahingosta tai siitä, että voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden korjaavat vaikutukset heikentyivät tutkimuksen kohteena olevan tuotteen hintojen ja/tai määrien osalta, ja

| — | onko näyttöä polkumyynnistä verrattuna tarkasteltavana olevan tuotteen aiemmin määritettyihin normaaliarvoihin. |
| --- | --- |

—

onko näyttöä polkumyynnistä verrattuna tarkasteltavana olevan tuotteen aiemmin määritettyihin normaaliarvoihin.

| (34) | Pyynnössä esitettiin väite tarkasteltavana olevan tuotteen jälleenlaivauksesta Malesiasta unioniin (ks. 6 kappale). |
| --- | --- |

(34)

Pyynnössä esitettiin väite tarkasteltavana olevan tuotteen jälleenlaivauksesta Malesiasta unioniin (ks. 6 kappale).

| (35) | Jälleenlaivauksen osalta tutkimuksessa ei tullut esiin mitään näyttöä siitä, että yksikään neljästä yhteistyössä toimineesta vientiä harjoittavasta tuottajasta olisi osallistunut tällaiseen käytäntöön. Kyseiset tuottajat vastasivat kaikesta unioniin suuntautuneesta viennistä raportointijaksolla (ks. 39 kappale). Komissio vertasi näiden neljän yhteistyössä toimineen yrityksen ilmoittamia tietoja tilastoihin, joiden mukaan suurimman osan tutkimusajanjaksosta yritykset vastasivat valtaosasta unioniin suuntautuvasta putkien liitososien vientiä ja raportointijaksolla kaikesta kyseisestä viennistä. Tutkimuksessa vahvistettiin, että yksikään näistä neljästä yrityksestä ei osallistunut jälleenlaivaukseen. Ne ostivat Kiinasta vain vähäisiä määriä putkien liitososia, jotka myytiin kotimarkkinoilla Malesiassa. Sen vuoksi tätä väitettä ei voitu vahvistaa tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(35)

Jälleenlaivauksen osalta tutkimuksessa ei tullut esiin mitään näyttöä siitä, että yksikään neljästä yhteistyössä toimineesta vientiä harjoittavasta tuottajasta olisi osallistunut tällaiseen käytäntöön. Kyseiset tuottajat vastasivat kaikesta unioniin suuntautuneesta viennistä raportointijaksolla (ks. 39 kappale). Komissio vertasi näiden neljän yhteistyössä toimineen yrityksen ilmoittamia tietoja tilastoihin, joiden mukaan suurimman osan tutkimusajanjaksosta yritykset vastasivat valtaosasta unioniin suuntautuvasta putkien liitososien vientiä ja raportointijaksolla kaikesta kyseisestä viennistä. Tutkimuksessa vahvistettiin, että yksikään näistä neljästä yrityksestä ei osallistunut jälleenlaivaukseen. Ne ostivat Kiinasta vain vähäisiä määriä putkien liitososia, jotka myytiin kotimarkkinoilla Malesiassa. Sen vuoksi tätä väitettä ei voitu vahvistaa tässä tutkimuksessa.

| (36) | Kuten johdanto-osan 5 kappaleessa todetaan, pyynnössä esitettiin kuitenkin riittävästi näyttöä siitä, että Kiinasta ja Malesiasta unioniin suuntautuvan vientikaupan rakenteessa oli tapahtunut muutos sen jälkeen, kun Kiinasta peräisin olevia putkien liitososia koskevat toimenpiteet oli otettu käyttöön. Käytännössä pyynnössä esitettiin virallisiin tilastoihin perustuvaa näyttöä siitä, että putkien liitososien tuonti Malesiasta unioniin ja tuonti Kiinasta Malesiaan kasvoivat samanaikaisesi (7), mitä pidetään perusasetuksen 13 artiklassa edellytettynä kaupan rakenteen muutoksena. Lisäksi pyynnössä esitettiin näyttöä siitä, että tämä muutos ei todennäköisesti johdu käytännöstä, menettelystä tai toiminnasta, jolla on riittävää syy tai muu taloudellinen peruste kuin tullin käyttöön ottaminen, kun otetaan huomioon se, mitä Malesian tosiasiallisesta tuotannosta tiedetään (ks. 6 kappale). Pyynnön mukaan muutos johtui jälleenlaivauksesta, ja tämän väitteen tukena oli riittävää näyttöä – käytännössä malesialaisten yritysten tekemiä tarjouksia, joissa avoimesti ehdotettiin kiinalaisten putkien liitososien alkuperän muuttamista polkumyyntitullien välttämiseksi (8). Tutkimuksessa todettiin, että kaupan rakenteessa oli tapahtunut muutos, vaikka mitään näyttöä ei löydettykään siitä, että malesialaiset yritykset olisivat tosiallisesti toimineet väitetyn ehdotuksen mukaisesti ja harjoittaneet kiinalaisten putkien liitososien jälleenmyyntiä, kuten johdanto-osan 35 kappaleessa todetaan. Näytön perusteella (erityisesti tiedossa oleva todellinen tuotantokapasiteetti Malesiassa) ei ole todennäköistä, että muutos johtuisi käytännöstä, menettelystä tai toiminnasta, jolla olisi riittävä syy tai taloudellinen peruste. Näin ollen komissio jatkoi tutkimusta. |
| --- | --- |

(36)

Kuten johdanto-osan 5 kappaleessa todetaan, pyynnössä esitettiin kuitenkin riittävästi näyttöä siitä, että Kiinasta ja Malesiasta unioniin suuntautuvan vientikaupan rakenteessa oli tapahtunut muutos sen jälkeen, kun Kiinasta peräisin olevia putkien liitososia koskevat toimenpiteet oli otettu käyttöön. Käytännössä pyynnössä esitettiin virallisiin tilastoihin perustuvaa näyttöä siitä, että putkien liitososien tuonti Malesiasta unioniin ja tuonti Kiinasta Malesiaan kasvoivat samanaikaisesi (7), mitä pidetään perusasetuksen 13 artiklassa edellytettynä kaupan rakenteen muutoksena. Lisäksi pyynnössä esitettiin näyttöä siitä, että tämä muutos ei todennäköisesti johdu käytännöstä, menettelystä tai toiminnasta, jolla on riittävää syy tai muu taloudellinen peruste kuin tullin käyttöön ottaminen, kun otetaan huomioon se, mitä Malesian tosiasiallisesta tuotannosta tiedetään (ks. 6 kappale). Pyynnön mukaan muutos johtui jälleenlaivauksesta, ja tämän väitteen tukena oli riittävää näyttöä – käytännössä malesialaisten yritysten tekemiä tarjouksia, joissa avoimesti ehdotettiin kiinalaisten putkien liitososien alkuperän muuttamista polkumyyntitullien välttämiseksi (8). Tutkimuksessa todettiin, että kaupan rakenteessa oli tapahtunut muutos, vaikka mitään näyttöä ei löydettykään siitä, että malesialaiset yritykset olisivat tosiallisesti toimineet väitetyn ehdotuksen mukaisesti ja harjoittaneet kiinalaisten putkien liitososien jälleenmyyntiä, kuten johdanto-osan 35 kappaleessa todetaan. Näytön perusteella (erityisesti tiedossa oleva todellinen tuotantokapasiteetti Malesiassa) ei ole todennäköistä, että muutos johtuisi käytännöstä, menettelystä tai toiminnasta, jolla olisi riittävä syy tai taloudellinen peruste. Näin ollen komissio jatkoi tutkimusta.

7

8

| (37) | Tutkimus koski kaikkia perusasetuksen 13 artiklassa tarkoitettuja kiertämiskäytäntöjä (ks. 15 kappale), joten komissio analysoi myös kyseisten yritysten kokoonpanotoimintaa, joka perustuu kiinalaisiin raaka-aineisiin tai puolivalmiisiin tuotteisiin. |
| --- | --- |

(37)

Tutkimus koski kaikkia perusasetuksen 13 artiklassa tarkoitettuja kiertämiskäytäntöjä (ks. 15 kappale), joten komissio analysoi myös kyseisten yritysten kokoonpanotoimintaa, joka perustuu kiinalaisiin raaka-aineisiin tai puolivalmiisiin tuotteisiin.

| (38) | Kokoonpanotoiminnan osalta komissio analysoi erityisesti, täyttyivätkö seuraavat perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdassa esitetyt edellytykset:






  — | onko kokoonpano-/valmistustoiminta alkanut tai huomattavasti lisääntynyt polkumyyntitutkimuksen vireillepanosta alkaen tai juuri ennen sitä ja tulevatko kyseessä olevat osat maasta, johon sovelletaan toimenpiteitä, ja |
| --- | --- | --- |

(38)

Kokoonpanotoiminnan osalta komissio analysoi erityisesti, täyttyivätkö seuraavat perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdassa esitetyt edellytykset:

—

onko kokoonpano-/valmistustoiminta alkanut tai huomattavasti lisääntynyt polkumyyntitutkimuksen vireillepanosta alkaen tai juuri ennen sitä ja tulevatko kyseessä olevat osat maasta, johon sovelletaan toimenpiteitä, ja

| — | muodostavatko osat vähintään 60 prosenttia kokoonpantavan tuotteen osien kokonaisarvosta ja onko kokoonpano- tai valmistustoiminnassa käytettävien osien arvonlisäys vähemmän kuin 25 prosenttia valmistuskustannuksista. |
| --- | --- |

—

muodostavatko osat vähintään 60 prosenttia kokoonpantavan tuotteen osien kokonaisarvosta ja onko kokoonpano- tai valmistustoiminnassa käytettävien osien arvonlisäys vähemmän kuin 25 prosenttia valmistuskustannuksista.

2.2   Yhteistyö

Yhteistyö

| (39) | Kuten johdanto-osan 25 kappaleessa todetaan, neljä malesialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi vapautusta toimenpiteistä, jos ne laajennetaan koskemaan Malesiaa. Ne toimivat yhteistyössä koko menettelyn ajan toimittamalla vapautuksen pyytämistä koskevat lomakkeet, vastaamalla puutteita koskeviin kirjeisiin ja suostumalla tarkastuskäynteihin. Malesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen aste oli korkea, koska niiden ilmoittamat putkien liitososien unioniin suuntautuvan viennin yhteenlasketut määrät niiden toimittamissa vapautuksen pyytämistä koskevissa lomakkeissa kattoivat Malesiasta raportointikaudella tulevan tuonnin koko määrän, joka ilmoitettiin Eurostatin tuontitilastoissa. |
| --- | --- |

(39)

Kuten johdanto-osan 25 kappaleessa todetaan, neljä malesialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi vapautusta toimenpiteistä, jos ne laajennetaan koskemaan Malesiaa. Ne toimivat yhteistyössä koko menettelyn ajan toimittamalla vapautuksen pyytämistä koskevat lomakkeet, vastaamalla puutteita koskeviin kirjeisiin ja suostumalla tarkastuskäynteihin. Malesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen aste oli korkea, koska niiden ilmoittamat putkien liitososien unioniin suuntautuvan viennin yhteenlasketut määrät niiden toimittamissa vapautuksen pyytämistä koskevissa lomakkeissa kattoivat Malesiasta raportointikaudella tulevan tuonnin koko määrän, joka ilmoitettiin Eurostatin tuontitilastoissa.

2.3   Muutos kaupan rakenteessa

Muutos kaupan rakenteessa

2.3.1   Putkien liitososien tuonti unioniin

Putkien liitososien tuonti unioniin

| (40) | Taulukossa 1 esitetään putkien liitososien tuonnin kehitys Kiinasta ja Malesiasta unioniin tutkimusajanjaksolla.

  Taulukko 1


  Putkien liitososien tuonti unioniin tutkimusajanjaksolla (tonnia) | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Raportointijakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina | 3 018 | 3 121 | 1 412 | 1 008 | 523 | 693 | 708 | 719 |
| Indeksi (2014 = 100) | 100 | 103 | 47 | 33 | 17 | 23 | 23 | 24 |
| Malesia | 297 | 314 | 382 | 502 | 1 120 | 1 414 | 1 290 | 1 626 |
| Indeksi (2014 = 100) | 100 | 106 | 129 | 169 | 377 | 476 | 434 | 547 |
| Lähde:

  2014 ja 2015: alkuperäinen tutkimus (ilman Yhdistynyttä kuningaskuntaa).
  2016: Eurostat (tuonti CN-tasolla oikaistiin Taric-tasolle vuoden 2017 tietojen perusteella).
  2017–raportointijakso Eurostat (Taric-taso). |

(40)

Taulukossa 1 esitetään putkien liitososien tuonnin kehitys Kiinasta ja Malesiasta unioniin tutkimusajanjaksolla.

Taulukko 1

Taulukko 1

Putkien liitososien tuonti unioniin tutkimusajanjaksolla (tonnia)

Putkien liitososien tuonti unioniin tutkimusajanjaksolla (tonnia)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Raportointijakso

Kiina

3 018

3 121

1 412

1 008

523

693

708

719

Indeksi (2014 = 100)

Indeksi (2014 = 100)

100

100

103

103

47

47

33

33

17

17

23

23

23

23

24

24

Malesia

297

314

382

502

1 120

1 414

1 290

1 626

Indeksi (2014 = 100)

Indeksi (2014 = 100)

100

100

106

106

129

129

169

169

377

377

476

476

434

434

547

547

Lähde:

Lähde:

2014 ja 2015: alkuperäinen tutkimus (ilman Yhdistynyttä kuningaskuntaa).

2016: Eurostat (tuonti CN-tasolla oikaistiin Taric-tasolle vuoden 2017 tietojen perusteella).

2017–raportointijakso Eurostat (Taric-taso).

| (41) | Tutkimusajanjaksolla putkien liitososien kokonaistuonti Malesiasta unioniin kasvoi yli viisinkertaiseksi: vuonna 2014 määrä oli 297 tonnia ja raportointijaksolla 1 626 tonnia. |
| --- | --- |

(41)

Tutkimusajanjaksolla putkien liitososien kokonaistuonti Malesiasta unioniin kasvoi yli viisinkertaiseksi: vuonna 2014 määrä oli 297 tonnia ja raportointijaksolla 1 626 tonnia.

| (42) | Samaan aikaan tuonti Kiinasta unioniin väheni 76 prosentilla vuoden 2014 (3 018 tonnia) ja raportointijakson (719 tonnia) välillä. |
| --- | --- |

(42)

Samaan aikaan tuonti Kiinasta unioniin väheni 76 prosentilla vuoden 2014 (3 018 tonnia) ja raportointijakson (719 tonnia) välillä.

| (43) | Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuontimääriä Kiinasta Malesiaan ei analysoitu, koska komissio ei löytänyt mitään näyttöä siitä, että neljä yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa olisivat harjoittaneet jälleenlaivausta. |
| --- | --- |

(43)

Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuontimääriä Kiinasta Malesiaan ei analysoitu, koska komissio ei löytänyt mitään näyttöä siitä, että neljä yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa olisivat harjoittaneet jälleenlaivausta.

2.3.2   Osien (raaka-aineiden ja puolivalmiiden tuotteiden) tuonti Kiinasta Malesiaan

Osien (raaka-aineiden ja puolivalmiiden tuotteiden) tuonti Kiinasta Malesiaan

| (44) | Tärkeimmät tuotantopanokset putkien liitososien valmistuksessa ovat hitsatut putket ja saumattomat putket. Näitä tuotantopanoksia jalostetaan edelleen vastaavasti hitsattujen ja saumattomien liitososien valmistamiseksi. Tämän lisäksi saumattomia uralaippojen mallisia liitososia valmistetaan levyistä. Yksi yhteistyössä toimineista yrityksistä käytti myös ohjauslevyjä halkaisijaltaan suurien hitsattujen liitososien valmistukseen. Osan tutkimusajanjaksoa yksi yhteistyössä toimineista yrityksistä toi lisäksi puolivalmiita tuotteita (putkiliittimiä) jatkojalostusta varten. |
| --- | --- |

(44)

Tärkeimmät tuotantopanokset putkien liitososien valmistuksessa ovat hitsatut putket ja saumattomat putket. Näitä tuotantopanoksia jalostetaan edelleen vastaavasti hitsattujen ja saumattomien liitososien valmistamiseksi. Tämän lisäksi saumattomia uralaippojen mallisia liitososia valmistetaan levyistä. Yksi yhteistyössä toimineista yrityksistä käytti myös ohjauslevyjä halkaisijaltaan suurien hitsattujen liitososien valmistukseen. Osan tutkimusajanjaksoa yksi yhteistyössä toimineista yrityksistä toi lisäksi puolivalmiita tuotteita (putkiliittimiä) jatkojalostusta varten.

| (45) | Taulukossa 2 esitetään Kiinasta Malesiaan suuntautuneen putkien liitososien valmistuksessa käytettyjen osien tuonnin kehitys, joka perustuu yhteistyössä toimineilta yrityksiltä saatuihin tarkastettuihin tietoihin. Komissio vertasi näitä lukuja Malesian viranomaisilta saatuihin ja Global Trade Atlas -tietokannassa (9) saatavilla oleviin Malesian tuontitilastoihin. Kaupan rakennetta koskevassa analyysissa yritysten ilmoittamat luvut todettiin kuitenkin tuontitilastoja luotettavammiksi. Kyseisiä raaka-aineita voidaan tuoda Malesiaan usealla eri 10-numeroisella tullikoodilla, ja niitä voidaan käyttää myös muuhun jatkojalostukseen kuin putkien liitososien valmistukseen. Komissio pystyi jäljittämään yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tasolla osien loppukäytön ja sen, käytettiinkö niitä myöhemmin putkien liitososien vientiin unioniin, yhteistyön korkean tason ansiosta. Tästä syystä komissio päätti käyttää yhteistyössä toimineiden yritysten toimittamia tarkastettuja tietoja.

  Taulukko 2


  Raaka-aineiden tuonti Kiinasta Malesiaan tutkimusajanjaksolla (tonnia)
   (10) | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Raportointijakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina | [200 –300 ] | [300 –400 ] | [580 –660 ] | [280 –360 ] | [800 –900 ] | [1 500 –1 600 ] | [1 950 –2 050 ] | [2 400 –2 500 ] |
| Indeksi (2014 = 100) | 100 | 134 | 241 | 120 | 336 | 625 | 801 | 977 |
| Lähde: Yritysten tarkastetut tiedot. |

(45)

Taulukossa 2 esitetään Kiinasta Malesiaan suuntautuneen putkien liitososien valmistuksessa käytettyjen osien tuonnin kehitys, joka perustuu yhteistyössä toimineilta yrityksiltä saatuihin tarkastettuihin tietoihin. Komissio vertasi näitä lukuja Malesian viranomaisilta saatuihin ja Global Trade Atlas -tietokannassa (9) saatavilla oleviin Malesian tuontitilastoihin. Kaupan rakennetta koskevassa analyysissa yritysten ilmoittamat luvut todettiin kuitenkin tuontitilastoja luotettavammiksi. Kyseisiä raaka-aineita voidaan tuoda Malesiaan usealla eri 10-numeroisella tullikoodilla, ja niitä voidaan käyttää myös muuhun jatkojalostukseen kuin putkien liitososien valmistukseen. Komissio pystyi jäljittämään yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tasolla osien loppukäytön ja sen, käytettiinkö niitä myöhemmin putkien liitososien vientiin unioniin, yhteistyön korkean tason ansiosta. Tästä syystä komissio päätti käyttää yhteistyössä toimineiden yritysten toimittamia tarkastettuja tietoja.

9

Taulukko 2

Taulukko 2

Raaka-aineiden tuonti Kiinasta Malesiaan tutkimusajanjaksolla (tonnia)
   (10)

Raaka-aineiden tuonti Kiinasta Malesiaan tutkimusajanjaksolla (tonnia)

10

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Raportointijakso

Kiina

[200 –300 ]

[300 –400 ]

[580 –660 ]

[280 –360 ]

[800 –900 ]

[1 500 –1 600 ]

[1 950 –2 050 ]

[2 400 –2 500 ]

Indeksi (2014 = 100)

Indeksi (2014 = 100)

100

100

134

134

241

241

120

120

336

336

625

625

801

801

977

977

Lähde: Yritysten tarkastetut tiedot.

Lähde

| (46) | Taulukossa 2 esitetyt luvut ovat yhteistyössä toimineiden malesialaisten tuottajien – jotka vastasivat raportointijaksolla kaikesta putkien liitososien viennistä Malesiasta unioniin – Kiinasta tuomien kyseisten raaka-aineiden / puolivalmiiden tuotteiden yhteenlaskettuja määriä. |
| --- | --- |

(46)

Taulukossa 2 esitetyt luvut ovat yhteistyössä toimineiden malesialaisten tuottajien – jotka vastasivat raportointijaksolla kaikesta putkien liitososien viennistä Malesiasta unioniin – Kiinasta tuomien kyseisten raaka-aineiden / puolivalmiiden tuotteiden yhteenlaskettuja määriä.

| (47) | Taulukosta 2 käy ilmi, että raaka-aineiden / puolivalmiiden tuotteiden tuonti Kiinasta Malesiaan kasvoi tutkimusajanjaksolla huomattavasti, lähes kymmenkertaiseksi. Tämä kasvu on nähtävissä erityisen selvästi vuoden 2018 ja raportointijakson välisenä aikana. |
| --- | --- |

(47)

Taulukosta 2 käy ilmi, että raaka-aineiden / puolivalmiiden tuotteiden tuonti Kiinasta Malesiaan kasvoi tutkimusajanjaksolla huomattavasti, lähes kymmenkertaiseksi. Tämä kasvu on nähtävissä erityisen selvästi vuoden 2018 ja raportointijakson välisenä aikana.

| (48) | Kiinasta Malesiaan suuntautuneen raaka-aineiden tuonnin määrän merkittävä kasvu tarkoitti kyseisten tuotantopanosten kysynnän kasvaneen Malesiassa, mikä saattoi ainakin osittain selittyä sillä, että putkien liitososien tuotanto ja vienti Malesiasta unioniin lisääntyivät tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(48)

Kiinasta Malesiaan suuntautuneen raaka-aineiden tuonnin määrän merkittävä kasvu tarkoitti kyseisten tuotantopanosten kysynnän kasvaneen Malesiassa, mikä saattoi ainakin osittain selittyä sillä, että putkien liitososien tuotanto ja vienti Malesiasta unioniin lisääntyivät tutkimusajanjaksolla.

