# Službeni list L 62/2023

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 62 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 66.27. veljače 2023. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 62

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 66.27. veljače 2023.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTI KOJE DONOSE TIJELA USTANOVLJENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA |
| | * | Pravilnik UN-a br. 17 – Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na sjedala, njihova sidrišta i naslone za glavu [2023/406] | 1 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

AKTI KOJE DONOSE TIJELA USTANOVLJENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

*

Pravilnik UN-a br. 17 – Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na sjedala, njihova sidrišta i naslone za glavu [2023/406]

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

AKTI KOJE DONOSE TIJELA USTANOVLJENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

| 27.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 62/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 62/1

---

Samo izvorni tekstovi UNECE-a imaju pravni učinak prema međunarodnom javnom pravu. Status i datum stupanja na snagu ovog Pravilnika treba provjeriti u najnovijem izdanju dokumenta UNECE-a TRANS/WP.29/343/, koji je dostupan na: https://unece.org/status-1958-agreement-and-annexed-regulations

Pravilnik UN-a br. 17 – Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na sjedala, njihova sidrišta i naslone za glavu [2023/406]

Obuhvaća sav važeći tekst do:

Obuhvaća sav važeći tekst do:

niza izmjena 10 – datum stupanja na snagu: 9. lipnja 2021.

Ovaj je dokument isključivo informativne prirode. Vjerodostojni i pravno obvezujući tekstovi su:

| | ECE/TRANS/WP.29/2015/47 |
| --- | --- |

ECE/TRANS/WP.29/2015/47

| | ECE/TRANS/WP.29/2017/121 |
| --- | --- |

ECE/TRANS/WP.29/2017/121

| | ECE/TRANS/WP.29/2017/122 |
| --- | --- |

ECE/TRANS/WP.29/2017/122

| | ECE/TRANS/WP.29/2018/142 |
| --- | --- |

ECE/TRANS/WP.29/2018/142

| | ECE/TRANS/WP.29/2019/116 |
| --- | --- |

ECE/TRANS/WP.29/2019/116

| | ECE/TRANS/WP.29/2019/35 |
| --- | --- |

ECE/TRANS/WP.29/2019/35

| | ECE/TRANS/WP.29/2020/106 |
| --- | --- |

ECE/TRANS/WP.29/2020/106

SADRŽAJ

PRAVILNIK

| 1. | Područje primjene |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definicije |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zahtjev za homologaciju |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Zahtjevi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ispitivanja |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sankcije za nesukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

8.

| 9. | Preinake tipa vozila i proširenje homologacije s obzirom na sjedala, njihova sidrišta i/ili njihove naslone za glavu |
| --- | --- |

9.

| 10. | Trajno obustavljena proizvodnja |
| --- | --- |

10.

| 11. | Upute za uporabu |
| --- | --- |

11.

| 12. | Imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te imena i adrese homologacijskih tijela |
| --- | --- |

12.

| 13. | Prijelazne odredbe |
| --- | --- |

13.

PRILOZI

| 1. | Izjava |
| --- | --- |

1.

| 2. | Izgled homologacijskih oznaka |
| --- | --- |

2.

| 3. | Postupak za određivanje točke H i stvarnog nagiba trupa za sjedišta u motornim vozilima |
| --- | --- |

3.

| Dodatak 1. – | Opis trodimenzionalne naprave za utvrđivanje točke H |
| --- | --- |

Dodatak 1. –

| Dodatak 2. – | Trodimenzionalni referentni sustav |
| --- | --- |

Dodatak 2. –

| Dodatak 3. – | Referentni podaci za sjedišta |
| --- | --- |

Dodatak 3. –

| 4. | Postupak mjernog ispitivanja najmanje širine |
| --- | --- |

4.

| 5. | Postupak ispitivanja pomaka i čvrstoće |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ispitni postupak za provjeru rasipanja energije naslona sjedala |
| --- | --- |

6.

| 7. | Metoda za ispitivanje čvrstoće sidrišta sjedala i njihovih sustava za namještanje, blokiranje i pomicanje |
| --- | --- |

7.

