# Den Europæiske Unions L 43/2023

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 43 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 66. årgang13. februar 2023 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 43

Dansk udgave

Retsforskrifter

66. årgang13. februar 2023

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Meddelelse om ikrafttrædelsesdatoen for aftalen mellem Den Europæiske Union og New Zealand i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 vedrørende ændring af indrømmelser for alle de toldkontingenter, der er omfattet af EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union | 1 |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2023/314 af 25. oktober 2022 om ændring af de reguleringsmæssige tekniske standarder i delegeret forordning (EU) 2016/2251 for så vidt angår anvendelsesdatoen for visse risikostyringsprocedurer for udveksling af sikkerhedsstillelse (
  1
  ) | 2 |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2023/315 af 25. oktober 2022 om ændring af de reguleringsmæssige tekniske standarder som fastsat i delegeret forordning (EU) 2015/2205, (EU) 2016/592 og (EU) 2016/1178 for så vidt angår den dato, på hvilken clearingforpligtelsen får virkning for visse aftaletyper (
  1
  ) | 4 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/316 af 6. februar 2023 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Goranski medun (BOB)) | 7 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/317 af 6. februar 2023 om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Colline di Romagna (BOB)) | 8 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/318 af 6. februar 2023 om godkendelse af EU-ændring af produktspecifikationen for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse (Almansa (BOB)) | 9 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/319 af 9. februar 2023 om accept af en anmodning fra Den Italienske Republik i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/797 om ikkeanvendelse af punkt 7.4.2.3, stk. 3. litra b), i bilaget til Kommissionens forordning (EU) 2016/919 på femten køretøjer af typen V250 Italia/ETR700
  (meddelt under nummer C(2023) 875) | 11 |
| | | RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | FN-regulativ nr. 41 — Ensartede forskrifter for godkendelse af motorcykler for så vidt angår støjemissioner [2023/320] | 14 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

INTERNATIONALE AFTALER

*

Meddelelse om ikrafttrædelsesdatoen for aftalen mellem Den Europæiske Union og New Zealand i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 vedrørende ændring af indrømmelser for alle de toldkontingenter, der er omfattet af EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union

1

FORORDNINGER

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2023/314 af 25. oktober 2022 om ændring af de reguleringsmæssige tekniske standarder i delegeret forordning (EU) 2016/2251 for så vidt angår anvendelsesdatoen for visse risikostyringsprocedurer for udveksling af sikkerhedsstillelse (
  1
  )

1

2

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2023/315 af 25. oktober 2022 om ændring af de reguleringsmæssige tekniske standarder som fastsat i delegeret forordning (EU) 2015/2205, (EU) 2016/592 og (EU) 2016/1178 for så vidt angår den dato, på hvilken clearingforpligtelsen får virkning for visse aftaletyper (
  1
  )

1

4

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/316 af 6. februar 2023 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Goranski medun (BOB))

7

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/317 af 6. februar 2023 om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Colline di Romagna (BOB))

8

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/318 af 6. februar 2023 om godkendelse af EU-ændring af produktspecifikationen for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse (Almansa (BOB))

9

AFGØRELSER

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/319 af 9. februar 2023 om accept af en anmodning fra Den Italienske Republik i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/797 om ikkeanvendelse af punkt 7.4.2.3, stk. 3. litra b), i bilaget til Kommissionens forordning (EU) 2016/919 på femten køretøjer af typen V250 Italia/ETR700
  (meddelt under nummer C(2023) 875)

(meddelt under nummer C(2023) 875)

11

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

*

FN-regulativ nr. 41 — Ensartede forskrifter for godkendelse af motorcykler for så vidt angår støjemissioner [2023/320]

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 13.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 43/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 43/1

---

Meddelelse om ikrafttrædelsesdatoen for aftalen mellem Den Europæiske Union og New Zealand i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 vedrørende ændring af indrømmelser for alle de toldkontingenter, der er omfattet af EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union

Aftalen mellem Den Europæiske Union og New Zealand i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 vedrørende ændring af indrømmelser for alle de toldkontingenter, der er omfattet af EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union (1), der blev undertegnet den 20. juli 2022 i Bruxelles, trådte i kraft den 28. januar 2023.

1

---

(1)  
  EUT L 328 af 22.12.2022, s. 61.

1

---

FORORDNINGER

| 13.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 43/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 43/2

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2023/314

af 25. oktober 2022

om ændring af de reguleringsmæssige tekniske standarder i delegeret forordning (EU) 2016/2251 for så vidt angår anvendelsesdatoen for visse risikostyringsprocedurer for udveksling af sikkerhedsstillelse

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 af 4. juli 2012 om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (1), særlig artikel 11, stk. 15, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Kommissionens delegerede forordning (EU) 2016/2251 (2) er det bl.a. fastsat, hvilke risikostyringsprocedurer, herunder de niveauer for og typer af sikkerhedsstillelse og adskillelsesordninger, der er omhandlet i artikel 11, stk. 3, i forordning (EU) nr. 648/2012, som finansielle modparter skal have med henblik på udveksling af sikkerhedsstillelse for så vidt angår deres over-the-counter OTC-derivataftaler, der ikke cleares af en central modpart. |
| --- | --- |

(1)

I Kommissionens delegerede forordning (EU) 2016/2251 (2) er det bl.a. fastsat, hvilke risikostyringsprocedurer, herunder de niveauer for og typer af sikkerhedsstillelse og adskillelsesordninger, der er omhandlet i artikel 11, stk. 3, i forordning (EU) nr. 648/2012, som finansielle modparter skal have med henblik på udveksling af sikkerhedsstillelse for så vidt angår deres over-the-counter OTC-derivataftaler, der ikke cleares af en central modpart.

| (2) | Der er i artikel 36, stk. 2, litra a), og artikel 37, stk. 3, litra a), i delegeret forordning (EU) 2016/2251 fastsat en udskudt anvendelsesdato for de bilaterale marginkrav for de OTC-derivataftaler, der ikke er clearet af en central modpart, og som er indgået mellem modparter, som er en del af samme koncern, og hvor én modpart er etableret i et tredjeland, og den anden modpart er etableret i Unionen. Den udskudte anvendelsesdato var nødvendig for at sikre, at sådanne OTC-derivataftaler ikke var omfattet af de bilaterale marginkrav før vedtagelsen af en gennemførelsesretsakt i henhold til artikel 13, stk. 2, i forordning (EU) nr. 648/2012. |
| --- | --- |

(2)

Der er i artikel 36, stk. 2, litra a), og artikel 37, stk. 3, litra a), i delegeret forordning (EU) 2016/2251 fastsat en udskudt anvendelsesdato for de bilaterale marginkrav for de OTC-derivataftaler, der ikke er clearet af en central modpart, og som er indgået mellem modparter, som er en del af samme koncern, og hvor én modpart er etableret i et tredjeland, og den anden modpart er etableret i Unionen. Den udskudte anvendelsesdato var nødvendig for at sikre, at sådanne OTC-derivataftaler ikke var omfattet af de bilaterale marginkrav før vedtagelsen af en gennemførelsesretsakt i henhold til artikel 13, stk. 2, i forordning (EU) nr. 648/2012.

| (3) | Der er indtil videre vedtaget otte gennemførelsesretsakter i henhold til artikel 13, stk. 2, i forordning (EU) nr. 648/2012. Der bliver imidlertid fortsat gjort en indsats for at analysere alle andre relevante jurisdiktioner i tredjelande, som kan være berettiget en sådan gennemførelsesretsakt. Den øjeblikkelige anvendelse af de bilaterale marginkrav for de OTC-derivataftaler, der ikke er clearet af en central modpart, og som er indgået mellem modparter, som er en del af samme koncern, og hvor én modpart er etableret i et tredjeland og den anden modpart er etableret i Unionen, uden vedtagelsen af gennemførelsesretsakter, jf. artikel 13, stk. 2, i forordning (EU) nr. 648/2012, ville imidlertid have skadelige økonomiske virkninger på Unionens modparter. Anvendelsen af de bilaterale marginkrav for ikkecentralt clearede koncerninterne OTC-derivataftaler bør derfor udskydes yderligere. |
| --- | --- |

(3)

Der er indtil videre vedtaget otte gennemførelsesretsakter i henhold til artikel 13, stk. 2, i forordning (EU) nr. 648/2012. Der bliver imidlertid fortsat gjort en indsats for at analysere alle andre relevante jurisdiktioner i tredjelande, som kan være berettiget en sådan gennemførelsesretsakt. Den øjeblikkelige anvendelse af de bilaterale marginkrav for de OTC-derivataftaler, der ikke er clearet af en central modpart, og som er indgået mellem modparter, som er en del af samme koncern, og hvor én modpart er etableret i et tredjeland og den anden modpart er etableret i Unionen, uden vedtagelsen af gennemførelsesretsakter, jf. artikel 13, stk. 2, i forordning (EU) nr. 648/2012, ville imidlertid have skadelige økonomiske virkninger på Unionens modparter. Anvendelsen af de bilaterale marginkrav for ikkecentralt clearede koncerninterne OTC-derivataftaler bør derfor udskydes yderligere.

| (4) | Delegeret forordning (EU) 2016/2251 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(4)

Delegeret forordning (EU) 2016/2251 bør derfor ændres.

| (5) | Denne forordning er baseret på det udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som Den Europæiske Banktilsynsmyndighed, Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger og Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed har forelagt Kommissionen (ESA'erne). |
| --- | --- |

(5)

Denne forordning er baseret på det udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som Den Europæiske Banktilsynsmyndighed, Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger og Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed har forelagt Kommissionen (ESA'erne).

| (6) | Ændringerne af delegeret forordning (EU) 2016/2251 er begrænsede tilpasninger af de eksisterende lovgivningsmæssige rammer. I betragtning af disse ændringers begrænsede omfang og sagens hastende karakter vil det være meget uforholdsmæssigt, hvis ESA'erne skal gennemføre åbne offentlige høringer eller analyser af de potentielle omkostninger og fordele herved. ESA'erne har dog anmodet om råd fra interessentgruppen for banker, der er nedsat i overensstemmelse med artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 (3), råd fra interessentgruppen for forsikrings- og genforsikringsordninger og interessentgruppen for arbejdsmarkedspensionsordninger, der er nedsat i overensstemmelse med artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1094/2010 (4), og råd fra interessentgruppen for værdipapirer og markeder, der er nedsat i overensstemmelse med artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 (5). |
| --- | --- |

(6)

Ændringerne af delegeret forordning (EU) 2016/2251 er begrænsede tilpasninger af de eksisterende lovgivningsmæssige rammer. I betragtning af disse ændringers begrænsede omfang og sagens hastende karakter vil det være meget uforholdsmæssigt, hvis ESA'erne skal gennemføre åbne offentlige høringer eller analyser af de potentielle omkostninger og fordele herved. ESA'erne har dog anmodet om råd fra interessentgruppen for banker, der er nedsat i overensstemmelse med artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 (3), råd fra interessentgruppen for forsikrings- og genforsikringsordninger og interessentgruppen for arbejdsmarkedspensionsordninger, der er nedsat i overensstemmelse med artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1094/2010 (4), og råd fra interessentgruppen for værdipapirer og markeder, der er nedsat i overensstemmelse med artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 (5).

| (7) | For at give markedsdeltagerne retssikkerhed så hurtigt som muligt bør denne forordning træde i kraft hurtigst muligt — |
| --- | --- |

(7)

For at give markedsdeltagerne retssikkerhed så hurtigt som muligt bør denne forordning træde i kraft hurtigst muligt —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændringer af delegeret forordning (EU) 2016/2251

I delegeret forordning (EU) 2016/2251 foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 36, stk. 2, affattes litra a) således:






  »a) | fra den 30. juni 2025, såfremt der ikke er vedtaget nogen afgørelse om ækvivalens i henhold til artikel 13, stk. 2, i forordning (EU) nr. 648/2012 med henblik på nævnte forordnings artikel 11, stk. 3, vedrørende det relevante tredjeland«. |
| --- | --- | --- |

1)

I artikel 36, stk. 2, affattes litra a) således:

»a)

fra den 30. juni 2025, såfremt der ikke er vedtaget nogen afgørelse om ækvivalens i henhold til artikel 13, stk. 2, i forordning (EU) nr. 648/2012 med henblik på nævnte forordnings artikel 11, stk. 3, vedrørende det relevante tredjeland«.

| 2) | I artikel 37, stk. 3, affattes litra a) således:






  »a) | fra den 30. juni 2025, såfremt der ikke er vedtaget nogen afgørelse om ækvivalens i henhold til artikel 13, stk. 2, i forordning (EU) nr. 648/2012 med henblik på nævnte forordnings artikel 11, stk. 3, vedrørende det relevante tredjeland«. |
| --- | --- | --- |

2)

I artikel 37, stk. 3, affattes litra a) således:

»a)

fra den 30. juni 2025, såfremt der ikke er vedtaget nogen afgørelse om ækvivalens i henhold til artikel 13, stk. 2, i forordning (EU) nr. 648/2012 med henblik på nævnte forordnings artikel 11, stk. 3, vedrørende det relevante tredjeland«.

Artikel 2

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. oktober 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 201 af 27.7.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2016/2251 af 4. oktober 2016 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for risikoreduktionsteknikker med hensyn til OTC-derivataftaler, der ikke cleares af en central modpart (EUT L 340 af 15.12.2016, s. 9).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/78/EF (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 12).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1094/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/79/EF (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 48).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/77/EF (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 84).

5

---

| 13.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 43/4 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 43/4

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2023/315

af 25. oktober 2022

om ændring af de reguleringsmæssige tekniske standarder som fastsat i delegeret forordning (EU) 2015/2205, (EU) 2016/592 og (EU) 2016/1178 for så vidt angår den dato, på hvilken clearingforpligtelsen får virkning for visse aftaletyper

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 af 4. juli 2012 om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (1), særlig artikel 5, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/2205 (2), (EU) 2016/592 (3) og (EU) 2016/1178 (4) præciseres bl.a. de datoer, på hvilke clearingforpligtelsen for aftaler vedrørende de over-the-counter OTC-derivatklasser, der er anført i bilagene til nævnte delegerede forordninger, får virkning. Ved artikel 3, stk. 2, første afsnit, litra a), i nævnte delegerede forordninger blev datoerne for anvendelse af clearingforpligtelsen for OTC-derivataftaler, som er indgået mellem modparter, som udgør en del af samme koncern, og hvor én modpart er etableret i et tredjeland og den anden modpart er etableret i Unionen, udsat. Det var nødvendigt at udsætte disse anvendelsesdatoer for at sikre, at sådanne OTC-derivataftaler ikke blev omfattet af clearingforpligtelsen inden vedtagelsen af en gennemførelsesretsakt i henhold til artikel 13, stk. 2, i forordning (EU) nr. 648/2012. |
| --- | --- |

(1)

I Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/2205 (2), (EU) 2016/592 (3) og (EU) 2016/1178 (4) præciseres bl.a. de datoer, på hvilke clearingforpligtelsen for aftaler vedrørende de over-the-counter OTC-derivatklasser, der er anført i bilagene til nævnte delegerede forordninger, får virkning. Ved artikel 3, stk. 2, første afsnit, litra a), i nævnte delegerede forordninger blev datoerne for anvendelse af clearingforpligtelsen for OTC-derivataftaler, som er indgået mellem modparter, som udgør en del af samme koncern, og hvor én modpart er etableret i et tredjeland og den anden modpart er etableret i Unionen, udsat. Det var nødvendigt at udsætte disse anvendelsesdatoer for at sikre, at sådanne OTC-derivataftaler ikke blev omfattet af clearingforpligtelsen inden vedtagelsen af en gennemførelsesretsakt i henhold til artikel 13, stk. 2, i forordning (EU) nr. 648/2012.

| (2) | Pr. dags dato er der ikke vedtaget nogen gennemførelsesretsakter i henhold til artikel 13, stk. 2, i forordning (EU) nr. 648/2012 vedrørende clearingforpligtelsen. Anvendelsen af clearingforpligtelsen for OTC-derivataftaler, som er indgået mellem modparter, som udgør en del af samme koncern, og hvor én modpart er etableret i et tredjeland, og den anden modpart er etableret i Unionen, uden vedtagelsen af gennemførelsesretsakt, jf. artikel 13, stk. 2 i forordning (EU) nr. 648/2012, ville have en skadelig økonomisk virkning på Unionens modparter. Anvendelsen af clearingforpligtelsen for koncerninterne OTC-derivataftaler med en tredjelandsmodpart bør derfor udskydes yderligere. |
| --- | --- |

(2)

Pr. dags dato er der ikke vedtaget nogen gennemførelsesretsakter i henhold til artikel 13, stk. 2, i forordning (EU) nr. 648/2012 vedrørende clearingforpligtelsen. Anvendelsen af clearingforpligtelsen for OTC-derivataftaler, som er indgået mellem modparter, som udgør en del af samme koncern, og hvor én modpart er etableret i et tredjeland, og den anden modpart er etableret i Unionen, uden vedtagelsen af gennemførelsesretsakt, jf. artikel 13, stk. 2 i forordning (EU) nr. 648/2012, ville have en skadelig økonomisk virkning på Unionens modparter. Anvendelsen af clearingforpligtelsen for koncerninterne OTC-derivataftaler med en tredjelandsmodpart bør derfor udskydes yderligere.

| (3) | Delegeret forordning (EU) 2015/2205, (EU) 2016/592 og (EU) 2016/1178 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(3)

Delegeret forordning (EU) 2015/2205, (EU) 2016/592 og (EU) 2016/1178 bør derfor ændres.

| (4) | Denne forordning er baseret på det udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA) har forelagt for Kommissionen. |
| --- | --- |

(4)

Denne forordning er baseret på det udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA) har forelagt for Kommissionen.

| (5) | Ændringerne af delegeret forordning (EU) 2015/2205, (EU) 2016/592 og (EU) 2016/1178 er begrænsede tilpasninger af den eksisterende lovramme. I betragtning af disse ændringers begrænsede omfang og sagens hastende karakter ville det være meget uforholdsmæssigt for ESMA at gennemføre åbne offentlige høringer eller foretage analyser af de hermed forbundne potentielle omkostninger og fordele. ESMA anmodede ikke desto mindre om råd fra interessentgruppen for værdipapirer og markeder, der er nedsat ved artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 (5), og hørte Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici. |
| --- | --- |

(5)

Ændringerne af delegeret forordning (EU) 2015/2205, (EU) 2016/592 og (EU) 2016/1178 er begrænsede tilpasninger af den eksisterende lovramme. I betragtning af disse ændringers begrænsede omfang og sagens hastende karakter ville det være meget uforholdsmæssigt for ESMA at gennemføre åbne offentlige høringer eller foretage analyser af de hermed forbundne potentielle omkostninger og fordele. ESMA anmodede ikke desto mindre om råd fra interessentgruppen for værdipapirer og markeder, der er nedsat ved artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 (5), og hørte Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici.

| (6) | For at give markedsdeltagerne retssikkerhed så hurtigt som muligt bør denne forordning træde i kraft hurtigst muligt — |
| --- | --- |

(6)

For at give markedsdeltagerne retssikkerhed så hurtigt som muligt bør denne forordning træde i kraft hurtigst muligt —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændring af delegeret forordning (EU) 2015/2205

Artikel 3, stk. 2, første afsnit, litra a), i delegeret forordning (EU) 2015/2205 affattes således:

| »a) | den 30. juni 2025, såfremt der ikke er vedtaget nogen afgørelse om ækvivalens i henhold til artikel 13, stk. 2, i forordning (EU) nr. 648/2012 med henblik på nævnte forordnings artikel 4, som dækker OTC-derivataftalerne i bilaget til nærværende forordning og vedrører det relevante tredjeland«. |
| --- | --- |

»a)

den 30. juni 2025, såfremt der ikke er vedtaget nogen afgørelse om ækvivalens i henhold til artikel 13, stk. 2, i forordning (EU) nr. 648/2012 med henblik på nævnte forordnings artikel 4, som dækker OTC-derivataftalerne i bilaget til nærværende forordning og vedrører det relevante tredjeland«.

Artikel 2

Ændring af delegeret forordning (EU) 2016/592

Artikel 3, stk. 2, første afsnit, litra a), i delegeret forordning (EU) 2016/592 affattes således:

| »a) | den 30. juni 2025, såfremt der ikke er vedtaget nogen afgørelse om ækvivalens i henhold til artikel 13, stk. 2, i forordning (EU) nr. 648/2012 med henblik på nævnte forordnings artikel 4, som dækker OTC-derivataftalerne i bilaget til nærværende forordning og vedrører det relevante tredjeland«. |
| --- | --- |

»a)

den 30. juni 2025, såfremt der ikke er vedtaget nogen afgørelse om ækvivalens i henhold til artikel 13, stk. 2, i forordning (EU) nr. 648/2012 med henblik på nævnte forordnings artikel 4, som dækker OTC-derivataftalerne i bilaget til nærværende forordning og vedrører det relevante tredjeland«.

Artikel 3

Ændring af delegeret forordning (EU) 2016/1178

Artikel 3, stk. 2, første afsnit, litra a), i delegeret forordning (EU) 2016/1178 affattes således:

| »a) | den 30. juni 2025, såfremt der ikke er vedtaget nogen afgørelse om ækvivalens i henhold til artikel 13, stk. 2, i forordning (EU) nr. 648/2012 med henblik på nævnte forordnings artikel 4, som dækker OTC-derivataftalerne i bilaget til nærværende forordning og vedrører det relevante tredjeland«. |
| --- | --- |

»a)

den 30. juni 2025, såfremt der ikke er vedtaget nogen afgørelse om ækvivalens i henhold til artikel 13, stk. 2, i forordning (EU) nr. 648/2012 med henblik på nævnte forordnings artikel 4, som dækker OTC-derivataftalerne i bilaget til nærværende forordning og vedrører det relevante tredjeland«.

Artikel 4

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. oktober 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 201 af 27.7.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/2205 af 6. august 2015 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for clearingforpligtelsen (EUT L 314 af 1.12.2015, s. 13).

2

(3)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2016/592 af 1. marts 2016 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for clearingforpligtelsen (EUT L 103 af 19.4.2016, s. 5).

3

(4)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2016/1178 af 10. juni 2016 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for clearingforpligtelsen (EUT L 195 af 20.7.2016, s. 3).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/77/EF (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 84).

5

---

| 13.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 43/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 43/7

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2023/316

af 6. februar 2023

om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (»Goranski medun« (BOB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kroatiens ansøgning om registrering af betegnelsen »Goranski medun« er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2), jf. artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

(1)

Kroatiens ansøgning om registrering af betegnelsen »Goranski medun« er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2), jf. artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012.

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal betegnelsen »Goranski medun« registreres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal betegnelsen »Goranski medun« registreres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen »Goranski medun« (BOB) registreres.

Betegnelsen i stk. 1 henviser til et produkt i kategori 1.4. Andre animalske produkter (æg, honning, forskellige mejeriprodukter undtagen smør, m.m.) i bilag XI til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 (3).

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 6. februar 2023.

På Kommissionens vegne

For formanden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 397 af 17.10.2022, s. 15.

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 af 13. juni 2014 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (EUT L 179 af 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 13.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 43/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 43/8

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2023/317

af 6. februar 2023

om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (»Colline di Romagna« (BOB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 50, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1151/2012 sammenholdt med artikel 53, stk. 1, første afsnit, i samme forordning behandlet Italiens ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Colline di Romagna«, der er registreret i medfør af Kommissionens forordning (EF) nr. 1491/2003 (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 50, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1151/2012 sammenholdt med artikel 53, stk. 1, første afsnit, i samme forordning behandlet Italiens ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Colline di Romagna«, der er registreret i medfør af Kommissionens forordning (EF) nr. 1491/2003 (2).

| (2) | Da der er tale om en væsentlig ændring, jf. artikel 53, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012, har Kommissionen i medfør af artikel 50, stk. 2, litra a), i samme forordning offentliggjort ændringsansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende (3). |
| --- | --- |

(2)

Da der er tale om en væsentlig ændring, jf. artikel 53, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012, har Kommissionen i medfør af artikel 50, stk. 2, litra a), i samme forordning offentliggjort ændringsansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende (3).

| (3) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal ændringen af varespecifikationen godkendes — |
| --- | --- |

(3)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal ændringen af varespecifikationen godkendes —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Den ændring af varespecifikationen, der er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, og som vedrører betegnelsen »Colline di Romagna« (BOB), godkendes.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 6. februar 2023.

På Kommissionens vegne

For formanden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1491/2003 af 25. august 2003 om supplering af bilaget til forordning (EF) nr. 2400/96 (Ficodindia dell'Etna, Monte Etna, Colline di Romagna, Pretuziano delle Colline Teramane, Torta del Casar, Manzana de Girona eller Poma de Girona (EUT L 214 af 26.8.2003, s. 6).

2

(3)  
  EUT C 397 af 17.10.2022, s. 20.