2.3.3   Päätelmät kaupan rakenteessa tapahtuneesta muutoksesta

Päätelmät kaupan rakenteessa tapahtuneesta muutoksesta

| (49) | Malesiasta unioniin suuntautuvan putkien liitososien viennin kasvu yhdessä samana ajanjaksona tapahtuneen Kiinasta Malesiaan suuntautuvan osien viennin kasvun kanssa merkitsee polkumyynnin vastaisen perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua muutosta Kiinan, Malesian ja unionin välisen kaupan rakenteessa. |
| --- | --- |

(49)

Malesiasta unioniin suuntautuvan putkien liitososien viennin kasvu yhdessä samana ajanjaksona tapahtuneen Kiinasta Malesiaan suuntautuvan osien viennin kasvun kanssa merkitsee polkumyynnin vastaisen perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua muutosta Kiinan, Malesian ja unionin välisen kaupan rakenteessa.

| (50) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen PMM B.V. huomautti, että Kiinasta peräisin olevia putkien liitososia koskevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otettiin käyttöön tammikuussa 2017, mutta tuonti Malesiasta EU:hun kasvoi jo vuosina 2014–2017. |
| --- | --- |

(50)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen PMM B.V. huomautti, että Kiinasta peräisin olevia putkien liitososia koskevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otettiin käyttöön tammikuussa 2017, mutta tuonti Malesiasta EU:hun kasvoi jo vuosina 2014–2017.

| (51) | Yritys totesi myös, että tuotantopanosten tuonti Kiinasta Malesiaan kasvoi tutkimusajanjaksolla paljon enemmän kuin liitososien vienti Malesiasta unioniin. PMM B.V:n mukaan tämä tarkoittaa sitä, että malesialaiset tuottajat kasvattivat putkien liitososien tuotantoa ilman, että kasvua olisi suunnattu erityisesti unionin markkinoille. |
| --- | --- |

(51)

Yritys totesi myös, että tuotantopanosten tuonti Kiinasta Malesiaan kasvoi tutkimusajanjaksolla paljon enemmän kuin liitososien vienti Malesiasta unioniin. PMM B.V:n mukaan tämä tarkoittaa sitä, että malesialaiset tuottajat kasvattivat putkien liitososien tuotantoa ilman, että kasvua olisi suunnattu erityisesti unionin markkinoille.

| (52) | On kuitenkin huomattava, että alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönottoon johtanut tutkimus pantiin vireille lokakuussa 2015. Komissio päätti aloittaa tässä toimenpiteiden kiertämistä koskevassa tutkimuksessa käytettävän tutkimusajanjakson 1 päivästä tammikuuta 2014, koska polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanolla saattaa itsessään olla vaikutusta talouden toimijoiden käyttäytymiseen ja jotta voitaisiin saada kattava kuva kauppavirroista ennen tutkimuksen vireillepanoa ja verrata niitä asianmukaisesti tutkimuksen vireillepanon sekä tullin käyttöönoton jälkeisiin kauppavirtoihin. Malesiasta tulevan tuonnin kasvu olikin nähtävissä jo vuosina 2014–2017. Kyseisen tuonnin määrän kasvu kuitenkin kiihtyi vuoden 2017 ja raportointijakson välillä eli perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti tullin käyttöön ottamisen jälkeen. |
| --- | --- |

(52)

On kuitenkin huomattava, että alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönottoon johtanut tutkimus pantiin vireille lokakuussa 2015. Komissio päätti aloittaa tässä toimenpiteiden kiertämistä koskevassa tutkimuksessa käytettävän tutkimusajanjakson 1 päivästä tammikuuta 2014, koska polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanolla saattaa itsessään olla vaikutusta talouden toimijoiden käyttäytymiseen ja jotta voitaisiin saada kattava kuva kauppavirroista ennen tutkimuksen vireillepanoa ja verrata niitä asianmukaisesti tutkimuksen vireillepanon sekä tullin käyttöönoton jälkeisiin kauppavirtoihin. Malesiasta tulevan tuonnin kasvu olikin nähtävissä jo vuosina 2014–2017. Kyseisen tuonnin määrän kasvu kuitenkin kiihtyi vuoden 2017 ja raportointijakson välillä eli perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti tullin käyttöön ottamisen jälkeen.

| (53) | Täsmälleen sama suuntaus oli havaittavissa raaka-aineiden tuonnissa Kiinasta Malesiaan. Se tosiseikka, että kiinalaisten ruostumattomasta teräksestä valmistettujen putkien tuonnin kasvu Malesiaan ei täysin vastaa Malesiasta unioniin suuntautuvan putkien liitososien viennin kasvua, ei muuta päätelmää, jonka mukaan viimeksi mainittu kasvoi tutkimusajanjaksolla yli viisinkertaiseksi samalla kun tuotantopanosten tuonti Kiinasta Malesiaan lähes kymmenkertaistui, mikä merkitsee perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua kaupan rakenteen muutosta. Täyttä vastaavuutta ei voinutkaan olla, koska Kiinasta tuotuja putkia käytetään muuhunkin kuin liitososien tuotantoon. |
| --- | --- |

(53)

Täsmälleen sama suuntaus oli havaittavissa raaka-aineiden tuonnissa Kiinasta Malesiaan. Se tosiseikka, että kiinalaisten ruostumattomasta teräksestä valmistettujen putkien tuonnin kasvu Malesiaan ei täysin vastaa Malesiasta unioniin suuntautuvan putkien liitososien viennin kasvua, ei muuta päätelmää, jonka mukaan viimeksi mainittu kasvoi tutkimusajanjaksolla yli viisinkertaiseksi samalla kun tuotantopanosten tuonti Kiinasta Malesiaan lähes kymmenkertaistui, mikä merkitsee perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua kaupan rakenteen muutosta. Täyttä vastaavuutta ei voinutkaan olla, koska Kiinasta tuotuja putkia käytetään muuhunkin kuin liitososien tuotantoon.

| (54) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen MAC väitti myös, että komissio ei analysoinut tai määritellyt kaupan rakenteen muutosta. Sen mielestä se tosiseikka, että raaka-aineiden tuonti Kiinasta Malesiaan kasvoi lähes kymmenkertaiseksi samaan aikaan kun putkien liitososien tuonti Malesiasta unioniin kasvoi yli viisinkertaiseksi, osoittaa, että vain noin puolet Kiinasta Malesiaan tuoduista raaka-aineista päätyi unioniin vietäviin putkien liitososiin. Lisäksi MAC väitti, että koska kaksi yhteistyössä toiminutta viejää, jotka oli jo todettu tosiasiallisiksi malesialaisiksi tuottajiksi, toivat vain hyvin pienen osan raaka-aineistaan Kiinasta, mutta nekin kasvattivat vientiään unioniin putkien liitososiin sovellettavan tullin käyttöönoton jälkeen, ja koska MAC:n tarkastetut vientitiedot vahvistivat, että MAC:n putkien liitososista lähes puolet (painon mukaan laskettuna) myytiin muille kuin unionin markkinoille, komission päätelmä ”kaupan rakenteen muutoksesta” näyttäisi perustuvan lähinnä TP:n tietoihin, ja että päätelmä on joka tapauksessa riittämättömästi perusteltu eikä se perustu johdonmukaiseen näyttöön. |
| --- | --- |

(54)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen MAC väitti myös, että komissio ei analysoinut tai määritellyt kaupan rakenteen muutosta. Sen mielestä se tosiseikka, että raaka-aineiden tuonti Kiinasta Malesiaan kasvoi lähes kymmenkertaiseksi samaan aikaan kun putkien liitososien tuonti Malesiasta unioniin kasvoi yli viisinkertaiseksi, osoittaa, että vain noin puolet Kiinasta Malesiaan tuoduista raaka-aineista päätyi unioniin vietäviin putkien liitososiin. Lisäksi MAC väitti, että koska kaksi yhteistyössä toiminutta viejää, jotka oli jo todettu tosiasiallisiksi malesialaisiksi tuottajiksi, toivat vain hyvin pienen osan raaka-aineistaan Kiinasta, mutta nekin kasvattivat vientiään unioniin putkien liitososiin sovellettavan tullin käyttöönoton jälkeen, ja koska MAC:n tarkastetut vientitiedot vahvistivat, että MAC:n putkien liitososista lähes puolet (painon mukaan laskettuna) myytiin muille kuin unionin markkinoille, komission päätelmä ”kaupan rakenteen muutoksesta” näyttäisi perustuvan lähinnä TP:n tietoihin, ja että päätelmä on joka tapauksessa riittämättömästi perusteltu eikä se perustu johdonmukaiseen näyttöön.

| (55) | Väite hylättiin. Ensinnäkin tutkimuksessa vahvistettiin virallisten tilastojen ja yhteistyössä toimineilta yrityksiltä saatujen tarkastettujen tietojen perusteella koko maan tasolla, että samalla kun putkien liitososien tuonti Kiinasta unioniin väheni merkittävästi, tuotantopanosten tuonti Kiinasta Malesiaan ja putkien liitososien tuonti Malesiasta unioniin kasvoivat merkittävästi tutkimusajanjaksolla. Tällainen näyttö osoittaa selvästi, että kyseisten tuotantopanoksen kysynnän kasvu Malesiassa saattoi ainakin osittain selittyä sillä, että putkien liitososien tuotanto ja niiden vienti Malesiasta unioniin lisääntyivät tutkimusajanjaksolla (ks. 48 kappale). Toiseksi, vaikka MAC:n väitteen mukaisesti vain noin puolet Kiinasta Malesiaan tuoduista raakamateriaaleista päätyi unioniin vietäviin putkien liitososiin, kaupan rakenteessa olisi silti tapahtunut muutos perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Kolmanneksi, komissio analysoi kaupan rakenteessa tapahtunutta muutosta koko maan tason lisäksi pelkästään MAC:n ja TP:n tasolla niiden tarkastettujen tietojen perusteella, ja silläkin tasolla oli merkittävää samansuuntaista kasvua (ks. jäljempänä taulukko 3). Suurin osa sekä tuotannon että viennin kasvusta johtuu MAC:stä, sillä TP aloitti toimintansa vasta vuoden 2020 jälkipuoliskolla (ks. 89 kappale). Lisäksi suurin osa MAC:n unioniin suuntautuvasta viennistä tutkimusajanjaksolla oli valmistettu Kiinasta tuoduista osista, sillä yritys toi lähes kaikki raaka-aineensa Kiinasta (ks. 58 kappale). Näin ollen tutkimuksesta kävi ilmi selvä kaupan rakenteen muutos koko maan tasolla. Sen lisäksi yritykseltä saatuihin tarkistettuihin tietoihin perustuva yritystason tutkimus osoitti, että MAC oli yksi muutokseen eniten vaikuttaneista yrityksistä. MAC ei esittänyt toisenlaista analyysiä, perustelua tai luokittelua eikä ehdottanut komissiolle, mitä muuta näyttöä tämän olisi pitänyt käyttää. |
| --- | --- |

(55)

Väite hylättiin. Ensinnäkin tutkimuksessa vahvistettiin virallisten tilastojen ja yhteistyössä toimineilta yrityksiltä saatujen tarkastettujen tietojen perusteella koko maan tasolla, että samalla kun putkien liitososien tuonti Kiinasta unioniin väheni merkittävästi, tuotantopanosten tuonti Kiinasta Malesiaan ja putkien liitososien tuonti Malesiasta unioniin kasvoivat merkittävästi tutkimusajanjaksolla. Tällainen näyttö osoittaa selvästi, että kyseisten tuotantopanoksen kysynnän kasvu Malesiassa saattoi ainakin osittain selittyä sillä, että putkien liitososien tuotanto ja niiden vienti Malesiasta unioniin lisääntyivät tutkimusajanjaksolla (ks. 48 kappale). Toiseksi, vaikka MAC:n väitteen mukaisesti vain noin puolet Kiinasta Malesiaan tuoduista raakamateriaaleista päätyi unioniin vietäviin putkien liitososiin, kaupan rakenteessa olisi silti tapahtunut muutos perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Kolmanneksi, komissio analysoi kaupan rakenteessa tapahtunutta muutosta koko maan tason lisäksi pelkästään MAC:n ja TP:n tasolla niiden tarkastettujen tietojen perusteella, ja silläkin tasolla oli merkittävää samansuuntaista kasvua (ks. jäljempänä taulukko 3). Suurin osa sekä tuotannon että viennin kasvusta johtuu MAC:stä, sillä TP aloitti toimintansa vasta vuoden 2020 jälkipuoliskolla (ks. 89 kappale). Lisäksi suurin osa MAC:n unioniin suuntautuvasta viennistä tutkimusajanjaksolla oli valmistettu Kiinasta tuoduista osista, sillä yritys toi lähes kaikki raaka-aineensa Kiinasta (ks. 58 kappale). Näin ollen tutkimuksesta kävi ilmi selvä kaupan rakenteen muutos koko maan tasolla. Sen lisäksi yritykseltä saatuihin tarkistettuihin tietoihin perustuva yritystason tutkimus osoitti, että MAC oli yksi muutokseen eniten vaikuttaneista yrityksistä. MAC ei esittänyt toisenlaista analyysiä, perustelua tai luokittelua eikä ehdottanut komissiolle, mitä muuta näyttöä tämän olisi pitänyt käyttää.

2.4   Käytäntö, menettely tai toiminta, jolla ei ole riittävää syytä tai muuta taloudellista perustetta kuin polkumyyntitullin käyttöön ottaminen

Käytäntö, menettely tai toiminta, jolla ei ole riittävää syytä tai muuta taloudellista perustetta kuin polkumyyntitullin käyttöön ottaminen

| (56) | Komissio analysoi ensin, onko yhteistyössä toimineiden yrityksen toiminta alkanut tai huomattavasti lisääntynyt polkumyyntitutkimuksen vireillepanosta alkaen tai juuri ennen sitä ja tulevatko kyseessä olevat osat maasta, johon sovelletaan toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(56)

Komissio analysoi ensin, onko yhteistyössä toimineiden yrityksen toiminta alkanut tai huomattavasti lisääntynyt polkumyyntitutkimuksen vireillepanosta alkaen tai juuri ennen sitä ja tulevatko kyseessä olevat osat maasta, johon sovelletaan toimenpiteitä.

| (57) | Yhteistyössä toimineet yritykset toivat raaka-aineita ja osia Kiinasta tutkimusajanjaksolla, joten ne suorittivat mahdollisesti kokoonpano-/valmistustoimintaa Malesiassa ennen putkien liitososien lähettämistä unioniin. |
| --- | --- |

(57)

Yhteistyössä toimineet yritykset toivat raaka-aineita ja osia Kiinasta tutkimusajanjaksolla, joten ne suorittivat mahdollisesti kokoonpano-/valmistustoimintaa Malesiassa ennen putkien liitososien lähettämistä unioniin.

| (58) | MAC aloitti toimintansa vuonna 2018 ja TP vuonna 2020 eli sen jälkeen, kun Kiinaa koskevat toimenpiteet oli otettu käyttöön tammikuussa 2017. Yritykset toivat lähes kaikki raaka-aineensa Kiinasta (11). |
| --- | --- |

(58)

MAC aloitti toimintansa vuonna 2018 ja TP vuonna 2020 eli sen jälkeen, kun Kiinaa koskevat toimenpiteet oli otettu käyttöön tammikuussa 2017. Yritykset toivat lähes kaikki raaka-aineensa Kiinasta (11).

11

| (59) | Lisäksi molempien yritysten putkien liitososien myynti unioniin ja raaka-aineiden tuonti Kiinasta kasvoivat merkittävästi yrityksen perustamishetkestä lähtien ja olivat huipussaan raportointijaksolla. |
| --- | --- |

(59)

Lisäksi molempien yritysten putkien liitososien myynti unioniin ja raaka-aineiden tuonti Kiinasta kasvoivat merkittävästi yrityksen perustamishetkestä lähtien ja olivat huipussaan raportointijaksolla.

| (60) | Taulukossa 3 esitetyt suuntaukset perustuvat molempien yritysten yhdistettyihin lukuihin, jotka koskevat putkien liitososien vientiä unioniin ja raaka-aineiden/puolivalmiiden tuotteiden tuontia Kiinasta vuoden 2018 ja raportointijakson välillä (12).

  Taulukko 3


  Yritysten MAC ja TP vienti- ja tuonti-indikaattorit (vuosi 2018 = 100) | 2018 | 2019 | 2020 | Raportointijakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Putkien liitososien vienti unioniin | 100 | 527 | 654 | 813 |
| Raaka-aineiden tuonti Kiinasta | 100 | 366 | 440 | 608 |
| Lähde: yritysten tarkastetut tiedot. |

(60)

Taulukossa 3 esitetyt suuntaukset perustuvat molempien yritysten yhdistettyihin lukuihin, jotka koskevat putkien liitososien vientiä unioniin ja raaka-aineiden/puolivalmiiden tuotteiden tuontia Kiinasta vuoden 2018 ja raportointijakson välillä (12).

12

Taulukko 3

Taulukko 3

Yritysten MAC ja TP vienti- ja tuonti-indikaattorit (vuosi 2018 = 100)

Yritysten MAC ja TP vienti- ja tuonti-indikaattorit (vuosi 2018 = 100)

2018

2019

2020

Raportointijakso

Putkien liitososien vienti unioniin

100

100

527

527

654

654

813

813

Raaka-aineiden tuonti Kiinasta

100

100

366

366

440

440

608

608

Lähde: yritysten tarkastetut tiedot.

Lähde

| (61) | Kahden muun yrityksen (Pantech ja SPI) tilanne oli täysin erilainen. Kumpikin yritys tuotti putkien liitososia jo ennen vuotta 2014. Pyynnön esittäjä määritteli pyynnössään molemmat yritykset tosiasiallisiksi tuottajiksi (13). Yritysten vienti unioniin kasvoi toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, mutta tutkimuksessa vahvistettiin niiden olevan tosiasiallisia tuottajia (ks. jäljempänä 2.5 jakso osien arvon määrittämisestä). Kiinasta tuotiin tutkimusajanjakson aikana ainoastaan saumattomia putkia, jotka muodostavat vähäisen osuuden yritysten raaka-aineista/osista ja jotka käytettiin myöhemmin unioniin vietyjen putkien liitososien valmistukseen. |
| --- | --- |

(61)

Kahden muun yrityksen (Pantech ja SPI) tilanne oli täysin erilainen. Kumpikin yritys tuotti putkien liitososia jo ennen vuotta 2014. Pyynnön esittäjä määritteli pyynnössään molemmat yritykset tosiasiallisiksi tuottajiksi (13). Yritysten vienti unioniin kasvoi toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, mutta tutkimuksessa vahvistettiin niiden olevan tosiasiallisia tuottajia (ks. jäljempänä 2.5 jakso osien arvon määrittämisestä). Kiinasta tuotiin tutkimusajanjakson aikana ainoastaan saumattomia putkia, jotka muodostavat vähäisen osuuden yritysten raaka-aineista/osista ja jotka käytettiin myöhemmin unioniin vietyjen putkien liitososien valmistukseen.

13

| (62) | Perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa edellytetään yhteyttä kyseessä olevan käytännön, menettelyn tai toiminnan ja kaupan rakenteen muuttumisen välillä, koska viimeksi mainitun on johduttava ensin mainitusta. Näin ollen kaupan rakenteen muuttumiseen johtavalla käytännöllä, menettelyllä tai toiminnalla on oltava riittävä syy tai muu taloudellinen peruste kuin tullin käyttöönotto, jotta sitä ei pidetä perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna kiertämisenä. |
| --- | --- |

(62)

Perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa edellytetään yhteyttä kyseessä olevan käytännön, menettelyn tai toiminnan ja kaupan rakenteen muuttumisen välillä, koska viimeksi mainitun on johduttava ensin mainitusta. Näin ollen kaupan rakenteen muuttumiseen johtavalla käytännöllä, menettelyllä tai toiminnalla on oltava riittävä syy tai muu taloudellinen peruste kuin tullin käyttöönotto, jotta sitä ei pidetä perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna kiertämisenä.

| (63) | Vaikka yrityksen perustamiselle Malesiaan olisi muitakin syitä (eli tuotanto Malesian kotimarkkinoille) kuin voimassa olevat toimenpiteet, muut seikat viittaavat vahvasti siihen, että MAC:n ja TP:n kohdalla on kyseessä tullien käyttöönottoon liittyvä kaupan rakenteen muutos:






  — | yritykset perustettiin alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen; |
| --- | --- | --- |

(63)

Vaikka yrityksen perustamiselle Malesiaan olisi muitakin syitä (eli tuotanto Malesian kotimarkkinoille) kuin voimassa olevat toimenpiteet, muut seikat viittaavat vahvasti siihen, että MAC:n ja TP:n kohdalla on kyseessä tullien käyttöönottoon liittyvä kaupan rakenteen muutos:

—

yritykset perustettiin alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen;

| — | toiminta lisääntyi huomattavasti, sillä kyseisten kahden yrityksen osuus Malesiasta unioniin suuntautuvasta putkien liitososien viennistä vuonna 2018 oli 8 prosenttia ja raportointijaksolla 47 prosenttia; |
| --- | --- |

—

toiminta lisääntyi huomattavasti, sillä kyseisten kahden yrityksen osuus Malesiasta unioniin suuntautuvasta putkien liitososien viennistä vuonna 2018 oli 8 prosenttia ja raportointijaksolla 47 prosenttia;

| — | niiden unioniin suuntautuva myynti oli suurempaa kuin kotimarkkinamyynti ja kolmansiin maihin suuntautuva myynti yhteensä, mikä osoittaa unionin markkinoiden selvästi olleen niiden kohteena. Toinen näistä yrityksistä harjoitti myyntiä pelkästään unioniin. |
| --- | --- |

—

niiden unioniin suuntautuva myynti oli suurempaa kuin kotimarkkinamyynti ja kolmansiin maihin suuntautuva myynti yhteensä, mikä osoittaa unionin markkinoiden selvästi olleen niiden kohteena. Toinen näistä yrityksistä harjoitti myyntiä pelkästään unioniin.

| (64) | Lisäksi TP on kiinalaisen Sinotuben kokonaan omistama tytäryhtiö, ja Sinotube on puolestaan osa kiinalaista teräsjättiä Tsingshan-ryhmää, joka tuottaa monenlaisia terästuotteita, myös putkien liitososia. |
| --- | --- |

(64)

Lisäksi TP on kiinalaisen Sinotuben kokonaan omistama tytäryhtiö, ja Sinotube on puolestaan osa kiinalaista teräsjättiä Tsingshan-ryhmää, joka tuottaa monenlaisia terästuotteita, myös putkien liitososia.

| (65) | Näiden seikkojen perusteella komissio päätteli, että MAC:n ja TP:n jalostustoiminnalle Malesiassa sijaitsevissa kahdessa tuotantolaitoksessa (14) ei ollut riittävää syytä tai muuta taloudellista perustetta kuin tullin käyttöön ottaminen. Kaupan rakenteessa tapahtunut muutos johtui toiminnan aloittamisesta ja sitä seuraavasta huomattavasta kasvusta alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. |
| --- | --- |

(65)

Näiden seikkojen perusteella komissio päätteli, että MAC:n ja TP:n jalostustoiminnalle Malesiassa sijaitsevissa kahdessa tuotantolaitoksessa (14) ei ollut riittävää syytä tai muuta taloudellista perustetta kuin tullin käyttöön ottaminen. Kaupan rakenteessa tapahtunut muutos johtui toiminnan aloittamisesta ja sitä seuraavasta huomattavasta kasvusta alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen.

14

| (66) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen MAC väitti, että sen perustamiselle vuoden 2017 lopulla sekä tuotantotoiminnan ja kansainvälisen viennin kasvulle seuraavina vuosina oli riittävä syy ja taloudellinen peruste. |
| --- | --- |

(66)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen MAC väitti, että sen perustamiselle vuoden 2017 lopulla sekä tuotantotoiminnan ja kansainvälisen viennin kasvulle seuraavina vuosina oli riittävä syy ja taloudellinen peruste.

| (67) | MAC väitti, että perusteena yrityksen perustamiselle oli ensisijaisesti liiketoimintamahdollisuus, jolla ei ollut mitään tekemistä alkuperäisen tutkimuksen perusteella käyttöön otettujen tullien kanssa. Se otti haltuunsa tosiasiallisen tuottajan (KT Fittings) liiketoiminnan ja siirsi toiminnan painopistettä niin, että tuotannossa käytettiin Kiinasta peräisin olevia saumattomia putkia. Huomautustensa mukaan MAC otti hoitaakseen kyseisen liiketoiminnan suorittaakseen jalostustoimintaa, joka olisi riittävää, jotta Malesia voitaisiin määrittää alkuperämaaksi unionin etuuskohteluun oikeuttamattomien alkuperäsääntöjen mukaisesti. Koska KT Fittingsiin ei sovellettu polkumyyntitulleja, uudella johdolla oli väitetysti perusteltuja syitä uskoa, että MAC:n tulevaan myyntiin ei sovellettaisi putkien liitososia koskevia EU-tulleja, kun se otti haltuunsa edeltäjänsä koneet, tuotantolaitoksen ja asiakasluettelon. Siirtyminen hitsattujen putkien tuotannosta saumattomien putkien tuotantoon johtui väitetysti siitä, että ensin mainittujen markkinoita hallitsi kaksi muuta, vertikaalisesti integroitunutta malesialaista tuottajaa (Pantech ja SPI). MAC katsoi, että nämä seikat muodostivat perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisen riittävän syyn ja taloudellisen perusteen ja että MAC:n perustaminen juuri vuonna 2017 eli alkuperäisen tutkimuksen vireillepanon jälkeen oli pelkkää sattumaa. |
| --- | --- |

(67)

MAC väitti, että perusteena yrityksen perustamiselle oli ensisijaisesti liiketoimintamahdollisuus, jolla ei ollut mitään tekemistä alkuperäisen tutkimuksen perusteella käyttöön otettujen tullien kanssa. Se otti haltuunsa tosiasiallisen tuottajan (KT Fittings) liiketoiminnan ja siirsi toiminnan painopistettä niin, että tuotannossa käytettiin Kiinasta peräisin olevia saumattomia putkia. Huomautustensa mukaan MAC otti hoitaakseen kyseisen liiketoiminnan suorittaakseen jalostustoimintaa, joka olisi riittävää, jotta Malesia voitaisiin määrittää alkuperämaaksi unionin etuuskohteluun oikeuttamattomien alkuperäsääntöjen mukaisesti. Koska KT Fittingsiin ei sovellettu polkumyyntitulleja, uudella johdolla oli väitetysti perusteltuja syitä uskoa, että MAC:n tulevaan myyntiin ei sovellettaisi putkien liitososia koskevia EU-tulleja, kun se otti haltuunsa edeltäjänsä koneet, tuotantolaitoksen ja asiakasluettelon. Siirtyminen hitsattujen putkien tuotannosta saumattomien putkien tuotantoon johtui väitetysti siitä, että ensin mainittujen markkinoita hallitsi kaksi muuta, vertikaalisesti integroitunutta malesialaista tuottajaa (Pantech ja SPI). MAC katsoi, että nämä seikat muodostivat perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisen riittävän syyn ja taloudellisen perusteen ja että MAC:n perustaminen juuri vuonna 2017 eli alkuperäisen tutkimuksen vireillepanon jälkeen oli pelkkää sattumaa.

| (68) | Lisäksi MAC väitti, että päätelmissä ei herännyt epäilyjä MAC:n täydestä tuotantokapasiteetista eikä liitososien tosiallisesta tuotannosta sen tarkastetusti hankkimista raaka-aineista, joita mikä tahansa putkien liitososien tosiasiallinen tuottaja tarvitsisi. MAC:n tuotantokapasiteetti ja tosiasiallinen tuotanto raaka-aineista lähtien eivät eronneet Pantechin ja SPI:n järjestelyistä. |
| --- | --- |

(68)

Lisäksi MAC väitti, että päätelmissä ei herännyt epäilyjä MAC:n täydestä tuotantokapasiteetista eikä liitososien tosiallisesta tuotannosta sen tarkastetusti hankkimista raaka-aineista, joita mikä tahansa putkien liitososien tosiasiallinen tuottaja tarvitsisi. MAC:n tuotantokapasiteetti ja tosiasiallinen tuotanto raaka-aineista lähtien eivät eronneet Pantechin ja SPI:n järjestelyistä.

| (69) | MAC väitti myös, että MAC:n ja TP:n välillä ei ollut tosiasiallista samankaltaisuutta ja että väite, jonka mukaan MAC olisi keskittynyt unionin markkinoihin, oli virheellinen. Unionin markkinoihin ”keskittymisenä” ei voida pitää sitä, että MAC:n myynnistä 52 prosenttia (painon mukaan laskettuna, tai 54 prosenttia arvon mukaan laskettuna) suuntautui unioniin. |
| --- | --- |