| 8. | Postupak mjernog ispitivanja otvora ili razmaka |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ispitni postupak za naprave namijenjene zaštiti putnika od pomicanja prtljage |
| --- | --- |

9.

| Dodatak – | Raspon usporenja ili ubrzanja ispitnih saonica kao funkcija vremena (simulacija čelnog sudara) |
| --- | --- |

Dodatak –

| 10. | Postupak mjernog ispitivanja visine |
| --- | --- |

10.

| 11. | Postupak mjernog ispitivanja razmaka između glave i naslona |
| --- | --- |

11.

| 12. | Postupak ispitivanja apsorpcije energije za naslon za glavu s prednje strane |
| --- | --- |

12.

| 13. | Postupak ispitivanja zadržavanja visine |
| --- | --- |

13.

| 14. | Postupak ispitivanja dinamičke učinkovitosti |
| --- | --- |

14.

| 15. | Postupak ispitivanja položaja koji nisu za uporabu |
| --- | --- |

15.

1.   PODRUČJE PRIMJENE

Ovaj se Pravilnik primjenjuje na:

| (a) | vozila kategorija M1 i N (1) s obzirom na čvrstoću sjedala i njihovih sidrišta i s obzirom na njihove naslone za glavu; |
| --- | --- |

(a)

vozila kategorija M1 i N (1) s obzirom na čvrstoću sjedala i njihovih sidrišta i s obzirom na njihove naslone za glavu;

1

1

| (b) | vozila kategorija M2 i M3
  1 s obzirom na sjedala koja nisu obuhvaćena Pravilnikom br. 80 u pogledu čvrstoće sjedala i njihovih sidrišta i u pogledu njihovih naslona za glavu; |
| --- | --- |

(b)

vozila kategorija M2 i M3
  1 s obzirom na sjedala koja nisu obuhvaćena Pravilnikom br. 80 u pogledu čvrstoće sjedala i njihovih sidrišta i u pogledu njihovih naslona za glavu;

2

3

1

| (c) | vozila kategorije M1 s obzirom na konstrukciju stražnjih dijelova naslona sjedala i konstrukciju naprava namijenjenih za zaštitu putnika od pomicanja prtljage pri čelnom sudaru. |
| --- | --- |

(c)

vozila kategorije M1 s obzirom na konstrukciju stražnjih dijelova naslona sjedala i konstrukciju naprava namijenjenih za zaštitu putnika od pomicanja prtljage pri čelnom sudaru.

1

Ne primjenjuje se na vozila u vezi s bočno okrenutim sjedalima ili sjedalima okrenutima prema natrag ni u vezi s bilo kojim naslonom za glavu postavljenim na takva sjedala, uz iznimku vozila kategorija M2 i M3 razreda A i I, podložno odredbama stavka 5.1.1.

2

3

2.   DEFINICIJE

Za potrebe ovog Pravilnika:

| 2.1. | „homologacija vozila” znači homologacija tipa vozila s obzirom na čvrstoću sjedala i njihovih sidrišta, konstrukciju stražnjih dijelova naslona sjedala i karakteristike njihovih naslona za glavu; |
| --- | --- |

2.1.

„homologacija vozila” znači homologacija tipa vozila s obzirom na čvrstoću sjedala i njihovih sidrišta, konstrukciju stražnjih dijelova naslona sjedala i karakteristike njihovih naslona za glavu;

| 2.2. | „tip vozila” znači kategorija motornih vozila koja se ne razlikuju prema bitnim aspektima kao što su: |
| --- | --- |

2.2.