3

---

| 13.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 43/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 43/9

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2023/318

af 6. februar 2023

om godkendelse af EU-ændring af produktspecifikationen for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse (»Almansa« (BOB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 af 17. oktober 2018 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår ansøgninger om beskyttelse af oprindelsesbetegnelser, geografiske betegnelser og traditionelle benævnelser i vinsektoren, indsigelsesproceduren, restriktioner for anvendelsen, ændringer af produktspecifikationer, annullering af beskyttelsen og mærkning og præsentation (1), særlig artikel 15, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen har behandlet den ansøgning om godkendelse af en ændring af produktspecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Almansa«, der er indgivet af Spanien efter artikel 97, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (2) sammenholdt med artikel 105, stk. 3, første afsnit, i nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har behandlet den ansøgning om godkendelse af en ændring af produktspecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Almansa«, der er indgivet af Spanien efter artikel 97, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (2) sammenholdt med artikel 105, stk. 3, første afsnit, i nævnte forordning.

| (2) | Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 97, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1308/2013 sammenholdt med artikel 105, stk. 3, første afsnit, i nævnte forordning offentliggjort ansøgningen om godkendelse af EU-ændringen af produktspecifikationen i Den Europæiske Unions Tidende (3). |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 97, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1308/2013 sammenholdt med artikel 105, stk. 3, første afsnit, i nævnte forordning offentliggjort ansøgningen om godkendelse af EU-ændringen af produktspecifikationen i Den Europæiske Unions Tidende (3).

| (3) | Kommissionen har ikke modtaget nogen begrundet indsigelse i henhold til artikel 98 i forordning (EU) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har ikke modtaget nogen begrundet indsigelse i henhold til artikel 98 i forordning (EU) nr. 1308/2013.

| (4) | EU-ændringen af produktspecifikationen bør derfor godkendes i overensstemmelse med artikel 99 i forordning (EU) nr. 1308/2013 — |
| --- | --- |

(4)

EU-ændringen af produktspecifikationen bør derfor godkendes i overensstemmelse med artikel 99 i forordning (EU) nr. 1308/2013 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Den ændring af produktspecifikationen, der er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, og som vedrører betegnelsen »Almansa« (BOB), godkendes.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 6. februar 2023.

På Kommissionens vegne

For formanden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671)

2

(3)  
  EUT C 369 af 27.9.2022, s. 7.

3

---

AFGØRELSER

| 13.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 43/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 43/11

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2023/319

af 9. februar 2023

om accept af en anmodning fra Den Italienske Republik i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/797 om ikkeanvendelse af punkt 7.4.2.3, stk. 3. litra b), i bilaget til Kommissionens forordning (EU) 2016/919 på femten køretøjer af typen V250 Italia/ETR700

(meddelt under nummer C(2023) 875)

(Kun den italienske udgave er autentisk)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/797 af 11. maj 2016 om interoperabilitet i jernbanesystemet i Den Europæiske Union (1), særlig artikel 7, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 29. juni 2022 indgav Italien en anmodning til Kommissionen om midlertidig ikkeanvendelse af punkt 7.4.2.3, afsnit 3, litra b), i bilaget til Kommissionens forordning (EU) 2016/919 (2), som kræver installation af ETCS (European Train Control System) Baseline 3 efter den 1. juli 2023 for køretøjstyper, der er godkendt før den 1. januar 2019. Anmodningen blev indgivet på grundlag af artikel 7, stk. 1, litra c), i direktiv (EU) 2016/797, som giver mulighed for ikkeanvendelse, hvis anvendelsen risikerer at gå ud over projektets økonomiske levedygtighed. Anmodningen om midlertidig ikkeanvendelse vedrører femten nye køretøjer af typen V250 Italia/ETR700 med identifikationsnumrene 4810, 4804, 4814, 4815, 4881, 4812, 4813, 4811, 4806, 4883, 4816, 4809, 4802, 4801 og 4807, som er leveret af AnsaldoBreda S.p.A. Disse femten køretøjer er en del af en flåde på sytten køretøjer af typen V250 Italia/ETR700, som ejes af Trenitalia. |
| --- | --- |

(1)

Den 29. juni 2022 indgav Italien en anmodning til Kommissionen om midlertidig ikkeanvendelse af punkt 7.4.2.3, afsnit 3, litra b), i bilaget til Kommissionens forordning (EU) 2016/919 (2), som kræver installation af ETCS (European Train Control System) Baseline 3 efter den 1. juli 2023 for køretøjstyper, der er godkendt før den 1. januar 2019. Anmodningen blev indgivet på grundlag af artikel 7, stk. 1, litra c), i direktiv (EU) 2016/797, som giver mulighed for ikkeanvendelse, hvis anvendelsen risikerer at gå ud over projektets økonomiske levedygtighed. Anmodningen om midlertidig ikkeanvendelse vedrører femten nye køretøjer af typen V250 Italia/ETR700 med identifikationsnumrene 4810, 4804, 4814, 4815, 4881, 4812, 4813, 4811, 4806, 4883, 4816, 4809, 4802, 4801 og 4807, som er leveret af AnsaldoBreda S.p.A. Disse femten køretøjer er en del af en flåde på sytten køretøjer af typen V250 Italia/ETR700, som ejes af Trenitalia.

| (2) | Ved punkt 7.4.2.3 i bilaget til forordning (EU) 2016/919 fastsættes en overgangsfase for at lette overgangen fra ETCS Baseline 2 til ETCS Baseline 3. Det giver mulighed for installation af ETCS Baseline 2 indtil den 31. december 2020 for køretøjer, som er omfattet af projekter eller kontrakter, der er iværksat inden anvendelsesdatoen for de tekniske specifikationer for interoperabilitet i forordning (EU) 2016/919. Hvis muligheden for at udskyde overgangen til Baseline 3 benyttes, skal projektet sikre overensstemmelse med specifikationssæt nr. 2 eller nr. 3 i tabel A2 i bilag A til forordning (EU) 2016/919 senest den 1. juli 2023. |
| --- | --- |

(2)

Ved punkt 7.4.2.3 i bilaget til forordning (EU) 2016/919 fastsættes en overgangsfase for at lette overgangen fra ETCS Baseline 2 til ETCS Baseline 3. Det giver mulighed for installation af ETCS Baseline 2 indtil den 31. december 2020 for køretøjer, som er omfattet af projekter eller kontrakter, der er iværksat inden anvendelsesdatoen for de tekniske specifikationer for interoperabilitet i forordning (EU) 2016/919. Hvis muligheden for at udskyde overgangen til Baseline 3 benyttes, skal projektet sikre overensstemmelse med specifikationssæt nr. 2 eller nr. 3 i tabel A2 i bilag A til forordning (EU) 2016/919 senest den 1. juli 2023.

| (3) | De femten køretøjer af typen V250, som anmodningen vedrører, blev bestilt den 4. august 2017 (kontrakt nummer 3807) af Trenitalia som en del af en flåde på sytten køretøjer af typen V250, som skulle leveres mellem maj 2019 og udgangen af 2020, dvs. senest den slutdato, der er fastsat i punkt 7.4.2.3, afsnit 3, litra a), i bilaget til forordning (EU) 2016/919. Der er installeret ETCS Baseline 2 i de femten køretøjer, og køretøjerne er godkendt i overensstemmelse med en typegodkendelse før den 31. december 2020. |
| --- | --- |

(3)

De femten køretøjer af typen V250, som anmodningen vedrører, blev bestilt den 4. august 2017 (kontrakt nummer 3807) af Trenitalia som en del af en flåde på sytten køretøjer af typen V250, som skulle leveres mellem maj 2019 og udgangen af 2020, dvs. senest den slutdato, der er fastsat i punkt 7.4.2.3, afsnit 3, litra a), i bilaget til forordning (EU) 2016/919. Der er installeret ETCS Baseline 2 i de femten køretøjer, og køretøjerne er godkendt i overensstemmelse med en typegodkendelse før den 31. december 2020.

| (4) | Migrationen af flåden fra Baseline 2 til Baseline 3 var oprindeligt planlagt til midten af 2023 i overensstemmelse med den regelmæssige vedligeholdelse og drift af køretøjerne i flåden. Imidlertid har covid-19-pandemien haft en negativ indvirkning på den planlagte vedligeholdelsesproces for de pågældende køretøjer. Som følge heraf var det nødvendigt at flytte planlægningen af køretøjernes vedligeholdelsesproces til efter den 1. juli 2023. |
| --- | --- |

(4)

Migrationen af flåden fra Baseline 2 til Baseline 3 var oprindeligt planlagt til midten af 2023 i overensstemmelse med den regelmæssige vedligeholdelse og drift af køretøjerne i flåden. Imidlertid har covid-19-pandemien haft en negativ indvirkning på den planlagte vedligeholdelsesproces for de pågældende køretøjer. Som følge heraf var det nødvendigt at flytte planlægningen af køretøjernes vedligeholdelsesproces til efter den 1. juli 2023.

| (5) | Hvis anmodningen om ikkeanvendelse af punkt 7.4.2.3, afsnit 3, litra b), i bilaget til forordning (EU) 2016/919 ikke blev accepteret, ville operatøren være forpligtet til at installere ETCS Baseline 3 i de femten køretøjer, hvorved de midlertidigt ville skulle tages ud af drift i længere tid end ved den normale planlagte vedligeholdelse. Dette ville medføre en økonomisk virkning i form af tabt indtægt som følge af, at den planlagte kommercielle drift ikke kunne gennemføres, og af de højere omkostninger, der ville være forbundet med at foretage opgraderingen uden for rammerne af den normale vedligeholdelsesaktivitet. Det ville også have en negativ socioøkonomisk virkning på Trenitalias kunder på grund af den afbrydelse af driften, som vedligeholdelsesaktiviteten uden for den fastlagte tidsplan ville medføre. |
| --- | --- |

(5)

Hvis anmodningen om ikkeanvendelse af punkt 7.4.2.3, afsnit 3, litra b), i bilaget til forordning (EU) 2016/919 ikke blev accepteret, ville operatøren være forpligtet til at installere ETCS Baseline 3 i de femten køretøjer, hvorved de midlertidigt ville skulle tages ud af drift i længere tid end ved den normale planlagte vedligeholdelse. Dette ville medføre en økonomisk virkning i form af tabt indtægt som følge af, at den planlagte kommercielle drift ikke kunne gennemføres, og af de højere omkostninger, der ville være forbundet med at foretage opgraderingen uden for rammerne af den normale vedligeholdelsesaktivitet. Det ville også have en negativ socioøkonomisk virkning på Trenitalias kunder på grund af den afbrydelse af driften, som vedligeholdelsesaktiviteten uden for den fastlagte tidsplan ville medføre.

| (6) | Fabrikanten af de femten køretøjer, AnsaldoBreda, og køretøjernes ejer, Trenitalia, har forpligtet sig til en konstruktions- og installationsplan for opgraderingen af køretøjerne og resten af flåden med det nye mobile ETCS Baseline 3-udstyr. Ifølge den seneste planredegørelse fra dem skal opgradering til ETCS Baseline 3 være afsluttet senest den 31. december 2025. |
| --- | --- |

(6)

Fabrikanten af de femten køretøjer, AnsaldoBreda, og køretøjernes ejer, Trenitalia, har forpligtet sig til en konstruktions- og installationsplan for opgraderingen af køretøjerne og resten af flåden med det nye mobile ETCS Baseline 3-udstyr. Ifølge den seneste planredegørelse fra dem skal opgradering til ETCS Baseline 3 være afsluttet senest den 31. december 2025.

| (7) | Forsinkelsen i overgangen vil ikke påvirke interoperabiliteten, da køretøjerne allerede er udstyret med ETCS Baseline 2. Fast ETCS-udstyr er fastsat til Baseline 2 og vil gradvist blive migreret til Baseline 3 frem til 2026 i henhold til Italiens nationale plan for gennemførelse af ERTMS. |
| --- | --- |

(7)

Forsinkelsen i overgangen vil ikke påvirke interoperabiliteten, da køretøjerne allerede er udstyret med ETCS Baseline 2. Fast ETCS-udstyr er fastsat til Baseline 2 og vil gradvist blive migreret til Baseline 3 frem til 2026 i henhold til Italiens nationale plan for gennemførelse af ERTMS.

| (8) | Derfor bør de betingelser, der er fastsat i artikel 7, stk. 1, litra c), og artikel 7, stk. 4, i direktiv (EU) 2016/797 anses for at være opfyldt for de pågældende femten køretøjer. Den anmodning, Italien har indgivet om midlertidigt ikke at anvende punkt 7.4.2.3, afsnit 3, litra b), i bilaget til forordning (EU) 2016/919, på køretøjerne og om at udskyde migrationen fra ETCS Baseline 2 til Baseline 3 til den 31. december 2025 bør derfor accepteres. |
| --- | --- |

(8)

Derfor bør de betingelser, der er fastsat i artikel 7, stk. 1, litra c), og artikel 7, stk. 4, i direktiv (EU) 2016/797 anses for at være opfyldt for de pågældende femten køretøjer. Den anmodning, Italien har indgivet om midlertidigt ikke at anvende punkt 7.4.2.3, afsnit 3, litra b), i bilaget til forordning (EU) 2016/919, på køretøjerne og om at udskyde migrationen fra ETCS Baseline 2 til Baseline 3 til den 31. december 2025 bør derfor accepteres.

| (9) | Italien har forpligtet sig til at underrette Kommissionen om planlægningen af og fremskridtene med hensyn til opgraderingen af køretøjerne senest den 31. december hvert år. |
| --- | --- |

(9)

Italien har forpligtet sig til at underrette Kommissionen om planlægningen af og fremskridtene med hensyn til opgraderingen af køretøjerne senest den 31. december hvert år.

| (10) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er omhandlet i artikel 51, stk. 1, i direktiv (EU) 2016/797 — |
| --- | --- |

(10)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er omhandlet i artikel 51, stk. 1, i direktiv (EU) 2016/797 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Anmodningen om ikkeanvendelse indtil den 31. december 2025 af punkt 7.4.2.3, stk. 3, litra b), i bilaget til forordning (EU) 2016/919, som Den Italienske Republik indgav til Kommissionen den 29. juni 2022, accepteres for femten køretøjer af typen V250 Italia/ETR700 med identifikationsnumrene 4810, 4804, 4814, 4815, 4881, 4812, 4813, 4811, 4806, 4883, 4816, 4809, 4802, 4801 og 4807.

Artikel 2

Italien underretter Kommissionen om planlægningen af og fremskridtene med hensyn til opgraderingen af køretøjerne senest den 31. december hvert år.

Artikel 3

Denne afgørelse finder anvendelse inden for det italienske jernbanenets geografiske grænser.

Artikel 4

Denne afgørelse er rettet til Den Italienske Republik.

Den finder anvendelse indtil den 31. december 2025.

Udfærdiget i Bruxelles, den 9. februar 2023.

På Kommissionens vegne

Adina-Ioana VĂLEAN

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 138 af 26.5.2016, s. 44.

1

(2)  Kommissionens forordning (EU) 2016/919 af 27. maj 2016 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for togkontrol- og kommunikationsdelsystemerne i jernbanesystemet i Den Europæiske Union (EUT L 158 af 15.6.2016, s. 1).

2

---

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

| 13.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 43/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 43/14

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen: https://unece.org/status-1958-agreement-and-annexed-regulations.

FN-regulativ nr. 41 — Ensartede forskrifter for godkendelse af motorcykler for så vidt angår støjemissioner [2023/320]

Omfattende al gældende tekst frem til:

Omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 1 til ændringsserie 05 med ikrafttrædelsesdato: 7. januar 2022

INDHOLDSFORTEGNELSE

REGULATIV

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner, termer og symboler |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

3.

| 4. | Mærkning |
| --- | --- |

4.

| 5. | Godkendelse |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specifikationer |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ændring og udvidelse af godkendelsen af motorcykeltypen eller udstødnings- eller lyddæmpningssystemtypen |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Navne og adresser på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse godkendelsesprøvninger, og på de typegodkendende myndigheder |
| --- | --- |

11.

| 12. | Overgangsbestemmelser |
| --- | --- |

12.

BILAG

| 1 | Meddelelsesformular |
| --- | --- |

1

| 2 | Udformning af godkendelsesmærker |
| --- | --- |

2

| 3 | Metoder og instrumenter til måling af støj fra motorcykler |
| --- | --- |

3

| 4 | Prøvebanens udformning |
| --- | --- |

4

| 5 | Udstødnings- eller lyddæmpningssystemer indeholdende fibermaterialer |
| --- | --- |

5

| 6 | Grænseværdier for støjniveau |
| --- | --- |

6

| 7 | Supplerende bestemmelser om støjemission (ASEP) |
| --- | --- |

7

| 8 | Erklæring om overensstemmelse med de supplerende bestemmelser om støjemission (ASEP) |
| --- | --- |

8

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette regulativ finder anvendelse på køretøjer i klasse L3
   (1) for så vidt angår støjemissioner.

3

1

Specifikationerne i dette regulativ er beregnet til at gengive de lydniveauer, som frembringes af køretøjerne under normal kørsel i bytrafik.

Dette regulativ indeholder tillige supplerende bestemmelser om støjemission ved faktisk kørsel (RD-ASEP) for køretøjer i klasse L3, hvormed der menes typiske kørselsforhold på vej, herunder kraftige accelerationer og høje motorbelastninger i by- og forstadsområder, med undtagelse af kørsel på hovedvej.

3

2.   DEFINITIONER, TERMER OG SYMBOLER

I dette regulativ forstås ved:

| 2.1. | »godkendelse af en motorcykel«: godkendelse af en motorcykeltype for så vidt angår støjemissioner |
| --- | --- |

2.1.

»godkendelse af en motorcykel«: godkendelse af en motorcykeltype for så vidt angår støjemissioner

| 2.2. | »motorcykeltype for så vidt angår støjniveau«: motorcykler, som ikke frembyder væsentlige indbyrdes forskelle på navnlig følgende punkter: |
| --- | --- |

2.2.

»motorcykeltype for så vidt angår støjniveau«: motorcykler, som ikke frembyder væsentlige indbyrdes forskelle på navnlig følgende punkter:

| 2.2.1. | motortype (to- eller firetaktsmotor, motor med frem- og tilbagegående stempel eller drejestempelmotor, cylindernes eller rotorernes antal og slagvolumen, antal og type af karburatorer eller indsprøjtningssystemer, ventilarrangement samt maksimal nettomærkeeffekt og hertil tilsvarende motorhastighed). For drejestempelmotorer bør slagvolumen angives som det dobbelte af kammerets volumen |
| --- | --- |

2.2.1.

motortype (to- eller firetaktsmotor, motor med frem- og tilbagegående stempel eller drejestempelmotor, cylindernes eller rotorernes antal og slagvolumen, antal og type af karburatorer eller indsprøjtningssystemer, ventilarrangement samt maksimal nettomærkeeffekt og hertil tilsvarende motorhastighed). For drejestempelmotorer bør slagvolumen angives som det dobbelte af kammerets volumen

| 2.2.2. | transmissionssystem, især antallet af gear og deres udvekslingsforhold samt gearenes samlede udvekslingsforhold, idet der tages højde for baghjulets omkreds |
| --- | --- |

2.2.2.

transmissionssystem, især antallet af gear og deres udvekslingsforhold samt gearenes samlede udvekslingsforhold, idet der tages højde for baghjulets omkreds

| 2.2.3. | konfiguration og arrangement for udstødnings- eller lyddæmpningssystemer |
| --- | --- |

2.2.3.

konfiguration og arrangement for udstødnings- eller lyddæmpningssystemer

| 2.3. | »udstødnings- eller lyddæmpningssystem«: et komplet sæt komponenter, der er nødvendige for at dæmpe støjen fra motorcyklens motor og dens udstødning |
| --- | --- |

2.3.

»udstødnings- eller lyddæmpningssystem«: et komplet sæt komponenter, der er nødvendige for at dæmpe støjen fra motorcyklens motor og dens udstødning

| 2.3.1. | »originalt udstødnings- eller lyddæmpningssystem«: et system af den type, der er monteret på køretøjet ved typegodkendelsen eller udvidelsen af denne Det kan også være køretøjsfabrikantens reservedel |
| --- | --- |

2.3.1.

»originalt udstødnings- eller lyddæmpningssystem«: et system af den type, der er monteret på køretøjet ved typegodkendelsen eller udvidelsen af denne Det kan også være køretøjsfabrikantens reservedel

| 2.3.2. | »ikke-originalt udstødnings- eller lyddæmpningssystem (NORESS)«: et system af en anden type end den, der er monteret på køretøjet ved typegodkendelsen eller udvidelsen af denne |
| --- | --- |

2.3.2.

»ikke-originalt udstødnings- eller lyddæmpningssystem (NORESS)«: et system af en anden type end den, der er monteret på køretøjet ved typegodkendelsen eller udvidelsen af denne

| 2.4. | »udstødnings- eller lyddæmpningssystemer af varierende konfiguration«: systemer, som indbyrdes frembyder væsentlige forskelle på et af følgende punkter: |
| --- | --- |

2.4.

»udstødnings- eller lyddæmpningssystemer af varierende konfiguration«: systemer, som indbyrdes frembyder væsentlige forskelle på et af følgende punkter:

| 2.4.1. | systemer, hvis komponenter er forsynet med forskellige fabriks- eller handelsmærker |
| --- | --- |

2.4.1.

systemer, hvis komponenter er forsynet med forskellige fabriks- eller handelsmærker

| 2.4.2. | systemer, hvori en komponent adskiller sig med hensyn til materiale, form eller størrelse |
| --- | --- |

2.4.2.

systemer, hvori en komponent adskiller sig med hensyn til materiale, form eller størrelse

| 2.4.3. | systemer, i hvilke mindst én komponent fungerer efter andre principper |
| --- | --- |

2.4.3.

systemer, i hvilke mindst én komponent fungerer efter andre principper

| 2.4.4. | systemer, hvis komponenter er kombineret anderledes |
| --- | --- |

2.4.4.

systemer, hvis komponenter er kombineret anderledes

| 2.5. | »komponent af et udstødnings- eller lyddæmpningssystem«: en af de enkeltkomponenter, der tilsammen udgør udstødningssystemet (f.eks. rør og rørforbindelser og selve lyddæmperen) og et eventuelt indsugningssystem (luftfilter).
  Er motoren udstyret med et indsugningssystem (luftfilter og/eller indsugningsstøjdæmper), som er nødvendigt for overholdelse af grænseværdierne for støj, skal dette system betragtes som en komponent, der har samme betydning som det egentlige udstødningssystem |
| --- | --- |

2.5.

»komponent af et udstødnings- eller lyddæmpningssystem«: en af de enkeltkomponenter, der tilsammen udgør udstødningssystemet (f.eks. rør og rørforbindelser og selve lyddæmperen) og et eventuelt indsugningssystem (luftfilter).

Er motoren udstyret med et indsugningssystem (luftfilter og/eller indsugningsstøjdæmper), som er nødvendigt for overholdelse af grænseværdierne for støj, skal dette system betragtes som en komponent, der har samme betydning som det egentlige udstødningssystem

| 2.6. | »masse i køreklar stand« (som defineret i afsnit 4.1.2 i ISO 6726:1988): køretøjets masse, når dette er klar til normal brug og forsynet med følgende udstyr:






  a) | fuldstændigt elektrisk udstyr, herunder de af fabrikanten leverede lygter og lyssignaler |
| --- | --- | --- |

2.6.

»masse i køreklar stand« (som defineret i afsnit 4.1.2 i ISO 6726:1988): køretøjets masse, når dette er klar til normal brug og forsynet med følgende udstyr:

a)

fuldstændigt elektrisk udstyr, herunder de af fabrikanten leverede lygter og lyssignaler

| b) | alle instrumenter og anordninger, som kræves af lovgivning vedrørende måling af køretøjets tørvægt |
| --- | --- |

b)

alle instrumenter og anordninger, som kræves af lovgivning vedrørende måling af køretøjets tørvægt

| c) | fuld last af væsker, der kræves til korrekt funktion af enhver del af køretøjet, og brændstoftanken fyldt op til mindst 90 % af den af fabrikanten specificerede kapacitet |
| --- | --- |

c)

fuld last af væsker, der kræves til korrekt funktion af enhver del af køretøjet, og brændstoftanken fyldt op til mindst 90 % af den af fabrikanten specificerede kapacitet

| d) | ekstraudstyr, som normalt leveres af fabrikanten, ud over hvad der er nødvendigt for normal drift (værktøjssæt, bagagebærer, vindskærm, beskyttelsesskærm osv.)

  Bemærkninger:







  1. | For køretøjer, der drives med en blanding af brændstof og olie, gælder, at: |
| --- | --- | --- |

d)

ekstraudstyr, som normalt leveres af fabrikanten, ud over hvad der er nødvendigt for normal drift (værktøjssæt, bagagebærer, vindskærm, beskyttelsesskærm osv.)

Bemærkninger:

Bemærkninger:

1.

For køretøjer, der drives med en blanding af brændstof og olie, gælder, at:

| 1.1. | når brændstoffet og olien er blandet på forhånd, fortolkes ordet »brændstof« som omfattende en sådan forblanding af brændstof og olie |
| --- | --- |

1.1.

når brændstoffet og olien er blandet på forhånd, fortolkes ordet »brændstof« som omfattende en sådan forblanding af brændstof og olie

| 1.2. | når brændstoffet og olien afmåles separat, fortolkes ordet »brændstof« kun som omfattende benzinen. [I dette tilfælde er »olien« allerede omfattet af litra c) i dette afsnit.] |
| --- | --- |

1.2.

når brændstoffet og olien afmåles separat, fortolkes ordet »brændstof« kun som omfattende benzinen. [I dette tilfælde er »olien« allerede omfattet af litra c) i dette afsnit.]

| 2.7. | »maksimal nettomærkeeffekt«: motorens mærkeeffekt som defineret i ISO 4106:2004.
  Symbolet P
  n betegner den numeriske værdi af den maksimale nettomærkeeffekt, udtrykt i kilowatt |
| --- | --- |

2.7.

»maksimal nettomærkeeffekt«: motorens mærkeeffekt som defineret i ISO 4106:2004.

Symbolet P
  n betegner den numeriske værdi af den maksimale nettomærkeeffekt, udtrykt i kilowatt

P

n

| 2.8. | »motorens mærkehastighed«: den motorhastighed, hvorved motoren udvikler sin maksimale nettomærkeeffekt som angivet af fabrikanten.
  Symbolet S betegner den numeriske værdi af motorens motorens mærkehastighed, udtrykt i omdrejninger pr. minut (2) |
| --- | --- |

2.8.