(69)

MAC väitti myös, että MAC:n ja TP:n välillä ei ollut tosiasiallista samankaltaisuutta ja että väite, jonka mukaan MAC olisi keskittynyt unionin markkinoihin, oli virheellinen. Unionin markkinoihin ”keskittymisenä” ei voida pitää sitä, että MAC:n myynnistä 52 prosenttia (painon mukaan laskettuna, tai 54 prosenttia arvon mukaan laskettuna) suuntautui unioniin.

| (70) | Myös PMM B.V. korosti päätelmiä koskevissa huomautuksissaan sitä tosiseikkaa, että MAC on yrityksen KT Fittings ”jatkumo” ja näin ollen ”tosiasiallinen tuottaja, joka tuotti liitososia jo ennen tutkimusajanjaksoa”. Saman huomautuksen esitti myös toinen unionin tuoja Dacapo Stainless B.V., jäljempänä ’DS B.V.’. |
| --- | --- |

(70)

Myös PMM B.V. korosti päätelmiä koskevissa huomautuksissaan sitä tosiseikkaa, että MAC on yrityksen KT Fittings ”jatkumo” ja näin ollen ”tosiasiallinen tuottaja, joka tuotti liitososia jo ennen tutkimusajanjaksoa”. Saman huomautuksen esitti myös toinen unionin tuoja Dacapo Stainless B.V., jäljempänä ’DS B.V.’.

| (71) | Komissio muistutti aluksi, että se tarkasti paikan päällä muiden tekijöiden ohella MAC:n tosiasiallisen tuotannon, tuotantokapasiteetin ja tuotantopanosten ostot, eikä näitä tekijöitä koskevia tosiseikkoja kyseenalaistettu. Tutkimuksessa vahvistettiin edellä esitetyn perusteella, että perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkasteltuna MAC sekä SPI ja Pantech eroavat toisistaan. Kuten johdanto-osan 87, 98 ja 99 kappaleessa todetaan, MAC:n putkien liitososien tuotannossa käyttämistä osista 99,99 prosenttia oli peräisin Kiinasta, kun taas Pantechilla vastaava osuus oli alle 10 prosenttia ja SPI:llä alle 30 prosenttia. MAC:n ja TP:n välisen tosiasiallisen samankaltaisuuden osalta tutkimuksessa todettiin, että molemmat yritykset harjoittivat samanlaista toimintaa, sillä molemmat toivat suurimman osan tuotantopanoksista Kiinasta, tuottivat niihin vain vähän lisäarvoa ja veivät tuloksena syntyneet liitososat unioniin. Lisäksi MAC:tä koskevat havainnot perustuvat sen tosiasialliseen toimintaan eivätkä siihen, mitä MAC olisi hypoteettisesti voinut tehdä koneillaan ja tuotantolaitoksellaan. |
| --- | --- |

(71)

Komissio muistutti aluksi, että se tarkasti paikan päällä muiden tekijöiden ohella MAC:n tosiasiallisen tuotannon, tuotantokapasiteetin ja tuotantopanosten ostot, eikä näitä tekijöitä koskevia tosiseikkoja kyseenalaistettu. Tutkimuksessa vahvistettiin edellä esitetyn perusteella, että perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkasteltuna MAC sekä SPI ja Pantech eroavat toisistaan. Kuten johdanto-osan 87, 98 ja 99 kappaleessa todetaan, MAC:n putkien liitososien tuotannossa käyttämistä osista 99,99 prosenttia oli peräisin Kiinasta, kun taas Pantechilla vastaava osuus oli alle 10 prosenttia ja SPI:llä alle 30 prosenttia. MAC:n ja TP:n välisen tosiasiallisen samankaltaisuuden osalta tutkimuksessa todettiin, että molemmat yritykset harjoittivat samanlaista toimintaa, sillä molemmat toivat suurimman osan tuotantopanoksista Kiinasta, tuottivat niihin vain vähän lisäarvoa ja veivät tuloksena syntyneet liitososat unioniin. Lisäksi MAC:tä koskevat havainnot perustuvat sen tosiasialliseen toimintaan eivätkä siihen, mitä MAC olisi hypoteettisesti voinut tehdä koneillaan ja tuotantolaitoksellaan.

| (72) | Kuten johdanto-osan 62 kappaleessa mainitaan, perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa vahvistetaan yhteys kyseessä olevan käytännön, menettelyn tai toiminnan ja kaupan rakenteen muuttumisen välillä, koska viimeksi mainitun on johduttava ensin mainitusta. Näin ollen kaupan rakenteen muuttumiseen johtavalla käytännöllä, menettelyllä tai toiminnalla on oltava riittävä syy tai muu taloudellinen peruste kuin tullin käyttöönotto, jotta sitä ei pidetä perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna kiertämisenä. |
| --- | --- |

(72)

Kuten johdanto-osan 62 kappaleessa mainitaan, perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa vahvistetaan yhteys kyseessä olevan käytännön, menettelyn tai toiminnan ja kaupan rakenteen muuttumisen välillä, koska viimeksi mainitun on johduttava ensin mainitusta. Näin ollen kaupan rakenteen muuttumiseen johtavalla käytännöllä, menettelyllä tai toiminnalla on oltava riittävä syy tai muu taloudellinen peruste kuin tullin käyttöönotto, jotta sitä ei pidetä perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna kiertämisenä.

| (73) | Yrityksen perustamiseen voi olla perusteltuja syitä, kuten koulutetun työvoiman ja resurssien saatavuus. Merkitystä ei kuitenkaan ole ainoastaan yrityksen perustamisella vaan myös sillä, miten se toimii käytännössä. Toisin sanoen jos yrityksen toimet – sen käytäntö, menettely tai toiminta – ovat syynä kaupan rakenteen muuttumiseen, kyseisen käytännön taloudellista perustetta ja riittävää syytä on tarkasteltava 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(73)

Yrityksen perustamiseen voi olla perusteltuja syitä, kuten koulutetun työvoiman ja resurssien saatavuus. Merkitystä ei kuitenkaan ole ainoastaan yrityksen perustamisella vaan myös sillä, miten se toimii käytännössä. Toisin sanoen jos yrityksen toimet – sen käytäntö, menettely tai toiminta – ovat syynä kaupan rakenteen muuttumiseen, kyseisen käytännön taloudellista perustetta ja riittävää syytä on tarkasteltava 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (74) | Kuten johdanto-osan 87 kappaleessa selitetään, tutkimuksessa todettiin MAC:n harjoittaman toiminnan olevan perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua kokoonpanotoimintaa. Käytännössä yritys osti kiinalaisia saumattomia putkia, tuotti niihin hieman lisäarvoa muuttamalla ne putkien liitososiksi ja myi ne unionin markkinoilla. Tämän käytännön todettiin myös olleen syynä kaupan rakenteen muutokseen, kuten johdanto-osan 57–60 kappaleessa esitetään. |
| --- | --- |

(74)

Kuten johdanto-osan 87 kappaleessa selitetään, tutkimuksessa todettiin MAC:n harjoittaman toiminnan olevan perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua kokoonpanotoimintaa. Käytännössä yritys osti kiinalaisia saumattomia putkia, tuotti niihin hieman lisäarvoa muuttamalla ne putkien liitososiksi ja myi ne unionin markkinoilla. Tämän käytännön todettiin myös olleen syynä kaupan rakenteen muutokseen, kuten johdanto-osan 57–60 kappaleessa esitetään.

| (75) | Taloudellisen perusteen ja riittävän syyn osalta on huomattava, että TP:n tavoin MAC on perustettu tullien käyttöönoton jälkeen. Kuten huomautuksissakin todetaan, MAC keskittyi edeltäjästään – KT Fittings – poiketen käyttämään tuotannossaan Kiinasta peräisin olevia saumattomia putkia. Toisin kuin komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/2093 (15) kuvatussa tapauksessa, johon MAC viittasi, tutkimuksessa ei tullut esiin sellaista liiketoimintamallia, jonka perustana olisi lähes yksinomaan kiinalaisista osista valmistettujen malesialaisten putkien liitososien myynti unioniin ja joka olisi ollut olemassa jo ennen tullien käyttöönottoa. Huomautusten mukaan MAC on lisäksi perustettu oletukselle, että se saavuttaisi riittävän jalostustason etuuskohteluun oikeuttamattoman malesialaisen alkuperän myöntämiselle ja että sen aiemmat suhteet kiinalaiseen toimittajaan takaisivat sille raaka-aineiden saannin Kiinasta. MAC:n toiminnan perusteena oli näin ollen se, että se pystyi käyttämään lähes yksinomaan kiinalaisia osia, lisäämään hieman arvoa ja viemään tuotteita unioniin Malesiasta peräisin olevina maksamatta Kiinasta tulevaan tuontiin sovellettavaa polkumyyntitullia. Kuten MAC itse totesi huomautuksissaan, etuuskohteluun oikeuttamattoman malesialaisen alkuperän saavuttaminen oli syynä yrityksen perustamiseen, sitä mainostettiin ja asiakkaat vaativat sitä. |
| --- | --- |

(75)

Taloudellisen perusteen ja riittävän syyn osalta on huomattava, että TP:n tavoin MAC on perustettu tullien käyttöönoton jälkeen. Kuten huomautuksissakin todetaan, MAC keskittyi edeltäjästään – KT Fittings – poiketen käyttämään tuotannossaan Kiinasta peräisin olevia saumattomia putkia. Toisin kuin komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/2093 (15) kuvatussa tapauksessa, johon MAC viittasi, tutkimuksessa ei tullut esiin sellaista liiketoimintamallia, jonka perustana olisi lähes yksinomaan kiinalaisista osista valmistettujen malesialaisten putkien liitososien myynti unioniin ja joka olisi ollut olemassa jo ennen tullien käyttöönottoa. Huomautusten mukaan MAC on lisäksi perustettu oletukselle, että se saavuttaisi riittävän jalostustason etuuskohteluun oikeuttamattoman malesialaisen alkuperän myöntämiselle ja että sen aiemmat suhteet kiinalaiseen toimittajaan takaisivat sille raaka-aineiden saannin Kiinasta. MAC:n toiminnan perusteena oli näin ollen se, että se pystyi käyttämään lähes yksinomaan kiinalaisia osia, lisäämään hieman arvoa ja viemään tuotteita unioniin Malesiasta peräisin olevina maksamatta Kiinasta tulevaan tuontiin sovellettavaa polkumyyntitullia. Kuten MAC itse totesi huomautuksissaan, etuuskohteluun oikeuttamattoman malesialaisen alkuperän saavuttaminen oli syynä yrityksen perustamiseen, sitä mainostettiin ja asiakkaat vaativat sitä.

15

| (76) | Komissiolle ei myöskään toimitettu tietoja KT Fittingsin toiminnasta ennen MAC:n perustamista. Se, että MAC otti haltuunsa KT Fittingsin koneet, henkilöstön, liikkeenjohtokokemuksen ja asiakaskunnan, tai se, että se ei keskittynyt pelkästään unionin markkinoihin, eivät kuitenkaan muuta MAC:tä koskevia tutkimuksen päätelmiä. |
| --- | --- |

(76)

Komissiolle ei myöskään toimitettu tietoja KT Fittingsin toiminnasta ennen MAC:n perustamista. Se, että MAC otti haltuunsa KT Fittingsin koneet, henkilöstön, liikkeenjohtokokemuksen ja asiakaskunnan, tai se, että se ei keskittynyt pelkästään unionin markkinoihin, eivät kuitenkaan muuta MAC:tä koskevia tutkimuksen päätelmiä.

| (77) | Näin ollen MAC ei kyennyt osoittamaan, että sen kyseessä olevalle käytännölle olisi olemassa riittävä syy tai muu taloudellinen peruste kuin tullin käyttöön ottaminen. |
| --- | --- |

(77)

Näin ollen MAC ei kyennyt osoittamaan, että sen kyseessä olevalle käytännölle olisi olemassa riittävä syy tai muu taloudellinen peruste kuin tullin käyttöön ottaminen.

| (78) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen MAC väitti, että sen harjoittama kiinalaisten putkien jalostus muuttaa kaikkien raaka-aineiden tullinimikkeitä ja näin ollen Malesiasta tulee MAC:n putkien liitososien alkuperä EU:n asianmukaisten ”erityisen” alkuperän sääntöjen mukaisesti. MAC:n mukaan EU:n alkuperäsäännöt on otettava huomioon toimenpiteiden kiertämistä koskevissa tutkimuksissa. |
| --- | --- |

(78)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen MAC väitti, että sen harjoittama kiinalaisten putkien jalostus muuttaa kaikkien raaka-aineiden tullinimikkeitä ja näin ollen Malesiasta tulee MAC:n putkien liitososien alkuperä EU:n asianmukaisten ”erityisen” alkuperän sääntöjen mukaisesti. MAC:n mukaan EU:n alkuperäsäännöt on otettava huomioon toimenpiteiden kiertämistä koskevissa tutkimuksissa.

| (79) | Toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen oikeusperusta on perusasetuksen 13 artikla eikä alkuperää koskeva tullilainsäädäntö. Euroopan unionin tuomioistuin on katsonut, että polkumyynnin vastaista tullia laajentavan asetuksen ainoa tarkoitus on varmistaa kyseisen tullin vaikuttavuus ja estää sen kiertäminen (16). Oikeuskäytännössä on selvennetty, että sellaisen ilmaisun käyttäminen perusasetuksen 13 artiklassa, joka viittaa pikemminkin tietystä maasta tulemisen käsitteeseen kuin alkuperän käsitteeseen, merkitsee sitä, että ”unionin lainsäätäjä on tietoisesti päättänyt ottaa etäisyyttä tullioikeudellisiin alkuperäsääntöihin ja että [...] tietystä maasta tulemisen käsitteellä on täten itsenäinen ja tullioikeudellisesta käsitteestä ’alkuperä’ erillinen merkitys” (17). Näin ollen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(79)

Toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen oikeusperusta on perusasetuksen 13 artikla eikä alkuperää koskeva tullilainsäädäntö. Euroopan unionin tuomioistuin on katsonut, että polkumyynnin vastaista tullia laajentavan asetuksen ainoa tarkoitus on varmistaa kyseisen tullin vaikuttavuus ja estää sen kiertäminen (16). Oikeuskäytännössä on selvennetty, että sellaisen ilmaisun käyttäminen perusasetuksen 13 artiklassa, joka viittaa pikemminkin tietystä maasta tulemisen käsitteeseen kuin alkuperän käsitteeseen, merkitsee sitä, että ”unionin lainsäätäjä on tietoisesti päättänyt ottaa etäisyyttä tullioikeudellisiin alkuperäsääntöihin ja että [...] tietystä maasta tulemisen käsitteellä on täten itsenäinen ja tullioikeudellisesta käsitteestä ’alkuperä’ erillinen merkitys” (17). Näin ollen väite hylättiin.

16

17

| (80) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen PMM B.V. kommentoi tiettyjä tutkimuksen havaintoja, jotka koskevat TP:tä. Yritys huomautti, että TP aloitti toimintansa lähes kuusi vuotta alkuperäisen tutkimuksen vireillepanon jälkeen, mitä ei väitetysti voida katsoa perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdassa määritellyksi toimenpiteiden kiertämiseksi. Lisäksi PMM B.V. totesi, että vuonna 2022 TP myi vain 50 prosenttia liitososistaan unioniniin, joten se ei enää keskittynyt yksinomaan unionin markkinoihin, kuten komissio totesi raportointijaksosta. |
| --- | --- |

(80)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen PMM B.V. kommentoi tiettyjä tutkimuksen havaintoja, jotka koskevat TP:tä. Yritys huomautti, että TP aloitti toimintansa lähes kuusi vuotta alkuperäisen tutkimuksen vireillepanon jälkeen, mitä ei väitetysti voida katsoa perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdassa määritellyksi toimenpiteiden kiertämiseksi. Lisäksi PMM B.V. totesi, että vuonna 2022 TP myi vain 50 prosenttia liitososistaan unioniniin, joten se ei enää keskittynyt yksinomaan unionin markkinoihin, kuten komissio totesi raportointijaksosta.

| (81) | Ensinnäkin on korostettava, että PMM B.V:llä tai sen laillisella edustajalla ei ollut valtuuksia edustaa TP:tä tässä menettelyssä ja että tutkimuksen päätelmien ilmoittamisen jälkeen TP ei toimittanut mitään huomautuksia, joissa se olisi kiistänyt tutkimuksen päätelmät. Toiseksi PMM B. V. viittasi huomautuksissaan luottamukselliseen kirjeenvaihtoon sellaisen ”TP:n johtajan/pääjohtajan” kanssa, jota komissio ei nähnyt TP:n tilinpäätöksessä lueteltujen hallitusten jäsenten joukossa. Kolmanneksi raportointijakson jälkeisiä yrityskohtaisia tietoja ei voitu ottaa huomioon, koska niitä ei voitu tarkastaa. Lisäksi TP aloitti toimintansa vuoden 2020 jälkipuoliskolla (ks. 89 kappale), joten perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan vaatimus täyttyi selvästi, koska toiminta sekä alkoi että lisääntyi huomattavasti alkuperäisen tutkimuksen vuonna 2015 tapahtuneen vireillepanon jälkeen. |
| --- | --- |

(81)

Ensinnäkin on korostettava, että PMM B.V:llä tai sen laillisella edustajalla ei ollut valtuuksia edustaa TP:tä tässä menettelyssä ja että tutkimuksen päätelmien ilmoittamisen jälkeen TP ei toimittanut mitään huomautuksia, joissa se olisi kiistänyt tutkimuksen päätelmät. Toiseksi PMM B. V. viittasi huomautuksissaan luottamukselliseen kirjeenvaihtoon sellaisen ”TP:n johtajan/pääjohtajan” kanssa, jota komissio ei nähnyt TP:n tilinpäätöksessä lueteltujen hallitusten jäsenten joukossa. Kolmanneksi raportointijakson jälkeisiä yrityskohtaisia tietoja ei voitu ottaa huomioon, koska niitä ei voitu tarkastaa. Lisäksi TP aloitti toimintansa vuoden 2020 jälkipuoliskolla (ks. 89 kappale), joten perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan vaatimus täyttyi selvästi, koska toiminta sekä alkoi että lisääntyi huomattavasti alkuperäisen tutkimuksen vuonna 2015 tapahtuneen vireillepanon jälkeen.

| (82) | PMM B.V. väitti myös. että TP ja MAC eivät kumpikaan harjoittaneet kokoonpanoa vaan valmistusta, joten perusasetuksen 13 artiklan 2 kohtaa ei voitu soveltaa niihin, koska se ei kata raaka-aineiden muokkausta ja työstämistä toiseksi tuotteeksi, tässä tapauksessa putkien liitososiksi. Väitteensä tueksi PMM B.V. viittasi myös perusasetuksen johdanto-osan 20 kappaleeseen. Sen mielestä kyseisessä johdanto-osan kappaleen maininta ”pelkästä tavaroiden kokoamisesta” tarkoittaa, että käsitettä on tulkittava suppeasti. |
| --- | --- |

(82)

PMM B.V. väitti myös. että TP ja MAC eivät kumpikaan harjoittaneet kokoonpanoa vaan valmistusta, joten perusasetuksen 13 artiklan 2 kohtaa ei voitu soveltaa niihin, koska se ei kata raaka-aineiden muokkausta ja työstämistä toiseksi tuotteeksi, tässä tapauksessa putkien liitososiksi. Väitteensä tueksi PMM B.V. viittasi myös perusasetuksen johdanto-osan 20 kappaleeseen. Sen mielestä kyseisessä johdanto-osan kappaleen maininta ”pelkästä tavaroiden kokoamisesta” tarkoittaa, että käsitettä on tulkittava suppeasti.

| (83) | Komissio totesi, että perusasetuksessa ei määritellä käsitteitä ”kokoonpanotoiminta” tai ”valmistustoiminta”. Perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan muotoilu puoltaa kuitenkin laajaa tulkintaa, koska 13 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti käsitteen ”kokoonpanotoiminta” on nimenomaisesti tarkoitettu kattavan myös ”valmistustoiminnan”. Tästä seuraa, että perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla kokoonpanotoiminnalla ei tarkoiteta ainoastaan toimintaa, joka koostuu kokoonpannun tavaran osien kokoonpanosta, vaan siihen saattaa kuulua myös jatkokäsittely eli tuotteen valmiiksi saattaminen. Tulkitessaan perusasetuksen 13 artiklan 2 kohtaa tuomioistuin onkin katsonut, että ”vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan unionin oikeuden säännöksen tai määräyksen tulkitsemisessa on otettava huomioon paitsi sen sanamuoto myös asiayhteys ja sillä lainsäädännöllä tavoitellut päämäärät, jonka osa säännös tai määräys on” (18). |
| --- | --- |

(83)

Komissio totesi, että perusasetuksessa ei määritellä käsitteitä ”kokoonpanotoiminta” tai ”valmistustoiminta”. Perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan muotoilu puoltaa kuitenkin laajaa tulkintaa, koska 13 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti käsitteen ”kokoonpanotoiminta” on nimenomaisesti tarkoitettu kattavan myös ”valmistustoiminnan”. Tästä seuraa, että perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla kokoonpanotoiminnalla ei tarkoiteta ainoastaan toimintaa, joka koostuu kokoonpannun tavaran osien kokoonpanosta, vaan siihen saattaa kuulua myös jatkokäsittely eli tuotteen valmiiksi saattaminen. Tulkitessaan perusasetuksen 13 artiklan 2 kohtaa tuomioistuin onkin katsonut, että ”vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan unionin oikeuden säännöksen tai määräyksen tulkitsemisessa on otettava huomioon paitsi sen sanamuoto myös asiayhteys ja sillä lainsäädännöllä tavoitellut päämäärät, jonka osa säännös tai määräys on” (18).

18

| (84) | Lisäksi perusasetuksen johdanto-osan 20 kappaleessa todetaan, että ”unionin lainsäädännössä olisi oltava säännökset sellaisten käytäntöjen, erityisesti unionissa tai kolmannessa maassa tapahtuvan pelkän tavaroiden kokoamisen, vastustamiseksi, joiden pääasiallisena tavoitteena on polkumyyntitoimenpiteiden kiertäminen”. Sanamuoto viittaa pikemminkin 13 artiklan 2 kohdan laajaan tulkintaan siten, että se kattaa kaikki käytännöt, joiden tavoitteena on tullien kiertäminen, eli sekä ”pelkän” tavaroiden kokoamisen että muut käytännöt. |
| --- | --- |

(84)

Lisäksi perusasetuksen johdanto-osan 20 kappaleessa todetaan, että ”unionin lainsäädännössä olisi oltava säännökset sellaisten käytäntöjen, erityisesti unionissa tai kolmannessa maassa tapahtuvan pelkän tavaroiden kokoamisen, vastustamiseksi, joiden pääasiallisena tavoitteena on polkumyyntitoimenpiteiden kiertäminen”. Sanamuoto viittaa pikemminkin 13 artiklan 2 kohdan laajaan tulkintaan siten, että se kattaa kaikki käytännöt, joiden tavoitteena on tullien kiertäminen, eli sekä ”pelkän” tavaroiden kokoamisen että muut käytännöt.

| (85) | Tutkimus osoitti, että MAC:n ja TP:n harjoittamat toiminnot täyttävät kaikki perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan edellytykset sille, että kokoonpanotoiminnassa on kyse toimenpiteiden kiertämisestä. PMM B.V. ei esittänyt vastakkaista näyttöä. Näin ollen komissio hylkäsi väitteen. |
| --- | --- |

(85)

Tutkimus osoitti, että MAC:n ja TP:n harjoittamat toiminnot täyttävät kaikki perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan edellytykset sille, että kokoonpanotoiminnassa on kyse toimenpiteiden kiertämisestä. PMM B.V. ei esittänyt vastakkaista näyttöä. Näin ollen komissio hylkäsi väitteen.

2.5   Osien arvo ja arvonlisäys

Osien arvo ja arvonlisäys

| (86) | Perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaan kokoonpano- tai valmistustoiminnan osalta yksi ehto toimenpiteiden kiertämisen määrittelylle on se, muodostavatko toimenpiteiden kohteena olevista maista peräisin olevat osat vähintään 60 prosenttia kokoonpantavan tuotteen osien kokonaisarvosta ja onko kokoonpanossa tai valmistuksessa käytettävien osien arvonlisäys alle 25 prosenttia valmistuskustannuksista. |
| --- | --- |

(86)

Perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaan kokoonpano- tai valmistustoiminnan osalta yksi ehto toimenpiteiden kiertämisen määrittelylle on se, muodostavatko toimenpiteiden kohteena olevista maista peräisin olevat osat vähintään 60 prosenttia kokoonpantavan tuotteen osien kokonaisarvosta ja onko kokoonpanossa tai valmistuksessa käytettävien osien arvonlisäys alle 25 prosenttia valmistuskustannuksista.