„tip vozila” znači kategorija motornih vozila koja se ne razlikuju prema bitnim aspektima kao što su:

| 2.2.1. | struktura, oblik, dimenzije, materijali i masa sjedala, s tim da se sjedala smiju razlikovati u presvlaci i boji; razlike koje ne prelaze 5 % mase homologiranog tipa sjedala ne smatraju se bitnima; |
| --- | --- |

2.2.1.

struktura, oblik, dimenzije, materijali i masa sjedala, s tim da se sjedala smiju razlikovati u presvlaci i boji; razlike koje ne prelaze 5 % mase homologiranog tipa sjedala ne smatraju se bitnima;

| 2.2.2. | tip i dimenzije sustava za namještanje, pomicanje i blokiranje naslona sjedala, sjedala i njihovih dijelova; |
| --- | --- |

2.2.2.

tip i dimenzije sustava za namještanje, pomicanje i blokiranje naslona sjedala, sjedala i njihovih dijelova;

| 2.2.3. | tip i dimenzije sidrišta sjedala; |
| --- | --- |

2.2.3.

tip i dimenzije sidrišta sjedala;

| 2.2.4. | dimenzije, okvir, materijali i ispuna naslona za glavu, s tim da se smiju razlikovati u boji i presvlaci; |
| --- | --- |

2.2.4.

dimenzije, okvir, materijali i ispuna naslona za glavu, s tim da se smiju razlikovati u boji i presvlaci;

| 2.2.5. | tip i dimenzije elemenata za pričvršćivanje naslona za glavu te karakteristike dijela vozila za koji je naslon za glavu pričvršćen – u slučaju zasebnoga naslona za glavu; |
| --- | --- |

2.2.5.

tip i dimenzije elemenata za pričvršćivanje naslona za glavu te karakteristike dijela vozila za koji je naslon za glavu pričvršćen – u slučaju zasebnoga naslona za glavu;

| 2.3. | „sjedalo” znači konstrukcija, zajedno s presvlakom, koja može, ali ne mora biti dio konstrukcije vozila i koja je namijenjena sjedenju jedne odrasle osobe. Ovisno o njegovoj usmjerenosti, sjedalo se definira kako slijedi: |
| --- | --- |

2.3.

„sjedalo” znači konstrukcija, zajedno s presvlakom, koja može, ali ne mora biti dio konstrukcije vozila i koja je namijenjena sjedenju jedne odrasle osobe. Ovisno o njegovoj usmjerenosti, sjedalo se definira kako slijedi:

| 2.3.1. | „sjedalo okrenuto prema naprijed” znači sjedalo koje se može upotrebljavati dok je vozilo u pokretu i koje je okrenuto prema prednjem dijelu vozila tako da vertikalna ravnina simetrije sjedala zatvara s vertikalnom ravninom simetrije vozila kut manji od +10° i –10°; |
| --- | --- |

2.3.1.

„sjedalo okrenuto prema naprijed” znači sjedalo koje se može upotrebljavati dok je vozilo u pokretu i koje je okrenuto prema prednjem dijelu vozila tako da vertikalna ravnina simetrije sjedala zatvara s vertikalnom ravninom simetrije vozila kut manji od +10° i –10°;

| 2.3.2. | „sjedalo okrenuto prema natrag” znači sjedalo koje se može upotrebljavati dok je vozilo u pokretu i koje je okrenuto prema stražnjem dijelu vozila tako da vertikalna ravnina simetrije sjedala zatvara s vertikalnom ravninom simetrije vozila kut manji od +10° i –10°; |
| --- | --- |

2.3.2.

„sjedalo okrenuto prema natrag” znači sjedalo koje se može upotrebljavati dok je vozilo u pokretu i koje je okrenuto prema stražnjem dijelu vozila tako da vertikalna ravnina simetrije sjedala zatvara s vertikalnom ravninom simetrije vozila kut manji od +10° i –10°;

| 2.3.3. | „bočno okrenuto sjedalo” znači sjedalo koje se može upotrebljavati dok je vozilo u pokretu i koje je okrenuto prema bočnoj strani vozila tako da vertikalna ravnina simetrije sjedala zatvara s vertikalnom ravninom simetrije vozila kut od 90° ±10°; |
| --- | --- |

2.3.3.

„bočno okrenuto sjedalo” znači sjedalo koje se može upotrebljavati dok je vozilo u pokretu i koje je okrenuto prema bočnoj strani vozila tako da vertikalna ravnina simetrije sjedala zatvara s vertikalnom ravninom simetrije vozila kut od 90° ±10°;

| 2.4. | „klupa za sjedenje” znači konstrukcija, zajedno s presvlakom, za sjedenje više od jedne odrasle osobe; |
| --- | --- |

2.4.