»motorens mærkehastighed«: den motorhastighed, hvorved motoren udvikler sin maksimale nettomærkeeffekt som angivet af fabrikanten.

Symbolet S betegner den numeriske værdi af motorens motorens mærkehastighed, udtrykt i omdrejninger pr. minut (2)

S

2

| 2.9. | »effekt/masseforhold-indeks« (Power-to-mass ratio index — PMR-indeks): forholdet mellem et køretøjs maksimale nettomærkeeffekt og dets masse. Det defineres som følger:

  PMR = (P
  n / (m
  kerb + 75)) × 1 000

  hvor m
  kerb er den numeriske værdi af massen i køreklar stand som defineret i afsnit 2.6 ovenfor, udtrykt i kg.
  Bogstaverne PMR angiver effekt/masseforhold-indekset (»power-to-mass ratio index«). |
| --- | --- |

2.9.

»effekt/masseforhold-indeks« (Power-to-mass ratio index — PMR-indeks): forholdet mellem et køretøjs maksimale nettomærkeeffekt og dets masse. Det defineres som følger:

PMR = (P
  n / (m
  kerb + 75)) × 1 000

PMR

P

n

m

kerb

hvor m
  kerb er den numeriske værdi af massen i køreklar stand som defineret i afsnit 2.6 ovenfor, udtrykt i kg.

m

kerb

Bogstaverne PMR angiver effekt/masseforhold-indekset (»power-to-mass ratio index«).

PMR

| 2.10. | »maksimalhastighed«: køretøjets maksimale hastighed som defineret i ISO 7117:1995.
  Symbolet v
  max betegner maksimalhastigheden |
| --- | --- |

2.10.

»maksimalhastighed«: køretøjets maksimale hastighed som defineret i ISO 7117:1995.

Symbolet v
  max betegner maksimalhastigheden

v

max

| 2.11. | »låst gear«: kontrol af transmissionen med henblik på at forhindre, at udvekslingsforholdet kan ændres under en prøvning. |
| --- | --- |

2.11.

»låst gear«: kontrol af transmissionen med henblik på at forhindre, at udvekslingsforholdet kan ændres under en prøvning.

| 2.12. | »motor«: køretøjets kraftkilde, uden løst tilbehør. |
| --- | --- |

2.12.

»motor«: køretøjets kraftkilde, uden løst tilbehør.

| 2.13. | Nedenstående tabel indeholder alle de i dette regulativ anvendte symboler:









  Symbol | Enhed | Forklaring | Henvisning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AA' | – | virtuel linje på prøvebanen | Bilag 4 — figur 1 |
| awot | m/s2 | beregnet acceleration | Bilag 3 — 1.4.2 |
| awot,ref | m/s2 | foreskrevet referenceacceleration | Bilag 3 — 1.3.3.3.1.2 |
| aurban | m/s2 | foreskrevet målacceleration | Bilag 3 — 1.3.3.3.1.2 |
| BB' | – | virtuel linje på prøvebanen | Bilag 4 — figur 1 |
| CC' | – | virtuel linje på prøvebanen | Bilag 4 — figur 1 |
| K | – | gearvægtningsfaktor | Bilag 3 — 1.4.3 |
| kp | – | deleffektfaktor | Bilag 3 — 1.4.4 |
| L | dB (A) | lydtrykniveau | Bilag 3 — 1.4.1 |
| Lwot(i) | dB (A) | L ved »wot« | Bilag 3 — 1.4.6 |
| LASEP | dB (A) | L ved supplerende RD-ASEP-driftsbetingelser | Bilag 7 — 3.3.3.2 |
| lPA | m | foraccelerationslængde | Bilag 3 — 1.3.3.1.1 |
| mkerb | kg | køretøjets masse i køreklar stand | 2.6 |
| mt | kg | køretøjets prøvningsmasse | Bilag 3 — 1.3.2.2 |
| n | min-1 | motorhastighed | |
| nPP' | min-1 | motorhastighed ved PP' | Bilag 7 — 2.6 |
| nidle | min-1 | motorhastighed ved tomgang | — |
| nwot(i) | min-1 | nPP' målt ved detektering af Lwot(i) | Bilag 7 — 2.6 |
| PP' | — | virtuel linje på prøvebanen | Bilag 4 — figur 1 |
| PMR | — | Effekt/masseforhold-indeks | 2.9 |
| Pn | kW | maksimal nettomærkeeffekt | 2.7 |
| S | min-1 | motorens mærkehastighed | 2.8 |
| V | km/h | køretøjets målte hastighed | — |
| vmax | km/h | maksimal hastighed | 2.10 |
| vtest | km/h | foreskrevet prøvningshastighed | Bilag 3 — 1.3.3.1.1 |

2.13.

Nedenstående tabel indeholder alle de i dette regulativ anvendte symboler:

Symbol

Symbol

Enhed

Enhed

Forklaring

Forklaring

Henvisning

Henvisning

AA'

–

virtuel linje på prøvebanen

Bilag 4 — figur 1

awot

wot

m/s2

2

beregnet acceleration

Bilag 3 — 1.4.2

awot,ref

wot,ref

m/s2

2

foreskrevet referenceacceleration

Bilag 3 — 1.3.3.3.1.2

aurban

urban

m/s2

2

foreskrevet målacceleration

Bilag 3 — 1.3.3.3.1.2

BB'

–

virtuel linje på prøvebanen

Bilag 4 — figur 1

CC'

–

virtuel linje på prøvebanen

Bilag 4 — figur 1

K

–

gearvægtningsfaktor

Bilag 3 — 1.4.3

kp

p

–

deleffektfaktor

Bilag 3 — 1.4.4

L

dB (A)

lydtrykniveau

Bilag 3 — 1.4.1

Lwot(i)

wot(i)

dB (A)

L ved »wot«

Bilag 3 — 1.4.6

LASEP

ASEP

dB (A)

L ved supplerende RD-ASEP-driftsbetingelser

Bilag 7 — 3.3.3.2

lPA

PA

m

foraccelerationslængde

Bilag 3 — 1.3.3.1.1

mkerb

kerb

kg

køretøjets masse i køreklar stand

2.6

mt

t

kg

køretøjets prøvningsmasse

Bilag 3 — 1.3.2.2

n

min-1

-1

motorhastighed

nPP'

PP'

min-1

-1

motorhastighed ved PP'

Bilag 7 — 2.6

nidle

idle

min-1

-1

motorhastighed ved tomgang

—

nwot(i)

wot(i)

min-1

-1

nPP' målt ved detektering af Lwot(i)

PP'

wot(i)

Bilag 7 — 2.6

PP'

—

virtuel linje på prøvebanen

Bilag 4 — figur 1

PMR

—

Effekt/masseforhold-indeks

2.9

Pn

n

kW

maksimal nettomærkeeffekt

2.7

S

min-1

-1

motorens mærkehastighed

2.8

V

km/h

køretøjets målte hastighed

—

vmax

max

km/h

maksimal hastighed

2.10

vtest

test

km/h

foreskrevet prøvningshastighed

Bilag 3 — 1.3.3.1.1

Følgende indekser anvendes for motorhastigheder »n« og køretøjshastigheder »v« til betegnelse af lokaliseringen eller rettere tidspunktet for målingen:

| a) | AA', der angiver, at målingen er foretaget på det tidspunkt, hvor køretøjets forende passerer linjen AA' (jf. bilag 4 — figur 1), eller |
| --- | --- |

a)

AA', der angiver, at målingen er foretaget på det tidspunkt, hvor køretøjets forende passerer linjen AA' (jf. bilag 4 — figur 1), eller

| b) | PP', der angiver, at målingen er foretaget på det tidspunkt, hvor køretøjets forende passerer linjen PP' (jf. bilag 4 — figur 1), eller |
| --- | --- |

b)

PP', der angiver, at målingen er foretaget på det tidspunkt, hvor køretøjets forende passerer linjen PP' (jf. bilag 4 — figur 1), eller

| c) | BB', der angiver, at målingen er foretaget på det tidspunkt, hvor køretøjets bagende passerer linjen BB' (jf. bilag 4 — figur 1). |
| --- | --- |

c)

BB', der angiver, at målingen er foretaget på det tidspunkt, hvor køretøjets bagende passerer linjen BB' (jf. bilag 4 — figur 1).

Følgende indekser anvendes ved beregnede accelerationer med fuld gasgivning a
  wot og ved målte lydtrykniveauer L til angivelse af det gear, der anvendes ved denne prøvning:

a

wot

| a) | »(i)«, der i forbindelse med en togears prøvning angiver det laveste gear (dvs. det gear, der har det højeste udvekslingsforhold) og ellers betegner det enkelte prøvningsgear eller den gearvælgerposition, der anvendes, eller |
| --- | --- |

a)

»(i)«, der i forbindelse med en togears prøvning angiver det laveste gear (dvs. det gear, der har det højeste udvekslingsforhold) og ellers betegner det enkelte prøvningsgear eller den gearvælgerposition, der anvendes, eller

| b) | »(i+1)«, der i forbindelse med en togears prøvning angiver det højeste gear (dvs. det gear, der har det laveste udvekslingsforhold). |
| --- | --- |

b)

»(i+1)«, der i forbindelse med en togears prøvning angiver det højeste gear (dvs. det gear, der har det laveste udvekslingsforhold).

Målte lydtrykniveauer L er også forsynet med et indeks, der angiver de pågældende prøvers type:

| a) | »Wot«, der angiver en accelerationsprøvning med fuld gasgivning (jf. punkt 1.3.3.1.1 i bilag 3), eller |
| --- | --- |

a)

»Wot«, der angiver en accelerationsprøvning med fuld gasgivning (jf. punkt 1.3.3.1.1 i bilag 3), eller

| b) | »CRS«, der angiver en konstanthastighedsprøvning (jf. punkt 1.3.3.3.2 i bilag 3), eller |
| --- | --- |

b)

»CRS«, der angiver en konstanthastighedsprøvning (jf. punkt 1.3.3.3.2 i bilag 3), eller

| c) | »Urban«, der angiver en vægtet kombination af en konstanthastighedsprøvning og en accelerationsprøvning ved fuld gasgivning (jf. punkt 1.4.6.2 i bilag 3). |
| --- | --- |

c)

»Urban«, der angiver en vægtet kombination af en konstanthastighedsprøvning og en accelerationsprøvning ved fuld gasgivning (jf. punkt 1.4.6.2 i bilag 3).

Indekset »j«, der angiver prøvningsforløbets nummer, kan anvendes ud over de nævnte indekser.

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

| 3.1. | Ansøgning om godkendelse af en motorcykeltype for så vidt angår støjemissioner skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant. |
| --- | --- |

3.1.

Ansøgning om godkendelse af en motorcykeltype for så vidt angår støjemissioner skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.

| 3.2. | Ansøgningen skal ledsages af nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer og af følgende: |
| --- | --- |

3.2.

Ansøgningen skal ledsages af nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer og af følgende:

| 3.2.1. | En beskrivelse af motorcykeltypen for så vidt angår de i punkt 2.2 ovenfor nævnte punkter. Betegnelser for motortype og motorcykeltype skal være anført i form af numre og/eller symboler. en beskrivelse af motorcykeltypen for så vidt angår de i punkt 2.2 ovenfor nævnte punkter. Betegnelser for motortype og motorcykeltype skal være anført i form af numre og/eller symboler. |
| --- | --- |

3.2.1.

En beskrivelse af motorcykeltypen for så vidt angår de i punkt 2.2 ovenfor nævnte punkter. Betegnelser for motortype og motorcykeltype skal være anført i form af numre og/eller symboler. en beskrivelse af motorcykeltypen for så vidt angår de i punkt 2.2 ovenfor nævnte punkter. Betegnelser for motortype og motorcykeltype skal være anført i form af numre og/eller symboler.

| 3.2.2. | En fortegnelse over udstødnings- eller lyddæmpningssystemets komponenter, tydeligt identificeret. |
| --- | --- |

3.2.2.

En fortegnelse over udstødnings- eller lyddæmpningssystemets komponenter, tydeligt identificeret.

| 3.2.3. | En tegning af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet i samlet stand og en angivelse af dets placering på motorcyklen. |
| --- | --- |

3.2.3.

En tegning af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet i samlet stand og en angivelse af dets placering på motorcyklen.

| 3.2.4. | Tegninger af hver enkelt komponent med henblik på at gøre det nemt at finde den og identificere den, og en nærmere angivelse af det anvendte materiale. |
| --- | --- |

3.2.4.

Tegninger af hver enkelt komponent med henblik på at gøre det nemt at finde den og identificere den, og en nærmere angivelse af det anvendte materiale.

| 3.2.5. | Tværsnitstegninger med angivelse af udstødningssystemets dimensioner. En kopi af disse tegninger skal knyttes til den i bilag 1 omhandlede attest. |
| --- | --- |

3.2.5.

Tværsnitstegninger med angivelse af udstødningssystemets dimensioner. En kopi af disse tegninger skal knyttes til den i bilag 1 omhandlede attest.

| 3.3. | De i punkt 3.2 nævnte dokumenter udarbejdes for hver konfiguration af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet, hvis der findes flere konfigurationer for den motorcykeltype, der skal godkendes. |
| --- | --- |

3.3.

De i punkt 3.2 nævnte dokumenter udarbejdes for hver konfiguration af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet, hvis der findes flere konfigurationer for den motorcykeltype, der skal godkendes.

| 3.4. | På anmodning fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningerne, skal køretøjsfabrikanten efter aftale med de typegodkendende myndigheder desuden indlevere et eksemplar af udstødnings- eller lyddæmpningssystem(-et/-erne). |
| --- | --- |

3.4.

På anmodning fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningerne, skal køretøjsfabrikanten efter aftale med de typegodkendende myndigheder desuden indlevere et eksemplar af udstødnings- eller lyddæmpningssystem(-et/-erne).

| 3.5. | Alle motorcykeltype(r), der er repræsentative for den samme type med alle mulige konfigurationer af udstødnings- eller lyddæmpningssystemerne og skal godkendes, indgives til den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningerne efter aftale med de typegodkendende myndigheder. |
| --- | --- |

3.5.

Alle motorcykeltype(r), der er repræsentative for den samme type med alle mulige konfigurationer af udstødnings- eller lyddæmpningssystemerne og skal godkendes, indgives til den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningerne efter aftale med de typegodkendende myndigheder.

| 3.6. | En prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, der forestår typegodkendelsesprøvningen, indleveres til den typegodkendende myndighed. Denne prøvningsrapport skal mindst omfatte følgende oplysninger:






  a) | Nærmere detaljer vedrørende målepladsen (f.eks. temperatur, absorptionskoefficient osv.), målepladsens placering og orientering og vejrforholdene, herunder temperatur, vindhastighed og -retning, atmosfæretryk og luftfugtighed. |
| --- | --- | --- |

3.6.

En prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, der forestår typegodkendelsesprøvningen, indleveres til den typegodkendende myndighed. Denne prøvningsrapport skal mindst omfatte følgende oplysninger:

a)

Nærmere detaljer vedrørende målepladsen (f.eks. temperatur, absorptionskoefficient osv.), målepladsens placering og orientering og vejrforholdene, herunder temperatur, vindhastighed og -retning, atmosfæretryk og luftfugtighed.

| b) | Typen af måleudstyr, herunder vindskærmen. |
| --- | --- |

b)

Typen af måleudstyr, herunder vindskærmen.

| c) | Det A-vægtede lydtrykniveau, som er typisk for baggrundsstøjen. |
| --- | --- |

c)

Det A-vægtede lydtrykniveau, som er typisk for baggrundsstøjen.

| d) | Identifikation af køretøjet, dets motor og dets transmissionssystem, herunder tilgængelige gearudvekslingsforhold, samt af dækkenes størrelse og type, dæktryk og typegodkendelsesnummer (hvis disse foreligger) eller deres fabrikant og handelsbetegnelse (dvs. handelsnavn, hastighedsindeks, og belastningstal), den maksimale nettomærkeeffekt, prøvningsmassen, effekt/masseforhold-indekset, awot ref, aurban, køretøjets længde. |
| --- | --- |

d)

Identifikation af køretøjet, dets motor og dets transmissionssystem, herunder tilgængelige gearudvekslingsforhold, samt af dækkenes størrelse og type, dæktryk og typegodkendelsesnummer (hvis disse foreligger) eller deres fabrikant og handelsbetegnelse (dvs. handelsnavn, hastighedsindeks, og belastningstal), den maksimale nettomærkeeffekt, prøvningsmassen, effekt/masseforhold-indekset, awot ref, aurban, køretøjets længde.

wot ref

urban

| e) | Gear eller udvekslingsforhold anvendt under prøvningen. |
| --- | --- |

e)

Gear eller udvekslingsforhold anvendt under prøvningen.

| f) | Ved prøvninger i henhold til bilag 3 til dette regulativ og ved referencepunktprøvningerne i bilag 7, punkt 3.2: køretøjets hastighed og motorhastigheden ved begyndelsen af perioden for accelerationen og stedet for begyndelsen af accelerationen for hvert anvendt gear. |
| --- | --- |

f)

Ved prøvninger i henhold til bilag 3 til dette regulativ og ved referencepunktprøvningerne i bilag 7, punkt 3.2: køretøjets hastighed og motorhastigheden ved begyndelsen af perioden for accelerationen og stedet for begyndelsen af accelerationen for hvert anvendt gear.

| g) | Ved prøvninger i henhold til bilag 3 til dette regulativ og i henhold til referencepunktprøvningerne i bilag 7, punkt 3.2: køretøjets hastighed og motorhastigheden ved PP' og ved afslutningen af accelerationen for hver gyldig måling. |
| --- | --- |

g)

Ved prøvninger i henhold til bilag 3 til dette regulativ og i henhold til referencepunktprøvningerne i bilag 7, punkt 3.2: køretøjets hastighed og motorhastigheden ved PP' og ved afslutningen af accelerationen for hver gyldig måling.

| h) | Ved prøvninger i henhold til bilag 7, punkt 3.3: køretøjets hastighed og motorhastigheden ved linje AA', PP' og BB'. |
| --- | --- |

h)

Ved prøvninger i henhold til bilag 7, punkt 3.3: køretøjets hastighed og motorhastigheden ved linje AA', PP' og BB'.

| i) | Ved prøvninger i henhold til bilag 7, punkt 3.3: tilstanden ved fremføring til linje AA' (acceleration, deceleration eller konstant hastighed) og den foreskrevne stilling for gasgivning (i % af gasspjældets åbning) mellem linje AA' og BB'.

  Bemærk: Dette er en beskrivelse af den foreskrevne betjening af gashåndtaget. Den faktiske betjening af gashåndtaget under et prøvningsforløb registreres ikke, men vurderes kun ved observation. |
| --- | --- |

i)

Ved prøvninger i henhold til bilag 7, punkt 3.3: tilstanden ved fremføring til linje AA' (acceleration, deceleration eller konstant hastighed) og den foreskrevne stilling for gasgivning (i % af gasspjældets åbning) mellem linje AA' og BB'.

Bemærk: Dette er en beskrivelse af den foreskrevne betjening af gashåndtaget. Den faktiske betjening af gashåndtaget under et prøvningsforløb registreres ikke, men vurderes kun ved observation.

Bemærk:

| j) | Den metode, der anvendes til beregning af accelerationen. |
| --- | --- |

j)

Den metode, der anvendes til beregning af accelerationen.

| k) | De mellemliggende måleresultater awot(i), awot(i + 1), Lwot(i), Lwot(i + 1), Lcrs(i) og Lcrs(i + 1), hvis disse foreligger. |
| --- | --- |

k)

De mellemliggende måleresultater awot(i), awot(i + 1), Lwot(i), Lwot(i + 1), Lcrs(i) og Lcrs(i + 1), hvis disse foreligger.

wot(i)

wot(i + 1)

wot(i)

wot(i + 1)

crs(i)

crs(i + 1)

| l) | Vægtningsfaktorerne k og kp og de endelige måleresultater Lwot, Lcrs, Lurban og LASEP. |
| --- | --- |

l)

Vægtningsfaktorerne k og kp og de endelige måleresultater Lwot, Lcrs, Lurban og LASEP.

p

wot

crs

urban

ASEP

| m) | Køretøjets hjælpeudstyr, hvor dette er relevant, og dets driftsvilkår. |
| --- | --- |

m)

Køretøjets hjælpeudstyr, hvor dette er relevant, og dets driftsvilkår.

| n) | Alle gyldige A-vægtede lydtrykniveauværdier målt for hver prøvning, anført efter køretøjets sider, samt retningen for køretøjets bevægelse på målepladsen. og |
| --- | --- |

n)

Alle gyldige A-vægtede lydtrykniveauværdier målt for hver prøvning, anført efter køretøjets sider, samt retningen for køretøjets bevægelse på målepladsen. og

| o) | Alle relevante oplysninger, som er nødvendige for at opnå de forskellige støjemissionsniveauer. |
| --- | --- |

o)

Alle relevante oplysninger, som er nødvendige for at opnå de forskellige støjemissionsniveauer.

4.   MÆRKNING

| 4.1. | Komponenterne i udstødnings- eller lyddæmpningssystemet skal som minimum være mærket med følgende oplysninger: |
| --- | --- |

4.1.

Komponenterne i udstødnings- eller lyddæmpningssystemet skal som minimum være mærket med følgende oplysninger:

| 4.1.1. | fabriks- eller handelsbetegnelse for fabrikanten af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet og dets komponenter |
| --- | --- |

4.1.1.

fabriks- eller handelsbetegnelse for fabrikanten af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet og dets komponenter

| 4.1.2. | den af fabrikanten angivne handelsbetegnelse |
| --- | --- |

4.1.2.

den af fabrikanten angivne handelsbetegnelse

| 4.1.3. | identifikationsnumrene og |
| --- | --- |

4.1.3.

identifikationsnumrene og

| 4.1.4. | alle originale lyddæmpere skal være forsynet med mærket »E« efterfulgt af angivelsen af den stat, som har meddelt typegodkendelse for komponenten (3)
  3. |
| --- | --- |

4.1.4.

alle originale lyddæmpere skal være forsynet med mærket »E« efterfulgt af angivelsen af den stat, som har meddelt typegodkendelse for komponenten (3

3

| 4.1.5. | Emballagen til originale reservedele til udstødnings- eller lyddæmpningssystemer skal være forsynet med den tydeligt læselige påskrift »original reservedel« og mærke- og typereferencen integreret i »E«-mærket med angivelse af oprindelseslandet. |
| --- | --- |

4.1.5.

Emballagen til originale reservedele til udstødnings- eller lyddæmpningssystemer skal være forsynet med den tydeligt læselige påskrift »original reservedel« og mærke- og typereferencen integreret i »E«-mærket med angivelse af oprindelseslandet.

| 4.1.6. | Sådanne mærker må ikke kunne slettes, skal være letlæselige og desuden være synlige ved den foreskrevne montering på køretøjet. |
| --- | --- |

4.1.6.

Sådanne mærker må ikke kunne slettes, skal være letlæselige og desuden være synlige ved den foreskrevne montering på køretøjet.

5.   GODKENDELSE

| 5.1. | Hvis den motorcykeltype, der søges godkendt efter dette regulativ, opfylder forskrifterne i punkt 6 og 7 nedenfor, meddeles der godkendelse af motorcykeltypen. |
| --- | --- |

5.1.

Hvis den motorcykeltype, der søges godkendt efter dette regulativ, opfylder forskrifterne i punkt 6 og 7 nedenfor, meddeles der godkendelse af motorcykeltypen.

| 5.2.1. | Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre er den ændringsserie, som angiver de seneste større tekniske ændringer, som var foretaget af dette regulativ på godkendelsestidspunktet. Samme kontraherende part må ikke tildele samme nummer til en anden motorcykeltype. |
| --- | --- |

5.2.1.

Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre er den ændringsserie, som angiver de seneste større tekniske ændringer, som var foretaget af dette regulativ på godkendelsestidspunktet. Samme kontraherende part må ikke tildele samme nummer til en anden motorcykeltype.

| 5.2.2. | Ved flere konfigurationer af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet skal disse samt prøvningsresultaterne for hver konfiguration opføres udtrykkeligt i den samme godkendelse af en motorcykeltype. |
| --- | --- |

5.2.2.

Ved flere konfigurationer af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet skal disse samt prøvningsresultaterne for hver konfiguration opføres udtrykkeligt i den samme godkendelse af en motorcykeltype.

| 5.3. | Godkendelse eller nægtelse af godkendelse af en motorcykeltype i henhold til dette regulativ skal meddeles de kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, i form af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ og i form af tegninger af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet, indsendt af ansøgeren, i et format på højst A4 (210 × 297 mm) eller foldet til dette format og i passende skala. |
| --- | --- |

5.3.

Godkendelse eller nægtelse af godkendelse af en motorcykeltype i henhold til dette regulativ skal meddeles de kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, i form af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ og i form af tegninger af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet, indsendt af ansøgeren, i et format på højst A4 (210 × 297 mm) eller foldet til dette format og i passende skala.

| 5.4. | Oplysninger for hver konfiguration af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet, jf. punkt 5.2.2 ovenfor, skal tilvejebringes i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

5.4.

Oplysninger for hver konfiguration af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet, jf. punkt 5.2.2 ovenfor, skal tilvejebringes i bilag 1 til dette regulativ.

| 5.5. | På alle motorcykler, der er i overensstemmelse med en motorcykeltype, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal der på et let synligt og let tilgængeligt sted være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende: |
| --- | --- |

5.5.