MAC ja TP

MAC ja TP

| (87) | Raportointijaksolla 99,99 prosenttia kaikista MAC:n käyttämistä osista tuli Kiinasta. Raaka-aineiden arvonlisäys oli alle 15 prosenttia tuotantokustannuksista. |
| --- | --- |

(87)

Raportointijaksolla 99,99 prosenttia kaikista MAC:n käyttämistä osista tuli Kiinasta. Raaka-aineiden arvonlisäys oli alle 15 prosenttia tuotantokustannuksista.

| (88) | Kaikki TP:n liitososien tuotannossa raportointijaksolla käyttämät osat tuotiin Kiinasta. |
| --- | --- |

(88)

Kaikki TP:n liitososien tuotannossa raportointijaksolla käyttämät osat tuotiin Kiinasta.

| (89) | TP aloitti toimintansa vuoden 2020 jälkipuoliskolla. Sen ilmoittama kapasiteetin käyttöaste oli alle 5 prosenttia vuonna 2020 ja alle 25 prosenttia raportointijaksolla. Yritys kuitenkin jakoi koneista tehtävät poistot sekä vuokrakustannukset (maa-alueet ja rakennukset) virheellisesti täysimääräisinä erittäin alhaiseen tuotantomäärään käytettyjen osien arvonlisäykseksi. |
| --- | --- |

(89)

TP aloitti toimintansa vuoden 2020 jälkipuoliskolla. Sen ilmoittama kapasiteetin käyttöaste oli alle 5 prosenttia vuonna 2020 ja alle 25 prosenttia raportointijaksolla. Yritys kuitenkin jakoi koneista tehtävät poistot sekä vuokrakustannukset (maa-alueet ja rakennukset) virheellisesti täysimääräisinä erittäin alhaiseen tuotantomäärään käytettyjen osien arvonlisäykseksi.

| (90) | Näin ollen komissio oikaisi kahta edellä mainittua kustannustekijää niin, että ne kuvastavat kohtuullisesti arvonlisäystä ja ottavat huomioon yrityksen alhaisen kapasiteetin käyttöasteen raportointijaksolla. |
| --- | --- |

(90)

Näin ollen komissio oikaisi kahta edellä mainittua kustannustekijää niin, että ne kuvastavat kohtuullisesti arvonlisäystä ja ottavat huomioon yrityksen alhaisen kapasiteetin käyttöasteen raportointijaksolla.

| (91) | Lisäksi komissio alensi tuotantokustannuksia (ja vastaavasti arvonlisäystä) putkien liitososien tuotannossa syntyneen romun myynnistä saadulla tarkastetuilla tuloilla. |
| --- | --- |

(91)

Lisäksi komissio alensi tuotantokustannuksia (ja vastaavasti arvonlisäystä) putkien liitososien tuotannossa syntyneen romun myynnistä saadulla tarkastetuilla tuloilla.

| (92) | Lisäksi tehtiin keskeneräisten töiden varastojen muutosta koskeva oikaisu. Tämän oikaisun avulla voitiin eritellä raportointijaksolla tuotettujen valmiiden tuotteiden määrään liittyvät tuotantokustannukset ja jättää huomiotta sellaisten tuotteiden raaka-aineisiin ja tuotantoon liittyvät kustannukset, joita ei ollut vielä tehty valmiiksi raportointijaksolla. Yritys ei itse pitänyt kirjaa keskeneräisistä töistä. Komissio pystyi kuitenkin arvioimaan keskeneräisten töiden varastojen muutoksen tarkastettujen raaka-aineiden ja valmiiden tuotteiden varastojen muutosten perusteella. Nämä varastoraportit saatiin tarkastuskäyntien aikana. |
| --- | --- |

(92)

Lisäksi tehtiin keskeneräisten töiden varastojen muutosta koskeva oikaisu. Tämän oikaisun avulla voitiin eritellä raportointijaksolla tuotettujen valmiiden tuotteiden määrään liittyvät tuotantokustannukset ja jättää huomiotta sellaisten tuotteiden raaka-aineisiin ja tuotantoon liittyvät kustannukset, joita ei ollut vielä tehty valmiiksi raportointijaksolla. Yritys ei itse pitänyt kirjaa keskeneräisistä töistä. Komissio pystyi kuitenkin arvioimaan keskeneräisten töiden varastojen muutoksen tarkastettujen raaka-aineiden ja valmiiden tuotteiden varastojen muutosten perusteella. Nämä varastoraportit saatiin tarkastuskäyntien aikana.

| (93) | TP:n osalta arvonlisäykseksi määritettiin 18 prosenttia tuotantokustannuksista johdanto-osan 89–92 kappaleessa kuvattujen oikaisujen jälkeen. |
| --- | --- |

(93)

TP:n osalta arvonlisäykseksi määritettiin 18 prosenttia tuotantokustannuksista johdanto-osan 89–92 kappaleessa kuvattujen oikaisujen jälkeen.

| (94) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen PMM B.V. (tälläkin kertaa TP:n ”tuntemattoman” johtajan/pääjohtajan puolesta, kuten edellä johdanto-osan 81 kappaleessa kerrotaan) pyysi esittämään edellä mainitun arvonlisäyksen laskelmaa koskevat yksityiskohtaiset tiedot. |
| --- | --- |

(94)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen PMM B.V. (tälläkin kertaa TP:n ”tuntemattoman” johtajan/pääjohtajan puolesta, kuten edellä johdanto-osan 81 kappaleessa kerrotaan) pyysi esittämään edellä mainitun arvonlisäyksen laskelmaa koskevat yksityiskohtaiset tiedot.

| (95) | Kyseinen laskelma oli kuitenkin jo annettu tiedoksi TP:lle osana sille toimitettuja päätelmiä, jotka sisälsivät arkaluonteisia/luottamuksellisia tietoja. TP ei toimittanut asiaa koskevia huomautuksia. |
| --- | --- |

(95)

Kyseinen laskelma oli kuitenkin jo annettu tiedoksi TP:lle osana sille toimitettuja päätelmiä, jotka sisälsivät arkaluonteisia/luottamuksellisia tietoja. TP ei toimittanut asiaa koskevia huomautuksia.

| (96) | Näin ollen komissio päätteli MAC:n ja TP:n osalta, että Kiinasta ostetut osat muodostivat vähintään 60 prosenttia kokoonpantavan tuotteen osien kokonaisarvosta ja että kokoonpanossa tai valmistuksessa käytettyjen osien arvonlisäys oli alle 25 prosenttia valmistuskustannuksista, mitä perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan b alakohdassa edellytetään, jotta toiminnassa olisi kyse toimenpiteiden kiertämisestä. |
| --- | --- |

(96)

Näin ollen komissio päätteli MAC:n ja TP:n osalta, että Kiinasta ostetut osat muodostivat vähintään 60 prosenttia kokoonpantavan tuotteen osien kokonaisarvosta ja että kokoonpanossa tai valmistuksessa käytettyjen osien arvonlisäys oli alle 25 prosenttia valmistuskustannuksista, mitä perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan b alakohdassa edellytetään, jotta toiminnassa olisi kyse toimenpiteiden kiertämisestä.

Pantech ja SPI

Pantech ja SPI

| (97) | Molemmat yritykset tuottivat saumattomia liitososia (tavallisia (19) sekä uralaippoja) ja hitsattuja liitososia. Tuotannossa käytetään kolmenlaisia raaka-aineita/osia: tavallisten liitososien tuotantoon tarkoitetut hitsatut putket, uralaippojen tuotantoon tarkoitetut levyt ja tavallisten hitsattujen liitososien tuotantoon tarkoitetut hitsatut putket. |
| --- | --- |

(97)

Molemmat yritykset tuottivat saumattomia liitososia (tavallisia (19) sekä uralaippoja) ja hitsattuja liitososia. Tuotannossa käytetään kolmenlaisia raaka-aineita/osia: tavallisten liitososien tuotantoon tarkoitetut hitsatut putket, uralaippojen tuotantoon tarkoitetut levyt ja tavallisten hitsattujen liitososien tuotantoon tarkoitetut hitsatut putket.

19

| (98) | Pantechin hitsattujen liitososien tuotanto on vertikaalisesti integroitunutta, eli yritys tuotti itse omat hitsatut putkensa. Myös yrityksen uralaippojen tuotantoon käytetyt levyt olivat omaa tuotantoa (hitsattuja putkia leikkaamalla) tai pääasiassa paikallisilta malesialaisilta tuottajilta hankittuja (20). Kaikki saumattomat putket yritys toi Kiinasta. Saumattomien liitososien osuus yrityksen toiminnasta oli kuitenkin vähäinen. Kiinasta tuotujen osien osuus kaikista putkien liitososien tuotannossa raportointijaksolla käytetyistä osista oli alle 10 prosenttia. |
| --- | --- |

(98)

Pantechin hitsattujen liitososien tuotanto on vertikaalisesti integroitunutta, eli yritys tuotti itse omat hitsatut putkensa. Myös yrityksen uralaippojen tuotantoon käytetyt levyt olivat omaa tuotantoa (hitsattuja putkia leikkaamalla) tai pääasiassa paikallisilta malesialaisilta tuottajilta hankittuja (20). Kaikki saumattomat putket yritys toi Kiinasta. Saumattomien liitososien osuus yrityksen toiminnasta oli kuitenkin vähäinen. Kiinasta tuotujen osien osuus kaikista putkien liitososien tuotannossa raportointijaksolla käytetyistä osista oli alle 10 prosenttia.

20

| (99) | Pantechin tavoin myös SPI käytti tuotannossaan omia hitsattuja putkiaan (jotka ostettiin etuyhteydessä olevalta malesialaiselta tuottajalta). Myös levyt hankittiin kotimarkkinoilta, mutta kaikki saumattomat putket tuotiin Kiinasta. Yrityksen tuotannon rakenne huomioon ottaen Kiinasta tuotujen osien osuus kaikista putkien liitososien tuotannossa raportointijaksolla käytetyistä osista oli alle 30 prosenttia. |
| --- | --- |

(99)

Pantechin tavoin myös SPI käytti tuotannossaan omia hitsattuja putkiaan (jotka ostettiin etuyhteydessä olevalta malesialaiselta tuottajalta). Myös levyt hankittiin kotimarkkinoilta, mutta kaikki saumattomat putket tuotiin Kiinasta. Yrityksen tuotannon rakenne huomioon ottaen Kiinasta tuotujen osien osuus kaikista putkien liitososien tuotannossa raportointijaksolla käytetyistä osista oli alle 30 prosenttia.

| (100) | Näin ollen toimenpiteiden kohteena olevasta maasta tulevat osat muodostavat huomattavasti alle 60 prosenttia Pantechin ja SPI:n käyttämien osien kokonaisarvosta. |
| --- | --- |

(100)

Näin ollen toimenpiteiden kohteena olevasta maasta tulevat osat muodostavat huomattavasti alle 60 prosenttia Pantechin ja SPI:n käyttämien osien kokonaisarvosta.

| (101) | Lisäksi molemmat yritykset harjoittivat kyseistä toimintaa jo ennen toimenpiteiden käyttöönottoa, eikä toiminta myöskään keskittynyt erityisesti unionin markkinoihin. Näin ollen Pantechin ja SPI:n harjoittamassa toiminnassa ei ollut kyse perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan mukaisesta toimenpiteiden kiertämisestä. |
| --- | --- |

(101)

Lisäksi molemmat yritykset harjoittivat kyseistä toimintaa jo ennen toimenpiteiden käyttöönottoa, eikä toiminta myöskään keskittynyt erityisesti unionin markkinoihin. Näin ollen Pantechin ja SPI:n harjoittamassa toiminnassa ei ollut kyse perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan mukaisesta toimenpiteiden kiertämisestä.

2.6   Polkumyyntitullin korjaavan vaikutuksen heikentyminen

Polkumyyntitullin korjaavan vaikutuksen heikentyminen

| (102) | Komissio tutki perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti, heikensikö tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonti sekä määrän että hintojen osalta tällä hetkellä voimassa olevien toimenpiteiden korjaavia vaikutuksia. |
| --- | --- |

(102)

Komissio tutki perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti, heikensikö tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonti sekä määrän että hintojen osalta tällä hetkellä voimassa olevien toimenpiteiden korjaavia vaikutuksia.

| (103) | MAC:n ja TP:n unioniin suuntauntuvan putkien liitososien viennin absoluuttiset määrät kasvoivat merkittävästi tutkimusajanjaksolla, ja niiden osuus unionin kulutuksesta oli noin kuusi prosenttia raportointijaksolla. Unionin kulutuksen arvioitiin olevan yli 12 000 tonnia, joka laskettiin lisäämällä kaikista alkuperäimaista tuleva tuonti (yhteensä yli 4 000 tonnia) pyynnön esittäjän tätä tutkimusta varten ilmoittamaan unionin myyntiin (yhteensä yli 8 000 tonnia). |
| --- | --- |

(103)

MAC:n ja TP:n unioniin suuntauntuvan putkien liitososien viennin absoluuttiset määrät kasvoivat merkittävästi tutkimusajanjaksolla, ja niiden osuus unionin kulutuksesta oli noin kuusi prosenttia raportointijaksolla. Unionin kulutuksen arvioitiin olevan yli 12 000 tonnia, joka laskettiin lisäämällä kaikista alkuperäimaista tuleva tuonti (yhteensä yli 4 000 tonnia) pyynnön esittäjän tätä tutkimusta varten ilmoittamaan unionin myyntiin (yhteensä yli 8 000 tonnia).

| (104) | Hintojen osalta komissio vertasi inflaatioon mukautettua alkuperäisessä tutkimuksessa määritettyä vahinkoa aiheuttamatonta keskimääräistä hintaa painotettuihin keskimääräisiin CIF-vientihintoihin, jotka oli määritelty MAC:n ja TP:n toimittamien tietojen perusteella ja joita oli oikaistu asianmukaisesti tulliselvityksen jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. Hintavertailu osoitti, että raportointijaksolla molemmat yritykset alittivat unionin hinnat selvästi (yli 50 prosentilla). Lisäksi MAC:n ja TP:n nykyiset tuontihinnat alittavat myös unionin vuoden 2021 hinnat, jotka pyynnön esittäjä ilmoitti pyynnössään, sekä unionin tuotannonalan tuotantokustannukset samana vuonna (21). |
| --- | --- |

(104)

Hintojen osalta komissio vertasi inflaatioon mukautettua alkuperäisessä tutkimuksessa määritettyä vahinkoa aiheuttamatonta keskimääräistä hintaa painotettuihin keskimääräisiin CIF-vientihintoihin, jotka oli määritelty MAC:n ja TP:n toimittamien tietojen perusteella ja joita oli oikaistu asianmukaisesti tulliselvityksen jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. Hintavertailu osoitti, että raportointijaksolla molemmat yritykset alittivat unionin hinnat selvästi (yli 50 prosentilla). Lisäksi MAC:n ja TP:n nykyiset tuontihinnat alittavat myös unionin vuoden 2021 hinnat, jotka pyynnön esittäjä ilmoitti pyynnössään, sekä unionin tuotannonalan tuotantokustannukset samana vuonna (21).

21

| (105) | Näin ollen komissio päätteli, että MAC:n ja TP:n harjoittama tuonti Malesiasta heikensi voimassa olevia toimenpiteitä määrien ja hintojen osalta. |
| --- | --- |

(105)

Näin ollen komissio päätteli, että MAC:n ja TP:n harjoittama tuonti Malesiasta heikensi voimassa olevia toimenpiteitä määrien ja hintojen osalta.

| (106) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen PMM B.V. huomautti, että MAC:n ja TP:n unioniin viemät määrät eivät voineet heikentää toimenpiteiden korjaavaa vaikutusta, koska vientimäärien osuus unionin kulutuksesta raportointijaksolla oli vain 6 prosenttia. |
| --- | --- |

(106)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen PMM B.V. huomautti, että MAC:n ja TP:n unioniin viemät määrät eivät voineet heikentää toimenpiteiden korjaavaa vaikutusta, koska vientimäärien osuus unionin kulutuksesta raportointijaksolla oli vain 6 prosenttia.

| (107) | PMM B.V. ja DS B.V. myös kiistivät MAC:n ja TP:n vientihintoja koskevat komission päätelmät hinnan alittavuudesta ja viitehinnan alittavuudesta. Niiden väite perustui malesialaisten viejien ja unionin tuottajien ostolaskujen vertailuun. Lisäksi ne väittivät, ettei kyseisiä hintoja voitu verrata keskenään, koska Malesiassa ja unionissa tuotetut liitososat eivät olleet saman standardin mukaisia eivätkä keskenään vaihdettavissa. |
| --- | --- |

(107)

PMM B.V. ja DS B.V. myös kiistivät MAC:n ja TP:n vientihintoja koskevat komission päätelmät hinnan alittavuudesta ja viitehinnan alittavuudesta. Niiden väite perustui malesialaisten viejien ja unionin tuottajien ostolaskujen vertailuun. Lisäksi ne väittivät, ettei kyseisiä hintoja voitu verrata keskenään, koska Malesiassa ja unionissa tuotetut liitososat eivät olleet saman standardin mukaisia eivätkä keskenään vaihdettavissa.

| (108) | Määrien osalta PMM B.V. ei esittänyt perusteluja sille, miksi kuuden prosentin ei voitu katsoa heikentävän toimenpiteiden korjaavaa vaikutusta; se mainitsi vain, että sen mielestä kuuden prosentin määrä niin vähäinen, ettei se voi heikentää toimenpiteitä. Komissio katsoi kuitenkin, että kuuden prosentin markkinaosuus ei ollut määrältään vähäinen. Päinvastoin – kyseisen toimenpiteitä kiertäväksi todetun tuonnin määrä oli lähes yhtä suuri kuin Taiwanin koko markkinaosuus alkuperäisessä tutkimuksessa. Määrä oli riittävä sen päättelemiseksi, että tällaiset määrät aiheuttivat vahinkoa unionin tuotannonalalle, ja johti Taiwania koskevien toimenpiteiden käyttöönottoon. |
| --- | --- |

(108)

Määrien osalta PMM B.V. ei esittänyt perusteluja sille, miksi kuuden prosentin ei voitu katsoa heikentävän toimenpiteiden korjaavaa vaikutusta; se mainitsi vain, että sen mielestä kuuden prosentin määrä niin vähäinen, ettei se voi heikentää toimenpiteitä. Komissio katsoi kuitenkin, että kuuden prosentin markkinaosuus ei ollut määrältään vähäinen. Päinvastoin – kyseisen toimenpiteitä kiertäväksi todetun tuonnin määrä oli lähes yhtä suuri kuin Taiwanin koko markkinaosuus alkuperäisessä tutkimuksessa. Määrä oli riittävä sen päättelemiseksi, että tällaiset määrät aiheuttivat vahinkoa unionin tuotannonalalle, ja johti Taiwania koskevien toimenpiteiden käyttöönottoon.

| (109) | Komissio myös teki hinnan alittavuutta ja viitehinnan alittavuutta koskevat laskelmansa kaikkien kyselylomakkeita / vapautuksen pyytämistä koskevia lomakkeita toimittaneiden yritysten toimitiloissa tarkastettujen kattavien tietojen perusteella. Unionin tuojilla ei ollut mahdollisuutta tutustua näihin lukuihin. Laskelmat ilmoitettiin malesialaisille viejille kokonaisuudessaan. Niistä yksikään ei toimittanut asiaa koskevia huomautuksia. Lisäksi yksikään komission laskelmia kiistänyt unionin tuoja ei toimittanut kyselyvastauksia tutkimuksen aikana. Komissio ei siten voinut tarkastaa lukuja, jotka ne toimittivat päätelmien ilmoittamisen jälkeen. |
| --- | --- |

(109)

Komissio myös teki hinnan alittavuutta ja viitehinnan alittavuutta koskevat laskelmansa kaikkien kyselylomakkeita / vapautuksen pyytämistä koskevia lomakkeita toimittaneiden yritysten toimitiloissa tarkastettujen kattavien tietojen perusteella. Unionin tuojilla ei ollut mahdollisuutta tutustua näihin lukuihin. Laskelmat ilmoitettiin malesialaisille viejille kokonaisuudessaan. Niistä yksikään ei toimittanut asiaa koskevia huomautuksia. Lisäksi yksikään komission laskelmia kiistänyt unionin tuoja ei toimittanut kyselyvastauksia tutkimuksen aikana. Komissio ei siten voinut tarkastaa lukuja, jotka ne toimittivat päätelmien ilmoittamisen jälkeen.

| (110) | Perusasetuksen 13 artiklassa ei myöskään ole oikeusperustaa tuotteen määritelmän eikä eri tuotelajien keskinäisen vaihdettavuuden tarkastelulle. Toimenpiteiden kiertämisen määrittämiseksi komission on sen sijaan todettava perusasetuksen 13 artiklan mukaisesti, että ”tullin korjaavat vaikutukset vaarantuvat [...] hintojen ja/tai määrien osalta”. Perusasetuksen 13 artiklassa tarkoitettu tulli on alkuperäinen polkumyyntitulli. Tällainen tulli on määritelty alkuperäisessä tutkimuksessa käytetyn tuotteen määritelmän perusteella (22). Näin ollen tullin vaikutusten vaarantumista koskevassa arvioinnissa on käytettävä samaa tuotteen määritelmää. |
| --- | --- |

(110)

Perusasetuksen 13 artiklassa ei myöskään ole oikeusperustaa tuotteen määritelmän eikä eri tuotelajien keskinäisen vaihdettavuuden tarkastelulle. Toimenpiteiden kiertämisen määrittämiseksi komission on sen sijaan todettava perusasetuksen 13 artiklan mukaisesti, että ”tullin korjaavat vaikutukset vaarantuvat [...] hintojen ja/tai määrien osalta”. Perusasetuksen 13 artiklassa tarkoitettu tulli on alkuperäinen polkumyyntitulli. Tällainen tulli on määritelty alkuperäisessä tutkimuksessa käytetyn tuotteen määritelmän perusteella (22). Näin ollen tullin vaikutusten vaarantumista koskevassa arvioinnissa on käytettävä samaa tuotteen määritelmää.

22

2.7   Polkumyyntiä koskeva näyttö

Polkumyyntiä koskeva näyttö

| (111) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti myös, oliko polkumyynnistä näyttöä samankaltaiselle tuotteelle aikaisemmin määritettyyn normaaliarvoon verrattuna. |
| --- | --- |

(111)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti myös, oliko polkumyynnistä näyttöä samankaltaiselle tuotteelle aikaisemmin määritettyyn normaaliarvoon verrattuna.

| (112) | Komissio vertasi keskenään MAC:n ja TP:n tarkastettuihin tietoihin perustuvia putkien liitososien vientihintoja ja raportointijaksolla inflaatioon mukautettuja alkuperäisessä polkumyyntitutkimuksessa määritettyjä Kiinan normaaliarvoja. |
| --- | --- |

(112)

Komissio vertasi keskenään MAC:n ja TP:n tarkastettuihin tietoihin perustuvia putkien liitososien vientihintoja ja raportointijaksolla inflaatioon mukautettuja alkuperäisessä polkumyyntitutkimuksessa määritettyjä Kiinan normaaliarvoja.

| (113) | Normaaliarvojen ja vientihintojen vertailu osoitti, että MAC:n ja TP:n harjoittama putkien liitososien vienti tapahtui polkumyyntihinnoin raportointijaksolla. |
| --- | --- |

(113)

Normaaliarvojen ja vientihintojen vertailu osoitti, että MAC:n ja TP:n harjoittama putkien liitososien vienti tapahtui polkumyyntihinnoin raportointijaksolla.

| (114) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen PMM B.V. toisti väitteensä siitä, että Malesiassa ja unionissa tuotetut liitososat eivät olleet keskenään vaihdettavissa polkumyyntilaskelmien osalta. |
| --- | --- |

(114)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen PMM B.V. toisti väitteensä siitä, että Malesiassa ja unionissa tuotetut liitososat eivät olleet keskenään vaihdettavissa polkumyyntilaskelmien osalta.

| (115) | Tämä väite hylättiin johdanto-osan 110 kappaleessa selitetystä syystä. Perusasetuksen 13 artiklan mukaisesti komission on toimenpiteiden kiertämisen vahvistamiseksi määritettävä, onko polkumyynnistä näyttöä samankaltaiselle tuotteelle aikaisemmin määritettyyn normaaliarvoon verrattuna. Alkuperäisessä tutkimuksessa määritetty normaaliarvo perustui alkuperäiseen tuotteen määritelmään, johon kuului eri standardien mukaisia liitososia. |
| --- | --- |

(115)

Tämä väite hylättiin johdanto-osan 110 kappaleessa selitetystä syystä. Perusasetuksen 13 artiklan mukaisesti komission on toimenpiteiden kiertämisen vahvistamiseksi määritettävä, onko polkumyynnistä näyttöä samankaltaiselle tuotteelle aikaisemmin määritettyyn normaaliarvoon verrattuna. Alkuperäisessä tutkimuksessa määritetty normaaliarvo perustui alkuperäiseen tuotteen määritelmään, johon kuului eri standardien mukaisia liitososia.