„klupa za sjedenje” znači konstrukcija, zajedno s presvlakom, za sjedenje više od jedne odrasle osobe;

| 2.5. | „sidrište” znači sustav kojim je sklop sjedala pričvršćen na konstrukciju vozila, uključujući pripadajuće dijelove konstrukcije vozila; |
| --- | --- |

2.5.

„sidrište” znači sustav kojim je sklop sjedala pričvršćen na konstrukciju vozila, uključujući pripadajuće dijelove konstrukcije vozila;

| 2.6. | „za putničku uporabu” znači, kad se koristi s obzirom na namještanje sjedala i naslona za glavu, položaji namještanja koje koriste putnici koji sjede dok se vozilo kreće, a ne položaji namijenjeni samo kako bi se olakšali ulazak i izlazak putnika, pristup područjima za pohranu tereta i/ili pohrana tereta u vozilo; |
| --- | --- |

2.6.

„za putničku uporabu” znači, kad se koristi s obzirom na namještanje sjedala i naslona za glavu, položaji namještanja koje koriste putnici koji sjede dok se vozilo kreće, a ne položaji namijenjeni samo kako bi se olakšali ulazak i izlazak putnika, pristup područjima za pohranu tereta i/ili pohrana tereta u vozilo;

| 2.7. | „sustav za namještanje” znači naprava kojom se sjedalo ili njegovi dijelovi mogu namjestiti u položaj koji odgovara tjelesnoj građi putnika. Ta naprava može, konkretno, omogućiti sljedeće: |
| --- | --- |

2.7.

„sustav za namještanje” znači naprava kojom se sjedalo ili njegovi dijelovi mogu namjestiti u položaj koji odgovara tjelesnoj građi putnika. Ta naprava može, konkretno, omogućiti sljedeće:

| 2.7.1. | uzdužno pomicanje; |
| --- | --- |

2.7.1.

uzdužno pomicanje;

| 2.7.2. | vertikalno pomicanje; |
| --- | --- |

2.7.2.

vertikalno pomicanje;

| 2.7.3. | kutno pomicanje; |
| --- | --- |

2.7.3.

kutno pomicanje;

| 2.8. | „sustav za pomicanje” znači naprava kojom se sjedalo ili neki njegov dio mogu pomaknuti ili zakrenuti, bez čvrsta međupoložaja, tako da se putnicima olakša pristup prostoru iza tog sjedala; |
| --- | --- |

2.8.

„sustav za pomicanje” znači naprava kojom se sjedalo ili neki njegov dio mogu pomaknuti ili zakrenuti, bez čvrsta međupoložaja, tako da se putnicima olakša pristup prostoru iza tog sjedala;

| 2.9. | „sustav za blokiranje” znači naprava koja služi da se sjedalo i njegovi dijelovi zadrže u položaju uporabe; |
| --- | --- |

2.9.

„sustav za blokiranje” znači naprava koja služi da se sjedalo i njegovi dijelovi zadrže u položaju uporabe;

| 2.10. | „sklopivo sjedalo” znači sjedalo, koje je obično sklopljeno, kojim se može lako upravljati i koje je konstruirano za putnikovu povremenu uporabu; |
| --- | --- |

2.10.

„sklopivo sjedalo” znači sjedalo, koje je obično sklopljeno, kojim se može lako upravljati i koje je konstruirano za putnikovu povremenu uporabu;

| 2.11. | „poprečna ravnina” znači vertikalna ravnina okomita na središnju uzdužnu ravninu vozila; |
| --- | --- |

2.11.

„poprečna ravnina” znači vertikalna ravnina okomita na središnju uzdužnu ravninu vozila;

| 2.12. | „uzdužna ravnina” znači ravnina usporedna s vertikalnom uzdužnom nultom ravninom vozila, kako je definirana u Dodatku 2. Prilogu 3.; |
| --- | --- |

2.12.