På alle motorcykler, der er i overensstemmelse med en motorcykeltype, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal der på et let synligt og let tilgængeligt sted være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:

| 5.5.1. | en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (3) og |
| --- | --- |

5.5.1.

en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (3

| 5.5.2. | nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en tankestreg og typegodkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er beskrevet i punkt 5.5.1. |
| --- | --- |

5.5.2.

nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en tankestreg og typegodkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er beskrevet i punkt 5.5.1.

| 5.6. | Er motorcyklen i overensstemmelse med en motorcykeltype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 5.5.1 ovenfor foreskrevne symbol ikke gentages. I så fald anbringes regulativets nummer og typegodkendelsesnummeret samt yderligere symboler for alle regulativer, i henhold til hvilke typegodkendelse er meddelt i det land, som har meddelt typegodkendelse i henhold til dette regulativ, i lodrette kolonner til højre for det mærke, der er beskrevet i punkt 5.5.1. |
| --- | --- |

5.6.

Er motorcyklen i overensstemmelse med en motorcykeltype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 5.5.1 ovenfor foreskrevne symbol ikke gentages. I så fald anbringes regulativets nummer og typegodkendelsesnummeret samt yderligere symboler for alle regulativer, i henhold til hvilke typegodkendelse er meddelt i det land, som har meddelt typegodkendelse i henhold til dette regulativ, i lodrette kolonner til højre for det mærke, der er beskrevet i punkt 5.5.1.

| 5.7. | Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne slettes. |
| --- | --- |

5.7.

Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne slettes.

| 5.8. | Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den fabrikationsplade, fabrikanten har anbragt på motorcyklen. |
| --- | --- |

5.8.

Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den fabrikationsplade, fabrikanten har anbragt på motorcyklen.

| 5.9. | Bilag 2 til dette regulativ indeholder eksempler på godkendelsesmærkets udformning. |
| --- | --- |

5.9.

Bilag 2 til dette regulativ indeholder eksempler på godkendelsesmærkets udformning.

6.   SPECIFIKATIONER

| 6.1. | Almindelige forskrifter |
| --- | --- |

6.1.

Almindelige forskrifter

| 6.1.1. | Følgende oplysninger skal findes på motorcyklen på et let tilgængeligt, men ikke nødvendigvis umiddelbart synligt sted:






  a) | fabrikantens navn |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

Følgende oplysninger skal findes på motorcyklen på et let tilgængeligt, men ikke nødvendigvis umiddelbart synligt sted:

a)

fabrikantens navn

| b) | målmotorhastigheden og det endelige resultat af den stationære prøvning som defineret i punkt 2 i bilag 3 til dette regulativ.
  For motorcykler i klasse L3 med PMR > 50 skal referencedata for overensstemmelse efter ibrugtagning som defineret i punkt 3 i bilag 3 til dette regulativ endvidere vises. Disse oplysninger kan forefindes enten på ét enkelt sted sammen med oplysningerne i 6.1.1, litra a) og b), eller på et andet særskilt sted sammen med oplysningerne i 6.1.1, litra a) (4). |
| --- | --- |

b)

målmotorhastigheden og det endelige resultat af den stationære prøvning som defineret i punkt 2 i bilag 3 til dette regulativ.

For motorcykler i klasse L3 med PMR > 50 skal referencedata for overensstemmelse efter ibrugtagning som defineret i punkt 3 i bilag 3 til dette regulativ endvidere vises. Disse oplysninger kan forefindes enten på ét enkelt sted sammen med oplysningerne i 6.1.1, litra a) og b), eller på et andet særskilt sted sammen med oplysningerne i 6.1.1, litra a) (4).

3

PMR

4

| 6.2. | Forskrifter vedrørende støjniveau |
| --- | --- |

6.2.

Forskrifter vedrørende støjniveau

| 6.2.1. | Støjemissionerne fra den motorcykeltype, der søges godkendt, skal måles ved hjælp af de to metoder, der er beskrevet i bilag 3 til dette regulativ (mens motorcyklen er i bevægelse, og mens den holder stille) (5) ; ved motorcykler, hvor en forbrændingsmotor ikke er i drift, når motorcyklen holder stille, måles støjemissionerne kun i bevægelse. |
| --- | --- |

6.2.1.

Støjemissionerne fra den motorcykeltype, der søges godkendt, skal måles ved hjælp af de to metoder, der er beskrevet i bilag 3 til dette regulativ (mens motorcyklen er i bevægelse, og mens den holder stille) (5

| 6.2.2. | De prøvningsresultater, der opnås i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6.2.1., indføres i prøvningsrapporten og på en formular svarende til modellen i bilag 1 til nærværende regulativ. |
| --- | --- |

6.2.2.

De prøvningsresultater, der opnås i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6.2.1., indføres i prøvningsrapporten og på en formular svarende til modellen i bilag 1 til nærværende regulativ.

| 6.2.3. | Prøvningsresultaterne for motorcyklen, mens den er i bevægelse, indhentet i overensstemmelse med punkt 1 i bilag 3 til dette regulativ, afrundet til nærmeste heltal, må ikke overskride grænseværdierne (for nye motorcykler og nye lyddæmpningssystemer) i bilag 6 til dette regulativ for den klasse, motorcyklen tilhører. Under alle omstændigheder må L
  wot ikke overstige grænseværdien for L
  urban med mere end 5 dB. |
| --- | --- |

6.2.3.

Prøvningsresultaterne for motorcyklen, mens den er i bevægelse, indhentet i overensstemmelse med punkt 1 i bilag 3 til dette regulativ, afrundet til nærmeste heltal, må ikke overskride grænseværdierne (for nye motorcykler og nye lyddæmpningssystemer) i bilag 6 til dette regulativ for den klasse, motorcyklen tilhører. Under alle omstændigheder må L

wot

L

urban

| 6.3. | Supplerende bestemmelser om støjemission |
| --- | --- |

6.3.

Supplerende bestemmelser om støjemission

| 6.3.1. | Motorcykelfabrikanten må ikke udelukkende med henblik på at opfylde kravene til støjemission i dette regulativ forsætligt ændre, tilpasse eller indføre anordninger eller metoder, som ikke er operationelle under typisk drift på vej. |
| --- | --- |

6.3.1.

Motorcykelfabrikanten må ikke udelukkende med henblik på at opfylde kravene til støjemission i dette regulativ forsætligt ændre, tilpasse eller indføre anordninger eller metoder, som ikke er operationelle under typisk drift på vej.

| 6.3.2. | Den køretøjstype, der søges godkendt, skal opfylde forskrifterne i bilag 7 til dette regulativ. Hvis motorcyklen har valgbare softwareprogrammer eller funktionsmåder, som påvirker støjemissionen fra køretøjet, skal alle disse funktionsmåder være i overensstemmelse med forskrifterne i bilag 7. |
| --- | --- |

6.3.2.

Den køretøjstype, der søges godkendt, skal opfylde forskrifterne i bilag 7 til dette regulativ. Hvis motorcyklen har valgbare softwareprogrammer eller funktionsmåder, som påvirker støjemissionen fra køretøjet, skal alle disse funktionsmåder være i overensstemmelse med forskrifterne i bilag 7.

| 6.3.3. | I ansøgningen om typegodkendelse eller om ændring eller udvidelse af en typegodkendelse skal fabrikanten afgive en erklæring i henhold til bilag 8 om, at den køretøjstype, som skal godkendes, opfylder kravene i punkt 6.3.1 i dette regulativ. |
| --- | --- |

6.3.3.

I ansøgningen om typegodkendelse eller om ændring eller udvidelse af en typegodkendelse skal fabrikanten afgive en erklæring i henhold til bilag 8 om, at den køretøjstype, som skal godkendes, opfylder kravene i punkt 6.3.1 i dette regulativ.

| 6.3.4. | De prøvningsresultater, der opnås i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6.3.2., indføres i prøvningsrapporten og på en formular svarende til modellen i bilag 1 til nærværende regulativ. |
| --- | --- |

6.3.4.

De prøvningsresultater, der opnås i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6.3.2., indføres i prøvningsrapporten og på en formular svarende til modellen i bilag 1 til nærværende regulativ.

| 6.4. | Yderligere specifikationer vedrørende udstødnings- eller lyddæmpningssystemer, som er fyldt med fibermaterialer |
| --- | --- |

6.4.

Yderligere specifikationer vedrørende udstødnings- eller lyddæmpningssystemer, som er fyldt med fibermaterialer

| 6.4.1. | Hvis motorcyklens udstødnings- eller lyddæmpningssystem indeholder fibermaterialer, finder forskrifterne i bilag 5 anvendelse. Hvis motorens indsugningssystem er udstyret med et luftfilter og/eller en indsugningsstøjdæmper, der er nødvendig for at sikre overholdelse af det tilladte støjniveau, betragtes filtret og/eller støjdæmperen som en del af lyddæmpningssystemet, og forskrifterne i bilag 5 gælder også for disse. |
| --- | --- |

6.4.1.

Hvis motorcyklens udstødnings- eller lyddæmpningssystem indeholder fibermaterialer, finder forskrifterne i bilag 5 anvendelse. Hvis motorens indsugningssystem er udstyret med et luftfilter og/eller en indsugningsstøjdæmper, der er nødvendig for at sikre overholdelse af det tilladte støjniveau, betragtes filtret og/eller støjdæmperen som en del af lyddæmpningssystemet, og forskrifterne i bilag 5 gælder også for disse.

| 6.5. | Yderligere forskrifter vedrørende manipulation og manuelt indstillelige multimodeudstødningssystemer eller -lyddæmpningssystemer |
| --- | --- |

6.5.

Yderligere forskrifter vedrørende manipulation og manuelt indstillelige multimodeudstødningssystemer eller -lyddæmpningssystemer

| 6.5.1. | Alle udstødnings- eller lyddæmpningssystemer skal være konstrueret på en sådan måde, at det ikke er let at fjerne lydbafler, udgangskonusser og andre dele, hvis primære funktion er at udgøre en del af lyddæmpnings- eller ekspansionskamrene. Hvor anvendelse af en sådan del er uundgåelig, skal dens fastgørelsesmåde være sådan, at den ikke let kan fjernes (f.eks. med konventionelle gevindskårne fastgøringer), og den bør også være fastgjort således, at fjernelse medfører permanent/uoprettelig skade på enheden. |
| --- | --- |

6.5.1.

Alle udstødnings- eller lyddæmpningssystemer skal være konstrueret på en sådan måde, at det ikke er let at fjerne lydbafler, udgangskonusser og andre dele, hvis primære funktion er at udgøre en del af lyddæmpnings- eller ekspansionskamrene. Hvor anvendelse af en sådan del er uundgåelig, skal dens fastgørelsesmåde være sådan, at den ikke let kan fjernes (f.eks. med konventionelle gevindskårne fastgøringer), og den bør også være fastgjort således, at fjernelse medfører permanent/uoprettelig skade på enheden.

| 6.5.2. | Lyddæmpnings- eller udstødningssystemer med flere, manuelt indstillelige driftstilstande (multimode), skal opfylde alle forskrifterne i alle driftstilstande. De støjniveauer, der registreres, skal være fra driftstilstanden med de højeste støjniveauer. |
| --- | --- |

6.5.2.

Lyddæmpnings- eller udstødningssystemer med flere, manuelt indstillelige driftstilstande (multimode), skal opfylde alle forskrifterne i alle driftstilstande. De støjniveauer, der registreres, skal være fra driftstilstanden med de højeste støjniveauer.

7.   ÆNDRING OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN AF MOTORCYKELTYPEN ELLER UDSTØDNINGS- ELLER LYDDÆMPNINGSSYSTEMTYPEN

| 7.1. | Enhver ændring af motorcykeltypen eller af udstødnings- eller lyddæmpningssystemtypen skal meddeles til den typegodkendende myndighed, der har godkendt motorcykeltypen. Den typegodkendende myndighed kan da enten: |
| --- | --- |

7.1.

Enhver ændring af motorcykeltypen eller af udstødnings- eller lyddæmpningssystemtypen skal meddeles til den typegodkendende myndighed, der har godkendt motorcykeltypen. Den typegodkendende myndighed kan da enten:

| 7.1.1. | anse ændringerne for at være uden væsentlige negative virkninger, således at motorcyklen stadig opfylder kravene i dette regulativ, eller |
| --- | --- |

7.1.1.

anse ændringerne for at være uden væsentlige negative virkninger, således at motorcyklen stadig opfylder kravene i dette regulativ, eller

| 7.1.2. | kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse. |
| --- | --- |

7.1.2.

kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse.

| 7.2. | Godkendelse eller afslag på godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles i henhold til fremgangsmåden beskrevet i punkt 5.3 ovenfor til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ. |
| --- | --- |

7.2.

Godkendelse eller afslag på godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles i henhold til fremgangsmåden beskrevet i punkt 5.3 ovenfor til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ.

| 7.3. | Den kompetente myndighed, som har meddelt udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende udvidelsesnummer og underretter de øvrige parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

7.3.

Den kompetente myndighed, som har meddelt udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende udvidelsesnummer og underretter de øvrige parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

8.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med dem, der er fastlagt i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet der gælder følgende forskrifter:

| 8.1. | Enhver fremstillet motorcykel skal svare til en motorcykeltype, der er godkendt i henhold til dette regulativ, være udstyret med samme lyddæmper, som den er typegodkendt med, og opfylde kravene i punkt 6 ovenfor. |
| --- | --- |

8.1.

Enhver fremstillet motorcykel skal svare til en motorcykeltype, der er godkendt i henhold til dette regulativ, være udstyret med samme lyddæmper, som den er typegodkendt med, og opfylde kravene i punkt 6 ovenfor.

| 8.2. | Med henblik på kontrol med ovenstående overensstemmelseskrav udtages der af produktionsserien en motorcykel af den type, der er typegodkendt efter dette regulativ. Dennes støjniveau, målt og bearbejdet (Lurban og Lwot) i henhold til den metode, der er beskrevet i bilag 3, og med de samme gear og foraccelerationsafstande som dem, der er anvendt i den oprindelige typegodkendelse, og matematisk afrundet til nærmeste heltal, må ikke overskride de værdier, der er målt og bearbejdet på tidspunktet for typegodkendelsen, med mere end 3,0 dB(A). Derudover må Lurban ikke overskride de værdier, der er fastsat i bilag 6 til dette regulativ, med mere end 1,0 dB(A), og Lwot, i forbindelse med punkt 6.2.3 må ikke overskride grænseværdien for Lurban med mere end 6,0 dB(A). |
| --- | --- |

8.2.

Med henblik på kontrol med ovenstående overensstemmelseskrav udtages der af produktionsserien en motorcykel af den type, der er typegodkendt efter dette regulativ. Dennes støjniveau, målt og bearbejdet (Lurban

wot

urban

wot,

urban

| 8.3. | Med henblik på produktionens overensstemmelse skal fabrikanten afgive en ny erklæring om, at typen stadig opfylder kravene i punkt 6.3.1 i dette regulativ. Det i henhold til bilag 7 målte støjniveau må ikke overskride de grænser, der er angivet i punkt 2.6 i bilag 7, med mere end 1,0 dB(A). Der skal som minimum udføres prøvninger under de driftsbetingelser for referencepunkterne, der er omhandlet i punkt 3.2 i bilag 7. |
| --- | --- |

8.3.

Med henblik på produktionens overensstemmelse skal fabrikanten afgive en ny erklæring om, at typen stadig opfylder kravene i punkt 6.3.1 i dette regulativ. Det i henhold til bilag 7 målte støjniveau må ikke overskride de grænser, der er angivet i punkt 2.6 i bilag 7, med mere end 1,0 dB(A). Der skal som minimum udføres prøvninger under de driftsbetingelser for referencepunkterne, der er omhandlet i punkt 3.2 i bilag 7.

9.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

| 9.1. | Den godkendelse, som er meddelt for en motorcykeltype i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis kravene i punkt 8 ovenfor ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

9.1.

Den godkendelse, som er meddelt for en motorcykeltype i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis kravene i punkt 8 ovenfor ikke er opfyldt.

| 9.2. | Hvis en kontraherende part, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til med modellen i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

9.2.

Hvis en kontraherende part, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til med modellen i bilag 1 til dette regulativ.

10.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen endeligt ophører med at fremstille en motorcykeltype, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse skal myndigheden underrette de øvrige kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

11.   NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE GODKENDELSESPRØVNINGER, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER

De parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvninger, og på de typegodkendende myndigheder, som meddeler godkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse skal sendes.

12.   OVERGANGSBESTEMMELSER

| 12.1. | Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 05 kan ingen af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at meddele eller nægte at anerkende typegodkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 05. |
| --- | --- |

12.1.

Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 05 kan ingen af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at meddele eller nægte at anerkende typegodkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 05.

| 12.2. | Fra den 1. september 2023 er de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ikke forpligtet til at anerkende typegodkendelser i henhold til den forudgående ændringsserie, som først blev udstedt efter 1. september 2023. |
| --- | --- |

12.2.

Fra den 1. september 2023 er de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ikke forpligtet til at anerkende typegodkendelser i henhold til den forudgående ændringsserie, som først blev udstedt efter 1. september 2023.

| 12.3. | Indtil den 1. september 2024 skal de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, anerkende typegodkendelser efter den forudgående ændringsserie, som blev udstedt første gang før den 1. september 2023. |
| --- | --- |

12.3.

Indtil den 1. september 2024 skal de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, anerkende typegodkendelser efter den forudgående ændringsserie, som blev udstedt første gang før den 1. september 2023.

| 12.4. | Fra den 1. september 2024 er de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ikke forpligtet til at anerkende typegodkendelser udstedt i henhold til den forudgående ændringsserie til dette regulativ. |
| --- | --- |

12.4.

Fra den 1. september 2024 er de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ikke forpligtet til at anerkende typegodkendelser udstedt i henhold til den forudgående ændringsserie til dette regulativ.

| 12.5. | Uanset ovenstående overgangsbestemmelser er kontraherende parter, der først begynder at anvende dette regulativ efter ikrafttrædelsen af den seneste ændringsserie, ikke forpligtet til at anerkende typegodkendelser, som er meddelt i henhold til tidligere ændringsserier til dette regulativ, og kun forpligtet til at anerkende typegodkendelser meddelt i henhold til ændringsserie 05. |
| --- | --- |

12.5.

Uanset ovenstående overgangsbestemmelser er kontraherende parter, der først begynder at anvende dette regulativ efter ikrafttrædelsen af den seneste ændringsserie, ikke forpligtet til at anerkende typegodkendelser, som er meddelt i henhold til tidligere ændringsserier til dette regulativ, og kun forpligtet til at anerkende typegodkendelser meddelt i henhold til ændringsserie 05.

| 12.6. | Uanset punkt 12.4 skal de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, fortsat acceptere typegodkendelser udstedt i overensstemmelse med tidligere ændringsserier til dette regulativ for køretøjer/køretøjssystemer, der ikke er berørt af bestemmelserne i ændringsserie 05. |
| --- | --- |

12.6.

Uanset punkt 12.4 skal de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, fortsat acceptere typegodkendelser udstedt i overensstemmelse med tidligere ændringsserier til dette regulativ for køretøjer/køretøjssystemer, der ikke er berørt af bestemmelserne i ændringsserie 05.

| 12.7. | Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kan meddele typegodkendelser efter en af de forudgående ændringsserier til dette regulativ. Når der meddeles typegodkendelse i henhold til ændringsserie 03 til dette regulativ eller udvidelser heraf, kan kørebanebelægningen på målepladsen dog opfylde kravene i ISO 10844:2014. |
| --- | --- |

12.7.

Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kan meddele typegodkendelser efter en af de forudgående ændringsserier til dette regulativ. Når der meddeles typegodkendelse i henhold til ændringsserie 03 til dette regulativ eller udvidelser heraf, kan kørebanebelægningen på målepladsen dog opfylde kravene i ISO 10844:2014.

| 12.8. | Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat meddele udvidelse af eksisterende godkendelser til enhver forudgående ændringsserie til dette regulativ. Når der meddeles typegodkendelse i henhold til ændringsserie 03 til dette regulativ eller udvidelser heraf, kan kørebanebelægningen på målepladsen dog opfylde kravene i ISO 10844:2014. |
| --- | --- |

12.8.

Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat meddele udvidelse af eksisterende godkendelser til enhver forudgående ændringsserie til dette regulativ. Når der meddeles typegodkendelse i henhold til ændringsserie 03 til dette regulativ eller udvidelser heraf, kan kørebanebelægningen på målepladsen dog opfylde kravene i ISO 10844:2014.

---

(1)  Som fastlagt i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3.) (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html).

1

(2)  Hvis den maksimale nettomærkeeffekt opnås ved flere forskellige motorhastigheder, betegner S i dette regulativ den højeste motorhastighed, hvorved den maksimale nettomærkeeffekt opnås.

2

S

(3)  Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6, bilag 3 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

3

(4)  Oprettelsen af en elektronisk database for typegodkendelser forventes at gøre visning på motorcyklen af referencedata for overensstemmelse efter ibrugtagning overflødig.

4

(5)  Der udføres en prøvning, mens motorcyklen holder stille, for at tilvejebringe en referenceværdi for administrationer, der anvender denne metode til kontrol af motorcykler i brug.

5

---

BILAG 1

Meddelelsesformular

(Største format: A4-format (210 × 297 mm))

| (1) | Udstedt af: | Myndighedens navn
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 1

Udstedt af:

Myndighedens navn

...

...

...

| vedrørende (2): | Meddelelse af godkendelse
  Udvidelse af godkendelse
  Nægtelse af godkendelse
  Inddragelse af godkendelse
  Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

vedrørende (2):

Meddelelse af godkendelse

Udvidelse af godkendelse

Nægtelse af godkendelse

Inddragelse af godkendelse

Endeligt ophør af produktionen

af en motorcykeltype for så vidt angår støj fra motorcykler i henhold til regulativ nr. 41

Godkendelse nr.: ... Udvidelse nr.: ...

| 1. | Motorcyklens fabriks- eller handelsbetegnelse: ... |
| --- | --- |

1.

| 2. | Motorcyklens type: ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Fabrikantens navn og adresse: ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: ... |
| --- | --- |

4.

| 5. | Motor |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Fabrikant: ... |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Type: ... |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Model: ... |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Maksimal nettomærkeeffekt: ... kW ved ... min-1 |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Motortype (f.eks. styret tænding, kompressionstænding) (3): ... |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Taktantal: totakts-/firetaktsmotor (2) |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Slagvolumen: ... cm3 |
| --- | --- |

5.7.

| 6. | Transmission |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Transmissionstype: ikke-automatisk gearskifte/automatisk gearskifte: ... |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Antal gear: ... |
| --- | --- |

6.2.

| 7. | Udstyr |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Udstødningslyddæmper |
| --- | --- |

7.1.

| 7.1.1. | Fabrikant, evt. befuldmægtiget: ... |
| --- | --- |

7.1.1.

| 7.1.2. | Model: ... |
| --- | --- |

7.1.2.

| 7.1.3. | Type: i overensstemmelse med tegning nr.: ... |
| --- | --- |

7.1.3.

| 7.2. | Indsugningsstøjdæmper |
| --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | Fabrikant, evt. befuldmægtiget: ... |
| --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Model: ... |
| --- | --- |

7.2.2.

| 7.2.3. | Type: ... i overensstemmelse med tegning nr.: ... |
| --- | --- |

7.2.3.

| 8. | Gear, der anvendes til prøvning af motorcykel i bevægelse: ... |
| --- | --- |

8.

| 9. | Endeligt(-e) udvekslingsforhold: ... |
| --- | --- |

9.

| 10. | EF-typegodkendelsesnummer/-numre for dæk: ...
  Hvis ikke angivet, skal der gives oplysning om: |
| --- | --- |

10.