3.   TOIMENPITEET

TOIMENPITEET

| (116) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että Kiinasta peräisin olevien putkien liitososien tuonnissa käyttöön otettuja lopullisia polkumyyntitulleja kierretään tuomalla MAC:n ja TP:n Malesiasta lähettämiä tutkimuksen kohteena olevia tuotteita. |
| --- | --- |

(116)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että Kiinasta peräisin olevien putkien liitososien tuonnissa käyttöön otettuja lopullisia polkumyyntitulleja kierretään tuomalla MAC:n ja TP:n Malesiasta lähettämiä tutkimuksen kohteena olevia tuotteita.

| (117) | Kun otetaan huomioon, että yhteistyössä toimimisen aste oli korkea ja kattoi kaiken unioniin suuntautuneen viennin raportointijaksolla, että komissio totesi yrityksistä kahden olevan tosiasiallisia malesialaisia tuottajia, joille myönnettiin vapautus, koska ne eivät harjoittaneet toimenpiteitä kiertäviä toimia, ja että yksikään muu malesialainen yritys ei pyytänyt vapautusta, komissio päätteli, että kahteen kiertämistä harjoittavaan yritykseen liittyviä kiertämiskäytäntöjä koskevat päätelmät olisi laajennettava koskemaan kaikkea Malesiasta tulevaa tuontia, lukuun ottamatta tosiasiallisilta malesialaisilta tuottajilta tulevaa tuontia. |
| --- | --- |

(117)

Kun otetaan huomioon, että yhteistyössä toimimisen aste oli korkea ja kattoi kaiken unioniin suuntautuneen viennin raportointijaksolla, että komissio totesi yrityksistä kahden olevan tosiasiallisia malesialaisia tuottajia, joille myönnettiin vapautus, koska ne eivät harjoittaneet toimenpiteitä kiertäviä toimia, ja että yksikään muu malesialainen yritys ei pyytänyt vapautusta, komissio päätteli, että kahteen kiertämistä harjoittavaan yritykseen liittyviä kiertämiskäytäntöjä koskevat päätelmät olisi laajennettava koskemaan kaikkea Malesiasta tulevaa tuontia, lukuun ottamatta tosiasiallisilta malesialaisilta tuottajilta tulevaa tuontia.

| (118) | Sen vuoksi Kiinasta peräisin olevien putkien liitososien tuonnissa voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet olisi perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti laajennettava koskemaan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuontia. |
| --- | --- |

(118)

Sen vuoksi Kiinasta peräisin olevien putkien liitososien tuonnissa voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet olisi perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti laajennettava koskemaan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuontia.

| (119) | Perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaan on aiheellista laajentaa koskemaan tätä tuontia tulli, joka on vahvistettu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/141, sellaisena kuin se on muutettuna täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/659, 1 artiklan 2 kohdassa ”kaikille muille yrityksille”, eli vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava 64,9 prosentin suuruinen lopullinen polkumyyntitulli. |
| --- | --- |

(119)

Perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaan on aiheellista laajentaa koskemaan tätä tuontia tulli, joka on vahvistettu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/141, sellaisena kuin se on muutettuna täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/659, 1 artiklan 2 kohdassa ”kaikille muille yrityksille”, eli vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava 64,9 prosentin suuruinen lopullinen polkumyyntitulli.

| (120) | Perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdassa säädetään, että laajennettuja toimenpiteitä on sovellettava vireillepanoasetuksella käyttöön otetun kirjaamisvelvoitteen alaiseen, unioniin tulevaan tuontiin, ja tämän mukaisesti tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kirjatusta tuonnista olisi kannettava tämän tutkimuksen päätelmien mukaiset tullit. |
| --- | --- |

(120)

Perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdassa säädetään, että laajennettuja toimenpiteitä on sovellettava vireillepanoasetuksella käyttöön otetun kirjaamisvelvoitteen alaiseen, unioniin tulevaan tuontiin, ja tämän mukaisesti tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kirjatusta tuonnista olisi kannettava tämän tutkimuksen päätelmien mukaiset tullit.

4.   VAPAUTUSTA KOSKEVAT PYYNNÖT

VAPAUTUSTA KOSKEVAT PYYNNÖT

| (121) | Kuten edellä kuvataan, MAC:n ja TP:n todettiin osallistuneen kiertämiskäytäntöihin. Sen vuoksi näille yrityksille ei voida myöntää vapautusta perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(121)

Kuten edellä kuvataan, MAC:n ja TP:n todettiin osallistuneen kiertämiskäytäntöihin. Sen vuoksi näille yrityksille ei voida myöntää vapautusta perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (122) | Tutkimuksessa vahvistettiin, että kaksi muuta yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa, Pantech ja SPI, olivat tosiasiallisia putkien liitososien malesialaisia tuottajia, eivätkä ne osallistuneet kiertämiskäytäntöihin. Kyseiset kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa ovat vertikaalisesti integroituneita, niillä oli vakaa asema markkinoilla ennen alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönottoa ja ne toivat vain vähäisiä määriä raaka-aineita Kiinasta. |
| --- | --- |

(122)

Tutkimuksessa vahvistettiin, että kaksi muuta yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa, Pantech ja SPI, olivat tosiasiallisia putkien liitososien malesialaisia tuottajia, eivätkä ne osallistuneet kiertämiskäytäntöihin. Kyseiset kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa ovat vertikaalisesti integroituneita, niillä oli vakaa asema markkinoilla ennen alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönottoa ja ne toivat vain vähäisiä määriä raaka-aineita Kiinasta.

| (123) | Sen vuoksi Pantech ja SPI olisi vapautettava toimenpiteiden laajentamisesta. |
| --- | --- |

(123)

Sen vuoksi Pantech ja SPI olisi vapautettava toimenpiteiden laajentamisesta.

| (124) | Vapautuksen soveltamisen ehtona olisi oltava, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, olisi sovellettava johdanto-osan 119 kappaleessa mainittua polkumyyntitullia. |
| --- | --- |

(124)

Vapautuksen soveltamisen ehtona olisi oltava, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, olisi sovellettava johdanto-osan 119 kappaleessa mainittua polkumyyntitullia.

| (125) | Vaikka tämän laskun esittäminen jäsenvaltioiden tulliviranomaisille on välttämätöntä vapautuksen soveltamiseksi, se ei kuitenkaan ole ainoa seikka, joka tulliviranomaisten on otettava huomioon. Vaikka jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitettäisiin lasku, joka täyttää kaikki tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset, tulliviranomaisten on tehtävä tavanomaiset tarkastukset ja ne voivat – kuten kaikissa muissakin tapauksissa – vaatia lisäasiakirjoja (esimerkiksi lähetysasiakirjat) varmentaakseen vakuutukseen sisältyvien tietojen paikkansapitävyyden ja varmistaakseen, että vapautuksen soveltaminen on perusteltua tullilainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(125)

Vaikka tämän laskun esittäminen jäsenvaltioiden tulliviranomaisille on välttämätöntä vapautuksen soveltamiseksi, se ei kuitenkaan ole ainoa seikka, joka tulliviranomaisten on otettava huomioon. Vaikka jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitettäisiin lasku, joka täyttää kaikki tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset, tulliviranomaisten on tehtävä tavanomaiset tarkastukset ja ne voivat – kuten kaikissa muissakin tapauksissa – vaatia lisäasiakirjoja (esimerkiksi lähetysasiakirjat) varmentaakseen vakuutukseen sisältyvien tietojen paikkansapitävyyden ja varmistaakseen, että vapautuksen soveltaminen on perusteltua tullilainsäädännön mukaisesti.

5.   PÄÄTELMIEN ILMOITTAMINEN

PÄÄTELMIEN ILMOITTAMINEN

| (126) | Komissio ilmoitti 30 päivänä marraskuuta 2022 kaikille asianomaisille osapuolille niistä keskeisistä tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella edellä esitettyihin päätelmiin päädyttiin, ja kehotti niitä esittämään huomautuksia. |
| --- | --- |

(126)

Komissio ilmoitti 30 päivänä marraskuuta 2022 kaikille asianomaisille osapuolille niistä keskeisistä tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella edellä esitettyihin päätelmiin päädyttiin, ja kehotti niitä esittämään huomautuksia.

| (127) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(127)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Laajennetaan täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/141, sellaisena kuin se on muutettuna täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/659, käyttöön otettu Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen viimeisteltyjen tai viimeistelemättömien tyssähitsauksessa käytettävien putkien liitososien tuontiin sovellettava lopullinen polkumyyntitulli koskemaan Malesiasta lähetettyjä tyssähitsauksessa käytettäviä putkien liitososia, jotka on valmistettu austeniittisista ruostumattomista teräslajeista ja jotka vastaavat AISI-tyyppejä 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 ja 321H ja niitä vastaavia tyyppejä muissa standardeissa; liitososien suurin ulkoläpimitta on enintään 406,4 millimetriä, seinämän paksuus on enintään 16 millimetriä, niiden viimeistellyn pinnan keskimääräinen karheus (Ra) on vähintään 0,8 mikrometriä ja ne ovat laipattomia, viimeisteltynä tai viimeistelemättömänä, riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia, ja jotka luokitellaan CN-koodeihin ex 7307 23 10 ja ex 7307 23 90 (Taric-koodit 7307231035, 7307231040, 7307239035, 7307239040).

2.   Seuraaviin yrityksiin ei sovelleta johdanto-osan 1 kappaleessa mainittua laajennettua tullia:

| Maa | Yritys | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Malesia | Pantech Stainless And Alloy Industries Sdn. Bhd. | A021 |
| Malesia | SPI United Sdn. Bhd. | A022 |

Maa

Yritys

Taric-lisäkoodi

Malesia

Pantech Stainless And Alloy Industries Sdn. Bhd.

A021

Malesia

SPI United Sdn. Bhd.

A022

3.   Tämän artiklan 2 kohdassa erikseen mainituille yrityksille myönnettyjen tai komission tämän asetuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti myöntämien vapautusten soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää tämän asetuksen liitteessä esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, sovelletaan tämän artiklan 1 kohdalla käyttöön otettua tullia.

4.   Laajennettu tulli on ”kaikkiin muihin yrityksiin” Kiinassa sovellettava 64,9 prosentin polkumyyntitulli (Taric-lisäkoodi C999).

5.   Tämän artiklan 1 ja 4 kohdalla laajennettu tulli kannetaan tuonnista, joka on kirjattu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/894 2 artiklan mukaisesti.

6.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Tulliviranomaiset velvoitetaan lopettamaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/894 2 artiklan mukaisesti tapahtuva tuonnin kirjaaminen, joka kumotaan tällä asetuksella.

3 artikla

Hylätään yritysten MAC Pipping Materials Sdn. Bhd ja TP Inox Sdn. Bhd esittämät vapauttamista koskevat pyynnöt.

4 artikla

1.   Pyynnöt, jotka koskevat vapauttamista 1 artiklalla laajennetusta tullista, on tehtävä kirjallisesti jollakin Euroopan unionin virallisista kielistä, ja vapautusta pyytävän oikeussubjektin valtuutetun edustajan on allekirjoitettava ne. Pyyntö on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G Office: |
| CHAR 04/39 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G Office:

CHAR 04/39

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

2.   Komissio voi asetuksen (EU) 2016/1036 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti myöntää päätöksellä vapautuksen 1 artiklalla laajennetusta tullista sellaisilta yrityksiltä tulevalle tuonnille, jotka eivät kierrä täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/141, sellaisena kuin se on muutettuna täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/659, käyttöön otettuja polkumyyntitoimenpiteitä.

5 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 2 päivänä maaliskuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/141, annettu 26 päivänä tammikuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen viimeisteltyjen tai viimeistelemättömien tyssähitsauksessa käytettävien putkien liitososien tuonnissa (EUVL L 22, 27.1.2017, s. 14).

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/659, annettu 6 päivänä huhtikuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen viimeisteltyjen tai viimeistelemättömien tyssähitsauksessa käytettävien putkien liitososien tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/141 muuttamisesta (EUVL L 94, 7.4.2017, s. 9).

3

(4)  Ilmoitus tiettyjen Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen viimeisteltyjen tai viimeistelemättömien tyssähitsauksessa käytettävien putkenosien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta (EUVL C 357, 29.10.2015, s. 5).

4

(5)  Ilmoitus tiettyjen Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen viimeisteltyjen tai viimeistelemättömien tyssähitsauksessa käytettävien putkien liitososien tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 40, 26.1.2022, s. 1).

5

(6)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/894, annettu 7 päivänä kesäkuuta 2022, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen viimeisteltyjen tai viimeistelemättömien tyssähitsauksessa käytettävien putkien liitososien tuonnissa täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/141 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä tiettyjen Malesiasta lähetettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen viimeisteltyjen tai viimeistelemättömien tyssähitsauksessa käytettävien putkien liitososien tuonnilla riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia, koskevan tutkimuksen vireillepanosta ja kyseisen tuonnin kirjaamisvelvoitteesta (EUVL L 155, 8.6.2022, s. 36).

6

(7)  Pyyntö, 43 kohta, sivu 8, ja 55 kohta, sivu 12.

7

(8)  Pyyntö, 62 kohta, sivu 14.

8

(9)  https://connect.ihsmarkit.com/gta/home

9

(10)  Vaihteluväleinä, koska vuosien 2014–2017 luvut koskevat vain kahta yritystä

10

(11)  Ensimmäisen toimintavuoden (2018) ja raportointijakson aikana MAC oli ostanut vähäisiä määriä levyjä myös Malesiasta.

11

(12)  Luottamuksellisuussyistä on esitetty pelkkä indeksi, koska luvut koskevat vain kahta yritystä.

12

(13)  Pyyntö, 60 kohta, sivu 12.

13

(14)  Raportointijaksolla osuus Malesian viennistä unioniin oli lähes 40 prosenttia.

14

(15)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/2093, annettu 15 päivänä marraskuuta 2017, komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/272 vireille pannun, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1331/2011 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä Intiasta lähetetyllä tuonnilla riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Intia, koskevan tutkimuksen päättämisestä ja samalla asetuksella käyttöön otetun kyseisen tuonnin kirjaamisen lopettamisesta (EUVL L 299, 16.11.2017, s. 1).

15

(16)  Asia C-709/17 P, komissio v. Kolachi Raj Industrial, tuomio 12.9.2019, EU:C:2019:717, 96 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.

16

(17)  Asia C-709/17 P, komissio v. Kolachi Raj Industrial, tuomio 12.9.2019, EU:C:2019:717, 90 kohta.

17

(18)  Asia C-709/17 P, komissio v. Kolachi Raj Industrial, tuomio 12.9.2019, ECLI:EU:C:2019:717, 82 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.

18

(19)  Tässä tapauksessa ’tavallisella’ tarkoitetaan saumattomia liitososia, jotka on valmistettu saumattomista putkista, kuten kulma-, T- ja kavennuskappaleita.

19

(20)  Pantech toi Kiinasta vähäisiä määriä levyjä vuosina 2015 ja 2018.

20

(21)  Pyynnön C.3.1–C.3.3 jakso.

21

(22)  Alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin, että tuotteilla, joihin sovelletaan eri standardeja, on samat erityisominaisuudet ja ne ovat keskenään vaihdettavissa. Ks. komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/141 (EUVL L 22, 27.1.2017, s. 14), johdanto-osan 52–60 kappale.

22

---

LIITE

Tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa pätevässä kauppalaskussa on oltava kauppalaskun laatineen tahon toimihenkilön allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa:

| 1) | Kauppalaskun laatineen tahon asiasta vastaavan henkilön nimi ja tehtävänimike. |
| --- | --- |

1)

Kauppalaskun laatineen tahon asiasta vastaavan henkilön nimi ja tehtävänimike.

| 2) | Seuraava vakuutus: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan unioniin vietäväksi myydyn (tutkimuksen kohteena oleva tuote) (määrä) on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), (asianomainen maa). Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” |
| --- | --- |

2)

Seuraava vakuutus: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan unioniin vietäväksi myydyn (tutkimuksen kohteena oleva tuote) (määrä) on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), (asianomainen maa). Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.”

| 3) | Päiväys ja allekirjoitus. |
| --- | --- |

3)

Päiväys ja allekirjoitus.

---

| 3.3.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 67/38 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 67/38

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/454,

annettu 2 päivänä maaliskuuta 2023,

asetuksen (EU) N:o 37/2010 muuttamisesta aineen toltratsuriili luokittelemiseksi sen eläinperäisissä elintarvikkeissa olevien jäämien enimmäismäärän osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön menettelyistä farmakologisesti vaikuttavien aineiden jäämien enimmäismäärien vahvistamiseksi eläimistä saatavissa elintarvikkeissa, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2377/90 kumoamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/82/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 726/2004 muuttamisesta 6 päivänä toukokuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 470/2009 (1) ja erityisesti sen 14 artiklan yhdessä sen 17 artiklan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 470/2009 mukaisesti komission on vahvistettava asetuksella unionissa elintarviketuotantoeläimille tarkoitetuissa eläinlääkkeissä tai kotieläintaloudessa käytettävissä biosidivalmisteissa käytettäviksi tarkoitettujen farmakologisesti vaikuttavien aineiden jäämien enimmäismäärät, jäljempänä ’MRL-arvot’. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 470/2009 mukaisesti komission on vahvistettava asetuksella unionissa elintarviketuotantoeläimille tarkoitetuissa eläinlääkkeissä tai kotieläintaloudessa käytettävissä biosidivalmisteissa käytettäviksi tarkoitettujen farmakologisesti vaikuttavien aineiden jäämien enimmäismäärät, jäljempänä ’MRL-arvot’.

| (2) | Komission asetuksen (EU) N:o 37/2010 (2) liitteen taulukossa 1 vahvistetaan farmakologisesti vaikuttavat aineet ja niiden MRL-arvoja eläinperäisissä elintarvikkeissa koskeva luokitus. |
| --- | --- |

(2)

Komission asetuksen (EU) N:o 37/2010 (2) liitteen taulukossa 1 vahvistetaan farmakologisesti vaikuttavat aineet ja niiden MRL-arvoja eläinperäisissä elintarvikkeissa koskeva luokitus.

| (3) | Toltratsuriili sisältyy jo kyseiseen taulukkoon sallittuna aineena kaikkien elintarviketuotantoon käytettävien nisäkäslajien lihaksen, rasvan (nahka ja rasva luonnollisessa suhteessa sikaeläinten osalta), maksan ja munuaisten osalta, lukuun ottamatta eläimiä, jotka tuottavat maitoa elintarvikkeeksi. Lisäksi kyseinen aine mainitaan sallittuna aineena siipikarjan lihaksen, nahkan ja rasvan, maksan ja munuaisten osalta. Ainetta ei kuitenkaan saa käyttää eläimillä, jotka tuottavat munia elintarvikkeeksi. |
| --- | --- |

(3)

Toltratsuriili sisältyy jo kyseiseen taulukkoon sallittuna aineena kaikkien elintarviketuotantoon käytettävien nisäkäslajien lihaksen, rasvan (nahka ja rasva luonnollisessa suhteessa sikaeläinten osalta), maksan ja munuaisten osalta, lukuun ottamatta eläimiä, jotka tuottavat maitoa elintarvikkeeksi. Lisäksi kyseinen aine mainitaan sallittuna aineena siipikarjan lihaksen, nahkan ja rasvan, maksan ja munuaisten osalta. Ainetta ei kuitenkaan saa käyttää eläimillä, jotka tuottavat munia elintarvikkeeksi.

| (4) | Alankomaiden kuningaskunta toimitti 29 päivänä kesäkuuta 2021 asetuksen (EY) N:o 470/2009 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti Euroopan lääkevirastolle, jäljempänä ’lääkevirasto’, pyynnön toltratsuriilia koskevan kohdan laajentamisesta koskemaan siipikarjan osalta kananmunia. |
| --- | --- |

(4)

Alankomaiden kuningaskunta toimitti 29 päivänä kesäkuuta 2021 asetuksen (EY) N:o 470/2009 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti Euroopan lääkevirastolle, jäljempänä ’lääkevirasto’, pyynnön toltratsuriilia koskevan kohdan laajentamisesta koskemaan siipikarjan osalta kananmunia.

| (5) | Lääkevirasto suositteli 9 päivänä joulukuuta 2021 eläinlääkekomitean lausunnossa toltratsuriilin jäämien enimmäismäärän vahvistamista kananmunille. |
| --- | --- |

(5)

Lääkevirasto suositteli 9 päivänä joulukuuta 2021 eläinlääkekomitean lausunnossa toltratsuriilin jäämien enimmäismäärän vahvistamista kananmunille.

| (6) | Asetuksen (EY) N:o 470/2009 5 artiklan mukaan lääkevirasto harkitsee, voitaisiinko farmakologisesti vaikuttavalle aineelle jonkin tietyn elintarvikkeen osalta vahvistettuja MRL-arvoja soveltaa samasta eläinlajista peräisin olevaan toiseen elintarvikkeeseen taikka voitaisiinko farmakologisesti vaikuttavalle aineelle yhden tai useamman eläinlajin osalta vahvistettuja MRL-arvoja soveltaa muihin lajeihin. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EY) N:o 470/2009 5 artiklan mukaan lääkevirasto harkitsee, voitaisiinko farmakologisesti vaikuttavalle aineelle jonkin tietyn elintarvikkeen osalta vahvistettuja MRL-arvoja soveltaa samasta eläinlajista peräisin olevaan toiseen elintarvikkeeseen taikka voitaisiinko farmakologisesti vaikuttavalle aineelle yhden tai useamman eläinlajin osalta vahvistettuja MRL-arvoja soveltaa muihin lajeihin.

| (7) | Lääkevirasto on katsonut, että toltratsuriilia koskevien MRL-arvojen ekstrapolointi kananmunista muiden siipikarjalajien muniin on asianmukaista. |
| --- | --- |

(7)

Lääkevirasto on katsonut, että toltratsuriilia koskevien MRL-arvojen ekstrapolointi kananmunista muiden siipikarjalajien muniin on asianmukaista.

| (8) | Lääkeviraston lausunnon perusteella komissio katsoo aiheelliseksi vahvistaa siipikarjan munissa esiintyvän toltratsuriilin jäämien suositellun enimmäismäärän. |
| --- | --- |

(8)

Lääkeviraston lausunnon perusteella komissio katsoo aiheelliseksi vahvistaa siipikarjan munissa esiintyvän toltratsuriilin jäämien suositellun enimmäismäärän.

| (9) | Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 37/2010 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(9)

Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 37/2010 olisi muutettava.

| (10) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän eläinlääkintäkomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän eläinlääkintäkomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 37/2010 liite tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 2 päivänä maaliskuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 152, 16.6.2009, s. 11.

1

(2)  Komission asetus (EU) N:o 37/2010, annettu 22 päivänä joulukuuta 2009, farmakologisesti vaikuttavista aineista ja niiden eläinperäisissä elintarvikkeissa esiintyvien jäämien enimmäismääriä koskevasta luokituksesta (EUVL L 15, 20.1.2010, s. 1).

2

---

LIITE

Korvataan asetuksen (EU) N:o 37/2010 liitteessä olevassa taulukossa 1 toltratsuriilia koskeva kohta seuraavasti:

| Farmakologisesti vaikuttava aine | Merkkijäämä | Eläinlajit | Jäämien enimmäismäärä (MRL) | Kohdekudos | Muut säännökset (asetuksen (EY) N:o 470/2009 14 artiklan 7 kohdan mukaisesti) | Hoitoluokitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Toltratsuriili | Toltratsuriilisulfoni | Kaikki elintarviketuotantoon käytettävät nisäkäslajit | 100 μg/kg
  150 μg/kg
  500 μg/kg
  250 μg/kg | Lihas
  Rasva
  Maksa
  Munuaiset | Siansukuisilla lajeilla rasvan MRL koskee ”nahkaa ja rasvaa luonnollisessa suhteessa”.
  Ei eläimille, jotka tuottavat maitoa elintarvikkeeksi. | Antiparasiittiset aineet/alkueläinlääkkeet” |
| Siipikarja | 100 μg/kg
  200 μg/kg
  600 μg/kg
  400 μg/kg
  140 μg/kg | Lihas
  Nahka ja rasva
  Maksa
  Munuaiset
  Munat | EI OLE |

Farmakologisesti vaikuttava aine

Merkkijäämä

Eläinlajit

Jäämien enimmäismäärä (MRL)

Kohdekudos

Muut säännökset (asetuksen (EY) N:o 470/2009 14 artiklan 7 kohdan mukaisesti)

Hoitoluokitus

”Toltratsuriili

Toltratsuriilisulfoni

Kaikki elintarviketuotantoon käytettävät nisäkäslajit

100 μg/kg

150 μg/kg

500 μg/kg

250 μg/kg

Lihas

Rasva

Maksa

Munuaiset

Siansukuisilla lajeilla rasvan MRL koskee ”nahkaa ja rasvaa luonnollisessa suhteessa”.

Ei eläimille, jotka tuottavat maitoa elintarvikkeeksi.