„uzdužna ravnina” znači ravnina usporedna s vertikalnom uzdužnom nultom ravninom vozila, kako je definirana u Dodatku 2. Prilogu 3.;

| 2.13. | „naslon za glavu” znači naprava na svakom deklariranom sjedištu koja ograničava pomak glave posjednutog putnika prema natrag u odnosu na njegov trup i čija je visina jednaka ili veća od 700 mm u bilo kojoj točki između dviju vertikalnih uzdužnih ravnina na 85 mm s obiju strana pravca trupa, u bilo kojem položaju namještanja razmaka između glave i naslona te visine, kako se mjeri u skladu s Prilogom 10.; |
| --- | --- |

2.13.

„naslon za glavu” znači naprava na svakom deklariranom sjedištu koja ograničava pomak glave posjednutog putnika prema natrag u odnosu na njegov trup i čija je visina jednaka ili veća od 700 mm u bilo kojoj točki između dviju vertikalnih uzdužnih ravnina na 85 mm s obiju strana pravca trupa, u bilo kojem položaju namještanja razmaka između glave i naslona te visine, kako se mjeri u skladu s Prilogom 10.;

| 2.13.1. | „integrirani naslon za glavu” znači naslon za glavu koji čini gornji dio naslona sjedala; |
| --- | --- |

2.13.1.

„integrirani naslon za glavu” znači naslon za glavu koji čini gornji dio naslona sjedala;

| 2.13.2. | „odvojivi naslon za glavu” znači naslon za glavu sastavljen od dijela koji se može odvojiti od sjedala i konstruiran tako da se može umetnuti u konstrukciju naslona sjedala i sigurno učvrstiti u tom položaju. Ta definicija obuhvaća odvojivi naslon za glavu koji se može odvojiti od sjedala samo korištenjem alata i/ili nakon djelomičnog ili potpunog skidanja navlake sjedala; |
| --- | --- |

2.13.2.

„odvojivi naslon za glavu” znači naslon za glavu sastavljen od dijela koji se može odvojiti od sjedala i konstruiran tako da se može umetnuti u konstrukciju naslona sjedala i sigurno učvrstiti u tom položaju. Ta definicija obuhvaća odvojivi naslon za glavu koji se može odvojiti od sjedala samo korištenjem alata i/ili nakon djelomičnog ili potpunog skidanja navlake sjedala;

| 2.13.3. | „zasebni naslon za glavu” znači naslon za glavu sastavljen od dijela koji je odvojen od sjedala i konstruiran tako da se može umetnuti u konstrukciju vozila i/ili učvrstiti u tom položaju; |
| --- | --- |

2.13.3.

„zasebni naslon za glavu” znači naslon za glavu sastavljen od dijela koji je odvojen od sjedala i konstruiran tako da se može umetnuti u konstrukciju vozila i/ili učvrstiti u tom položaju;

| 2.13.4. | „naslon za glavu koji se može namještati” znači naslon za glavu koji se može pomicati neovisno o naslonu sjedala u najmanje dva položaja namještanja namijenjena za putničku uporabu; |
| --- | --- |

2.13.4.

„naslon za glavu koji se može namještati” znači naslon za glavu koji se može pomicati neovisno o naslonu sjedala u najmanje dva položaja namještanja namijenjena za putničku uporabu;

| 2.14. | „pozadinsko osvjetljenje” znači prozorsko staklo okrenuto prema natrag koje se nalazi na stražnjem dijelu krovne ploče; |
| --- | --- |

2.14.

„pozadinsko osvjetljenje” znači prozorsko staklo okrenuto prema natrag koje se nalazi na stražnjem dijelu krovne ploče;

| 2.15. | „razmak između glave i naslona” znači horizontalna udaljenost između prednje površine naslona za glavu i krajnje stražnje točke glave; |
| --- | --- |

2.15.

„razmak između glave i naslona” znači horizontalna udaljenost između prednje površine naslona za glavu i krajnje stražnje točke glave;

| 2.16. | „razmak između glave i naslona prema točki R” znači razmak između glave i naslona izmjeren u skladu s Prilogom 11.; |
| --- | --- |

2.16.

„razmak između glave i naslona prema točki R” znači razmak između glave i naslona izmjeren u skladu s Prilogom 11.;

| 2.17. | „referentni razmak između glave i naslona određen prema lutki BioRID” znači razmak između glave i naslona određen u skladu s Prilogom 14.; |
| --- | --- |

2.17.