Hvis ikke angivet, skal der gives oplysning om:

| 10.1. | Dækfabrikant: ... |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Handelsbetegnelse/-r for dæktype (pr. aksel), f.eks. fabriksmærke, hastighedsindeks og belastningstal: ... |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | Dækstørrelse (for hver aksel): ... |
| --- | --- |

10.3.

| 10.4. | Andet typegodkendelsesnummer (hvis det foreligger): ... |
| --- | --- |

10.4.

| 11. | Masser |
| --- | --- |

11.

| 11.1. | Maksimalt tilladt totalvægt: ... kg |
| --- | --- |

11.1.

| 11.2. | Prøvningsmasse: ...kg |
| --- | --- |

11.2.

| 11.3. | Effekt/masseforhold-indeks (PMR): ... |
| --- | --- |

11.3.

| 12. | Køretøjets længde: ...m |
| --- | --- |

12.

| 12.1. | Referencelængde l
  ref: ...m |
| --- | --- |

12.1.

| 13. | Køretøjets hastighed under målinger i gear (i) |
| --- | --- |

13.

| 13.1. | Køretøjets hastighed ved begyndelsen af perioden for acceleration (gennemsnit af 3 kørsler) i gear (i): ...km/h |
| --- | --- |

13.1.

| 13.2. | Foraccelerationslængde i gear (i): ...m |
| --- | --- |

13.2.

| 13.3. | Køretøjets hastighed v
  PP' (gennemsnit af 3 kørsler) i gear (i): ... km/h |
| --- | --- |

13.3.

| 13.4. | Køretøjets hastighed v
  BB' (gennemsnit af 3 kørsler) i gear (i): km/h... |
| --- | --- |

13.4.

| 14. | Køretøjets hastighed ved eventuelle målinger i gear (i+1) |
| --- | --- |

14.

| 14.1. | Køretøjets hastighed ved begyndelsen af perioden for acceleration (gennemsnit af 3 kørsler) i gear (i+1): ...km/h |
| --- | --- |

14.1.

| 14.2. | Foraccelerationslængde i gear (i+1): ...m |
| --- | --- |

14.2.

| 14.3. | Køretøjets hastighed v
  PP' (gennemsnit af 3 kørsler) i gear (i+1): km/h... |
| --- | --- |

14.3.

| 14.4. | Køretøjets hastighed v
  BB' (gennemsnit af 3 kørsler) i gear (i+1): km/h... |
| --- | --- |

14.4.

| 15. | Accelerationer beregnes mellem linjerne AA' og BB'/PP' og BB' |
| --- | --- |

15.

| 15.1. | Beskrivelse af funktionerne i udstyr, der anvendes til at stabilisere accelerationen (hvis relevant): ... |
| --- | --- |

15.1.

| 16. | Støj fra køretøj i bevægelse: |
| --- | --- |

16.

| 16.1. | Prøvningsresultat ved fuld gasgivning, Lwot: ...db(A) |
| --- | --- |

16.1.

| 16.2. | Prøvningsresultater ved konstanthastighedsprøve, Lcrs: ...db(A) |
| --- | --- |

16.2.

| 16.3. | Deleffektfaktoren, kp: ... |
| --- | --- |

16.3.

| 16.4. | Endeligt prøvningsresultat, Lurban: ...db(A) |
| --- | --- |

16.4.

| 17. | Støj fra stillestående køretøj |
| --- | --- |

17.

| 17.1. | Mikrofonens placering og orientering (i henhold til tillæg 2 til bilag 3): ... |
| --- | --- |

17.1.

| 17.2. | Prøvningsresultat for stationær prøvning: ... dB(A) ved ... min-1 |
| --- | --- |

17.2.

| 18. | Supplerende bestemmelser om støjemission:











  18.1. | Driftsbetingelser for RD-ASEP | Referencepunkt
  (i) | Referencepunkt
  (ii) | supplerende driftsbetingelse 1 | supplerende driftsbetingelse 2 | supplerende driftsbetingelse 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 18.1.1. | Valgt gear | | | | | |
| 18.1.2. | Køretøjets hastigheder | — | — | — | — | — |
| 18.1.2.1. | Køretøjets hastighed ved begyndelsen af perioden for acceleration (gennemsnit af 3 kørsler) (km/h) | | | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant |
| 18.1.2.2. | Foraccelerationslængde (m) | | | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant |
| 18.1.2.3. | Køretøjets hastighed vAA'
  (gennemsnit af 3 kørsler for referencepunkt (i) og (ii)) (km/h) | | | | | |
| 18.1.2.4. | Køretøjets hastighed vPP'
  (gennemsnit af 3 kørsler for referencepunkt (i) og (ii)) (km/h) | | | | | |
| 18.1.2.5. | Køretøjets hastighed vBB'
  (gennemsnit af 3 kørsler for referencepunkt (i) og (ii)) (km/h) | | | | | |
| 18.1.3. | Motorens hastigheder | — | — | — | — | — |
| 18.1.3.1. | Motorhastighed nAA'
  (gennemsnit af 3 kørsler for referencepunkt (i) og (ii)) (min-1) | | | | | |
| 18.1.3.2. | Motorhastighed nPP'
  (gennemsnit af 3 kørsler for referencepunkt (i) og (ii)) (min-1) | | | | | |
| 18.1.3.3. | Motorhastighed nBB'
  (gennemsnit af 3 kørsler for referencepunkt (i) og (ii)) (min-1) | | | | | |
| 18.1.4. | Prøvningsresultat ved fuld gasgivning Lwot for referencepunkt (i) og (ii) (dB(A)) | | | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant |
| 18.1.5. | maksimalt lydtrykniveau LASEP ved supplerende driftsbetingelser | ikke relevant | ikke relevant | | | |
| 18.1.6. | RD-ASEP-grænse | | | | | |

18.

18.1.

Driftsbetingelser for RD-ASEP

Referencepunkt

(i)

Referencepunkt

(ii)

supplerende driftsbetingelse 1

supplerende driftsbetingelse 2

supplerende driftsbetingelse 3

18.1.1.

Valgt gear

18.1.2.

Køretøjets hastigheder

—

—

—

—

—

18.1.2.1.

Køretøjets hastighed ved begyndelsen af perioden for acceleration (gennemsnit af 3 kørsler) (km/h)

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

18.1.2.2.

Foraccelerationslængde (m)

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

18.1.2.3.

Køretøjets hastighed vAA'

(gennemsnit af 3 kørsler for referencepunkt (i) og (ii)) (km/h)

18.1.2.4.

Køretøjets hastighed vPP'

(gennemsnit af 3 kørsler for referencepunkt (i) og (ii)) (km/h)

18.1.2.5.

Køretøjets hastighed vBB'

(gennemsnit af 3 kørsler for referencepunkt (i) og (ii)) (km/h)

18.1.3.

Motorens hastigheder

—

—

—

—

—

18.1.3.1.

Motorhastighed nAA'

(gennemsnit af 3 kørsler for referencepunkt (i) og (ii)) (min-1)

18.1.3.2.

Motorhastighed nPP'

(gennemsnit af 3 kørsler for referencepunkt (i) og (ii)) (min-1)

18.1.3.3.

Motorhastighed nBB'

(gennemsnit af 3 kørsler for referencepunkt (i) og (ii)) (min-1)

18.1.4.

Prøvningsresultat ved fuld gasgivning Lwot for referencepunkt (i) og (ii) (dB(A))

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

18.1.5.

maksimalt lydtrykniveau LASEP ved supplerende driftsbetingelser

ikke relevant

ikke relevant

18.1.6.

RD-ASEP-grænse

| 18.2. | Se fabrikantens erklæring om overensstemmelse med kravene i punkt 6.3.1 (vedlagt). |
| --- | --- |

18.2.

| 19. | Overensstemmelse efter ibrugtagning, referencedata |
| --- | --- |

19.

| 19.1. | Gear (i) eller, for køretøjer prøvet med ikkelåst gear, den valgte gearvælgerposition ved prøvningen: ... |
| --- | --- |

19.1.

| 19.2. | Foraccelerationens længde l
  PA: ...m |
| --- | --- |

19.2.

| 19.3. | Køretøjets hastighed ved begyndelsen af perioden for acceleration (gennemsnit af 3 kørsler) i gear (i): ...km/h |
| --- | --- |

19.3.

| 19.4. | Lydtryk L
  wot(i): ...dB (A) |
| --- | --- |

19.4.

| 19.5. | Valgbare softwareprogrammer eller funktionsmåder med virkning på enten Lwot(i) eller Lcrs eller Lurb eller LASEP |
| --- | --- |

19.5.

| 19.5.1. | Fortegnelse over valgbare softwareprogrammer eller funktionsmåder: ... |
| --- | --- |

19.5.1.

| 19.5.2. | Valgbare softwareprogrammer eller funktionsmåder, der er anvendt ved bestemmelse af Lurb i henhold til bilag 3: ... |
| --- | --- |

19.5.2.

| 19.5.3. | Valgbare softwareprogrammer eller funktionsmåder, der er anvendt ved bestemmelse af Lwot og LASEP i henhold til bilag 7: ... |
| --- | --- |

19.5.3.

| 20. | Dato for indlevering af køretøjet til godkendelse: ... |
| --- | --- |

20.

| 21. | Teknisk tjeneste, der forestår godkendelsesprøvningerne: ... |
| --- | --- |

21.

| 22. | Dato for rapport udstedt af denne tjeneste: ... |
| --- | --- |

22.

| 23. | Nummer på rapport udstedt af denne tjeneste: ... |
| --- | --- |

23.

| 24. | Godkendelse meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (2): ... |
| --- | --- |

24.

| 25. | Sted: ... |
| --- | --- |

25.

| 26. | Dato: ... |
| --- | --- |

26.

| 27. | Underskrift: ... |
| --- | --- |

27.

| 28. | Der er som bilag vedlagt følgende dokumenter, hvorpå er angivet ovenstående godkendelsesnummer:
  Tegninger, diagrammer og skitser af motoren og støjreduktionssystemet
  fotografier af motoren og af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet
  fortegnelse over støjreduktionssystemets komponenter, tydeligt identificeret. |
| --- | --- |

28.

Tegninger, diagrammer og skitser af motoren og støjreduktionssystemet

fotografier af motoren og af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet

fortegnelse over støjreduktionssystemets komponenter, tydeligt identificeret.

---

(1)  Kendingsnummer på den stat, der har meddelt/udvidet/nægtet/inddraget godkendelsen.

(2)  Det ikke gældende overstreges.

(3)  Hvis der anvendes ikke-konventionelle motorer, anføres dette.

---

BILAG 2

Udformning af godkendelsesmærker

Model A

(Se punkt 5.5 i dette regulativ)

Image 2

a = 8 mm min.

Det ovennævnte godkendelsesmærke, der er påmonteret en motorcykel, angiver, at den pågældende motorcykeltype for så vidt angår støjemissioner er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 41 med godkendelsesnummer 052439. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt i henhold til kravene i regulativ nr. 41 som ændret i ændringsserie 05.

Model B

(Se punkt 5.6 i dette regulativ)

Image 3

a = 8 mm min.

Overnævnte godkendelsesmærke, der er påmonteret en motorcykel, viser, at den pågældende motorcykeltype er godkendt i Nederlandene (E 4), i henhold til regulativ nr. 41 og 10. De første to cifre af godkendelsesnumrene angiver, at på datoerne for meddelelse af de respektive godkendelser omfattede regulativ nr. 41 ændringsserie 05, mens regulativ nr. 10 omfattede ændringsserie 01.

---

BILAG 3

Metoder og instrumenter til måling af støj fra motorcykler

| 1. | Støj fra motorcyklen under kørsel (målebetingelser og -metode ved prøvning af køretøjet i forbindelse med typegodkendelse af komponenter) |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Måleinstrumenter |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Akustiske målinger |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.1.1. | Generelt
  Lydmåleren skal være en lydtryksmåler eller et tilsvarende målingsinstrument, der opfylder kravene til instrumenter i klasse 1 (den anbefalede vindskærm skal i givet fald anvendes). Disse krav er beskrevet i IEC 61672-1:2002.
  Målingerne udføres ved »F«-vægtning for tid på det akustiske måleinstrument og ved »A«-vægtning af frekvens, som desuden er beskrevet i IEC 61672-1:2002. Ved anvendelse af et system, der indebærer periodisk overvågning af det A-vægtede lydtrykniveau, foretages der aflæsning med tidsintervaller på højst 30 ms.
  Instrumenterne skal vedligeholdes og kalibreres i overensstemmelse med instrumentfabrikantens anvisninger. |
| --- | --- |

1.1.1.1.

Lydmåleren skal være en lydtryksmåler eller et tilsvarende målingsinstrument, der opfylder kravene til instrumenter i klasse 1 (den anbefalede vindskærm skal i givet fald anvendes). Disse krav er beskrevet i IEC 61672-1:2002.

Målingerne udføres ved »F«-vægtning for tid på det akustiske måleinstrument og ved »A«-vægtning af frekvens, som desuden er beskrevet i IEC 61672-1:2002. Ved anvendelse af et system, der indebærer periodisk overvågning af det A-vægtede lydtrykniveau, foretages der aflæsning med tidsintervaller på højst 30 ms.

Instrumenterne skal vedligeholdes og kalibreres i overensstemmelse med instrumentfabrikantens anvisninger.

| 1.1.1.2. | Kalibrering
  Ved begyndelse og slutning af hver målesession skal hele det akustiske målesystem kontrolleres med en lydkalibrator, der opfylder forskrifterne for lydkalibratorer af klasse 1 i henhold til IEC 60942:2003. Uden yderligere justering skal forskellen mellem aflæsningerne være mindre end eller lig med 0,5 dB(A). Hvis denne værdi overskrides, kasseres de måleresultater, der er opnået efter den sidste tilfredsstillende kontrol. |
| --- | --- |

1.1.1.2.

Ved begyndelse og slutning af hver målesession skal hele det akustiske målesystem kontrolleres med en lydkalibrator, der opfylder forskrifterne for lydkalibratorer af klasse 1 i henhold til IEC 60942:2003. Uden yderligere justering skal forskellen mellem aflæsningerne være mindre end eller lig med 0,5 dB(A). Hvis denne værdi overskrides, kasseres de måleresultater, der er opnået efter den sidste tilfredsstillende kontrol.

| 1.1.1.3. | Opfyldelse af krav
  Lydkalibratorens overensstemmelse med IEC 60942:2003 skal kontrolleres en gang om året. Instrumentsystemets overensstemmelse med kravene i IEC 61672-1:2002 skal kontrolleres mindst hvert andet år. Al overensstemmelsesprøvning udføres af et laboratorium, der er godkendt til at udføre kalibreringer, der kan spores til relevante standarder. |
| --- | --- |

1.1.1.3.

Lydkalibratorens overensstemmelse med IEC 60942:2003 skal kontrolleres en gang om året. Instrumentsystemets overensstemmelse med kravene i IEC 61672-1:2002 skal kontrolleres mindst hvert andet år. Al overensstemmelsesprøvning udføres af et laboratorium, der er godkendt til at udføre kalibreringer, der kan spores til relevante standarder.

| 1.1.2. | Instrumenter til hastighedsmåling
  Motorhastigheden måles med et instrument, der opfylder specifikationskravene med mindst ±2 % eller bedre ved de motorhastigheder, der kræves for de målinger, der udføres. Hvis andre målinger udviser korrelation med motorhastighederne, kan den beregnede værdi anvendes (f.eks. beregning ud fra målingen af køretøjets hastighed).
  Køretøjers vejhastighed måles med instrumenter, der opfylder specifikationskravene med mindst ±0,5 km/h ved kontinuerlig måling.
  Hvis målingen foretages ved uafhængige hastighedsmålinger, skal disse instrumenter opfylde specifikationskravene med mindst ±0,2 km/h (1). |
| --- | --- |

1.1.2.

Motorhastigheden måles med et instrument, der opfylder specifikationskravene med mindst ±2 % eller bedre ved de motorhastigheder, der kræves for de målinger, der udføres. Hvis andre målinger udviser korrelation med motorhastighederne, kan den beregnede værdi anvendes (f.eks. beregning ud fra målingen af køretøjets hastighed).

Køretøjers vejhastighed måles med instrumenter, der opfylder specifikationskravene med mindst ±0,5 km/h ved kontinuerlig måling.

Hvis målingen foretages ved uafhængige hastighedsmålinger, skal disse instrumenter opfylde specifikationskravene med mindst ±0,2 km/h (1).

| 1.1.3. | Meteorologiske måleinstrumenter
  De meteorologiske måleinstrumenter, der anvendes til overvågning af omgivelsesparametre, skal opfylde følgende specifikationskrav: | ±1 °C eller mindre for apparater til måling af temperatur |
| --- | --- | --- |

1.1.3.

De meteorologiske måleinstrumenter, der anvendes til overvågning af omgivelsesparametre, skal opfylde følgende specifikationskrav:

±1 °C eller mindre for apparater til måling af temperatur

| | ±1,0 m/s for apparater til måling af vindhastighed |
| --- | --- |

±1,0 m/s for apparater til måling af vindhastighed

| | ±5 hPa for apparater til måling af atmosfæretryk |
| --- | --- |

±5 hPa for apparater til måling af atmosfæretryk

| | ±5 % for apparater til måling af relativ luftfugtighed. |
| --- | --- |

±5 % for apparater til måling af relativ luftfugtighed.

| 1.2. | Akustisk miljø, meteorologiske forhold og baggrundsstøj |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Målepladsen
  Målepladsen skal bestå af en accelerationsbane i midten, omgivet af et praktisk taget plant prøveområde. Accelerationsbanen skal være plan; dens overflade skal være tør og være således konstrueret, at rullestøjen er ringe.
  På målepladsen skal kravene til et frit lydfelt opfyldes med 1 dB(A)'s nøjagtighed mellem støjkilden, som findes midt på accelerationsbanen, og mikrofonen. Dette krav anses for at være opfyldt, når der ikke findes nogen lydreflekterende afskærmning af betydning såsom hegn, klipper, broer eller bygninger, inden for en afstand af 50 m fra accelerationsbanens midtpunkt. Kørebanebelægningen på målepladsen skal opfylde kravene i ISO 10844:2014.
  Mikrofonen må ikke afskærmes på nogen måde, der kan påvirke det akustiske felt, og ingen må befinde sig mellem mikrofonen og lydkilden. Den, som skal foretage målingerne, skal anbringe sig således, at han ikke kan påvirke måleapparatets udslag på nogen måde. |
| --- | --- |

1.2.1.

Målepladsen skal bestå af en accelerationsbane i midten, omgivet af et praktisk taget plant prøveområde. Accelerationsbanen skal være plan; dens overflade skal være tør og være således konstrueret, at rullestøjen er ringe.

På målepladsen skal kravene til et frit lydfelt opfyldes med 1 dB(A)'s nøjagtighed mellem støjkilden, som findes midt på accelerationsbanen, og mikrofonen. Dette krav anses for at være opfyldt, når der ikke findes nogen lydreflekterende afskærmning af betydning såsom hegn, klipper, broer eller bygninger, inden for en afstand af 50 m fra accelerationsbanens midtpunkt. Kørebanebelægningen på målepladsen skal opfylde kravene i ISO 10844:2014.

Mikrofonen må ikke afskærmes på nogen måde, der kan påvirke det akustiske felt, og ingen må befinde sig mellem mikrofonen og lydkilden. Den, som skal foretage målingerne, skal anbringe sig således, at han ikke kan påvirke måleapparatets udslag på nogen måde.

| 1.2.2. | Meteorologiske forhold
  Meteorologiske måleinstrumenter skal afgive repræsentative data for målepladsen og anbringes i nærheden af prøveområdet i en højde, der er repræsentativ for højden af målemikrofonen.
  Målingerne foretages, når temperaturen for den omgivende luft er mellem 5 °C og 45 °C. Prøverne foretages ikke, hvis vindhastigheden, herunder vindstød, i mikrofonhøjde overskrider 5 m/s i støjmålingsintervallet.
  I løbet af støjmålingsintervallet registreres værdierne for temperatur, vindhastighed og retning, relativ luftfugtighed og atmosfæretryk. |
| --- | --- |

1.2.2.

Meteorologiske måleinstrumenter skal afgive repræsentative data for målepladsen og anbringes i nærheden af prøveområdet i en højde, der er repræsentativ for højden af målemikrofonen.

Målingerne foretages, når temperaturen for den omgivende luft er mellem 5 °C og 45 °C. Prøverne foretages ikke, hvis vindhastigheden, herunder vindstød, i mikrofonhøjde overskrider 5 m/s i støjmålingsintervallet.

I løbet af støjmålingsintervallet registreres værdierne for temperatur, vindhastighed og retning, relativ luftfugtighed og atmosfæretryk.

| 1.2.3. | Baggrundsstøj
  Eventuelle spidslydtryk, der synes at være uden forbindelse med køretøjets almindelige lydkarakteristik, lades ude af betragtning ved målingerne.
  Baggrundsstøjen måles i 10 sekunder umiddelbart før og efter en serie prøvninger af motorkøretøjer. Målingerne foretages med de mikrofoner og mikrofonplaceringer, der anvendes ved prøvningen. Det maksimale A-vægtede lydtryk rapporteres.
  Baggrundsstøjen (herunder eventuel vindstøj) skal ligge mindst 10 dB(A) under det A-vægtede lydtryk, der fremkommer ved prøvningen af køretøjet. Er forskellen mellem baggrundslydtrykket og det målte lydtryk mellem 10 og 15 dB(A), skal der ved beregningen af prøvningsresultatet fratrækkes en korrektion, der afhænger af udslaget på lydtrykmåleren, jf. tabel 1.

  Tabel 1


  Korrektion af de individuelle prøvningsværdier












  Forskel mellem baggrundslydtrykniveau og målt lydtrykniveau (dB) | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | ≥ 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korrektion i dB(A) | 0,5 | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 |

1.2.3.

Eventuelle spidslydtryk, der synes at være uden forbindelse med køretøjets almindelige lydkarakteristik, lades ude af betragtning ved målingerne.

Baggrundsstøjen måles i 10 sekunder umiddelbart før og efter en serie prøvninger af motorkøretøjer. Målingerne foretages med de mikrofoner og mikrofonplaceringer, der anvendes ved prøvningen. Det maksimale A-vægtede lydtryk rapporteres.

Baggrundsstøjen (herunder eventuel vindstøj) skal ligge mindst 10 dB(A) under det A-vægtede lydtryk, der fremkommer ved prøvningen af køretøjet. Er forskellen mellem baggrundslydtrykket og det målte lydtryk mellem 10 og 15 dB(A), skal der ved beregningen af prøvningsresultatet fratrækkes en korrektion, der afhænger af udslaget på lydtrykmåleren, jf. tabel 1.

Tabel 1

Korrektion af de individuelle prøvningsværdier

Forskel mellem baggrundslydtrykniveau og målt lydtrykniveau (dB)

10

11

12

13

14

≥ 15

Korrektion i dB(A)

0,5

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

| 1.3. | Prøvningsprocedurer |
| --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | Mikrofonplaceringer
  Afstanden for mikrofonernes placering fra linjen CC' på mikrofonlinjen PP', der er vinkelret på referencelinjen CC' på prøvebanen (jf. bilag 4, figur 1), skal være 7,5 m ± 0,05 m.
  Mikrofoner skal placeres 1,2 m ± 0,02 m over jorden. Referenceaksen for frifeltbetingelser (jf. IEC 61672-1:2002) skal være horisontal og lodret på køretøjets bane CC'. |
| --- | --- |

1.3.1.

Afstanden for mikrofonernes placering fra linjen CC' på mikrofonlinjen PP', der er vinkelret på referencelinjen CC' på prøvebanen (jf. bilag 4, figur 1), skal være 7,5 m ± 0,05 m.

Mikrofoner skal placeres 1,2 m ± 0,02 m over jorden. Referenceaksen for frifeltbetingelser (jf. IEC 61672-1:2002) skal være horisontal og lodret på køretøjets bane CC'.

| 1.3.2. | Betingelser for køretøjet |
| --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.2.1. | Almindelige betingelser
  De(t) køretøj(er), som prøves, skal være repræsentative for køretøjer, der skal bringes i omsætning i den køretøjstype, der skal godkendes, og de(t) skal udvælges af fabrikanten efter aftale med den typegodkendende myndighed, således at kravene i dette regulativ er opfyldt.
  Inden målingerne indledes, bringes motoren i normal driftstilstand.
  Er motorcyklen udstyret med automatisk styret ventilator, må der ikke foretages indgreb i dette systems funktion under støjmålingerne. For motorcykler med mere end et drivende hjul er det kun det drivende hjul, som er beregnet til normal kørsel på landevej, som anvendes. |
| --- | --- |

1.3.2.1.

De(t) køretøj(er), som prøves, skal være repræsentative for køretøjer, der skal bringes i omsætning i den køretøjstype, der skal godkendes, og de(t) skal udvælges af fabrikanten efter aftale med den typegodkendende myndighed, således at kravene i dette regulativ er opfyldt.

Inden målingerne indledes, bringes motoren i normal driftstilstand.

Er motorcyklen udstyret med automatisk styret ventilator, må der ikke foretages indgreb i dette systems funktion under støjmålingerne. For motorcykler med mere end et drivende hjul er det kun det drivende hjul, som er beregnet til normal kørsel på landevej, som anvendes.

| 1.3.2.2. | Køretøjets prøvningsmasse
  Målingerne udføres på køretøjer efter prøvningsmasse, m
  t, i kg, i henhold til følgende:

  m
  t = m
  kerb + 75 ±5 kg
  (75 ± 5 kg svarer til massen af føreren og instrumenteringen) |
| --- | --- |

1.3.2.2.

Målingerne udføres på køretøjer efter prøvningsmasse, m
  t, i kg, i henhold til følgende:

m
  t = m
  kerb + 75 ±5 kg

(75 ± 5 kg svarer til massen af føreren og instrumenteringen)

| 1.3.2.3. | Dækvalg og -tilstand
  Dækkene skal passe til køretøjet og være oppumpet til det tryk, som køretøjsfabrikanten har anbefalet for køretøjets prøvningsmasse.
  Dækkene skal udvælges af køretøjets fabrikant og svare til en af de dækdimensioner og -typer, der er udpeget til køretøjet af køretøjets fabrikant. Den mindste mønsterdybde skal være mindst 80 % af den fulde mønsterdybde. |
| --- | --- |

1.3.2.3.

Dækkene skal passe til køretøjet og være oppumpet til det tryk, som køretøjsfabrikanten har anbefalet for køretøjets prøvningsmasse.

Dækkene skal udvælges af køretøjets fabrikant og svare til en af de dækdimensioner og -typer, der er udpeget til køretøjet af køretøjets fabrikant. Den mindste mønsterdybde skal være mindst 80 % af den fulde mønsterdybde.

| 1.3.3. | Driftsbetingelser |
| --- | --- |

1.3.3.

| 1.3.3.1. | Almindelige driftsbetingelser
  Køretøjets midterlinje skal i videst muligt omfang følge linjen CC' under hele prøvningen, fra det nærmer sig linjen AA', til dets bagende har passeret linjen BB' +20m (jf. bilag 4, figur 1). |
| --- | --- |

1.3.3.1.