Antiparasiittiset aineet/alkueläinlääkkeet”

Siipikarja

100 μg/kg

200 μg/kg

600 μg/kg

400 μg/kg

140 μg/kg

Lihas

Nahka ja rasva

Maksa

Munuaiset

Munat

EI OLE

---

| 3.3.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 67/41 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 67/41

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/455,

annettu 2 päivänä maaliskuuta 2023,

Kyproksen tasavallan hallituksen tosiasialliseen hallintaan kuulumattomilta alueilta sen tosiasialliseen hallintaan kuuluville alueille tuotavia tavaroita koskevista erityissäännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 1480/2004 oikaisemisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon liittymisasiakirjan pöytäkirjassa nro 10 olevan 2 artiklan mukaisesta järjestelystä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 866/2004 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 12 kohdan,

on kuullut linja-asetusta käsittelevää komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/1166 (2) muutettiin asetuksen (EY) N:o 1480/2004 (3) 3 artiklan 2 kohtaa ja liitettä III. Muutoksella poistettiin tahattomasti viittaukset maatilan omiin siemenperunoihin näistä säännöksistä ja muutettiin siten niiden soveltamisalaa. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/1166 (2) muutettiin asetuksen (EY) N:o 1480/2004 (3) 3 artiklan 2 kohtaa ja liitettä III. Muutoksella poistettiin tahattomasti viittaukset maatilan omiin siemenperunoihin näistä säännöksistä ja muutettiin siten niiden soveltamisalaa.

| (2) | Sen vuoksi asetus (EY) N:o 1480/2004 olisi oikaistava. |
| --- | --- |

(2)

Sen vuoksi asetus (EY) N:o 1480/2004 olisi oikaistava.

| (3) | Virheen korjaamiseksi mahdollisimman pian ja maatilan omiin siemenperunoihin liittyvän oikeusvarmuuden takaamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti, |
| --- | --- |

(3)

Virheen korjaamiseksi mahdollisimman pian ja maatilan omiin siemenperunoihin liittyvän oikeusvarmuuden takaamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Oikaistaan asetus (EY) N:o 1480/2004 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 3 artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Kun kyseessä ovat perunat, edellä mainittujen asiantuntijoiden on tarkastettava, että lähetykseen sisältyvät perunat on kasvatettu suoraan siemenperunoista, jotka on sertifioitu jossakin jäsenvaltiossa tai muussa maassa, josta istutettaviksi tarkoitettujen perunoiden tulo unionin alueelle ei ole kielletty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/2072 liitteen VI nojalla, tai tässä kohdassa mainittujen sertifioitujen siemenperunoiden tuottamasta ensimmäisestä sadosta saaduista maatilan omista siemenperunoista, jotka on kasvatettu asiantuntijoiden valvonnassa.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 3 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Kun kyseessä ovat perunat, edellä mainittujen asiantuntijoiden on tarkastettava, että lähetykseen sisältyvät perunat on kasvatettu suoraan siemenperunoista, jotka on sertifioitu jossakin jäsenvaltiossa tai muussa maassa, josta istutettaviksi tarkoitettujen perunoiden tulo unionin alueelle ei ole kielletty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/2072 liitteen VI nojalla, tai tässä kohdassa mainittujen sertifioitujen siemenperunoiden tuottamasta ensimmäisestä sadosta saaduista maatilan omista siemenperunoista, jotka on kasvatettu asiantuntijoiden valvonnassa.”

| 2) | Korvataan liitteessä III olevan 10 kohdan viides luetelmakohta seuraavasti:






  ”— | kun kyseessä ovat perunat, lähetykseen sisältyvät perunat on kasvatettu suoraan siemenperunoista, jotka on sertifioitu jossakin jäsenvaltiossa tai muussa maassa, josta istutettaviksi tarkoitettujen perunoiden tulo unionin alueelle ei ole kielletty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/2072 liitteen VI nojalla, tai edellä mainittujen sertifioitujen siemenperunoiden tuottamasta ensimmäisestä sadosta saaduista maatilan omista siemenperunoista, jotka on kasvatettu kyseisten asiantuntijoiden valvonnassa.” |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan liitteessä III olevan 10 kohdan viides luetelmakohta seuraavasti:

”—

kun kyseessä ovat perunat, lähetykseen sisältyvät perunat on kasvatettu suoraan siemenperunoista, jotka on sertifioitu jossakin jäsenvaltiossa tai muussa maassa, josta istutettaviksi tarkoitettujen perunoiden tulo unionin alueelle ei ole kielletty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/2072 liitteen VI nojalla, tai edellä mainittujen sertifioitujen siemenperunoiden tuottamasta ensimmäisestä sadosta saaduista maatilan omista siemenperunoista, jotka on kasvatettu kyseisten asiantuntijoiden valvonnassa.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 2 päivänä maaliskuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 161, 30.4.2004, s. 128.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1166, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2022, Kyproksen tasavallan hallituksen tosiasialliseen hallintaan kuulumattomilta alueilta sen tosiasialliseen hallintaan kuuluville alueille tuotavia tavaroita koskevista erityissäännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 1480/2004 muuttamisesta (EUVL L 181, 7.7.2022, s. 11).

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 1480/2004, annettu 10 päivänä elokuuta 2004, Kyproksen tasavallan hallituksen tosiasialliseen hallintaan kuulumattomilta alueilta sen tosiasialliseen hallintaan kuuluville alueille tuotavia tavaroita koskevista erityissäännöistä (EUVL L 272, 20.8.2004, s. 3).

3

---

PÄÄTÖKSET

| 3.3.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 67/43 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 67/43

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2023/456,

annettu 21 päivänä helmikuuta 2023,

ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta ETA-sopimuksen liitteen XI (Sähköinen viestintä, audiovisuaaliset palvelut ja tietoyhteiskunta) ja pöytäkirjan 37, joka sisältää 101 artiklassa määrätyn luettelon, muuttamiseen

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 28 päivänä marraskuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94 (1) ja erityisesti sen 1 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimus Euroopan talousalueesta (2), jäljempänä ’ETA-sopimus’, tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994. |
| --- | --- |

(1)

Sopimus Euroopan talousalueesta (2), jäljempänä ’ETA-sopimus’, tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994.

| (2) | ETA-sopimuksen 98 artiklan mukaisesti ETA:n sekakomitea voi päättää muuttaa muun muassa ETA-sopimuksen liitettä XI (Sähköinen viestintä, audiovisuaaliset palvelut ja tietoyhteiskunta) ja pöytäkirjaa 37, joka sisältää 101 artiklassa määrätyn luettelon, jäljempänä ’pöytäkirja 37’. |
| --- | --- |

(2)

ETA-sopimuksen 98 artiklan mukaisesti ETA:n sekakomitea voi päättää muuttaa muun muassa ETA-sopimuksen liitettä XI (Sähköinen viestintä, audiovisuaaliset palvelut ja tietoyhteiskunta) ja pöytäkirjaa 37, joka sisältää 101 artiklassa määrätyn luettelon, jäljempänä ’pöytäkirja 37’.

| (3) | Radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän perustamisesta 11 päivänä kesäkuuta 2019 annettu komission päätös (3) on määrä ottaa osaksi ETA-sopimusta. |
| --- | --- |

(3)

Radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän perustamisesta 11 päivänä kesäkuuta 2019 annettu komission päätös (3) on määrä ottaa osaksi ETA-sopimusta.

| (4) | ETA-sopimuksen liite XI ja pöytäkirja 37 olisi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(4)

ETA-sopimuksen liite XI ja pöytäkirja 37 olisi muutettava vastaavasti.

| (5) | Unionin kannan ETA:n sekakomiteassa olisi sen vuoksi perustuttava tähän liitettyyn päätösluonnokseen, |
| --- | --- |

(5)

Unionin kannan ETA:n sekakomiteassa olisi sen vuoksi perustuttava tähän liitettyyn päätösluonnokseen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

ETA:n sekakomiteassa unionin puolesta esitettävä kanta ETA-sopimuksen liitteen XI (Sähköinen viestintä, audiovisuaaliset palvelut ja tietoyhteiskunta) ja pöytäkirjan 37, joka sisältää 101 artiklassa määrätyn luettelon, ehdotettuun muuttamiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn ETA:n sekakomitean päätösluonnokseen.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 21 päivänä helmikuuta 2023.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. ROSWALL

---

(1)  
  EYVL L 305, 30.11.1994, s. 6.

1

(2)  
  EYVL L 1, 3.1.1994, s. 3.

2

(3)  Komission päätös, annettu 11 päivänä kesäkuuta 2019, radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän perustamisesta ja päätöksen 2002/622/EY kumoamisesta (EUVL C 196, 12.6.2019, s. 16).

3

---

LUONNOS

ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o [...]

annettu ... päivänä ...kuuta ...,

ETA-sopimuksen liitteen XI (Sähköinen viestintä, audiovisuaaliset palvelut ja tietoyhteiskunta) ja pöytäkirjan 37, joka sisältää 101 artiklassa määrätyn luettelon, muuttamisesta

ETA:N SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän perustamisesta ja päätöksen 2002/622/EY kumoamisesta 11 päivänä kesäkuuta 2019 annettu komission päätös (1) on määrä ottaa osaksi ETA-sopimusta. |
| --- | --- |

(1)

Radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän perustamisesta ja päätöksen 2002/622/EY kumoamisesta 11 päivänä kesäkuuta 2019 annettu komission päätös (1) on määrä ottaa osaksi ETA-sopimusta.

| (2) | Kesäkuun 11 päivänä 2019 annetulla komission päätöksellä kumotaan komission päätös 2002/622/EY (2), joka on otettu osaksi ETA-sopimusta ja joka on sen vuoksi määrä poistaa ETA-sopimuksesta. |
| --- | --- |

(2)

Kesäkuun 11 päivänä 2019 annetulla komission päätöksellä kumotaan komission päätös 2002/622/EY (2), joka on otettu osaksi ETA-sopimusta ja joka on sen vuoksi määrä poistaa ETA-sopimuksesta.

| (3) | ETA-sopimuksen liite XI ja pöytäkirja 37 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(3)

ETA-sopimuksen liite XI ja pöytäkirja 37 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan ETA-sopimuksen liitteessä XI oleva 5ch kohta (komission päätös 2002/622/EY) seuraavasti:

”
  32019 D 0612(01): Komission päätös, annettu 11 päivänä kesäkuuta 2019, radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän perustamisesta ja päätöksen 2002/622/EY kumoamisesta (EUVL C 196, 12.6.2019, s. 16).

Tätä sopimusta sovellettaessa päätöksen säännöksiä koskee seuraava mukautus:

| a) | 2 artiklan 4 kohtaa ei sovelleta EFTA-valtioihin.
  Yksityiskohtaiset säännöt EFTA-valtioiden osallistumisesta sopimuksen 101 artiklan mukaisesti:
  EFTA-valtiot osallistuvat täysimääräisesti radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän työskentelyyn, ja niillä on radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevässä ryhmässä samat oikeudet ja velvoitteet kuin EU:n jäsenvaltioilla, lukuun ottamatta äänioikeutta. EFTA-valtioiden jäsenet eivät voi toimia radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän tai sen alaryhmien puheenjohtajana.” |
| --- | --- |

a)

2 artiklan 4 kohtaa ei sovelleta EFTA-valtioihin.

Yksityiskohtaiset säännöt EFTA-valtioiden osallistumisesta sopimuksen 101 artiklan mukaisesti:

EFTA-valtiot osallistuvat täysimääräisesti radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän työskentelyyn, ja niillä on radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevässä ryhmässä samat oikeudet ja velvoitteet kuin EU:n jäsenvaltioilla, lukuun ottamatta äänioikeutta. EFTA-valtioiden jäsenet eivät voi toimia radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän tai sen alaryhmien puheenjohtajana.”

2 artikla

Korvataan pöytäkirjassa 37 olevassa 16 kohdassa ilmaisu ”komission päätös 2002/622/EY” ilmaisulla ”11 päivänä kesäkuuta 2019 annettu komission päätös”.

3 artikla

Kesäkuun 11 päivänä 2019 annetun komission päätöksen islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

4 artikla

Tämä päätös tulee voimaan [... päivänä ...kuuta ...], jos kaikki ETA-sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty (*).

5 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

ETA:n sekakomitean

Sihteerit

---

(1)  
  EUVL C 196, 12.6.2019, s. 16.

1

(2)  
  EYVL L 198, 27.7.2002, s. 49.

2

(*)  [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.] [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista on ilmoitettu.]

*

---

| 3.3.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 67/47 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 67/47

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2023/457,

annettu 2 päivänä maaliskuuta 2023,

Ukrainan tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2014/119/YUTP muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 29 artiklan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 5 päivänä maaliskuuta 2014 päätöksen 2014/119/YUTP (1). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 5 päivänä maaliskuuta 2014 päätöksen 2014/119/YUTP (1).

| (2) | Päätöksen 2014/119/YUTP uudelleentarkastelun perusteella tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistettavien rajoittavien toimenpiteiden voimassaoloa olisi jatkettava 6 päivään maaliskuuta 2024. Lisäksi olisi saatettava ajan tasalle päätöksen 2014/119/YUTP liitteen tiedot, jotka koskevat oikeutta puolustukseen ja oikeutta tehokkaaseen oikeussuojaan. |
| --- | --- |

(2)

Päätöksen 2014/119/YUTP uudelleentarkastelun perusteella tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistettavien rajoittavien toimenpiteiden voimassaoloa olisi jatkettava 6 päivään maaliskuuta 2024. Lisäksi olisi saatettava ajan tasalle päätöksen 2014/119/YUTP liitteen tiedot, jotka koskevat oikeutta puolustukseen ja oikeutta tehokkaaseen oikeussuojaan.

| (3) | Päätös 2014/119/YUTP olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti, |
| --- | --- |

(3)

Päätös 2014/119/YUTP olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätös 2014/119/YUTP seuraavasti:

| 1) | korvataan 5 artiklan toinen kohta seuraavasti:

  ”Tätä päätöstä sovelletaan 6 päivään maaliskuuta 2024.”; |
| --- | --- |

1)

korvataan 5 artiklan toinen kohta seuraavasti:

”Tätä päätöstä sovelletaan 6 päivään maaliskuuta 2024.”;

| 2) | muutetaan liite tämän päätöksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

2)

muutetaan liite tämän päätöksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 2 päivänä maaliskuuta 2023.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

E. BUSCH

---

(1)  Neuvoston päätös 2014/119/YUTP, annettu 5 päivänä maaliskuuta 2014, Ukrainan tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä (EUVL L 66, 6.3.2014, s. 26).

1

---

LIITE

Korvataan päätöksen 2014/119/YUTP liitteessä oleva B jakso (Oikeus puolustukseen ja oikeus tehokkaaseen oikeussuojaan) seuraavasti:

”B.   
  Oikeus puolustukseen ja oikeus tehokkaaseen oikeussuojaan

Ukrainan rikosprosessilain mukainen oikeus puolustukseen ja oikeus tehokkaaseen oikeussuojaan

Ukrainan rikosprosessilain, jäljempänä ’rikosprosessilaki’, 42 artiklan mukaan jokaisella rikosoikeudellisissa menettelyissä epäillyllä tai syytetyllä henkilöllä on oikeus puolustukseen ja oikeus tehokkaaseen oikeussuojaan. Nämä käsittävät henkilön oikeuden saada tieto siitä, mistä rikoksesta häntä epäillään tai syytetään, henkilön oikeuden saada nimenomaisesti ja nopeasti tiedot rikosprosessilain mukaisista oikeuksistaan, oikeuden saada pyynnöstä puolustusasianajaja, oikeuden esittää menettelyllisiä toimia koskevia hakemuksia sekä oikeuden hakea muutosta tutkijan, yleisen syyttäjän ja tutkintatuomarin päätöksiin, toimiin tai laiminlyönteihin.

Rikosprosessilain 303 artiklassa erotetaan toisistaan päätökset ja laiminlyönnit, jotka voidaan riitauttaa oikeudenkäyntiä edeltävässä menettelyssä (ensimmäinen kohta), sekä päätökset, toimet ja laiminlyönnit, jotka voidaan ottaa huomioon tuomioistuimessa valmistelumenettelyn aikana (toinen kohta). Rikosprosessilain 306 artiklassa säädetään, että tutkijan tai yleisen syyttäjän päätöksiä, toimia tai laiminlyöntejä koskevat valitukset tutkii paikallisen tuomioistuimen tutkintatuomari valituksen tekijän tai hänen puolustusasianajajansa tai oikeudellisen edustajansa läsnä ollessa. Rikosprosessilain 308 artiklassa säädetään, että valitukset siitä, että tutkija tai yleinen syyttäjä ei ole toiminut kohtuullisessa ajassa esitutkinnan aikana, voidaan esittää ylemmälle syyttäjälle, ja ne on käsiteltävä kolmen päivän kuluessa niiden esittämisestä. Lisäksi rikosprosessilain 309 artiklassa täsmennetään ne tutkintatuomareiden päätökset, jotka voidaan riitauttaa muutoksenhaussa, sekä se, että muihin päätöksiin voidaan soveltaa tuomioistuinvalvontaa valmistelevan menettelyn kuluessa tuomioistuimessa. Lisäksi monet menettelylliset tutkintatoimet ovat mahdollisia vain tutkintatuomarin tai tuomioistuimen päätöksen nojalla (mm. rikosprosessilain 167–175 artiklan mukainen omaisuuden takavarikointi tai rikosprosessilain 176–178 artiklan mukaiset pidättämistoimet).

Puolustusta koskevan oikeuden ja tehokasta oikeussuojaa koskevan oikeuden soveltaminen kunkin luetteloon merkityn henkilön kohdalla

2.   Vitalii Yuriyovych Zakharchenko

Julkisten varojen tai julkisen omaisuuden väärinkäyttöä koskevat rikosoikeudelliset menettelyt ovat vielä kesken.

Neuvoston asiakirja-aineistossa olevien tietojen perusteella Zakharchenkon kohdalla on kunnioitettu oikeutta puolustukseen ja oikeutta tehokkaaseen oikeussuojaan, myös perusoikeutta saada asiansa käsitellyksi kohtuullisen ajan kuluessa riippumattomassa ja puolueettomassa tuomioistuimessa, niissä rikosoikeudellisissa menettelyissä, joihin neuvosto tukeutuu. Tästä ovat osoituksena erityisesti tutkintatuomarin 19. huhtikuuta 2021 antamat päätökset, joissa Zakharchenko määrätään tutkintavankeuteen, sekä 10. elokuuta 2021 päivätty Kiovan kaupungin Petšerskin piirituomioistuimen tuomio, jossa annetaan lupa suorittaa erityinen esitutkinta rikosoikeudellisessa menettelyssä nro 42016000000002929. Kyseisissä tutkintatuomareiden päätöksissä vahvistetaan Zakharchenkon olevan epäillyn asemassa ja korostetaan, että epäilty pakoilee tutkintaa välttääkseen rikosoikeudellisen vastuun.

Lisäksi neuvosto on tietoinen siitä, että Ukrainan viranomaiset ovat toteuttaneet toimenpiteitä Zakharchenkon etsimiseksi. Tutkintaelin päätti 12. helmikuuta 2020 merkitä Zakharchenkon kansainvälisten etsintäkuulutettujen luetteloon ja toimitti Ukrainan kansallisen poliisin kansainvälisen poliisiyhteistyön osastolle pyynnön tehdä merkintä Interpolin tietokantaan. Lisäksi Ukraina lähetti 11. toukokuuta 2021 Venäjän federaatiolle kansainvälistä oikeusapua koskevan pyynnön Zakharchenkon olinpaikan selvittämiseksi; Venäjä hylkäsi pyynnön 31. elokuuta 2021.

Neuvoston tietojen mukaan esitutkinta rikosoikeudellisessa menettelyssä nro 42016000000002929 päättyi 9. helmikuuta 2022 ja sen jälkeen, kun Ukrainan rikosprosessilain edellytykset olivat täyttyneet, yleisen syyttäjän virasto lähetti 5. elokuuta 2022 syytekirjelmän Kiovan kaupungin Petšerskin piirituomioistuimeen tapauksen käsittelyä varten.

Ukrainan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Zakharchenko ei ole käyttänyt puolustusasianajajaa rikosoikeudellisissa menettelyissä Ukrainassa vaan hänen etuansa ajoi hänelle määrätty oikeusavustaja. Oikeutta puolustukseen ja oikeutta tehokkaaseen oikeussuojaan ei voida katsoa loukatun olosuhteissa, joissa puolustus ei käytä kyseisiä oikeuksia.

Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti neuvosto katsoo, että jaksot, joiden aikana Zakharchenko on pakoillut tutkintaa, on jätettävä huomiotta laskettaessa ajanjaksoa, joka katsotaan merkitykselliseksi sen arvioimisessa, onko oikeutta oikeudenkäyntiin kohtuullisen ajan kuluessa noudatettu. Neuvosto katsoo näin ollen, että edellä kuvatut Zakharchenkosta johtuneet olosuhteet ovat vaikuttaneet merkittävästi tutkinnan kestoon.

6.   Viktor Ivanovych Ratushniak

Julkisten varojen tai julkisen omaisuuden väärinkäyttöä koskevat rikosoikeudelliset menettelyt ovat vielä kesken.

Neuvoston asiakirja-aineistossa olevien tietojen perusteella Ratushniakin kohdalla on kunnioitettu oikeutta puolustukseen ja oikeutta tehokkaaseen oikeussuojaan, myös perusoikeutta saada asiansa käsitellyksi kohtuullisen ajan kuluessa riippumattomassa ja puolueettomassa tuomioistuimessa, niissä rikosoikeudellisissa menettelyissä, joihin neuvosto tukeutuu. Tästä ovat osoituksena erityisesti tutkintatuomarin 19. huhtikuuta 2021 antamat päätökset, joissa Ratushniak määrätään tutkintavankeuteen, sekä 10. elokuuta 2021 päivätty Kiovan kaupungin Petšerskin piirituomioistuimen tuomio, jossa annetaan lupa suorittaa erityinen esitutkinta rikosoikeudellisessa menettelyssä nro 42016000000002929. Kyseisissä tutkintatuomareiden päätöksissä vahvistetaan Ratushniakin olevan epäillyn asemassa ja korostetaan, että epäilty pakoilee tutkintaa välttääkseen rikosoikeudellisen vastuun.

Neuvosto on tietoinen siitä, että Ukrainan viranomaiset ovat toteuttaneet toimenpiteitä Ratushniakin etsimiseksi. Tutkintaelin päätti 12. helmikuuta 2020 merkitä Ratushniakin kansainvälisten etsintäkuulutettujen luetteloon ja toimitti Ukrainan kansallisen poliisin kansainvälisen poliisiyhteistyön osastolle pyynnön tehdä Interpolin tietokantaan merkintä. Lisäksi Ukraina lähetti 11. toukokuuta 2021 Venäjän federaatiolle kansainvälistä oikeusapua koskevan pyynnön Ratushniakin olinpaikan selvittämiseksi; Venäjä hylkäsi pyynnön 31. elokuuta 2021.

Neuvoston tietojen mukaan esitutkinta rikosoikeudellisessa menettelyssä nro 42016000000002929 päättyi 9. helmikuuta 2022 ja sen jälkeen, kun Ukrainan rikosprosessilain edellytykset olivat täyttyneet, yleisen syyttäjän virasto lähetti 5. elokuuta 2022 syytekirjelmän Kiovan kaupungin Petšerskin piirituomioistuimeen tapauksen käsittelyä varten.

Ukrainan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Ratushniak ei ole käyttänyt puolustusasianajajaa rikosoikeudellisissa menettelyissä Ukrainassa vaan hänen etuansa ajoi hänelle määrätty oikeusavustaja. Oikeutta puolustukseen ja oikeutta tehokkaaseen oikeussuojaan ei voida katsoa loukatun olosuhteissa, joissa puolustus ei käytä kyseisiä oikeuksia.

Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti neuvosto katsoo, että jaksot, joiden aikana Ratushniak on pakoillut tutkintaa, on jätettävä huomiotta laskettaessa ajanjaksoa, joka katsotaan merkitykselliseksi sen arvioimisessa, onko oikeutta oikeudenkäyntiin kohtuullisen ajan kuluessa noudatettu. Neuvosto katsoo näin ollen, että edellä kuvatut Ratushniakista johtuneet olosuhteet ovat vaikuttaneet merkittävästi tutkinnan kestoon.

12.   Serhiy Vitalyovych Kurchenko

Julkisten varojen tai julkisen omaisuuden väärinkäyttöä koskevat rikosoikeudelliset menettelyt ovat vielä kesken.

Neuvoston asiakirja-aineistossa olevien tietojen perusteella Kurchenkon kohdalla on kunnioitettu oikeutta puolustukseen ja oikeutta tehokkaaseen oikeussuojaan, myös perusoikeutta saada asiansa käsitellyksi kohtuullisen ajan kuluessa riippumattomassa ja puolueettomassa tuomioistuimessa, niissä rikosoikeudellisissa menettelyissä, joihin neuvosto tukeutuu. Tästä on osoituksena erityisesti se, että puolustukselle ilmoitettiin rikosoikeudellista menettelyä nro 42016000000003393 koskevan esitutkinnan valmistumisesta 28. maaliskuuta 2019 ja sille annettiin pääsy aineistoon siihen tutustumista varten. Lisäksi Ukrainan kansallinen korruptiontorjuntavirasto antoi 11. lokakuuta 2021 Kurchenkon puolustusasianajajille tiedoksi esitutkinnan valmistumisen ja pääsyn esitutkinta-aineistoon siihen tutustumista varten. Neuvosto sai tiedon siitä, että Ukrainan kansallinen korruptiontorjuntavirasto esitti pyynnön määräajan vahvistamiseksi puolustuksen suorittamalle tarkastelulle, jotta voidaan puuttua viivästykseen, joka aiheutuu puolustuksen tarkastellessa esitutkinta-aineistoa. Neuvosto sai tiedoksi, että Ukrainan korruptiontorjunta-asioita käsittelevä erityistuomioistuin asetti 27. kesäkuuta 2022 päivätyssä päätöksessään määräajan, jonka mukaan puolustuksella oli 1. päivään joulukuuta 2022 mahdollisuus saattaa tutustumisprosessi päätökseen, minkä jälkeen katsotaan, että se on käyttänyt oikeuttaan saada tutustua aineistoon. Korruptiontorjunnan erityissyyttäjänvirasto lähetti 7. joulukuuta 2022 Ukrainan korruptiontorjunta-asioita käsittelevälle erityistuomioistuimelle syytekirjelmän tapauksen käsittelyä varten.

Rikosoikeudellisen menettelyn nro 12014160020000076 osalta Odessan muutoksenhakutuomioistuin hyväksyi 18. syyskuuta 2020 tekemällään päätöksellä syyttäjän valituksen ja määräsi Kurchenkon tutkintavankeuteen ehkäisevänä toimenpiteenä. Tuomioistuin totesi myös, että Kurchenko lähti Ukrainasta vuonna 2014 eikä hänen sijaintipaikkaansa voida vahvistaa. Tuomioistuin totesi, että Kurchenko pakoilee esitutkintaelimiä välttääkseen rikosoikeudellisen vastuun. Kyivskyin alueen Odessan kaupungin piirituomioistuin antoi 20. joulukuuta 2021 luvan erityiseen esitutkintaan syytetyn poissa ollessa. Lisäksi Kyivskyin alueen Odessan kaupungin piirituomioistuin hylkäsi 20. lokakuuta 2021 asianajajien valituksen, jolla pyrittiin kumoamaan syyttäjän 27. heinäkuuta 2021 antama esitutkinnan keskeyttämistä koskeva päätös.