„referentni razmak između glave i naslona određen prema lutki BioRID” znači razmak između glave i naslona određen u skladu s Prilogom 14.;

| 2.18. | „točka H” znači zakretna točka trupa i bedra naprave za utvrđivanje točke H postavljene na sjedalo u vozilu u skladu s Prilogom 3. Nakon što se odredi u skladu s postupkom opisanim u Prilogu 3., smatra se da je točka H nepokretna u odnosu na konstrukciju jastuka sjedala i da se pomiče zajedno sa sjedalom kad ga se namješta u smjeru X; |
| --- | --- |

2.18.

„točka H” znači zakretna točka trupa i bedra naprave za utvrđivanje točke H postavljene na sjedalo u vozilu u skladu s Prilogom 3. Nakon što se odredi u skladu s postupkom opisanim u Prilogu 3., smatra se da je točka H nepokretna u odnosu na konstrukciju jastuka sjedala i da se pomiče zajedno sa sjedalom kad ga se namješta u smjeru X;

| 2.19. | „točka R” znači konstrukcijska točka koju proizvođač vozila definira za svako deklarirano sjedište, a određuje se s obzirom na trodimenzionalni referentni sustav kako je definirano u Prilogu 3. Točka R definirana je u Prilogu 3. i: |
| --- | --- |

2.19.

„točka R” znači konstrukcijska točka koju proizvođač vozila definira za svako deklarirano sjedište, a određuje se s obzirom na trodimenzionalni referentni sustav kako je definirano u Prilogu 3. Točka R definirana je u Prilogu 3. i:

| 2.19.1. | određuje uobičajeni krajnji stražnji položaj za vožnju svakog deklariranog sjedišta u vozilu; |
| --- | --- |

2.19.1.

određuje uobičajeni krajnji stražnji položaj za vožnju svakog deklariranog sjedišta u vozilu;

| 2.19.2. | njezine se koordinate utvrđuju u odnosu na konstrukciju vozila; |
| --- | --- |

2.19.2.

njezine se koordinate utvrđuju u odnosu na konstrukciju vozila;

| 2.19.3. | simulira položaj zakretne točke ljudskog trupa i bedra; |
| --- | --- |

2.19.3.

simulira položaj zakretne točke ljudskog trupa i bedra;

| 2.20. | „referentna linija” znači linija na trupu lutke, kako je prikazano na slici 1 Dodatka 1. Prilogu 3. ovom Pravilniku; |
| --- | --- |

2.20.

„referentna linija” znači linija na trupu lutke, kako je prikazano na slici 1 Dodatka 1. Prilogu 3. ovom Pravilniku;

| 2.21. | „konstrukcijski nagib trupa” znači nagib izmjeren napravom za utvrđivanje točke H između vertikalne linije koja prolazi kroz točku R i pravca trupa u položaju koji odgovara konstrukcijski predviđenom položaju naslona sjedala prema proizvođačevim specifikacijama; |
| --- | --- |

2.21.

„konstrukcijski nagib trupa” znači nagib izmjeren napravom za utvrđivanje točke H između vertikalne linije koja prolazi kroz točku R i pravca trupa u položaju koji odgovara konstrukcijski predviđenom položaju naslona sjedala prema proizvođačevim specifikacijama;

| 2.22. | „efektivni vrh naslona za glavu” znači najviša točka na središnjici naslona za glavu, određena u skladu s Prilogom 10., i određen je kao točka sjecišta (IP); |
| --- | --- |

2.22.

„efektivni vrh naslona za glavu” znači najviša točka na središnjici naslona za glavu, određena u skladu s Prilogom 10., i određen je kao točka sjecišta (IP);

| 2.23. | „visina naslona za glavu” znači udaljenost od točke R, mjerena usporedno pravcu trupa, do efektivnog vrha (IP) naslona za glavu na ravnini okomitoj na pravac trupa; |
| --- | --- |

2.23.