Køretøjets midterlinje skal i videst muligt omfang følge linjen CC' under hele prøvningen, fra det nærmer sig linjen AA', til dets bagende har passeret linjen BB' +20m (jf. bilag 4, figur 1).

| 1.3.3.1.1. | Ved accelerationsprøvning ved fuld gasgivning skal køretøjet fremføres til linjen AA' ved konstant hastighed. Når køretøjets forende passerer linjen AA', ændres gasgivningen til fuld gasgivning så hurtigt som muligt og fastholdes i denne stilling, indtil køretøjets bagende passerer BB'. I dette øjeblik ændres gasgivningen så hurtigt som muligt til tomgangsstilling.
  Medmindre andet er angivet, kan fabrikanten vælge at benytte foracceleration ved accelerationsprøvning ved fuld gasgivning med henblik på at opnå en stabil acceleration mellem linjerne AA' og BB'. Prøvning med foracceleration foretages som beskrevet ovenfor, bortset fra at gasgivningen ændres til fuld gasgivning, allerede før køretøjet passerer linjen AA', nemlig når køretøjets forende stadig er i en afstand på l
  PA fra linjen AA' (foraccelerationslængden).
  Fremføringshastigheden skal vælges således, at køretøjet når den foreskrevne prøvningshastighed v
  test, når dets forende passerer linjen PP'. |
| --- | --- |

1.3.3.1.1.

Medmindre andet er angivet, kan fabrikanten vælge at benytte foracceleration ved accelerationsprøvning ved fuld gasgivning med henblik på at opnå en stabil acceleration mellem linjerne AA' og BB'. Prøvning med foracceleration foretages som beskrevet ovenfor, bortset fra at gasgivningen ændres til fuld gasgivning, allerede før køretøjet passerer linjen AA', nemlig når køretøjets forende stadig er i en afstand på l
  PA fra linjen AA' (foraccelerationslængden).

Fremføringshastigheden skal vælges således, at køretøjet når den foreskrevne prøvningshastighed v
  test, når dets forende passerer linjen PP'.

| 1.3.3.1.2. | Ved konstanthastighedsprøvning skal accelerationskontrollen være indstillet således, at hastigheden holdes konstant mellem AA' og BB'. |
| --- | --- |

1.3.3.1.2.

| 1.3.3.2. | Driftsbetingelser for køretøjer med PMR ≤ 25
  Køretøjet prøves ved accelerationsprøvning ved fuld gasgivning med følgende specifikationer:






  a) | Prøvningshastigheden skal være v
  test = 40 ± 1 km/h. |
| --- | --- | --- |

1.3.3.2.

Køretøjet prøves ved accelerationsprøvning ved fuld gasgivning med følgende specifikationer:

a)

Prøvningshastigheden skal være v
  test = 40 ± 1 km/h.

| b) | Når køretøjets bagende passerer linjen BB', må køretøjets hastighed ikke overstige 75 % af køretøjets maksimale hastighed som defineret i punkt 2.10 i dette regulativ, og motorhastigheden må ikke overstige motorens mærkehastighed. |
| --- | --- |

b)

Når køretøjets bagende passerer linjen BB', må køretøjets hastighed ikke overstige 75 % af køretøjets maksimale hastighed som defineret i punkt 2.10 i dette regulativ, og motorhastigheden må ikke overstige motorens mærkehastighed.

Gearet for prøvningen udvælges iterativt på følgende måde:

Den indledende prøvningshastighed skal være som specificeret ovenfor. Prøvningshastigheden reduceres i gradvise trin på 10 % af v
  test (dvs. 4 km/h), hvis udgangshastigheden v
  BB' overstiger 75 % af v
  max, eller hvis motorens hastighed overstiger motorens mærkehastighed S ved BB'. Det valgte gear skal være det laveste gear, uden at motorens mærkehastighed S derved overskrides under prøvningen. De endelige prøvningsbetingelser er karakteriseret ved det lavest mulige gear ved den højest mulige prøvningshastighed, uden at 75 % af v
  max eller motorens mærkehastighed S overskrides ved BB'.

Med henblik på at spare tid kan fabrikanten levere oplysninger om den iterative procedure for gearudvælgelse, der er nævnt ovenfor.

Et rutediagram for prøvningsproceduren er anført i tillæg 1 til dette bilag.

| 1.3.3.3. | Driftsbetingelser for køretøjer med PMR > 25
  Køretøjet prøves ved accelerationsprøvning ved fuld gasgivning og ved konstanthastighedsprøvning. |
| --- | --- |

1.3.3.3.

Køretøjet prøves ved accelerationsprøvning ved fuld gasgivning og ved konstanthastighedsprøvning.

| 1.3.3.3.1. | Accelerationsprøvning med fuld gasgivning
  Ved accelerationsprøvning med fuld gasgivning angives køretøjets prøvningshastighed og dets gennemsnitsacceleration på prøvebanen.
  Accelerationerne måles ikke direkte, men beregnes ved måling af køretøjets hastighed som beskrevet i afsnit 1.4 nedenfor. |
| --- | --- |

1.3.3.3.1.

Ved accelerationsprøvning med fuld gasgivning angives køretøjets prøvningshastighed og dets gennemsnitsacceleration på prøvebanen.

Accelerationerne måles ikke direkte, men beregnes ved måling af køretøjets hastighed som beskrevet i afsnit 1.4 nedenfor.

| 1.3.3.3.1.1. | Prøvningshastighed
  Prøvningshastigheden v
  test skal være: | 40 ± 1 km/h for køretøjer med en PMR ≤ 50 og |
| --- | --- | --- |

1.3.3.3.1.1.

Prøvningshastigheden v
  test skal være:

40 ± 1 km/h for køretøjer med en PMR ≤ 50 og

| | 50 ± 1 km/h for køretøjer med en PMR > 50. |
| --- | --- |

50 ± 1 km/h for køretøjer med en PMR > 50.

Hvis udgangshastigheden v
  BB' i et bestemt gear overstiger 75 procent af køretøjets maksimalhastighed v
  max, reduceres prøvningshastigheden i dette gear successivt i trin på 10 procent of v
  test (dvs. 4 km/h eller 5 km/h), indtil udgangshastigheden v
  BB' er faldet til under 75 procent af vmax.

| 1.3.3.3.1.2. | Referenceacceleration og målacceleration
  Ved accelerationsprøvninger med fuld gasgivning skal køretøjet opnå referenceaccelerationen a
  wot ref, der er defineret som:

  a
  wot ref = 2,47 × log(PMR) – 2,52 for køretøjer med en PMR ≤ 50 og

  a
  wot ref = 3,33 × log(PMR) – 4,16 for køretøjer med en PMR > 50.
  Resultaterne af disse accelerationsprøvninger med fuld gasgivning anvendes sammen med resultaterne af konstanthastighedsprøver til opnåelse af en tilnærmelse til belastede accelerationer, der er typiske for kørsel i byområder. Den tilsvarende målacceleration a
  urban defineres som:

  a
  urban = 1,37 × log(PMR) – 1,08 for køretøjer med en PMR ≤ 50 og

  a
  urban = 1,28 × log(PMR) – 1,19 for køretøjer med en PMR > 50. |
| --- | --- |

1.3.3.3.1.2.

Ved accelerationsprøvninger med fuld gasgivning skal køretøjet opnå referenceaccelerationen a
  wot ref, der er defineret som:

a
  wot ref = 2,47 × log(PMR) – 2,52 for køretøjer med en PMR ≤ 50 og

a
  wot ref = 3,33 × log(PMR) – 4,16 for køretøjer med en PMR > 50.

Resultaterne af disse accelerationsprøvninger med fuld gasgivning anvendes sammen med resultaterne af konstanthastighedsprøver til opnåelse af en tilnærmelse til belastede accelerationer, der er typiske for kørsel i byområder. Den tilsvarende målacceleration a
  urban defineres som:

a
  urban = 1,37 × log(PMR) – 1,08 for køretøjer med en PMR ≤ 50 og

a
  urban = 1,28 × log(PMR) – 1,19 for køretøjer med en PMR > 50.

| 1.3.3.3.1.3. | Valg af gear
  Det påhviler fabrikanten at fastlægge den korrekte metode til opnåelse af krævet prøvningshastighed og -acceleration. |
| --- | --- |

1.3.3.3.1.3.

Det påhviler fabrikanten at fastlægge den korrekte metode til opnåelse af krævet prøvningshastighed og -acceleration.

| 1.3.3.3.1.3.1. | Køretøjer med manuelt gear, automatgear (AT) og transmissionssystemer med trinløst variabel udveksling (CVT) prøvet ved låst gear
  Valget af gear til prøvningen afhænger af den specifikke acceleration ved fuld gasgivning i de forskellige gear i forhold til den referenceacceleration a
  wot,ref, der kræves til prøvning med fuld gasgivning i henhold til punkt 1.3.3.3.1.2 ovenfor.
  Følgende betingelser for valget af gear er mulige:






  a) | Hvis der er to gear, der giver en acceleration inden for et toleranceområde på ±10 % af referenceaccelerationen a
  wot,ref, anvendes det gear, der ligger nærmest referenceaccelerationen, til prøvningen og angives som sådan i prøvningsrapporten. |
| --- | --- | --- |

1.3.3.3.1.3.1.

Valget af gear til prøvningen afhænger af den specifikke acceleration ved fuld gasgivning i de forskellige gear i forhold til den referenceacceleration a
  wot,ref, der kræves til prøvning med fuld gasgivning i henhold til punkt 1.3.3.3.1.2 ovenfor.

Følgende betingelser for valget af gear er mulige:

a)

Hvis der er to gear, der giver en acceleration inden for et toleranceområde på ±10 % af referenceaccelerationen a
  wot,ref, anvendes det gear, der ligger nærmest referenceaccelerationen, til prøvningen og angives som sådan i prøvningsrapporten.

| b) | Hvis kun ét bestemt gear giver en acceleration inden for et toleranceområde på ±10 % af referenceacceleration a
  wot ref, gennemføres prøvningen med dette gear. |
| --- | --- |

b)

Hvis kun ét bestemt gear giver en acceleration inden for et toleranceområde på ±10 % af referenceacceleration a
  wot ref, gennemføres prøvningen med dette gear.

| c) | Hvis ingen af gearene giver en acceleration inden for et toleranceområde på ±10 % af referenceaccelerationen a
  wot,ref, udføres prøvningerne med to tilstødende gear, (i) og (i+1), som vælges således, at (i) giver en acceleration, der er højere end referenceaccelerationen a
  wot,ref, og (i +1) giver en acceleration, der er lavere end referenceaccelerationen a
  wot,ref. |
| --- | --- |

c)

Hvis ingen af gearene giver en acceleration inden for et toleranceområde på ±10 % af referenceaccelerationen a
  wot,ref, udføres prøvningerne med to tilstødende gear, (i) og (i+1), som vælges således, at (i) giver en acceleration, der er højere end referenceaccelerationen a
  wot,ref, og (i +1) giver en acceleration, der er lavere end referenceaccelerationen a
  wot,ref.

Hvis motorens mærkehastighed overskrides i et gear, før køretøjet passerer linjen BB', anvendes det næste højere gear.

Hvis køretøjet har mere end ét gear, anvendes første gear ikke. Hvis a
  wot,ref kun kan opnås i 1. gear, anvendes andet gear.

| 1.3.3.3.1.3.2. | Køretøjer med automatgear, adaptive transmissioner eller transmissioner med variabel udveksling prøvet ved ikkelåst gear
  Gearvælgerpositionen for fuld automatik anvendes.
  Prøven kan omfatte skift til lavere gear og højere acceleration. Skift til højere gear og lavere acceleration er ikke tilladt. Under alle omstændigheder undgås skift til gear, som ikke typisk anvendes under de specificerede betingelser ved bykørsel.
  Derfor er det tilladt at etablere og anvende elektroniske eller mekaniske anordninger, herunder alternative gearskifteanordninger, der kan forhindre nedgearing til udvekslinger, der ikke er typisk anvendte ved de specificerede prøvningsbetingelser ved bykørsel. Hvis sådanne anordninger benyttes, må der ikke anvendes foracceleration. Sådanne anordningers funktion skal være beskrevet i meddelelsesformularen. |
| --- | --- |

1.3.3.3.1.3.2.

Gearvælgerpositionen for fuld automatik anvendes.

Prøven kan omfatte skift til lavere gear og højere acceleration. Skift til højere gear og lavere acceleration er ikke tilladt. Under alle omstændigheder undgås skift til gear, som ikke typisk anvendes under de specificerede betingelser ved bykørsel.

Derfor er det tilladt at etablere og anvende elektroniske eller mekaniske anordninger, herunder alternative gearskifteanordninger, der kan forhindre nedgearing til udvekslinger, der ikke er typisk anvendte ved de specificerede prøvningsbetingelser ved bykørsel. Hvis sådanne anordninger benyttes, må der ikke anvendes foracceleration. Sådanne anordningers funktion skal være beskrevet i meddelelsesformularen.

| 1.3.3.3.2. | Konstanthastighedsprøvning
  Ved konstanthastighedsprøvning skal gearene eller gearvælgerpositionerne og prøvningshastighederne være identiske med dem, der tidligere er anvendt ved accelerationsprøvning ved fuld gasgivning. |
| --- | --- |

1.3.3.3.2.

Ved konstanthastighedsprøvning skal gearene eller gearvælgerpositionerne og prøvningshastighederne være identiske med dem, der tidligere er anvendt ved accelerationsprøvning ved fuld gasgivning.

| 1.4. | Databehandling og rapportering |
| --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | Generelt
  For hver af prøvningens betingelser foretages der mindst tre målinger på hver side af køretøjet og for hvert gear.
  Det maksimale A-vægtede lydtrykniveau »L«, som vises i den periode, der løber fra køretøjet passerer AA', indtil køretøjets bagende passerer BB' + 20 m (jf. bilag 4, figur 1), reduceres med 1 dB(A) for at tage højde for unøjagtigheder ved målingen og afrundes matematisk til nærmeste decimal (XX,X) for begge mikrofonplaceringer. Der ses bort fra eventuelle målinger, som er foretaget under indvirkning af lydtrykniveau, der synes at være uden forbindelse med det generelle støjniveau.
  De første tre gyldige på hinanden følgende målinger for hver prøvningsbetingelse, inden for 2,0 dB(A), som muliggør fjernelse af ugyldige resultater, skal anvendes til beregning af det relevante foreløbige eller endelige resultat.
  Hastighedsmålingerne ved AA' (v
  AA'), BB' (v
  BB') og PP' (v
  PP') rundes matematisk op til nærmeste første decimal (XX,X) og noteres med henblik på yderligere beregninger. |
| --- | --- |

1.4.1.

For hver af prøvningens betingelser foretages der mindst tre målinger på hver side af køretøjet og for hvert gear.

Det maksimale A-vægtede lydtrykniveau »L«, som vises i den periode, der løber fra køretøjet passerer AA', indtil køretøjets bagende passerer BB' + 20 m (jf. bilag 4, figur 1), reduceres med 1 dB(A) for at tage højde for unøjagtigheder ved målingen og afrundes matematisk til nærmeste decimal (XX,X) for begge mikrofonplaceringer. Der ses bort fra eventuelle målinger, som er foretaget under indvirkning af lydtrykniveau, der synes at være uden forbindelse med det generelle støjniveau.

De første tre gyldige på hinanden følgende målinger for hver prøvningsbetingelse, inden for 2,0 dB(A), som muliggør fjernelse af ugyldige resultater, skal anvendes til beregning af det relevante foreløbige eller endelige resultat.

Hastighedsmålingerne ved AA' (v
  AA'), BB' (v
  BB') og PP' (v
  PP') rundes matematisk op til nærmeste første decimal (XX,X) og noteres med henblik på yderligere beregninger.

| 1.4.2. | Beregning af acceleration
  Alle accelerationer beregnes ved hjælp af forskellige køretøjshastigheder på prøvebanen. Afhængigt af transmissionstypen beregnes accelerationen enten mellem linjerne AA' og BB' eller mellem linjerne PP' og BB' som specificeret nedenfor. Den metode, der er anvendt til beregning af accelerationen, skal angives i prøvningsrapporten.
  I alle de nedenstående tilfælde beregnes accelerationen mellem linjerne AA' og BB' som anført i punkt 1.4.2.1 nedenfor:






  a) | Køretøjet er udstyret med manuelt gear. |
| --- | --- | --- |

1.4.2.

Alle accelerationer beregnes ved hjælp af forskellige køretøjshastigheder på prøvebanen. Afhængigt af transmissionstypen beregnes accelerationen enten mellem linjerne AA' og BB' eller mellem linjerne PP' og BB' som specificeret nedenfor. Den metode, der er anvendt til beregning af accelerationen, skal angives i prøvningsrapporten.

I alle de nedenstående tilfælde beregnes accelerationen mellem linjerne AA' og BB' som anført i punkt 1.4.2.1 nedenfor:

a)

Køretøjet er udstyret med manuelt gear.

| b) | Køretøjet er udstyret med automatgear eller med transmission med trinløst variabel udveksling (CVT), men er prøvet ved låst gear |
| --- | --- |

b)

Køretøjet er udstyret med automatgear eller med transmission med trinløst variabel udveksling (CVT), men er prøvet ved låst gear

| c) | Køretøjet er udstyret med automatgear, adaptiv transmission eller transmission med variabel udveksling og prøvet med ikkelåst gear, og der er anvendt elektroniske eller mekaniske anordninger, herunder alternative gearvælgerpositioner til forhindring af nedgearing til gear, der ikke typisk anvendes ved de specificerede prøvningsbetingelser ved bykørsel. |
| --- | --- |

c)

Køretøjet er udstyret med automatgear, adaptiv transmission eller transmission med variabel udveksling og prøvet med ikkelåst gear, og der er anvendt elektroniske eller mekaniske anordninger, herunder alternative gearvælgerpositioner til forhindring af nedgearing til gear, der ikke typisk anvendes ved de specificerede prøvningsbetingelser ved bykørsel.

I alle andre tilfælde beregnes accelerationen mellem linjerne PP' og BB' som anført i punkt 1.4.2.2 nedenfor.

| 1.4.2.1. | Beregning af acceleration mellem AA' og BB'
  Accelerationen beregnes ved måling af køretøjets hastighed ved linjerne AA' og BB':

  a
  wot,(i),j = ((v
  BB',j / 3,6)2 - (v
  AA',j / 3,6)2) / (2 × (20 + l
  ref))
  hvor:

  »(i)« refererer til det anvendte gear og »j« til antallet af individuelle målinger. Hastighederne udtrykkes i km/h og den deraf følgende acceleration i m/s2.

  l
  ref er enten køretøjets længde eller 2 m (kan frit vælges af køretøjets fabrikant, den typegodkendende myndighed og den tekniske tjeneste). |
| --- | --- |

1.4.2.1.

Accelerationen beregnes ved måling af køretøjets hastighed ved linjerne AA' og BB':

a
  wot,(i),j = ((v
  BB',j / 3,6)2 - (v
  AA',j / 3,6)2) / (2 × (20 + l
  ref))

hvor:

»(i)« refererer til det anvendte gear og »j« til antallet af individuelle målinger. Hastighederne udtrykkes i km/h og den deraf følgende acceleration i m/s2.

l
  ref er enten køretøjets længde eller 2 m (kan frit vælges af køretøjets fabrikant, den typegodkendende myndighed og den tekniske tjeneste).

| 1.4.2.2. | Beregning af acceleration mellem linjerne AA' og BB'
  Accelerationen beregnes ved måling af køretøjets hastighed ved linjerne PP' og BB':

  a
  wot,(i),j = ((v
  BB',j / 3,6)2 - (v
  PP',j / 3,6)2) / (2 × (10 + l
  ref))
  hvor:

  »(i)« refererer til det anvendte gear og »j« til antallet af individuelle målinger. Hastighederne udtrykkes i km/h og den deraf følgende acceleration i m/s2.

  l
  ref er enten køretøjets længde eller 2 m (kan frit vælges af køretøjets fabrikant, den typegodkendende myndighed og den tekniske tjeneste).
  Foracceleration anvendes ikke. |
| --- | --- |

1.4.2.2.

Accelerationen beregnes ved måling af køretøjets hastighed ved linjerne PP' og BB':

a
  wot,(i),j = ((v
  BB',j / 3,6)2 - (v
  PP',j / 3,6)2) / (2 × (10 + l
  ref))

hvor:

»(i)« refererer til det anvendte gear og »j« til antallet af individuelle målinger. Hastighederne udtrykkes i km/h og den deraf følgende acceleration i m/s2.

l
  ref er enten køretøjets længde eller 2 m (kan frit vælges af køretøjets fabrikant, den typegodkendende myndighed og den tekniske tjeneste).

Foracceleration anvendes ikke.

| 1.4.2.3. | Gennemsnit af individuelle målinger
  Det aritmetiske gennemsnit af de beregnede accelerationer fra tre gyldige serier beregnes med henblik på at finde frem til gennemsnitsaccelerationen ved prøvningsbetingelserne:

  a
  wot,(i) = (1 / 3) × (a
  wot,(i),1 + a
  wot,(i),2 + a
  wot,(i),3)
  Gennemsnitsaccelerationen a
  wot,(i) rundes matematisk op til nærmeste andendecimal (XX,XX) og noteres med henblik på yderligere beregninger. |
| --- | --- |

1.4.2.3.

Det aritmetiske gennemsnit af de beregnede accelerationer fra tre gyldige serier beregnes med henblik på at finde frem til gennemsnitsaccelerationen ved prøvningsbetingelserne:

a
  wot,(i) = (1 / 3) × (a
  wot,(i),1 + a
  wot,(i),2 + a
  wot,(i),3)

Gennemsnitsaccelerationen a
  wot,(i) rundes matematisk op til nærmeste andendecimal (XX,XX) og noteres med henblik på yderligere beregninger.

| 1.4.3. | Beregning af gearvægtningsfaktor
  Gearvægtningsfaktoren k anvendes kun i forbindelse med togearsprøvninger, idet den her bruges til at kombinere resultaterne fra begge gear til et enkelt resultat.
  Gearvægtningsfaktoren er et dimensionsløst tal, der er defineret som:

  k = (a
  wot,ref - a
  wot,(i+1)) / (a
  wot(i) - a
  wot,(i+1)) |
| --- | --- |

1.4.3.

Gearvægtningsfaktoren k anvendes kun i forbindelse med togearsprøvninger, idet den her bruges til at kombinere resultaterne fra begge gear til et enkelt resultat.

Gearvægtningsfaktoren er et dimensionsløst tal, der er defineret som:

k = (a
  wot,ref - a
  wot,(i+1)) / (a
  wot(i) - a
  wot,(i+1))

| 1.4.4. | Beregning af deleffektfaktor
  Deleffektfaktoren k
  p er et dimensionsløst tal, der anvendes til at kombinere resultaterne af en accelerationsprøvning ved fuld gasgivning med resultaterne af en konstanthastighedsprøvning. |
| --- | --- |

1.4.4.

Deleffektfaktoren k
  p er et dimensionsløst tal, der anvendes til at kombinere resultaterne af en accelerationsprøvning ved fuld gasgivning med resultaterne af en konstanthastighedsprøvning.

| 1.4.4.1. | For køretøjer, der prøves i to gear, defineres deleffektfaktoren som

  k
  p = 1 - (a
  urban / a
  wot,ref). |
| --- | --- |

1.4.4.1.

k
  p = 1 - (a
  urban / a
  wot,ref).

| 1.4.4.2. | For køretøjer, der prøves i ét enkelt gear eller én gearvælgerposition, defineres deleffektfaktoren som:

  k
  p = 1 - (a
  urban / a
  wot,(i))
  Hvis a
  wot,(i) er lig med eller mindre end a
  urban, sættes k
  p til nul. |
| --- | --- |

1.4.4.2.

k
  p = 1 - (a
  urban / a
  wot,(i))

Hvis a
  wot,(i) er lig med eller mindre end a
  urban, sættes k
  p til nul.

| 1.4.5. | Behandling af lydtryksmålinger
  Ved et sæt givne prøvningsbetingelser beregnes gennemsnittet for de tre individuelle resultater på hver side af køretøjet separat:

  L
  mode,(i),side = (1 / 3) × (L
  mode,(i),side,1 + L
  mode,(i),side,2 + L
  mode,(i),side,3)
  idet indekset »mode« refererer til testmodus (acceleration ved fuld gasgivning eller konstant hastighed), »(i)« til gearet og »side« til mikrofonens placering (til venstre eller til højre).
  Den højeste af de to gennemsnitsværdier afrundes matematisk til nærmeste førstedecimal (XX,X) og noteres med henblik på yderligere beregninger:

  L
  mode,(i) = MAX (L
  mode,(i),left; L
  mode,(i),right) |
| --- | --- |

1.4.5.

Ved et sæt givne prøvningsbetingelser beregnes gennemsnittet for de tre individuelle resultater på hver side af køretøjet separat:

L
  mode,(i),side = (1 / 3) × (L
  mode,(i),side,1 + L
  mode,(i),side,2 + L
  mode,(i),side,3)

idet indekset »mode« refererer til testmodus (acceleration ved fuld gasgivning eller konstant hastighed), »(i)« til gearet og »side« til mikrofonens placering (til venstre eller til højre).

Den højeste af de to gennemsnitsværdier afrundes matematisk til nærmeste førstedecimal (XX,X) og noteres med henblik på yderligere beregninger:

L
  mode,(i) = MAX (L
  mode,(i),left; L
  mode,(i),right)

| 1.4.6. | Beregning af de endelige prøvningsresultater |
| --- | --- |

1.4.6.

| 1.4.6.1. | Køretøjer med PMR ≤ 25
  Køretøjer med en PMR på højst 25 prøves i ét enkelt gear eller ved én enkelt gearvælgerposition kun ved fuld gasgivning. Det endelige prøvningsresultat er lydtrykniveauet L
  wot,(i), matematisk afrundet til nærmeste førstedecimal (XX,X). |
| --- | --- |

1.4.6.1.