Neuvosto on tietoinen siitä, että Ukrainan viranomaiset ovat toteuttaneet toimenpiteitä Kurchenkon etsimiseksi. Odessan alueen kansallisen poliisin pääosasto toimitti 13. toukokuuta 2021 Interpolin ja Europolin Ukrainan osastolle pyynnön julkaista Kurchenkoa koskeva Interpolin julkaisema kansainvälinen etsintäkuulutus; pyyntöä käsitellään. Neuvostolle ilmoitettiin, että Ukrainan viranomaiset lähettivät 29. huhtikuuta 2020 Venäjän federaatiolle kansainvälistä oikeusapua koskevan pyynnön, joka palautettiin 28. heinäkuuta 2020 ilman täytäntöönpanoa.

Neuvoston sai tiedoksi, että esitutkinta rikosoikeudellisessa menettelyssä nro 12014160020000076 päättyi 6. toukokuuta 2022 ja että Odessan alueen syyttäjänvirasto lähetti 1. elokuuta 2022 syytekirjelmän Odessan Prymorskyin piirituomioistuimeen tapauksen käsittelyä varten.

Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti neuvosto katsoo, että jaksot, joiden aikana Kurchenko on pakoillut tutkintaa, on jätettävä huomiotta laskettaessa ajanjaksoa, joka katsotaan merkitykselliseksi sen arvioimisessa, onko oikeutta oikeudenkäyntiin kohtuullisen ajan kuluessa noudatettu. Neuvosto katsoo näin ollen, että Odessan muutoksenhakutuomioistuimen päätöksessä kuvatut Kurchenkosta johtuneet olosuhteet sekä kansainvälistä oikeusapua koskevan pyynnön toteuttamatta jättäminen ovat vaikuttaneet merkittävästi tutkinnan kestoon.”

---

| 3.3.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 67/51 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 67/51

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2023/458,

annettu 1 päivänä maaliskuuta 2023,

tiettyjen biosidivalmisteissa käytettävien tehoaineiden hyväksymättä jättämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä 22 päivänä toukokuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 (1) ja erityisesti sen 89 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 (2) liitteessä II vahvistetaan luettelo tehoaineen ja valmisteryhmän yhdistelmistä, jotka sisältyvät biosidivalmisteissa olevien vanhojen tehoaineiden tarkastusohjelmaan. |
| --- | --- |

(1)

Komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 (2) liitteessä II vahvistetaan luettelo tehoaineen ja valmisteryhmän yhdistelmistä, jotka sisältyvät biosidivalmisteissa olevien vanhojen tehoaineiden tarkastusohjelmaan.

| (2) | Joidenkin kyseiseen luetteloon sisältyvien tehoaineen ja valmisteryhmän yhdistelmien osalta kaikki osanottajat ovat peruuttaneet tukensa tai niiden katsotaan peruuttaneen tukensa oikea-aikaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Joidenkin kyseiseen luetteloon sisältyvien tehoaineen ja valmisteryhmän yhdistelmien osalta kaikki osanottajat ovat peruuttaneet tukensa tai niiden katsotaan peruuttaneen tukensa oikea-aikaisesti.

| (3) | Euroopan kemikaalivirasto julkaisi delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti osanottajan tehtävien ottamista koskevan avoimen kutsun niiden tehoaineen ja valmisteryhmän yhdistelmien osalta, joiden osalta kukaan toinen osanottaja ei ollut vielä ottanut osanottajan tehtäviä. Näistä yhdistelmistä ei ole toimitettu ilmoitusta Euroopan kemikaalivirastolle delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 14 artiklan 2 kohdassa säädetyssä määräajassa. Kyseisiä tehoaineen ja valmisteryhmän yhdistelmiä ei näin ollen delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 20 artiklan ensimmäisen kohdan b alakohdan mukaisesti pitäisi hyväksyä käytettäväksi biosidivalmisteissa. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan kemikaalivirasto julkaisi delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti osanottajan tehtävien ottamista koskevan avoimen kutsun niiden tehoaineen ja valmisteryhmän yhdistelmien osalta, joiden osalta kukaan toinen osanottaja ei ollut vielä ottanut osanottajan tehtäviä. Näistä yhdistelmistä ei ole toimitettu ilmoitusta Euroopan kemikaalivirastolle delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 14 artiklan 2 kohdassa säädetyssä määräajassa. Kyseisiä tehoaineen ja valmisteryhmän yhdistelmiä ei näin ollen delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 20 artiklan ensimmäisen kohdan b alakohdan mukaisesti pitäisi hyväksyä käytettäväksi biosidivalmisteissa.

| (4) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Liitteessä mainittuja tehoaineita ei hyväksytä käytettäväksi kyseisessä liitteessä mainituissa valmisteryhmissä.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 1 päivänä maaliskuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1062/2014, annettu 4 päivänä elokuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 528/2012 tarkoitetusta kaikkien biosidivalmisteissa käytettyjen vanhojen tehoaineiden järjestelmällistä arviointia koskevasta työohjelmasta (EUVL L 294, 10.10.2014, s. 1).

2

---

LIITE

Tehoaineen ja valmisteryhmän yhdistelmät, joita ei ole hyväksytty:

| Kohdan numero asetuksen (EU) N:o 1062/2014 liitteessä II | Aineen nimi | Esittelevä jäsenvaltio | EY-numero | CAS-numero | Valmisteryhmä(t) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1022 | Dialumiinikloridipentahydroksidi | NL | 234-933-1 | 12042-91-0 | 2 |
| 691 | Natrium-N-(hydroksimetyyli)glysinaatti | AT | 274-357-8 | 70161-44-3 | 6 |
| 459 | Titaanidioksidin ja hopeakloridin reaktiomassa | SE | Ei saatavilla | Ei saatavilla | 1, 2, 6, 7, 9, 10, 11 |
| 531 | (Bentsyylioksi)metanoli | AT | 238-588-8 | 14548-60-8 | 13 |
| 1016 | Hopeakloridi | SE | 232-033-3 | 7783-90-6 | 1 |
| 444 | 7a-etyylidihydro-1H,3H,5H-oksatsolo[3,4-c]oksatsoli (EDHO) | PL | 231-810-4 | 7747-35-5 | 6, 13 |
| 797 | Cis-1-(3-klooriallyyli)-3,5,7-triatsa-1-atsonia-adamantaani kloridi (cis CTAC) | PL | 426-020-3 | 51229-78-8 | 6, 13 |
| 368 | Metenamiini-3-klooriallyylokloridi (CTAC) | PL | 223-805-0 | 4080-31-3 | 6, 12, 13 |

Kohdan numero asetuksen (EU) N:o 1062/2014 liitteessä II

Aineen nimi

Esittelevä jäsenvaltio

EY-numero

CAS-numero

Valmisteryhmä(t)

1022

Dialumiinikloridipentahydroksidi

NL

234-933-1

12042-91-0

2

691

Natrium-N-(hydroksimetyyli)glysinaatti

AT

274-357-8

70161-44-3

6

459

Titaanidioksidin ja hopeakloridin reaktiomassa

SE

Ei saatavilla

Ei saatavilla

1, 2, 6, 7, 9, 10, 11

531

(Bentsyylioksi)metanoli

AT

238-588-8

14548-60-8

13

1016

Hopeakloridi

SE

232-033-3

7783-90-6

1

444

7a-etyylidihydro-1H,3H,5H-oksatsolo[3,4-c]oksatsoli (EDHO)

PL

231-810-4

7747-35-5

6, 13

797

Cis-1-(3-klooriallyyli)-3,5,7-triatsa-1-atsonia-adamantaani kloridi (cis CTAC)

PL

426-020-3

51229-78-8

6, 13

368

Metenamiini-3-klooriallyylokloridi (CTAC)

PL

223-805-0

4080-31-3

6, 12, 13

---

| 3.3.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 67/54 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 67/54

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2023/459,

annettu 2 päivänä maaliskuuta 2023,

2,2-dibromi-2-syaaniasetamidin (DBNPA) hyväksymättä jättämisestä valmisteryhmään 4 kuuluvissa biosidivalmisteissa käytettävänä vanhana tehoaineena Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä 22 päivänä toukokuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 (1) ja erityisesti sen 89 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1062/2014 (2) vahvistetaan luettelo vanhoista tehoaineista, jotka on arvioitava sen selvittämiseksi, voidaanko ne mahdollisesti hyväksyä käytettäviksi biosidivalmisteissa. Kyseiseen luetteloon sisältyy 2,2-dibromi-2-syaaniasetamidi (DBNPA) (EY-numero: 233-539-7; CAS-numero: 10222-01-2). |
| --- | --- |

(1)

Komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1062/2014 (2) vahvistetaan luettelo vanhoista tehoaineista, jotka on arvioitava sen selvittämiseksi, voidaanko ne mahdollisesti hyväksyä käytettäviksi biosidivalmisteissa. Kyseiseen luetteloon sisältyy 2,2-dibromi-2-syaaniasetamidi (DBNPA) (EY-numero: 233-539-7; CAS-numero: 10222-01-2).

| (2) | DBNPA:lle on tehty arviointi, joka koskee sen käyttöä biosidivalmisteissa, jotka kuuluvat asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteessä V kuvattuun valmisteryhmään 4 (desinfiointiaineet tiloihin, joissa on elintarvikkeita tai rehuja). |
| --- | --- |

(2)

DBNPA:lle on tehty arviointi, joka koskee sen käyttöä biosidivalmisteissa, jotka kuuluvat asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteessä V kuvattuun valmisteryhmään 4 (desinfiointiaineet tiloihin, joissa on elintarvikkeita tai rehuja).

| (3) | Tanska nimettiin esitteleväksi jäsenvaltioksi, ja sen arvioinnista vastaava toimivaltainen viranomainen toimitti 27 päivänä joulukuuta 2016 arviointikertomuksen sekä päätelmänsä Euroopan kemikaalivirastolle, jäljempänä ’kemikaalivirasto’. Arviointiraportin toimittamisen jälkeen käytiin keskusteluja kemikaaliviraston järjestämissä teknisissä kokouksissa. |
| --- | --- |

(3)

Tanska nimettiin esitteleväksi jäsenvaltioksi, ja sen arvioinnista vastaava toimivaltainen viranomainen toimitti 27 päivänä joulukuuta 2016 arviointikertomuksen sekä päätelmänsä Euroopan kemikaalivirastolle, jäljempänä ’kemikaalivirasto’. Arviointiraportin toimittamisen jälkeen käytiin keskusteluja kemikaaliviraston järjestämissä teknisissä kokouksissa.

| (4) | Biosidivalmistekomitea vastaa asetuksen (EU) N:o 528/2012 75 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti kemikaaliviraston lausunnon laatimisesta, kun on kyse tehoaineiden hyväksymistä koskevista hakemuksista. Biosidivalmistekomitea antoi 25 päivänä kesäkuuta 2019 delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti kemikaaliviraston lausunnon, jäljempänä ’kesäkuun 25 päivänä 2019 annettu lausunto’ (3), jossa otettiin huomioon arvioinnista vastaavan toimivaltaisen viranomaisen päätelmät. |
| --- | --- |

(4)

Biosidivalmistekomitea vastaa asetuksen (EU) N:o 528/2012 75 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti kemikaaliviraston lausunnon laatimisesta, kun on kyse tehoaineiden hyväksymistä koskevista hakemuksista. Biosidivalmistekomitea antoi 25 päivänä kesäkuuta 2019 delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti kemikaaliviraston lausunnon, jäljempänä ’kesäkuun 25 päivänä 2019 annettu lausunto’ (3), jossa otettiin huomioon arvioinnista vastaavan toimivaltaisen viranomaisen päätelmät.

| (5) | Kesäkuun 25 päivänä 2019 annetun lausunnon mukaan DBNPA:lla on hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia, joilla voi olla haitallisia vaikutuksia ihmisiin ja ympäristöön (muut kuin kohde-eliöt) komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2017/2100 (4) vahvistettujen kriteerien perusteella. DBNPA täyttää näin ollen asetuksen (EU) N:o 528/2012 5 artiklan 1 kohdan d alakohdassa vahvistetut hyväksymättä jättämisen perusteet. Kesäkuun 25 päivänä 2019 annetussa lausunnossa katsottiin myös, että hakemuksessa, joka koski DBNPA:n hyväksymistä käytettäväksi valmisteryhmässä 4, esitetyn edustavan biosidivalmisteen käytöstä ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvat riskit olivat hyväksyttäviä edellyttäen, että toteutetaan asianmukaisia riskinhallintatoimenpiteitä, mutta lausunnossa todettiin myös, että ihmisten ja ympäristön DBNPA:lle altistumisen vuoksi hormonitoimintaa häiritseviin ominaisuuksiin liittyvää riskiä ei voida sulkea pois. |
| --- | --- |

(5)

Kesäkuun 25 päivänä 2019 annetun lausunnon mukaan DBNPA:lla on hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia, joilla voi olla haitallisia vaikutuksia ihmisiin ja ympäristöön (muut kuin kohde-eliöt) komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2017/2100 (4) vahvistettujen kriteerien perusteella. DBNPA täyttää näin ollen asetuksen (EU) N:o 528/2012 5 artiklan 1 kohdan d alakohdassa vahvistetut hyväksymättä jättämisen perusteet. Kesäkuun 25 päivänä 2019 annetussa lausunnossa katsottiin myös, että hakemuksessa, joka koski DBNPA:n hyväksymistä käytettäväksi valmisteryhmässä 4, esitetyn edustavan biosidivalmisteen käytöstä ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvat riskit olivat hyväksyttäviä edellyttäen, että toteutetaan asianmukaisia riskinhallintatoimenpiteitä, mutta lausunnossa todettiin myös, että ihmisten ja ympäristön DBNPA:lle altistumisen vuoksi hormonitoimintaa häiritseviin ominaisuuksiin liittyvää riskiä ei voida sulkea pois.

| (6) | Asetuksen (EU) N:o 528/2012 5 artiklan 2 kohdan mukaan tehoaine, joka täyttää hyväksymättä jättämisen perusteet, voidaan hyväksyä vain, jos osoitetaan, että vähintään yksi mainitussa artiklassa säädetyistä poikkeuksen edellytyksistä täyttyy. Soveltuvien ja riittävien vaihtoehtoisten aineiden tai teknologioiden saatavuus on keskeinen seikka, kun päätetään, voidaanko tehoaine hyväksyä tällä perusteella. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EU) N:o 528/2012 5 artiklan 2 kohdan mukaan tehoaine, joka täyttää hyväksymättä jättämisen perusteet, voidaan hyväksyä vain, jos osoitetaan, että vähintään yksi mainitussa artiklassa säädetyistä poikkeuksen edellytyksistä täyttyy. Soveltuvien ja riittävien vaihtoehtoisten aineiden tai teknologioiden saatavuus on keskeinen seikka, kun päätetään, voidaanko tehoaine hyväksyä tällä perusteella.

| (7) | Komissio järjesti kemikaaliviraston tuella julkisen kuulemisen 11 päivän lokakuuta 2019 ja 10 päivän joulukuuta 2019 välisenä aikana, jäljempänä ’julkinen kuuleminen’, kerätäkseen tietoja siitä, täyttyvätkö asetuksen (EU) N:o 528/2012 5 artiklan 2 kohdassa vahvistetut edellytykset. |
| --- | --- |

(7)

Komissio järjesti kemikaaliviraston tuella julkisen kuulemisen 11 päivän lokakuuta 2019 ja 10 päivän joulukuuta 2019 välisenä aikana, jäljempänä ’julkinen kuuleminen’, kerätäkseen tietoja siitä, täyttyvätkö asetuksen (EU) N:o 528/2012 5 artiklan 2 kohdassa vahvistetut edellytykset.

| (8) | Komissio keskusteli kesäkuun 25 päivänä 2019 annetusta lausunnosta ja julkiseen kuulemiseen saaduista vastauksista jäsenvaltioiden edustajien kanssa pysyvän biosidivalmistekomitean kokouksessa helmikuussa 2020. Komissio pyysi jäsenvaltioita ilmoittamaan, jos ne katsovat vähintään yhden asetuksen (EU) N:o 528/2012 5 artiklan 2 kohdassa vahvistetuista edellytyksistä täyttyvän niiden alueella ja esittämään perustelut. Todettiin, että tietoja, jotka hakija oli toimittanut kuulemisen aikana, oli tarpeen analysoida tarkemmin sen arvioimiseksi, voidaanko 5 artiklan 2 kohdan a alakohdan edellytyksen katsoa täyttyvän. Komissio pyysi 8 päivänä heinäkuuta 2020 asetuksen (EU) N:o 528/2012 75 artiklan 1 kohdan g alakohdan nojalla kemikaalivirastoa tarkistamaan lausuntoaan (5) ja selventämään mahdollisuutta johtaa turvallinen kynnysarvo DBNPA:n hormonitoimintaa häiritsevien ominaisuuksien osalta, arvioimaan DBNPA:n biosiditehoaineena käytön vaikutuksia keskimääräiseen bromin päiväsaantiin ja taustapitoisuuteen sekä toteamaan, voidaanko ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvia riskejä pitää hyväksyttävinä. |
| --- | --- |

(8)

Komissio keskusteli kesäkuun 25 päivänä 2019 annetusta lausunnosta ja julkiseen kuulemiseen saaduista vastauksista jäsenvaltioiden edustajien kanssa pysyvän biosidivalmistekomitean kokouksessa helmikuussa 2020. Komissio pyysi jäsenvaltioita ilmoittamaan, jos ne katsovat vähintään yhden asetuksen (EU) N:o 528/2012 5 artiklan 2 kohdassa vahvistetuista edellytyksistä täyttyvän niiden alueella ja esittämään perustelut. Todettiin, että tietoja, jotka hakija oli toimittanut kuulemisen aikana, oli tarpeen analysoida tarkemmin sen arvioimiseksi, voidaanko 5 artiklan 2 kohdan a alakohdan edellytyksen katsoa täyttyvän. Komissio pyysi 8 päivänä heinäkuuta 2020 asetuksen (EU) N:o 528/2012 75 artiklan 1 kohdan g alakohdan nojalla kemikaalivirastoa tarkistamaan lausuntoaan (5) ja selventämään mahdollisuutta johtaa turvallinen kynnysarvo DBNPA:n hormonitoimintaa häiritsevien ominaisuuksien osalta, arvioimaan DBNPA:n biosiditehoaineena käytön vaikutuksia keskimääräiseen bromin päiväsaantiin ja taustapitoisuuteen sekä toteamaan, voidaanko ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvia riskejä pitää hyväksyttävinä.

| (9) | Biosidivalmistekomitea antoi 30 päivänä marraskuuta 2021 kemikaaliviraston tarkistetun lausunnon, jäljempänä ’marraskuun 30 päivänä 2021 annettu lausunto’ (6), jossa otettiin huomioon arvioinnista vastaavan toimivaltaisen viranomaisen päätelmät. |
| --- | --- |

(9)

Biosidivalmistekomitea antoi 30 päivänä marraskuuta 2021 kemikaaliviraston tarkistetun lausunnon, jäljempänä ’marraskuun 30 päivänä 2021 annettu lausunto’ (6), jossa otettiin huomioon arvioinnista vastaavan toimivaltaisen viranomaisen päätelmät.

| (10) | Marraskuun 30 päivänä 2021 annetun lausunnon mukaan DBNPA:sta peräisin olevalle bromille altistumiseen liittyviä riskejä (hormonitoimintaa häiritsevistä ominaisuuksista aiheutuvat riskit mukaan lukien), jotka aiheutuvat valmisteryhmään 4 kuuluvien DBNPA:ta sisältävien valmisteiden käytöstä, pidetään hyväksymishakemuksessa esitetyn edustavan biosidivalmisteen osalta hyväksyttävinä ihmisten ja ympäristön kannalta edellyttäen, että toteutetaan asianmukaisia riskinhallintatoimenpiteitä. Näin ollen valmisteryhmään 4 kuuluvien DBNPA:ta sisältävien biosidivalmisteiden voidaan olettaa täyttävän asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetyt edellytykset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kyseisen asetuksen 5 artiklan 2 kohdan säännösten soveltamista. |
| --- | --- |

(10)

Marraskuun 30 päivänä 2021 annetun lausunnon mukaan DBNPA:sta peräisin olevalle bromille altistumiseen liittyviä riskejä (hormonitoimintaa häiritsevistä ominaisuuksista aiheutuvat riskit mukaan lukien), jotka aiheutuvat valmisteryhmään 4 kuuluvien DBNPA:ta sisältävien valmisteiden käytöstä, pidetään hyväksymishakemuksessa esitetyn edustavan biosidivalmisteen osalta hyväksyttävinä ihmisten ja ympäristön kannalta edellyttäen, että toteutetaan asianmukaisia riskinhallintatoimenpiteitä. Näin ollen valmisteryhmään 4 kuuluvien DBNPA:ta sisältävien biosidivalmisteiden voidaan olettaa täyttävän asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetyt edellytykset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kyseisen asetuksen 5 artiklan 2 kohdan säännösten soveltamista.

| (11) | Komissio keskusteli marraskuun 30 päivänä 2021 annetusta lausunnosta ja julkiseen kuulemiseen saaduista vastauksista jäsenvaltioiden edustajien kanssa pysyvän biosidivalmistekomitean kokouksissa maaliskuussa ja kesäkuussa 2022. Komissio pyysi uudestaan jäsenvaltioita ilmoittamaan, jos ne katsovat vähintään yhden asetuksen (EU) N:o 528/2012 5 artiklan 2 kohdassa vahvistetuista edellytyksistä täyttyvän niiden alueella ja esittämään perustelut. Yksikään jäsenvaltio ei ilmoittanut kyseisten edellytysten täyttyvän sen alueella, kun otetaan huomioon vaihtoehtojen saatavuus, joka on keskeinen seikka asetuksen (EU) N:o 528/2012 5 artiklan 2 kohtaa sovellettaessa. |
| --- | --- |

(11)

Komissio keskusteli marraskuun 30 päivänä 2021 annetusta lausunnosta ja julkiseen kuulemiseen saaduista vastauksista jäsenvaltioiden edustajien kanssa pysyvän biosidivalmistekomitean kokouksissa maaliskuussa ja kesäkuussa 2022. Komissio pyysi uudestaan jäsenvaltioita ilmoittamaan, jos ne katsovat vähintään yhden asetuksen (EU) N:o 528/2012 5 artiklan 2 kohdassa vahvistetuista edellytyksistä täyttyvän niiden alueella ja esittämään perustelut. Yksikään jäsenvaltio ei ilmoittanut kyseisten edellytysten täyttyvän sen alueella, kun otetaan huomioon vaihtoehtojen saatavuus, joka on keskeinen seikka asetuksen (EU) N:o 528/2012 5 artiklan 2 kohtaa sovellettaessa.

| (12) | Kerättyjen tietojen ja jäsenvaltioiden esittämien näkemysten perusteella soveltuvia ja riittäviä vaihtoehtoisia aineita tai teknologioita on tosiasiassa saatavilla. Edustava biosidivalmiste, jonka hakija esitti hyväksymistä koskevassa hakemuksessa, on valmiste, jota käytetään elintarvikkeiden jalostuksessa käytettävien ammatti- tai teollisuuskäyttöön tarkoitettujen säiliöiden desinfiointiin (esimerkiksi teolliset majoneesin tai jogurtin tuotantovälineet ja oluen tai muiden fermentoitujen tuotteiden käymislaitteet). Marraskuun 30 päivänä 2021 annetussa lausunnossa luetellaan useita tehoaineita varteenotettavina vaihtoehtoina (7). Tällä hetkellä 26 tehoainetta on jo hyväksytty käytettäväksi valmisteryhmään 4 kuuluvissa biosidivalmisteissa, ja 37 muuta tehoainetta on vielä arvioitavana vanhojen tehoaineiden järjestelmällistä arviointia koskevassa työohjelmassa asetuksen (EU) N:o 528/2012 89 artiklan mukaisesti. Lisäksi muita tehoaineita (8) on hyväksytty asetuksen (EU) N:o 528/2012 mukaisesti, kun DBNPA:n hyväksyntää koskevassa hakemuksessa esitetyn edustavan biosidivalmisteen kaltaisia edustavia biosidivalmisteita on arvioitu. Hakija ei ole esittänyt mitään näyttöä siitä, että yhtäkään näistä tehoaineista ei voisi käyttää samaan tarkoitukseen kuin DBNPA:ta. Lisäksi useat jäsenvaltioiden edustajat ilmoittivat pysyvässä biosidivalmistekomiteassa käydyissä keskusteluissa, että niiden alueilla olevasta elintarvikkeiden jalostusteollisuudesta huolimatta yhtäkään valmisteryhmään 4 kuuluvaa DBNPA:ta sisältävää biosidivalmistetta ei ollut rekisteröity niiden kansallisten sääntöjen mukaisesti tai saatettu niiden markkinoille ja että niiden alueilla on saatavilla samaan tai samankaltaiseen käyttöön tarkoitettuja vaihtoehtoisia tehoaineita ja biosidivalmisteita, kuten peretikkahappoa tai vetyperoksidia sisältäviä biosidivalmisteita. |
| --- | --- |

(12)