„visina naslona za glavu” znači udaljenost od točke R, mjerena usporedno pravcu trupa, do efektivnog vrha (IP) naslona za glavu na ravnini okomitoj na pravac trupa;

| 2.24. | „trodimenzionalna naprava za utvrđivanje točke H” (naprava za utvrđivanje točke H) znači naprava koja se koristi za utvrđivanje točaka H i stvarnih kutova nagiba trupa. Ta je naprava definirana u Prilogu 3.; |
| --- | --- |

2.24.

„trodimenzionalna naprava za utvrđivanje točke H” (naprava za utvrđivanje točke H) znači naprava koja se koristi za utvrđivanje točaka H i stvarnih kutova nagiba trupa. Ta je naprava definirana u Prilogu 3.;

| 2.25. | „pravac trupa” znači središnjica sonde naprave za utvrđivanje točke H kad je sonda u krajnjem stražnjem položaju; |
| --- | --- |

2.25.

„pravac trupa” znači središnjica sonde naprave za utvrđivanje točke H kad je sonda u krajnjem stražnjem položaju;

| 2.26. | „stvarni nagib trupa” znači kut između vertikalnog pravca koji prolazi kroz točku H i pravca trupa izmjeren kutomjerom za leđni kut naprave za utvrđivanje točke H; |
| --- | --- |

2.26.

„stvarni nagib trupa” znači kut između vertikalnog pravca koji prolazi kroz točku H i pravca trupa izmjeren kutomjerom za leđni kut naprave za utvrđivanje točke H;

| 2.27. | „točka R50” znači konstrukcijska točka koju za deklarirano sjedište definira proizvođač vozila za posjednutu mušku ispitnu lutku 50. percentilnog ranga; |
| --- | --- |

2.27.

„točka R50

| 2.28. | „povratno kretanje” znači kretanje glave nakon kontakta s naslonom za glavu (tj. vrijeme nakon T-HRC(end)); |
| --- | --- |

2.28.

„povratno kretanje” znači kretanje glave nakon kontakta s naslonom za glavu (tj. vrijeme nakon T-HRC(end));

| 2.29. | „bočni jastučić” znači podesivi elementi sjedala na bočnim stranama jastuka sjedala i/ili naslona sjedala koji omogućuju bočno zadržavanje putnika; |
| --- | --- |

2.29.

„bočni jastučić” znači podesivi elementi sjedala na bočnim stranama jastuka sjedala i/ili naslona sjedala koji omogućuju bočno zadržavanje putnika;

| 2.30. | „pregradni sustav” znači dijelovi ili naprave koji su, uz naslone sjedala, namijenjeni zaštiti putnika od pomicanja prtljage; konkretno, pregradni sustav može se sastojati od mreže ili žičane rešetke smještene iznad razine naslona sjedala u njegovu uspravnom ili sklopljenom položaju. Nasloni za glavu koji su ugrađeni kao standardna oprema za vozila opremljena takvim dijelovima ili napravama smatraju se dijelom pregradnog sustava. Međutim, sjedalo opremljeno naslonom za glavu ne smatra se samo po sebi pregradnim sustavom. |
| --- | --- |

2.30.

„pregradni sustav” znači dijelovi ili naprave koji su, uz naslone sjedala, namijenjeni zaštiti putnika od pomicanja prtljage; konkretno, pregradni sustav može se sastojati od mreže ili žičane rešetke smještene iznad razine naslona sjedala u njegovu uspravnom ili sklopljenom položaju. Nasloni za glavu koji su ugrađeni kao standardna oprema za vozila opremljena takvim dijelovima ili napravama smatraju se dijelom pregradnog sustava. Međutim, sjedalo opremljeno naslonom za glavu ne smatra se samo po sebi pregradnim sustavom.

3.   ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU

| 3.1. | Zahtjev za homologaciju vozila podnosi proizvođač vozila ili njegov ovlašteni zastupnik. |
| --- | --- |

3.1.

Zahtjev za homologaciju vozila podnosi proizvođač vozila ili njegov ovlašteni zastupnik.

| 3.2. | Zahtjevu se prilažu dokumenti u nastavku u tri primjerka i sljedeće pojedinosti: |
| --- | --- |

3.2.