Køretøjer med en PMR på højst 25 prøves i ét enkelt gear eller ved én enkelt gearvælgerposition kun ved fuld gasgivning. Det endelige prøvningsresultat er lydtrykniveauet L
  wot,(i), matematisk afrundet til nærmeste førstedecimal (XX,X).

| 1.4.6.2. | Køretøjer med PMR > 25
  Hvis køretøjet er prøvet i to gear, anvendes gearvægtningsfaktoren til at beregne prøvningsresultaterne af accelerationsprøvningen ved fuld gasgivning og konstanthastighedsprøvningen: | L
  wot = L
  wot (i+1) + k × (L
  wot,(i) - L
  wot,(i+1)) |
| --- | --- | --- |

1.4.6.2.

Hvis køretøjet er prøvet i to gear, anvendes gearvægtningsfaktoren til at beregne prøvningsresultaterne af accelerationsprøvningen ved fuld gasgivning og konstanthastighedsprøvningen:

L
  wot = L
  wot (i+1) + k × (L
  wot,(i) - L
  wot,(i+1))

| | L
  crs = L
  crs (i+1) + k × (L
  crs,(i) - L
  crs,(i+1)) |
| --- | --- |

L
  crs = L
  crs (i+1) + k × (L
  crs,(i) - L
  crs,(i+1))

Hvis køretøjet er prøvet i ét enkelt gear eller én enkelt gearvælgerposition, er ingen yderligere vægtning nødvendig:

| | L
  wot = L
  wot,(i) |
| --- | --- |

L
  wot = L
  wot,(i)

| | L
  crs = L
  crs,(i) |
| --- | --- |

L
  crs = L
  crs,(i)

Lydtrykniveauet L
  urban, der refererer til kørsel i byområder, beregnes endeligt ved hjælp af deleffektfaktoren k
  p:

| | L
  urban = L
  wot - k
  p × (L
  wot - L
  crs) |
| --- | --- |

L
  urban = L
  wot - k
  p × (L
  wot - L
  crs)

Alle lydtrykniveauer er afrundes matematisk til nærmeste førstedecimal (XX,X).

| 2. | Støj fra stillestående motorcykel (målebetingelser og -metode ved prøvning af køretøjet i brug) |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Lydtrykniveau i umiddelbar nærhed af motorcyklen
  For at lette efterfølgende støjprøvning af motorcykler i brug skal lydtrykniveauet også måles i umiddelbar nærhed af udstødningssystemets afgangsåbning ifølge nedenstående forskrifter, og måleresultatet anføres i meddelelsesformularen i bilag 1. |
| --- | --- |

2.1.

For at lette efterfølgende støjprøvning af motorcykler i brug skal lydtrykniveauet også måles i umiddelbar nærhed af udstødningssystemets afgangsåbning ifølge nedenstående forskrifter, og måleresultatet anføres i meddelelsesformularen i bilag 1.

| 2.2. | Måleinstrumenter
  Målingerne foretages ved hjælp af en præcisionsstøjmåler, jf. punkt 1.1.1 i nærværende bilag. |
| --- | --- |

2.2.

Målingerne foretages ved hjælp af en præcisionsstøjmåler, jf. punkt 1.1.1 i nærværende bilag.

| 2.3. | Målebetingelser |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Betingelser for motorcyklen
  Køretøjets gearkasse skal være i frigear med koblingen indkoblet eller i parkeringsposition (ved automatgear), og dets eventuelle parkeringsbremse skal være aktiveret med henblik på sikkerhed.
  Køretøjets eventuelle luftkonditionering skal være slukket.
  Er køretøjet udstyret med automatisk aktiveret ventilator, må der ikke foretages indgreb i dennes funktion under lydtryksmålingerne.
  Motorhjelm eller evt. -dæksel i førerhus skal være lukket.
  Før hver måleserie skal motoren bringes til normal driftstemperatur som specificeret af fabrikanten.
  I tilfælde af et tohjulet motordrevet køretøj uden frigear skal målingerne foretages med baghjulet hævet over jorden, således at dette kan dreje frit.
  Hvis det er nødvendigt at hæve et tohjulet køretøj fra jorden for at udføre prøvningen, skal mikrofonens placering justeres med henblik på at opnå den fastsatte afstand fra udstødningsrørets referencepunkt; jf. figur 1 mht. referencepunkternes placering. |
| --- | --- |

2.3.1.

Køretøjets gearkasse skal være i frigear med koblingen indkoblet eller i parkeringsposition (ved automatgear), og dets eventuelle parkeringsbremse skal være aktiveret med henblik på sikkerhed.

Køretøjets eventuelle luftkonditionering skal være slukket.

Er køretøjet udstyret med automatisk aktiveret ventilator, må der ikke foretages indgreb i dennes funktion under lydtryksmålingerne.

Motorhjelm eller evt. -dæksel i førerhus skal være lukket.

Før hver måleserie skal motoren bringes til normal driftstemperatur som specificeret af fabrikanten.

I tilfælde af et tohjulet motordrevet køretøj uden frigear skal målingerne foretages med baghjulet hævet over jorden, således at dette kan dreje frit.

Hvis det er nødvendigt at hæve et tohjulet køretøj fra jorden for at udføre prøvningen, skal mikrofonens placering justeres med henblik på at opnå den fastsatte afstand fra udstødningsrørets referencepunkt; jf. figur 1 mht. referencepunkternes placering.

| 2.3.2. | Målepladsen
  En egnet måleplads skal være udendørs og bestå af en plan overflade af beton, tæt asfalt uden porøsitet af betydning eller lignende hårdt materiale, som er fri for sne, græs, løs jord, aske eller andet lydabsorberende materiale. Pladsen skal bestå af et åbent område, som er frit for store reflekterende overflader, f.eks. parkerede køretøjer, bygninger, reklameskilte, træer, småbuske, parallelle vægge, personer, m.v. inden for en radius af 3 m fra mikrofonens placering og ethvert punkt på køretøjet.
  Som et alternativ til udendørs prøvning kan et delvist lyddødt rum anvendes. Det delvist lyddøde rum skal opfylde de akustiske krav ovenfor. Disse krav er opfyldt, hvis prøvningsfaciliteten opfylder ovenstående afstandskrav på 3 m og har en afskæringsfrekvens under det laveste af:






  a) | En tredjedel oktav under den laveste grundlæggende motorfrekvens under prøveforholdene og |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

En egnet måleplads skal være udendørs og bestå af en plan overflade af beton, tæt asfalt uden porøsitet af betydning eller lignende hårdt materiale, som er fri for sne, græs, løs jord, aske eller andet lydabsorberende materiale. Pladsen skal bestå af et åbent område, som er frit for store reflekterende overflader, f.eks. parkerede køretøjer, bygninger, reklameskilte, træer, småbuske, parallelle vægge, personer, m.v. inden for en radius af 3 m fra mikrofonens placering og ethvert punkt på køretøjet.

Som et alternativ til udendørs prøvning kan et delvist lyddødt rum anvendes. Det delvist lyddøde rum skal opfylde de akustiske krav ovenfor. Disse krav er opfyldt, hvis prøvningsfaciliteten opfylder ovenstående afstandskrav på 3 m og har en afskæringsfrekvens under det laveste af:

a)

En tredjedel oktav under den laveste grundlæggende motorfrekvens under prøveforholdene og

| b) | 100 Hz (2). |
| --- | --- |

b)

100 Hz (2).

| 2.3.3. | Andre forhold
  Måleinstrumentets udslag fra omgivende støj skal være mindst 10 db(A) lavere end de under prøvningen målte lydtryk. Mikrofonen kan være forsynet med en egnet vindskærm, forudsat at der tages hensyn til dens indflydelse på mikrofonens følsomhed.
  Prøverne foretages ikke, hvis vindhastigheden, herunder vindstødene, overskrider 5 m/s i lydmålingsintervallet. |
| --- | --- |

2.3.3.

Måleinstrumentets udslag fra omgivende støj skal være mindst 10 db(A) lavere end de under prøvningen målte lydtryk. Mikrofonen kan være forsynet med en egnet vindskærm, forudsat at der tages hensyn til dens indflydelse på mikrofonens følsomhed.

Prøverne foretages ikke, hvis vindhastigheden, herunder vindstødene, overskrider 5 m/s i lydmålingsintervallet.

| 2.4. | Målemetode |
| --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | Mikrofonens placering (se tillæg 2)
  Mikrofonen placeres i en afstand af 0,5 m ± 0,01 m fra udstødningsrørets referencepunkt i henhold til figur 1 og i en vinkel på 45° ± 5° på det lodrette plan, der omfatter afgangsåbningens flow-akse. Mikrofonen skal være på højde med referencepunktet, men ikke mindre end 0,2 m fra jordoverfladen. Mikrofonens referenceakse skal være parallel med jordoverfladen og rettet mod udstødningsrørets afgangsåbning.
  Referencepunktet er det højeste punkt, som opfylder følgende betingelser:






  a) | Referencepunktet skal være ved enden af udstødningsrøret. |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

Mikrofonen placeres i en afstand af 0,5 m ± 0,01 m fra udstødningsrørets referencepunkt i henhold til figur 1 og i en vinkel på 45° ± 5° på det lodrette plan, der omfatter afgangsåbningens flow-akse. Mikrofonen skal være på højde med referencepunktet, men ikke mindre end 0,2 m fra jordoverfladen. Mikrofonens referenceakse skal være parallel med jordoverfladen og rettet mod udstødningsrørets afgangsåbning.

Referencepunktet er det højeste punkt, som opfylder følgende betingelser:

a)

Referencepunktet skal være ved enden af udstødningsrøret.

| b) | Referencepunktet skal være på det vertikale plan, der omfatter centrum for udstødningsrørets afgangsåbning og flowaksen for udstødningsrørets afslutning. |
| --- | --- |

b)

Referencepunktet skal være på det vertikale plan, der omfatter centrum for udstødningsrørets afgangsåbning og flowaksen for udstødningsrørets afslutning.

Hvis det er muligt at anvende to mikrofonplaceringer, vælges den placering, der i sideretningen er længst fra køretøjets midterakse i længderetningen.

Hvis flowaksen for udstødningsrørets afgangsåbning har en vinkel på 90° ± 5° på køretøjets midterakse i længderetningen, skal mikrofonen placeres i det punkt, der er længst fra motoren.

Hvis et køretøj har to eller flere udstødningsrørsafgangsåbninger, som har en indbyrdes afstand på mindre end eller lig med 0,3 m, og som er forbundet med én og samme lyddæmper, foretages der kun én måling. Mikrofonen skal være orienteret mod den afgangsåbning, der er længst fra køretøjets midterlinje i længderetningen, eller, hvis en sådan afgangsåbning ikke findes, mod den afgangsåbning, der er højest over jordniveau. Målingen på 0,3 m skal foretages langs et enkelt plan, der er vinkelret på udstødningsgassernes flowakse.

Hvis et køretøj har to eller flere udstødningsrørsafgangsåbninger, som har en indbyrdes afstand på mindre end eller lig med 0,3 m, og som er forbundet med separate lyddæmpere, foretages der kun én måling. Mikrofonen skal være orienteret mod den afgangsåbning, der er længst fra køretøjets midterlinje i længderetningen, eller, hvis en sådan afgangsåbning ikke findes, mod den afgangsåbning, der er højest over jordniveau.

Ved køretøjer forsynet med udstødninger med flere afgangsåbninger, som har en indbyrdes afstand på mere end 0,3 m, foretages der en måling for hver afgangsåbning, og det højeste lydtrykniveau noteres. Med henblik på vejkontrol kan referencepunktet flyttes til karrosseriets yderside.

Figur 1

Referencepunkt

Image 4

| 2.4.2. | Driftsbetingelser |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.2.1. | Målmotorhastighed
  Køretøjets målmotorhastighed er fastsat til
  75 % af S for køretøjer med S ≤ 5 000 min–1, og
  50 % af S for køretøjer med S > 5 000 min–1.
  For et køretøj, der ikke ved en stationær prøvning kan nå målmotorhastigheden som defineret ovenfor, anvendes i stedet 95 % af den maksimale motorhastighed, der kan nås ved en stationær prøvning. |
| --- | --- |

2.4.2.1.

Køretøjets målmotorhastighed er fastsat til

75 % af S for køretøjer med S ≤ 5 000 min–1, og

50 % af S for køretøjer med S > 5 000 min–1.

For et køretøj, der ikke ved en stationær prøvning kan nå målmotorhastigheden som defineret ovenfor, anvendes i stedet 95 % af den maksimale motorhastighed, der kan nås ved en stationær prøvning.

| 2.4.2.2. | Prøvningsprocedure
  Motorhastigheden øges gradvist fra tomgang til målmotorhastighed og holdes konstant inden for ±5 %. Derefter slippes gashåndtaget hurtigt, og motoren vender tilbage til tomgang. Lydtrykniveauet måles i en periode, hvor omdrejningstallet er konstant i mindst 1 s, og i hele resten af decelerationsperioden. Lydtryksmålerens maksimale visning er det gyldige måleresultat.
  En måling betragtes kun som gyldig, hvis motorprøvningshastigheden ikke afviger fra målmotorhastigheden med mere end ±5 % i mindst 1 sekund. |
| --- | --- |

2.4.2.2.

Motorhastigheden øges gradvist fra tomgang til målmotorhastighed og holdes konstant inden for ±5 %. Derefter slippes gashåndtaget hurtigt, og motoren vender tilbage til tomgang. Lydtrykniveauet måles i en periode, hvor omdrejningstallet er konstant i mindst 1 s, og i hele resten af decelerationsperioden. Lydtryksmålerens maksimale visning er det gyldige måleresultat.

En måling betragtes kun som gyldig, hvis motorprøvningshastigheden ikke afviger fra målmotorhastigheden med mere end ±5 % i mindst 1 sekund.

| 2.4.3. | Multimode-udstødningssystem
  Køretøjer udstyret med manuelt indstillelige, multimode-udstødningssystemer skal prøves i alle modi. |
| --- | --- |

2.4.3.

Køretøjer udstyret med manuelt indstillelige, multimode-udstødningssystemer skal prøves i alle modi.

| 2.5. | Resultater |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | Den meddelelse, der er omhandlet i bilag 1, skal indeholde alle nødvendige oplysninger, navnlig de oplysninger, der er anvendt ved måling af støjen fra den stillestående motorcykel. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Målingerne skal foretages ved den/de mikrofonplacering(er), der foreskrives ovenfor. Det maksimale A-vægtede lydtrykniveau, der vises under prøvningen, skal noteres således, at ét betydende ciffer efter decimalkommaet beholdes (f.eks. skal 92,45 noteres som 92,5, mens 92,44 noteres som 92,4).
  Prøvningen gentages, indtil der opnås tre på hinanden følgende målinger, som ligger inden for 2,0 dB(A) af hinanden ved hver afgangsåbning. |
| --- | --- |

2.5.2.

Prøvningen gentages, indtil der opnås tre på hinanden følgende målinger, som ligger inden for 2,0 dB(A) af hinanden ved hver afgangsåbning.

| 2.5.3. | Resultatet for en given afgangsåbning er det aritmetiske gennemsnit af de tre gyldige målinger, matematisk afrundet til nærmeste heltalsværdi (f.eks. skal 92,5 noteres som 93, mens 92,4 skal noteres som 92). |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | For køretøjer udstyret med flere udstødningsafgangsåbninger skal det indberettede lydtrykniveau være det, der er noteret for den afgangsåbning, der har det højeste gennemsnitlige lydtrykniveau. |
| --- | --- |

2.5.4.

| 2.5.5. | For køretøjer udstyret med multimode-udstødningssystem og manuel udstødningsmoduskontrol, skal det indberettede lydtrykniveau være det, der er noteret for den modus, der har det højeste gennemsnitlige lydtrykniveau. |
| --- | --- |

2.5.5.

| 3. | Støj fra motorcykel under kørsel (indberettede data med henblik på at lette kontrol af køretøjet i brug). |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | En prøvningsprocedure for overensstemmelsesprøvning efter ibrugtagning kan defineres af en kontraherende part under hensyntagen til eventuelle forskelle med hensyn til de prøvningsbetingelser, der er anvendt ved typegodkendelsen. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Med henblik på at lette prøvningen af motorcykler efter ibrugtagning refereres der til følgende oplysninger vedrørende målingen af lydtrykket udført i overensstemmelse med punkt 1 i bilag 3 af motorcyklen i bevægelse som data vedrørende overensstemmelse efter ibrugtagning:






  a) | gear (i) eller, for køretøjer prøvet med ikkelåst gear, den valgte gearvælgerposition ved prøvningen |
| --- | --- | --- |

3.2.

a)

gear (i) eller, for køretøjer prøvet med ikkelåst gear, den valgte gearvælgerposition ved prøvningen

| b) | foraccelerationens længde l
  PA i m |
| --- | --- |

b)

foraccelerationens længde l
  PA i m

| c) | køretøjets gennemsnitlige hastighed i km/h ved begyndelsen af acceleration ved fuld gasgivning for prøvninger i gear (i) og |
| --- | --- |

c)

køretøjets gennemsnitlige hastighed i km/h ved begyndelsen af acceleration ved fuld gasgivning for prøvninger i gear (i) og

| d) | Lydtrykniveauet L
  wot,(i) i dB(A) ved prøvninger ved fuld gasgivning i gear (i), defineret som det højeste af de to værdier, der er resultatet af beregningen af gennemsnittet af de individuelle måleresultater hver separat mikrofonplacering. |
| --- | --- |

d)

Lydtrykniveauet L
  wot,(i) i dB(A) ved prøvninger ved fuld gasgivning i gear (i), defineret som det højeste af de to værdier, der er resultatet af beregningen af gennemsnittet af de individuelle måleresultater hver separat mikrofonplacering.

| 3.3. | Referencedata vedrørende overensstemmelsen efter ibrugtagning opføres på formularen svarende til bilag 1. |
| --- | --- |

3.3.

---

(1)  Der er tale om uafhængige hastighedsmålinger, når to eller flere adskilte apparater anvendes til fastsættelse af værdierne vAA', vBB' og vPP'. Ved kontinuerlige målingsanordninger, f.eks. radar, fastlægges alle de krævede hastighedsoplysninger med et enkelt apparat.

(2)  Støjpræstationerne ved indendørs prøvningsanlæg er specificeret i form af afskæringsfrekvens (Hz). Det er den frekvens, oven for hvilken rummet kan antages at fungere som et delvist lyddødt rum.

---

BILAG 3

Tillæg 1

Flowdiagram for prøvningsproceduren for prøvning af køretøjet i bevægelse for køretøjer i klasse L3 med PMR ≤ 25

Image 5

Tillæg 2

Placering af mikrofonerne ved den stationære støjprøvning

Image 6

Dimensionerne er i meter, medmindre andet er angivet.

---

BILAG 4

Prøvebanens udformning

Figur 1

Prøvebanens udformning med dimensioner i meter

Image 7

Symbolforklaring

| | Mindsteområde dækket af prøvebelægning, dvs. prøveområdet |
| --- | --- |
| | Mikrofonplacering (højde: 1,2 m) |

Image 8

Mindsteområde dækket af prøvebelægning, dvs. prøveområdet

Image 9

Mikrofonplacering (højde: 1,2 m)

---

BILAG 5

Udstødnings- eller lyddæmpningssystemer indeholdende fibermaterialer

| 1. | Absorberende fibermaterialer skal være asbestfrie og kan kun anvendes til fremstilling af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet, hvis dertil egnede indretninger sikrer, at fibermaterialer forbliver på plads i hele den tid, udstødnings- eller lyddæmpningssystemet anvendes, og udstødnings- eller lyddæmpningssystemet opfylder kravene i et af punkterne 1.1, 1.2, 1.3 eller 1.4: |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Efter at fibermaterialet er fjernet, skal støjniveauet opfylde forskrifterne i punkt 6 i dette regulativ. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Absorberende fibermaterialer må ikke anvendes i de dele af lyddæmperen, hvorigennem udstødningsgasser passerer, og skal opfylde følgende krav: |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Materialet konditioneres i en ovn ved en temperatur på 650 °C ± 5 °C i 4 timer, uden at fibrenes gennemsnitslængde, diameter og densitet reduceres. |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Efter konditionering i en ovn ved en temperatur på 650 °C ± 5 °C i 1 time skal mindst 98 % af materialet tilbageholdes på en sigte med en nominel maskevidde på 250 μm, som opfylder ISO-standard 3310/1:1990, såfremt materialet undersøges i overensstemmelse med ISO-standard 2559:2000. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | Materialets vægttab må ikke overstige 10,5 % efter neddypning i 24 timer ved 90 °C ± 5 °C i et syntetisk kondensat med følgende sammensætning (1):
  1 N hydrogenbromid (HBr): 10 ml
  1 N svovlsyre (H2SO4) 10 ml
  Destilleret vand indtil 1 000 ml. |
| --- | --- |

1.2.3.

1 N hydrogenbromid (HBr): 10 ml

1 N svovlsyre (H2SO4) 10 ml

Destilleret vand indtil 1 000 ml.

| 1.3. | Inden prøvning af systemet i overensstemmelse med bilag 3, anbringes det i normal tilstand med henblik på landevejskørsel ved en af følgende konditioneringsmetoder: |
| --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | Konditionering ved kontinuerlig kørsel på vej |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.3.1.1. | I henhold til motorcyklers kategorier skal følgende mindsteafstande tilbagelægges ved konditionering:






  Motorcykelkategori efter effekt/masseforhold-indeks (PMR) | Afstand (km) |
| --- | --- | --- |
| Kategori I ≤ 25
  Kategori II > 25 ≤ 50
  Kategori III > 50 | 4 000
  6 000
  8 000 |

1.3.1.1.

Motorcykelkategori efter effekt/masseforhold-indeks (PMR)

Afstand (km)

Kategori I ≤ 25

Kategori II > 25 ≤ 50

Kategori III > 50

4 000

6 000

8 000

| 1.3.1.2. | 50 ± 10 % af denne konditioneringscyklus foregå som bykørsel og den resterende del som lange ture ved høj hastighed; kontinuerlig kørsel på landevej kan erstattes af et tilsvarende program på prøvningsbane. |
| --- | --- |

1.3.1.2.

| 1.3.1.3. | Der skal veksles mellem de to kørselsformer mindst seks gange. |
| --- | --- |

1.3.1.3.

| 1.3.1.4. | Det samlede prøvningsprogram skal omfatte mindst 10 standsninger af en varighed på mindst tre timer, således at virkningerne af afkøling og kondensering reproduceres. |
| --- | --- |

1.3.1.4.

| 1.3.2. | Konditionering ved tryksvingninger |
| --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.2.1. | Udstødningssystemet eller dets komponenter monteres på motorcyklen eller motoren. I førstnævnte tilfælde anbringes motorcyklen på en prøvebænk.
  Det beskrevne apparatur, hvoraf et detaljeret diagram gives i figur 1, monteres ved udgangen af udstødningssystemet. Ethvert andet apparatur, der giver tilsvarende resultater, kan godkendes. |
| --- | --- |

1.3.2.1.

Det beskrevne apparatur, hvoraf et detaljeret diagram gives i figur 1, monteres ved udgangen af udstødningssystemet. Ethvert andet apparatur, der giver tilsvarende resultater, kan godkendes.

| 1.3.2.2. | Prøvningsudstyret justeres således, at strømmen af udstødningsgas skiftevis afspærres og genåbnes 2 500 gange ved hjælp af en hurtigtvirkende ventil. |
| --- | --- |

1.3.2.2.

| 1.3.2.3. | Ventilen skal åbne, når udstødningsgassernes modtryk målt mindst 100 mm neden for indgangsflangen når op på en værdi af mellem 35 og 40 kPa. Hvis denne værdi ikke kan nås som følge af motorens beskaffenhed, skal ventilen åbne, når gassens modtryk er nået op på 90 % af den maksimale værdi, der måles, lige før motoren går i stå. Ventilen skal lukke, når trykket ikke afviger mere end 10 % fra det stabiliserede modtryk med åben ventil. |
| --- | --- |

1.3.2.3.

| 1.3.2.4. | Tidsrelæet skal indstilles på en sådan værdi, at bestemmelserne i punkt 1.3.2.3 overholdes. |
| --- | --- |

1.3.2.4.

| 1.3.2.5. | Motorhastigheden skal være 75 % af motorens mærkehastighed (S). |
| --- | --- |

1.3.2.5.

| 1.3.2.6. | Den effekt, som dynamometeret viser, skal være 50 % af den effekt, der måles ved fuld gasgivning ved 75 % af motorens mærkehastighed (S). |
| --- | --- |

1.3.2.6.

| 1.3.2.7. | Eventuelle drænåbninger skal være tillukket under prøvningen. |
| --- | --- |

1.3.2.7.

| 1.3.2.8. | Hele prøvningen må ikke vare over 48 timer. Når afkølingsperioder er nødvendige, kan de indlægges efter hver time. |
| --- | --- |

1.3.2.8.

| 1.3.3. | Konditionering i prøvebænk |
| --- | --- |

1.3.3.

| 1.3.3.1. | Udstødningssystemet monteres på en motor, der er repræsentativ for den type, der anvendes på den motorcykel, systemet er konstrueret til, og anbringes på en prøvebænk. |
| --- | --- |

1.3.3.1.

| 1.3.3.2. | Konditioneringen består af et bestemt antal cyklusser prøvebænk for hver gruppe af motorcykel, som udstødningssystemet er konstrueret til. Antallet af cyklusser for hver gruppe af motorcykel er:






  Motorcykelkategori efter effekt/masseforhold-indeks (PMR) | Antal cyklusser |
| --- | --- | --- |
| Kategori I ≤ 25
  Kategori II > 25 ≤ 50
  Kategori III > 50 | 6
  9
  12 |

1.3.3.2.