Kerättyjen tietojen ja jäsenvaltioiden esittämien näkemysten perusteella soveltuvia ja riittäviä vaihtoehtoisia aineita tai teknologioita on tosiasiassa saatavilla. Edustava biosidivalmiste, jonka hakija esitti hyväksymistä koskevassa hakemuksessa, on valmiste, jota käytetään elintarvikkeiden jalostuksessa käytettävien ammatti- tai teollisuuskäyttöön tarkoitettujen säiliöiden desinfiointiin (esimerkiksi teolliset majoneesin tai jogurtin tuotantovälineet ja oluen tai muiden fermentoitujen tuotteiden käymislaitteet). Marraskuun 30 päivänä 2021 annetussa lausunnossa luetellaan useita tehoaineita varteenotettavina vaihtoehtoina (7). Tällä hetkellä 26 tehoainetta on jo hyväksytty käytettäväksi valmisteryhmään 4 kuuluvissa biosidivalmisteissa, ja 37 muuta tehoainetta on vielä arvioitavana vanhojen tehoaineiden järjestelmällistä arviointia koskevassa työohjelmassa asetuksen (EU) N:o 528/2012 89 artiklan mukaisesti. Lisäksi muita tehoaineita (8) on hyväksytty asetuksen (EU) N:o 528/2012 mukaisesti, kun DBNPA:n hyväksyntää koskevassa hakemuksessa esitetyn edustavan biosidivalmisteen kaltaisia edustavia biosidivalmisteita on arvioitu. Hakija ei ole esittänyt mitään näyttöä siitä, että yhtäkään näistä tehoaineista ei voisi käyttää samaan tarkoitukseen kuin DBNPA:ta. Lisäksi useat jäsenvaltioiden edustajat ilmoittivat pysyvässä biosidivalmistekomiteassa käydyissä keskusteluissa, että niiden alueilla olevasta elintarvikkeiden jalostusteollisuudesta huolimatta yhtäkään valmisteryhmään 4 kuuluvaa DBNPA:ta sisältävää biosidivalmistetta ei ollut rekisteröity niiden kansallisten sääntöjen mukaisesti tai saatettu niiden markkinoille ja että niiden alueilla on saatavilla samaan tai samankaltaiseen käyttöön tarkoitettuja vaihtoehtoisia tehoaineita ja biosidivalmisteita, kuten peretikkahappoa tai vetyperoksidia sisältäviä biosidivalmisteita.

| (13) | Hakijan esittämää edustavaa biosidivalmistetta ei myöskään voida pitää valmisteena, jota käytetään suljetuissa järjestelmissä tai muissa olosuhteissa, joissa pyritään estämään sen joutuminen kosketuksiin ihmisten kanssa ja vapautuminen ympäristöön, sillä marraskuun 30 päivänä 2021 annetun lausunnon mukaan valmisteen käytöstä voi jäädä jäämiä desinfioituihin pulloihin vielä huuhtelunkin jälkeen, mikä voi aiheuttaa päästöjä ympäristöön jäteveden kautta. Jäsenvaltioiden edustajien pysyvässä biosidivalmistekomiteassa esittämien kantojen perusteella riskien ei voida katsoa olevan merkityksettömiä, vaikka marraskuun 30 päivänä 2021 annetussa lausunnossa todetaankin, että ihmisille ja ympäristölle aiheutuvia riskejä voidaan pitää hyväksyttävinä. Näin ollen asetuksen (EU) N:o 528/2012 5 artiklan 2 kohdan a alakohdan edellytys ei täyty, kun lisäksi otetaan huomioon, että soveltuvia ja riittäviä vaihtoehtoisia aineita tai teknologioita on saatavilla |
| --- | --- |

(13)

Hakijan esittämää edustavaa biosidivalmistetta ei myöskään voida pitää valmisteena, jota käytetään suljetuissa järjestelmissä tai muissa olosuhteissa, joissa pyritään estämään sen joutuminen kosketuksiin ihmisten kanssa ja vapautuminen ympäristöön, sillä marraskuun 30 päivänä 2021 annetun lausunnon mukaan valmisteen käytöstä voi jäädä jäämiä desinfioituihin pulloihin vielä huuhtelunkin jälkeen, mikä voi aiheuttaa päästöjä ympäristöön jäteveden kautta. Jäsenvaltioiden edustajien pysyvässä biosidivalmistekomiteassa esittämien kantojen perusteella riskien ei voida katsoa olevan merkityksettömiä, vaikka marraskuun 30 päivänä 2021 annetussa lausunnossa todetaankin, että ihmisille ja ympäristölle aiheutuvia riskejä voidaan pitää hyväksyttävinä. Näin ollen asetuksen (EU) N:o 528/2012 5 artiklan 2 kohdan a alakohdan edellytys ei täyty, kun lisäksi otetaan huomioon, että soveltuvia ja riittäviä vaihtoehtoisia aineita tai teknologioita on saatavilla

| (14) | Hakija ei ole toimittanut erityisiä tietoja tai perusteluja, jotka osoittaisivat, että DBNPA olisi välttämätön vakavan ihmisten terveydelle, eläinten terveydelle tai ympäristölle aiheutuvan vaaran estämiseksi tai hallitsemiseksi. Näin ollen asetuksen (EU) N:o 528/2012 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan edellytys ei täyty, kun lisäksi otetaan huomioon, että soveltuvia ja riittäviä vaihtoehtoisia aineita tai teknologioita on saatavilla |
| --- | --- |

(14)

Hakija ei ole toimittanut erityisiä tietoja tai perusteluja, jotka osoittaisivat, että DBNPA olisi välttämätön vakavan ihmisten terveydelle, eläinten terveydelle tai ympäristölle aiheutuvan vaaran estämiseksi tai hallitsemiseksi. Näin ollen asetuksen (EU) N:o 528/2012 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan edellytys ei täyty, kun lisäksi otetaan huomioon, että soveltuvia ja riittäviä vaihtoehtoisia aineita tai teknologioita on saatavilla

| (15) | Hakija ei ole toimittanut tietoja, jotka osoittaisivat, että DBNPA:n hyväksymättä jättämisestä aiheutuisi yhteiskunnalle suhteetonta haittaa verrattuna aineen käytöstä ihmisten terveydelle, eläinten terveydelle tai ympäristölle aiheutuviin riskeihin. Näin ollen asetuksen (EU) N:o 528/2012 5 artiklan 2 kohdan c alakohdan edellytys ei täyty, kun lisäksi otetaan huomioon, että soveltuvia ja riittäviä vaihtoehtoisia aineita tai teknologioita on saatavilla |
| --- | --- |

(15)

Hakija ei ole toimittanut tietoja, jotka osoittaisivat, että DBNPA:n hyväksymättä jättämisestä aiheutuisi yhteiskunnalle suhteetonta haittaa verrattuna aineen käytöstä ihmisten terveydelle, eläinten terveydelle tai ympäristölle aiheutuviin riskeihin. Näin ollen asetuksen (EU) N:o 528/2012 5 artiklan 2 kohdan c alakohdan edellytys ei täyty, kun lisäksi otetaan huomioon, että soveltuvia ja riittäviä vaihtoehtoisia aineita tai teknologioita on saatavilla

| (16) | Hakija ei siten ole osoittanut, että yksikään asetuksen (EU) N:o 528/2012 5 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetyistä edellytyksistä täyttyisi. Tämän vuoksi on aiheellista jättää hyväksymättä DBNPA:n käyttö valmisteryhmään 4 kuuluvissa biosidivalmisteissa. |
| --- | --- |

(16)

Hakija ei siten ole osoittanut, että yksikään asetuksen (EU) N:o 528/2012 5 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetyistä edellytyksistä täyttyisi. Tämän vuoksi on aiheellista jättää hyväksymättä DBNPA:n käyttö valmisteryhmään 4 kuuluvissa biosidivalmisteissa.

| (17) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(17)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Jätetään hyväksymättä 2,2-dibromi-2-syaaniasetamidi (DBNPA) (EY-numero: 233-539-7; CAS-numero: 10222-01-2) valmisteryhmään 4 kuuluvissa biosidivalmisteissa käytettävänä tehoaineena.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 2 päivänä maaliskuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1062/2014, annettu 4 päivänä elokuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 528/2012 tarkoitetusta kaikkien biosidivalmisteissa käytettyjen vanhojen tehoaineiden järjestelmällistä arviointia koskevasta työohjelmasta (EUVL L 294, 10.10.2014, s. 1).

2

(3)  Biocidal Products Committee Opinion on the application for approval of the active substance: 2,2-Dibromo-2-cyanoacetamide (DBNPA), Product type: 4, ECHA/BPC/225/2019, lausunto annettu 25. kesäkuuta 2019.

3

(4)  Komission delegoitu asetus (EU) 2017/2100, annettu 4 päivänä syyskuuta 2017, hormonitoimintaa häiritsevien ominaisuuksien määrittämistä koskevien tieteellisten kriteerien vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 nojalla (EUVL L 301, 17.11.2017, s. 1).

4

(5)  Kemikaaliviraston lausunnon pyytäminen biosidivalmisteasetuksen 75 artiklan 1 kohdan g alakohdan mukaisesti – ”Evaluation of the level of the risks for human health and for the environment of DBNPA used in biocidal products of product type 4” (Ihmisten terveydelle ja ympäristölle valmisteryhmiin 4 kuuluvissa biosidivalmisteissa käytetystä DBNPA:sta aiheutuvien riskien tason arviointi).

5

(6)  Biocidal Products Committee Opinion on the application for approval of the active substance: 2,2-Dibromo-2-cyanoacetamide (DBNPA), Product type: 4, ECHA/BPC/300/2021, lausunto annettu 30. marraskuuta 2021.

6

(7)  Biocidal Products Committee Opinion on the application for approval of the active substance: 2,2-Dibromo-2-cyanoacetamide (DBNPA), Product type: 4, ECHA/BPC/300/2021, lausunto annettu 30. marraskuuta 2021, s. 16: 2-fenoksietanoli, aktiivinen kloori (natriumkloridista elektrolyysillä tuotettu tai hypokloorihapokkeesta vapautunut), aktiivinen kloori (kalsiumhypokloriitista vapautunut), aktiivinen kloori (natriumhypokloriitista vapautunut), bromietikkahappo, C(M)IT/MIT, dekaanihappo, glutaarialdehydi, vetyperoksidi, jodi, L(+)-maitohappo, oktaanihappo, peretikkahappo, Tetra-asetyleenidiamiinista (TAED) ja natriumperkarbonaatista tuotettu peretikkahappo, PHMB (1415;4.7), PHMB (1600;1.8), polyvinyylipyrrolidonijodi, 1-propanoli, 2-propanoli, salisyylihappo.

7

(8)  Esimerkiksi maitohappo, oktaanihappo, dekaanihappo, peretikkahappo tai glutaarialdehydi.

8

---

| 3.3.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 67/58 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 67/58

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2023/460,

annettu 2 päivänä maaliskuuta 2023,

imidaklopridin käyttöä valmisteryhmään 18 kuuluvissa biosidivalmisteissa koskevan hyväksymisen voimassaolon päättymispäivän lykkäämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä 22 päivänä toukokuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 (1) ja erityisesti sen 14 artiklan 5 kohdan,

on kuullut pysyvää biosidivalmistekomiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Imidaklopridi sisällytettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY (2) liitteeseen I käytettäväksi tehoaineena valmisteryhmään 18 kuuluvissa biosidivalmisteissa. Sen vuoksi sitä pidetään asetuksen (EU) N:o 528/2012 86 artiklan nojalla hyväksyttynä direktiivin 98/8/EY liitteessä I vahvistetuin edellytyksin. |
| --- | --- |

(1)

Imidaklopridi sisällytettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY (2) liitteeseen I käytettäväksi tehoaineena valmisteryhmään 18 kuuluvissa biosidivalmisteissa. Sen vuoksi sitä pidetään asetuksen (EU) N:o 528/2012 86 artiklan nojalla hyväksyttynä direktiivin 98/8/EY liitteessä I vahvistetuin edellytyksin.

| (2) | Imidaklopridin käyttöä valmisteryhmään 18 kuuluvissa biosidivalmisteissa koskevan hyväksymisen, jäljempänä ’hyväksyminen’, voimassaolon on määrä päättyä 30 päivänä kesäkuuta 2023. Hyväksymisen uusimiseksi toimitettiin 23 ja 24 päivänä joulukuuta 2021 kaksi hakemusta asetuksen (EU) N:o 528/2012 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti, jäljempänä ’hakemukset’. |
| --- | --- |

(2)

Imidaklopridin käyttöä valmisteryhmään 18 kuuluvissa biosidivalmisteissa koskevan hyväksymisen, jäljempänä ’hyväksyminen’, voimassaolon on määrä päättyä 30 päivänä kesäkuuta 2023. Hyväksymisen uusimiseksi toimitettiin 23 ja 24 päivänä joulukuuta 2021 kaksi hakemusta asetuksen (EU) N:o 528/2012 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti, jäljempänä ’hakemukset’.

| (3) | Arvioinnista vastaava Saksan toimivaltainen viranomainen ilmoitti komissiolle 27 päivänä huhtikuuta 2022, että se oli päättänyt asetuksen (EU) N:o 528/2012 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti, että hakemuksen täydellinen arviointi oli tarpeen. Kyseisen asetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaan arvioinnista vastaavan toimivaltaisen viranomaisen on suoritettava hakemuksen täydellinen arviointi 365 päivän kuluessa sen validoinnista. |
| --- | --- |

(3)

Arvioinnista vastaava Saksan toimivaltainen viranomainen ilmoitti komissiolle 27 päivänä huhtikuuta 2022, että se oli päättänyt asetuksen (EU) N:o 528/2012 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti, että hakemuksen täydellinen arviointi oli tarpeen. Kyseisen asetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaan arvioinnista vastaavan toimivaltaisen viranomaisen on suoritettava hakemuksen täydellinen arviointi 365 päivän kuluessa sen validoinnista.

| (4) | Arvioinnista vastaava toimivaltainen viranomainen voi asetuksen (EU) N:o 528/2012 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarvittaessa pyytää hakijaa toimittamaan riittävät tiedot, jotta arviointi voidaan suorittaa. Tällaisessa tapauksessa 365 päivän määräaika keskeytetään enintään 180 päivän ajaksi, paitsi kun pidempi keskeytys on perusteltu pyydettyjen tietojen luonteen tai poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi. |
| --- | --- |

(4)

Arvioinnista vastaava toimivaltainen viranomainen voi asetuksen (EU) N:o 528/2012 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarvittaessa pyytää hakijaa toimittamaan riittävät tiedot, jotta arviointi voidaan suorittaa. Tällaisessa tapauksessa 365 päivän määräaika keskeytetään enintään 180 päivän ajaksi, paitsi kun pidempi keskeytys on perusteltu pyydettyjen tietojen luonteen tai poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi.

| (5) | Vastaanotettuaan suosituksen arvioinnista vastaavalta toimivaltaiselta viranomaiselta Euroopan kemikaaliviraston on 270 päivän kuluessa laadittava ja toimitettava komissiolle lausunto tehoaineen hyväksymisen uusimisesta asetuksen (EU) N:o 528/2012 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Vastaanotettuaan suosituksen arvioinnista vastaavalta toimivaltaiselta viranomaiselta Euroopan kemikaaliviraston on 270 päivän kuluessa laadittava ja toimitettava komissiolle lausunto tehoaineen hyväksymisen uusimisesta asetuksen (EU) N:o 528/2012 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (6) | Näin ollen hyväksymisen voimassaolo todennäköisesti päättyy hakijoista riippumattomista syistä ennen kuin on tehty päätös sen uusimisesta. Sen vuoksi on asianmukaista lykätä hyväksymisen voimassaolon päättymispäivää siten, että hakemusten tutkimiselle jää riittävästi aikaa. Kun otetaan huomioon arvioinnista vastaavan toimivaltaisen viranomaisen arvioinnille ja Euroopan kemikaaliviraston lausunnon laatimiselle ja toimittamiselle asetetut määräajat sekä aika, joka tarvitaan sen päättämiseen, voidaanko imidaklopridin käyttöä valmisteryhmään 18 kuuluvissa biosidivalmisteissa koskeva hyväksyminen uusia, voimassaolon päättymispäivää olisi lykättävä 31 päivään joulukuuta 2025. |
| --- | --- |

(6)

Näin ollen hyväksymisen voimassaolo todennäköisesti päättyy hakijoista riippumattomista syistä ennen kuin on tehty päätös sen uusimisesta. Sen vuoksi on asianmukaista lykätä hyväksymisen voimassaolon päättymispäivää siten, että hakemusten tutkimiselle jää riittävästi aikaa. Kun otetaan huomioon arvioinnista vastaavan toimivaltaisen viranomaisen arvioinnille ja Euroopan kemikaaliviraston lausunnon laatimiselle ja toimittamiselle asetetut määräajat sekä aika, joka tarvitaan sen päättämiseen, voidaanko imidaklopridin käyttöä valmisteryhmään 18 kuuluvissa biosidivalmisteissa koskeva hyväksyminen uusia, voimassaolon päättymispäivää olisi lykättävä 31 päivään joulukuuta 2025.

| (7) | Sen jälkeen, kun hyväksymisen voimassaolon päättymispäivää on lykätty, imidaklopridin käyttöä valmisteryhmään 18 kuuluvissa biosidivalmisteissa koskeva hyväksyminen pysyy voimassa direktiivin 98/8/EY liitteessä I vahvistettujen edellytysten mukaisesti, |
| --- | --- |

(7)

Sen jälkeen, kun hyväksymisen voimassaolon päättymispäivää on lykätty, imidaklopridin käyttöä valmisteryhmään 18 kuuluvissa biosidivalmisteissa koskeva hyväksyminen pysyy voimassa direktiivin 98/8/EY liitteessä I vahvistettujen edellytysten mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Lykätään imidaklopridin käyttöä direktiivin 98/8/EY liitteessä I esitettyyn valmisteryhmään 18 kuuluvissa biosidivalmisteissa koskevan hyväksymisen voimassaolon päättymispäivää 31 päivään joulukuuta 2025.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 2 päivänä maaliskuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/8/EY, annettu 16 päivänä helmikuuta 1998, biosidituotteiden markkinoille saattamisesta (EYVL L 123, 24.4.1998, s. 1).

2

---

Oikaisuja

| 3.3.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 67/60 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 67/60

---

Oikaisu neuvoston asetukseen (EU) 2023/426, annettu 25 päivänä helmikuuta 2023, Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 269/2014 muuttamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 59 I, 25. helmikuuta 2023
  )

| 1) | Sivulla 2, 1 artiklan 2 alakohdassa olevassa 6 b artiklan 5 a kohdan johdantokappaleessa: |
| --- | --- |

1)

Sivulla 2, 1 artiklan 2 alakohdassa olevassa 6 b artiklan 5 a kohdan johdantokappaleessa:

on:

”5 a.   Poiketen siitä, mitä 2 artiklan 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat myöntää tarkoituksenmukaisiksi katsomiinsa ehdoin luvan liitteessä I olevassa kohdassa ”Yhteisöt” olevassa kohdassa 101 luetellun yhteisön hallussa olevien tiettyjen jäädytettyjen varojen tai taloudellisten resurssien vapauttamiseen tai tiettyjen varojen tai taloudellisten resurssien asettamiseen kyseisen yhteisön saataville todettuaan, että”,

pitää olla:

”5 a.   Poiketen siitä, mitä 2 artiklassa säädetään, jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat myöntää tarkoituksenmukaisiksi katsomiinsa ehdoin luvan liitteessä I olevassa kohdassa ”Yhteisöt” olevassa kohdassa 101 luetellulle yhteisölle kuuluvien tiettyjen jäädytettyjen varojen tai taloudellisten resurssien vapauttamiseen tai tiettyjen varojen tai taloudellisten resurssien asettamiseen kyseisen yhteisön saataville todettuaan, että”.

| 2) | Sivulla 3, 1 artiklan 2 alakohdassa olevassa 6 b artiklan 5 b kohdassa: |
| --- | --- |

2)

Sivulla 3, 1 artiklan 2 alakohdassa olevassa 6 b artiklan 5 b kohdassa:

on:

”5 b.   Poiketen siitä, mitä 2 artiklan 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat myöntää tarkoituksenmukaisiksi katsomiinsa ehdoin luvan liitteen I kohdassa ”Yhteisöt” olevassa kohdassa 190 luetellun yhteisön hallussa olevien tiettyjen jäädytettyjen varojen tai taloudellisten resurssien vapauttamiseen tai tiettyjen varojen tai taloudellisten resurssien asettamiseen kyseisen yhteisön saataville todettuaan, että tällaiset varat tai taloudelliset resurssit ovat tarpeen, jotta toimet tai sopimukset, joista on sovittu tai jotka on tehty kyseisen yhteisön kanssa tai jotka muutoin ovat koskeneet kyseistä yhteisöä ennen 25 päivää helmikuuta 2023, voidaan lopettaa tai irtisanoa viimeistään 26 päivänä elokuuta 2023.”,

pitää olla:

”5 b.   Poiketen siitä, mitä 2 artiklassa säädetään, jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat myöntää tarkoituksenmukaisiksi katsomiinsa ehdoin luvan liitteen I kohdassa ”Yhteisöt” olevassa kohdassa 190 luetellulle yhteisölle kuuluvien tiettyjen jäädytettyjen varojen tai taloudellisten resurssien vapauttamiseen tai tiettyjen varojen tai taloudellisten resurssien asettamiseen kyseisen yhteisön saataville todettuaan, että tällaiset varat tai taloudelliset resurssit ovat tarpeen, jotta toimet tai sopimukset, joista on sovittu tai jotka on tehty kyseisen yhteisön kanssa tai jotka muutoin ovat koskeneet kyseistä yhteisöä ennen 25 päivää helmikuuta 2023, voidaan lopettaa tai irtisanoa viimeistään 26 päivänä elokuuta 2023.”.

---

| 3.3.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 67/61 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 67/61

---

Oikaisu neuvoston päätökseen (YUTP) 2023/432, annettu 25 päivänä helmikuuta 2023, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta annetun päätöksen 2014/145/YUTP muuttamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 59 I, 25. helmikuuta 2023
  )

| 1) | Sivulla 438, 1 artiklan 1 alakohdan c alakohdassa olevassa 2 artiklan 22 kohdan johdantokappaleessa: |
| --- | --- |

1)

Sivulla 438, 1 artiklan 1 alakohdan c alakohdassa olevassa 2 artiklan 22 kohdan johdantokappaleessa:

on:

”22.   Poiketen siitä, mitä 1 ja 2 kohdassa säädetään, jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat asianmukaisiksi katsominsa ehdoin myöntää luvan liitteen kohdassa ”Yhteisöt” olevassa kohdassa 101 luetellun yhteisön hallussa olevien tiettyjen jäädytettyjen varojen tai taloudellisten resurssien vapauttamiseen tai tiettyjen varojen tai taloudellisten resurssien asettamiseen kyseisen yhteisön saataville todettuaan, että: ...”

pitää olla:

”22.   Poiketen siitä, mitä 1 ja 2 kohdassa säädetään, jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat asianmukaisiksi katsominsa ehdoin myöntää luvan liitteen kohdassa ”Yhteisöt” olevassa kohdassa 101 luetellulle yhteisölle kuuluvien tiettyjen jäädytettyjen varojen tai taloudellisten resurssien vapauttamiseen tai tiettyjen varojen tai taloudellisten resurssien asettamiseen kyseisen yhteisön saataville todettuaan, että: ...”

| 2) | Sivulla 438, 1 artiklan 1 alakohdan c alakohdassa olevassa 2 artiklan 23 kohdassa: |
| --- | --- |

2)

Sivulla 438, 1 artiklan 1 alakohdan c alakohdassa olevassa 2 artiklan 23 kohdassa:

on:

”23.   Poiketen siitä, mitä 1 ja 2 kohdassa säädetään, jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat tarkoituksenmukaisiksi katsomin ehdoin myöntää luvan sellaisten tiettyjen jäädytettyjen varojen tai taloudellisten resurssien vapauttamiseen, jotka ovat liitteen kohdassa ”Yhteisöt” olevassa kohdassa 190 luetellun yhteisön hallussa, tai tiettyjen varojen tai taloudellisten resurssien asettamiseen kyseisen yhteisön saataville todettuaan, että tällaiset varat tai taloudelliset resurssit ovat välttämättömiä sellaisten toimintojen, sopimusten tai muiden sopimusten päättämiseksi 26 päivään elokuuta 2023 mennessä, jotka on aloitettu kyseisen yhteisön kanssa tai joissa kyseinen yhteisö on ollut muuten osallisena ennen 25 päivää helmikuuta 2023.”

pitää olla:

”23.   Poiketen siitä, mitä 1 ja 2 kohdassa säädetään, jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat tarkoituksenmukaisiksi katsomin ehdoin myöntää luvan sellaisten tiettyjen jäädytettyjen varojen tai taloudellisten resurssien vapauttamiseen, jotka kuuluvat liitteen kohdassa ”Yhteisöt” olevassa kohdassa 190 luetellulle yhteisölle, tai tiettyjen varojen tai taloudellisten resurssien asettamiseen kyseisen yhteisön saataville todettuaan, että tällaiset varat tai taloudelliset resurssit ovat välttämättömiä sellaisten toimintojen, sopimusten tai muiden sopimusten päättämiseksi 26 päivään elokuuta 2023 mennessä, jotka on aloitettu kyseisen yhteisön kanssa tai joissa kyseinen yhteisö on ollut muuten osallisena ennen 25 päivää helmikuuta 2023.”

---