Motorcykelkategori efter effekt/masseforhold-indeks (PMR)

Antal cyklusser

Kategori I ≤ 25

Kategori II > 25 ≤ 50

Kategori III > 50

6

9

12

| 1.3.3.3. | Med henblik på reproduktion af virkningerne af afkøling og kondensation skal hver cyklus på prøvebænken efterfølges af en stilstandsperiode på mindst seks timer. |
| --- | --- |

1.3.3.3.

| 1.3.3.4. | Hver cyklus på prøvebænken består af seks faser. Betingelser for motorgang og varigheden af hver fase:








  Fase | Betingelser | Varighed af fase i minutter |
| --- | --- | --- | --- |
| PMR < 50 | PMR > 50 |
| 1
  2
  3
  4
  5
  6 | Tomgang
  25  % belastning ved 75  % S

  50  % belastning ved 75  % S

  100  % belastning ved 75  % S

  50  % belastning ved 100  % S

  25  % belastning ved 100 % S | 6
  40
  40
  30
  12
  22 | 6
  50
  50
  10
  12
  22 |
| | Samlet tid | 2,5 timer | 2,5 timer |

1.3.3.4.

Fase

Betingelser

Varighed af fase i minutter

PMR < 50

PMR > 50

1

2

3

4

5

6

Tomgang

25  % belastning ved 75  % S

50  % belastning ved 75  % S

100  % belastning ved 75  % S

50  % belastning ved 100  % S

25  % belastning ved 100 % S

6

40

40

30

12

22

6

50

50

10

12

22

Samlet tid

2,5 timer

2,5 timer

| 1.3.3.5. | Under konditioneringsproceduren kan motoren og lyddæmperen på fabrikantens anmodning køles, således at den temperatur, der måles ved et punkt, som ikke må være mere end 100 mm fra udstødningsgassens afgangsåbning, ikke overskrider den, der måles, når motorcyklen kører 110 km/h eller 75 % af S i højeste gear. Motoren og/eller motorcyklens hastighed bestemmes med en nøjagtighed på ± 3 %. |
| --- | --- |

1.3.3.5.

| 1.4. | Udstødningsgassen må ikke være i kontakt med fibermaterialerne og fibermaterialerne må ikke være under påvirkning af trykvariationer. |
| --- | --- |

1.4.

Figur 1

Prøvningsudstyr til konditionering ved tryksvingninger

Image 10

Bemærkninger:

| 1. | Indgangsflange eller -bøsning, der skal forbindes med afgangsåbningen på det udstødningssystem, som prøves. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Manuel reguleringsventil. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Udligningsbeholder med et maksimalt volumen på 40 liter og en fyldningstid på ikke mindre end 1 sekund. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Trykrelæ med et driftsområde på 5 kPa til 250 kPa. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tidsrelæ. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Impulstæller. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Hurtiglukkende ventil — f.eks. en motorbremseventil med en diameter på 60 mm, som drives af en trykluftscylinder med en effekt på 120 N ved 400 kPa. Reaktionstiden ved åbning og lukning må ikke overstige 0,5 s. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Udsugning af udstødningsgas. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Bøjelig slange. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Trykmåler. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  Materialet skal vaskes med destilleret vand og tørres i en time ved 105 °C før vejning.

---

BILAG 6

Grænseværdier for støjniveau

| Kategori | Effekt/masseforhold-indeks (PMR) | Grænseværdi for Lurban i dB(A) |
| --- | --- | --- |
| Første kategori | PMR ≤ 25 | 73 |
| Anden kategori | 25 < PMR ≤ 50 | 74 |
| Tredje kategori | PMR > 50 | 77  (1) |

Kategori

Effekt/masseforhold-indeks (PMR)

Grænseværdi for Lurban i dB(A)

Første kategori

PMR ≤ 25

73

Anden kategori

25 < PMR ≤ 50

74

Tredje kategori

PMR > 50

77  (1)

---

(1)  For motorcykler, der kun prøves i andet gear i bilag 3, øges grænseværdien med 1 dB(A) indtil datoen i punkt 12.7. Dataene for de berørte køretøjer skal undersøges, og drøftelser skal foretages i tilfælde af yderligere forlængelse.

---

BILAG 7

Supplerende bestemmelser om støjemission ved faktisk kørsel (RD-ASEP)

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Dette bilag finder anvendelse på køretøjer i klasse L3 med PMR > 50. |
| --- | --- |

1.1.

| 2. | Yderligere krav vedrørende støjemission |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Måleinstrumenter
  Kravene til måleinstrumenter er identiske med dem, der er fastsat i punkt 1.1 i bilag 3 til prøvning af motorcykel i bevægelse. |
| --- | --- |

2.1.

Kravene til måleinstrumenter er identiske med dem, der er fastsat i punkt 1.1 i bilag 3 til prøvning af motorcykel i bevægelse.

| 2.2. | Akustisk miljø, meteorologiske forhold og baggrundsstøj
  Kravene vedrørende akustisk miljø, vejrforhold og baggrundsstøj er identiske med dem, der er defineret i punkt 1.2 i bilag 3 til prøvning af motorcykel i bevægelse. |
| --- | --- |

2.2.

Kravene vedrørende akustisk miljø, vejrforhold og baggrundsstøj er identiske med dem, der er defineret i punkt 1.2 i bilag 3 til prøvning af motorcykel i bevægelse.

| 2.3. | Mikrofonplaceringer og betingelser for køretøjet
  Kravene vedrørende mikrofonplacering og betingelser vedrørende køretøjet er identiske med dem, der er defineret i punkt 1.3.1 og 1.3.2 i bilag 3 til prøvning af motorcykel i bevægelse. |
| --- | --- |

2.3.

Kravene vedrørende mikrofonplacering og betingelser vedrørende køretøjet er identiske med dem, der er defineret i punkt 1.3.1 og 1.3.2 i bilag 3 til prøvning af motorcykel i bevægelse.

| 2.4. | Almindelige driftsbetingelser
  De almindelige driftsbetingelser er identiske med dem, der er fastsat i punkt 1.3.3.1 i bilag 3 til prøvning af motorcykel i bevægelse. |
| --- | --- |

2.4.

De almindelige driftsbetingelser er identiske med dem, der er fastsat i punkt 1.3.3.1 i bilag 3 til prøvning af motorcykel i bevægelse.

| 2.5. | RD-ASEP-arbejdsområdet
  Kravene i dette bilag finder anvendelse på enhver kørsel med følgende begrænsninger:






  a) | vAA' skal være mindst 10 km/h |
| --- | --- | --- |

2.5.

Kravene i dette bilag finder anvendelse på enhver kørsel med følgende begrænsninger:

a)

vAA' skal være mindst 10 km/h

| b) | vBB' må ikke overstige 80 km/h for køretøjer med PMR ≤ 150
  vBB' må ikke overstige 100 km/h for køretøjer med PMR > 150 |
| --- | --- |

b)

vBB' må ikke overstige 80 km/h for køretøjer med PMR ≤ 150

vBB' må ikke overstige 100 km/h for køretøjer med PMR > 150

| c) | nAA' skal være mindst 0,1 × (S – nidle) + nidle |
| --- | --- |

c)

nAA' skal være mindst 0,1 × (S – nidle) + nidle

| d) | nBB' må ikke overstige 0,8 × S |
| --- | --- |

d)

nBB' må ikke overstige 0,8 × S

Værdierne for RD-ASEP-kontrolområdet skal betragtes som absolutte værdier og må ikke øges eller sænkes ved at addere eller subtrahere tolerancen for vtest, jf. punkt 3.3.1.

| 2.6. | RD-ASEP-grænser
  Det maksimale registrerede støjniveau ved motorcyklens passage af prøvebanen må ikke overstige: | Lwot,(i) + (1 × (nPP' – nwot,(i)) / 1 000) + 3 for nPP' < nwot,(i) og |
| --- | --- | --- |

2.6.

Det maksimale registrerede støjniveau ved motorcyklens passage af prøvebanen må ikke overstige:

Lwot,(i) + (1 × (nPP' – nwot,(i)) / 1 000) + 3 for nPP' < nwot,(i) og

| | Lwot,(i) + (5 × (nPP' – nwot,(i)) / 1 000) + 3 for nPP' ≥ nwot,(i) |
| --- | --- |

Lwot,(i) + (5 × (nPP' – nwot,(i)) / 1 000) + 3 for nPP' ≥ nwot,(i)

Hvor Lwot,(i) og nPP' har samme betydning som i punkt 1 i bilag 3, og nwot,(i) refererer til den hertil svarende motorhastighed, når køretøjets forende passerer linjen PP'.

Hvis prøvningerne i henhold til bilag 3 til dette FN-regulativ og RD-ASEP-prøvningerne udføres med det samme køretøj straks efter hinanden, kan værdierne for Lwot(i) og nwot(i) fra den i bilag 3 omhandlede prøvning anvendes, dog kun efter aftale med den typegodkendende myndighed. I modsat fald skal værdierne for Lwot(i) og nwot(i), når overholdelsen af disse grænser kontrolleres, bestemmes på ny ved målinger som defineret i punkt 1 i bilag 3, dog ved anvendelse af samme gear (i) og samme foraccelerationsdistance som ved typegodkendelsen.

| 2.7. | Faciliteter
  Grundet begrænsninger på prøvningsanlægget og af hensyn til sikkerheden er det ikke givet, at der på en sikker måde kan udføres prøvning under alle betingelser på alle prøvningsanlæg.
  Uanset sådanne begrænsninger meddeles der typegodkendelse på disse prøvningsanlæg, dog under forudsætning af, at køretøjet opfylder alle bestemmelser i dette bilag 7. I disse tilfælde skal køretøjsfabrikanten godtgøre over for den typegodkendende myndighed, der er til stede ved typegodkendelsen, at køretøjet opfylder de krav, som ikke kunne prøves på grund af begrænsningen på prøvningsanlægget. |
| --- | --- |

2.7.

Grundet begrænsninger på prøvningsanlægget og af hensyn til sikkerheden er det ikke givet, at der på en sikker måde kan udføres prøvning under alle betingelser på alle prøvningsanlæg.

Uanset sådanne begrænsninger meddeles der typegodkendelse på disse prøvningsanlæg, dog under forudsætning af, at køretøjet opfylder alle bestemmelser i dette bilag 7. I disse tilfælde skal køretøjsfabrikanten godtgøre over for den typegodkendende myndighed, der er til stede ved typegodkendelsen, at køretøjet opfylder de krav, som ikke kunne prøves på grund af begrænsningen på prøvningsanlægget.

| 3. | Overensstemmelsesprøvning ved målinger (1) |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Generelt
  Den typegodkendende myndighed og den tekniske tjeneste skal kræve prøvninger til kontrol af, at motorcyklen opfylder kravene i punkt 2 ovenfor. For at undgå en urimelig arbejdsbyrde er undersøgelsen begrænset til de referencepunkter, der er omhandlet i punkt 3.2 nedenfor, og til tre supplerende driftsbetingelser som omhandlet i punkt 3.3 i dette bilag pr. gear. De driftsbetingelser, der blev anvendt ved prøvninger i henhold til punkt 3.2 i dette bilag og til bestemmelse af Lurban i henhold til bilag 3, behøver ikke indgå i de driftsbetingelser, der skal prøves i henhold til punkt 3.3 i dette bilag.
  For køretøjer med variabel udveksling eller med automatgear, der ikke kan låses, begrænses prøvningen til 6 driftsbetingelser, jf. punkt 3.3 i dette bilag, og disse skal være forskellige fra de driftsbetingelser, der blev anvendt til bestemmelse af Lurb i henhold til bilag 3. |
| --- | --- |

3.1.

Den typegodkendende myndighed og den tekniske tjeneste skal kræve prøvninger til kontrol af, at motorcyklen opfylder kravene i punkt 2 ovenfor. For at undgå en urimelig arbejdsbyrde er undersøgelsen begrænset til de referencepunkter, der er omhandlet i punkt 3.2 nedenfor, og til tre supplerende driftsbetingelser som omhandlet i punkt 3.3 i dette bilag pr. gear. De driftsbetingelser, der blev anvendt ved prøvninger i henhold til punkt 3.2 i dette bilag og til bestemmelse af Lurban i henhold til bilag 3, behøver ikke indgå i de driftsbetingelser, der skal prøves i henhold til punkt 3.3 i dette bilag.

For køretøjer med variabel udveksling eller med automatgear, der ikke kan låses, begrænses prøvningen til 6 driftsbetingelser, jf. punkt 3.3 i dette bilag, og disse skal være forskellige fra de driftsbetingelser, der blev anvendt til bestemmelse af Lurb i henhold til bilag 3.

| 3.2. | RD-ASEP-referenceprøvningsbetingelser |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Prøvningsprocedure
  Når køretøjets forende når AA', gives der fuld gas, indtil køretøjets bagende når BB'. Gashåndtaget drejes da så hurtigt som muligt tilbage til tomgangsstillingen. Foracceleration kan anvendes, hvis acceleration er forsinket til efter AA'. Det sted, hvor accelerationen påbegyndes, skal rapporteres. |
| --- | --- |

3.2.1.

Når køretøjets forende når AA', gives der fuld gas, indtil køretøjets bagende når BB'. Gashåndtaget drejes da så hurtigt som muligt tilbage til tomgangsstillingen. Foracceleration kan anvendes, hvis acceleration er forsinket til efter AA'. Det sted, hvor accelerationen påbegyndes, skal rapporteres.

| 3.2.2. | Prøvningshastighed og valg af gear
  Køretøjet skal prøves ved hver af de følgende driftsbetingelser:






  a) | vPP' = 50 km/h
  Det valgte gear (i) og betingelserne for foracceleration, skal være de samme, som er anvendt i den oprindelige typegodkendelsesprøvning i bilag 3 til dette regulativ. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Køretøjet skal prøves ved hver af de følgende driftsbetingelser:

a)

vPP' = 50 km/h

Det valgte gear (i) og betingelserne for foracceleration, skal være de samme, som er anvendt i den oprindelige typegodkendelsesprøvning i bilag 3 til dette regulativ.

| b) | vBB' svarer til
  nBB' = 0,8 × S
  vBB' må ikke overstige værdierne i punkt 2.5, litra b), i dette bilag.
  nBB' og vBB', anvendes fjerde gear. Hvis femte gear opfylder kravene vedrørende n Det valgte gear skal være andet gear. Hvis tredje gear opfylder kravene vedrørende nBB' og vBB', anvendes tredje gear. Hvis fjerde gear opfylder kravene vedrørende BB' og vBB', anvendes femte gear. Hvis sjette gear opfylder kravene vedrørende nBB' og vBB', anvendes sjette gear.
  Hvis køretøjets hastighed ved linje BB' og ved brug af andet gear under ovennævnte betingelse for nBB' overskrider værdien for vBB', jf. punkt 2.5 i dette bilag, udføres prøvningen i andet gear, og køretøjets maksimale hastighed, jf. punkt 2.5 i dette bilag, nås ved linje BB' i stedet.
  Hvis der under prøvningen forekommer usædvanlige kørselsforhold (såsom åbenlyst hjulspin eller forhjulet løftes op), udføres prøvningen i det næstkommende højere gear, og køretøjets maksimale hastighed, jf. punkt 2.5 i dette bilag, nås ved linje BB' i stedet. |
| --- | --- |

b)

vBB' svarer til

nBB' = 0,8 × S

vBB' må ikke overstige værdierne i punkt 2.5, litra b), i dette bilag.

nBB' og vBB', anvendes fjerde gear. Hvis femte gear opfylder kravene vedrørende n Det valgte gear skal være andet gear. Hvis tredje gear opfylder kravene vedrørende nBB' og vBB', anvendes tredje gear. Hvis fjerde gear opfylder kravene vedrørende BB' og vBB', anvendes femte gear. Hvis sjette gear opfylder kravene vedrørende nBB' og vBB', anvendes sjette gear.

Hvis køretøjets hastighed ved linje BB' og ved brug af andet gear under ovennævnte betingelse for nBB' overskrider værdien for vBB', jf. punkt 2.5 i dette bilag, udføres prøvningen i andet gear, og køretøjets maksimale hastighed, jf. punkt 2.5 i dette bilag, nås ved linje BB' i stedet.

Hvis der under prøvningen forekommer usædvanlige kørselsforhold (såsom åbenlyst hjulspin eller forhjulet løftes op), udføres prøvningen i det næstkommende højere gear, og køretøjets maksimale hastighed, jf. punkt 2.5 i dette bilag, nås ved linje BB' i stedet.

| 3.2.3. | Databehandling og rapportering
  Kravene i punkt 1.4 i bilag 3 finder anvendelse.
  Desuden skal motorhastighedsværdierne ved AA', BB' og PP' i enheder på min-1 oprundes matematisk til nærmeste heltal med henblik på yderligere beregninger. For en given prøvningsbetingelse beregnes det aritmetiske gennemsnit af de tre individuelle motorhastigheder.
  Det endelige lydtrykniveau ved acceleration ved fuld gasgivning må ikke overskride de grænser, der er angivet i punkt 2.6 ovenfor. |
| --- | --- |

3.2.3.

Kravene i punkt 1.4 i bilag 3 finder anvendelse.

Desuden skal motorhastighedsværdierne ved AA', BB' og PP' i enheder på min-1 oprundes matematisk til nærmeste heltal med henblik på yderligere beregninger. For en given prøvningsbetingelse beregnes det aritmetiske gennemsnit af de tre individuelle motorhastigheder.

Det endelige lydtrykniveau ved acceleration ved fuld gasgivning må ikke overskride de grænser, der er angivet i punkt 2.6 ovenfor.

| 3.3. | Supplerende driftsbetingelser |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Prøvningsprocedure
  Køretøjet fremføres mod linjen AA' med konstant hastighed eller med acceleration eller deceleration afhængigt af gasgivningen, hvilket den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningerne, kan anmode om efter aftale med de typegodkendende myndigheder.
  Fremføringshastigheden skal vælges således, at køretøjet opnår den foreskrevne prøvningshastighed vtest ±5 km/h, når dets forende passerer linjen AA'.
  Eksempler: | anmodet vtest=10 km/h gyldig vAA'=10-15 km/h |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

Køretøjet fremføres mod linjen AA' med konstant hastighed eller med acceleration eller deceleration afhængigt af gasgivningen, hvilket den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningerne, kan anmode om efter aftale med de typegodkendende myndigheder.

Fremføringshastigheden skal vælges således, at køretøjet opnår den foreskrevne prøvningshastighed vtest ±5 km/h, når dets forende passerer linjen AA'.

Eksempler:

anmodet vtest=10 km/h gyldig vAA'=10-15 km/h

| | anmodet vtest=15 km/h gyldig vAA'=10-20 km/h |
| --- | --- |

anmodet vtest=15 km/h gyldig vAA'=10-20 km/h

| | anmodet vtest=75 km/h gyldig vAA'=70-80 km/h |
| --- | --- |

anmodet vtest=75 km/h gyldig vAA'=70-80 km/h

| | anmodet vtest=95 km/h gyldig vAA'=90-100 km/h |
| --- | --- |

anmodet vtest=95 km/h gyldig vAA'=90-100 km/h

| | anmodet vtest=100 km/h gyldig vAA'=95-100 km/h |
| --- | --- |

anmodet vtest=100 km/h gyldig vAA'=95-100 km/h

Når køretøjets forende passerer linjen AA', ændres gasgivningen så hurtigt som muligt til en stilling (delvis gasgivning, fuld gasgivning eller fastholdelse af den aktuelle gasgivning), der kan fastsættes af den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningerne, efter aftale med de typegodkendende myndigheder, og gasgivningen fastholdes i denne stilling, indtil køretøjets bagende passerer linjen BB'.

Når køretøjets bagende passerer linjen BB', ændres gasgivningen så hurtigt som muligt til tomgangsstilling.

Gasgivningens stilling mellem linje AA' og BB' må ikke medføre en deceleration af køretøjet.

| 3.3.2. | Prøvningshastighed, valg af gear og modus og betjening af gashåndtag
  De i dette punkt omhandlede forhold kan bestemmes af den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningerne, efter aftale med de typegodkendende myndigheder.
  Prøvningshastigheden vtest kan være en hvilken som helst hastighed inden for RD-ASEP-kontrolområdet, jf. punkt 2.5 i dette bilag.
  Køretøjet kan prøves i alle tilgængelige gear, herunder første gear.
  Køretøjet kan prøves med aktivering af et hvilket som helst valgbart softwareprogram eller en hvilken som helst valgbar funktionsmåde, som påvirker støjemissionerne fra køretøjet.
  Betjening af gashåndtaget skal ske i overensstemmelse med punkt 3.3.1 i dette bilag.
  Betjening af gashåndtaget før linje AA' og mellem linje AA' og BB' skal fastsættes og beskrives på en sådan måde, at denne kan foretages af en erfaren fører, der er bekendt med prøvekøretøjets køreegenskaber, og at den korrekte udførelse kan vurderes ved observation uden brug af teknisk udstyr på køretøjet eller målepladsen bortset fra det udstyr, der kræves til prøvningerne i henhold til bilag 3.
  Hvis de driftsbetingelser, der er anmodet om, fører til, at køretøjet opfører sig på en usædvanlig måde (dvs. forhjulet løftes op, åbenlyst hjulspin, kæderaslen, for lave omdrejninger) eller til andre kørselsforhold, der ikke kan forventes at forekomme ved drift af køretøjet i faktisk trafik, ses der bort fra det pågældende prøvningsforløb, og der udføres et andet prøvningsforløb under andre driftsbetingelser. |
| --- | --- |

3.3.2.

De i dette punkt omhandlede forhold kan bestemmes af den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningerne, efter aftale med de typegodkendende myndigheder.

Prøvningshastigheden vtest kan være en hvilken som helst hastighed inden for RD-ASEP-kontrolområdet, jf. punkt 2.5 i dette bilag.

Køretøjet kan prøves i alle tilgængelige gear, herunder første gear.

Køretøjet kan prøves med aktivering af et hvilket som helst valgbart softwareprogram eller en hvilken som helst valgbar funktionsmåde, som påvirker støjemissionerne fra køretøjet.

Betjening af gashåndtaget skal ske i overensstemmelse med punkt 3.3.1 i dette bilag.

Betjening af gashåndtaget før linje AA' og mellem linje AA' og BB' skal fastsættes og beskrives på en sådan måde, at denne kan foretages af en erfaren fører, der er bekendt med prøvekøretøjets køreegenskaber, og at den korrekte udførelse kan vurderes ved observation uden brug af teknisk udstyr på køretøjet eller målepladsen bortset fra det udstyr, der kræves til prøvningerne i henhold til bilag 3.

Hvis de driftsbetingelser, der er anmodet om, fører til, at køretøjet opfører sig på en usædvanlig måde (dvs. forhjulet løftes op, åbenlyst hjulspin, kæderaslen, for lave omdrejninger) eller til andre kørselsforhold, der ikke kan forventes at forekomme ved drift af køretøjet i faktisk trafik, ses der bort fra det pågældende prøvningsforløb, og der udføres et andet prøvningsforløb under andre driftsbetingelser.

| 3.3.3. | Databehandling og rapportering |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.3.1. | Det maksimale A-vægtede lydtrykniveau »L«, som vises i den periode, der løber fra køretøjet passerer AA', indtil køretøjets bagende passerer BB' + 20 m (jf. bilag 4, figur 1), reduceres med 1 dB(A) for at tage højde for unøjagtigheder ved målingen og afrundes matematisk til nærmeste decimal (XX,X) for hver mikrofonplacering (2).
  Der ses bort fra eventuelle målinger, som er foretaget under indvirkning af et spidslydtryk, der synes at være uden forbindelse med det generelle lydtrykniveau, og prøvningsforløbet gentages under de samme driftsbetingelser. |
| --- | --- |

3.3.3.1.

Der ses bort fra eventuelle målinger, som er foretaget under indvirkning af et spidslydtryk, der synes at være uden forbindelse med det generelle lydtrykniveau, og prøvningsforløbet gentages under de samme driftsbetingelser.

| 3.3.3.2. | Bearbejdning af lydtrykmålinger og beregning af de endelige prøvningsresultater
  LASEP = MAX (LASEP,left; LASEP,right)
  idet »left« og »right« henviser til mikrofonens placering (venstre eller højre). |
| --- | --- |

3.3.3.2.

LASEP = MAX (LASEP,left; LASEP,right)

idet »left« og »right« henviser til mikrofonens placering (venstre eller højre).

| 3.3.3.3. | Motorhastighedsværdierne skal ved AA', BB' og PP' i enheder på min-1 oprundes matematisk til nærmeste heltal med henblik på yderligere beregninger. |
| --- | --- |

3.3.3.3.

| 3.3.3.4. | Det endelige lydtrykniveau ved supplerende driftsbetingelser må ikke overskride de grænser, der er angivet i punkt 2.6 i dette bilag. |
| --- | --- |

3.3.3.4.

---

(1)  Det anbefales, at den fører, som foretager prøvningerne, er bekendt med prøvekøretøjets køreegenskaber, inden prøvningsforløbene finder sted.

(2)  Lydtrykniveauet »L« bestemmes ud fra et enkelt prøvningsforløb.

---

BILAG 8

Erklæring om overensstemmelse med de supplerende bestemmelser om støjemission (ASEP)

(Største format: A4-format (210 × 297 mm))

... (Fabrikantens navn) attesterer, at køretøjer af denne type (køretøjstype for så vidt angår støjemission i henhold til regulativ nr. 41) opfylder kravene i artikel 6.3 i regulativ nr. 41.

... (Fabrikantens navn) fremsætter denne erklæring i god tro efter behørig vurdering af køretøjernes støjemissionsniveau.

Dato: ...

Navn på bemyndiget repræsentant: ...

Den bemyndigede repræsentants underskrift: ...

---