Zahtjevu se prilažu dokumenti u nastavku u tri primjerka i sljedeće pojedinosti:

| 3.2.1. | detaljan opis tipa vozila s obzirom na konstrukciju sjedala, sidrišta sjedala i njihovih sustava za namještanje, pomicanje i blokiranje; |
| --- | --- |

3.2.1.

detaljan opis tipa vozila s obzirom na konstrukciju sjedala, sidrišta sjedala i njihovih sustava za namještanje, pomicanje i blokiranje;

| 3.2.1.1. | ako je primjenjivo, detaljan opis i/ili crteži pregradnog sustava; |
| --- | --- |

3.2.1.1.

ako je primjenjivo, detaljan opis i/ili crteži pregradnog sustava;

| 3.2.2. | crteži sjedala, njihovih sidrišta u vozilu i njihovih sustava za namještanje, pomicanje i blokiranje, u odgovarajućem mjerilu i dovoljno detaljni; |
| --- | --- |

3.2.2.

crteži sjedala, njihovih sidrišta u vozilu i njihovih sustava za namještanje, pomicanje i blokiranje, u odgovarajućem mjerilu i dovoljno detaljni;

| 3.2.3. | u slučaju sjedala s odvojivim naslonom za glavu: |
| --- | --- |

3.2.3.

u slučaju sjedala s odvojivim naslonom za glavu:

| 3.2.3.1. | detaljan opis naslona za glavu u kojem se obavezno navodi materijal ispune; |
| --- | --- |

3.2.3.1.

detaljan opis naslona za glavu u kojem se obavezno navodi materijal ispune;

| 3.2.3.2. | detaljan opis položaja, vrste nosača i elemenata za pričvršćivanje naslona za glavu na sjedalo; |
| --- | --- |

3.2.3.2.

detaljan opis položaja, vrste nosača i elemenata za pričvršćivanje naslona za glavu na sjedalo;

| 3.2.4. | u slučaju zasebnog naslona za glavu: |
| --- | --- |

3.2.4.

u slučaju zasebnog naslona za glavu:

| 3.2.4.1. | detaljan opis naslona za glavu u kojem se obavezno navodi materijal ispune; |
| --- | --- |

3.2.4.1.

detaljan opis naslona za glavu u kojem se obavezno navodi materijal ispune;

| 3.2.4.2. | detaljan opis položaja i elemenata za pričvršćivanje naslona za glavu na konstrukciju vozila. |
| --- | --- |

3.2.4.2.

detaljan opis položaja i elemenata za pričvršćivanje naslona za glavu na konstrukciju vozila.

| 3.3. | Tehničkoj službi odgovornoj za provođenje homologacijskih ispitivanja dostavljaju se: |
| --- | --- |

3.3.

Tehničkoj službi odgovornoj za provođenje homologacijskih ispitivanja dostavljaju se:

| 3.3.1. | vozilo reprezentativno za tip vozila koji treba homologirati ili dijelovi vozila koje tehnička služba smatra potrebnima za homologacijska ispitivanja; |
| --- | --- |

3.3.1.

vozilo reprezentativno za tip vozila koji treba homologirati ili dijelovi vozila koje tehnička služba smatra potrebnima za homologacijska ispitivanja;

| 3.3.2. | dodatni komplet sjedala kojima je vozilo opremljeno, zajedno s njihovim sidrištima; |
| --- | --- |

3.3.2.

dodatni komplet sjedala kojima je vozilo opremljeno, zajedno s njihovim sidrištima;

| 3.3.3. | za vozila sa sjedalima koja su opremljena ili se mogu opremiti naslonima za glavu, uz zahtjeve iz stavaka 3.3.1. i 3.3.2.: |
| --- | --- |

3.3.3.

za vozila sa sjedalima koja su opremljena ili se mogu opremiti naslonima za glavu, uz zahtjeve iz stavaka 3.3.1. i 3.3.2.:

| 3.3.3.1. | u slučaju odvojivih naslona za glavu: dodatni komplet sjedala opremljenih naslonima za glavu kojim je vozilo opremljeno, zajedno s njihovim sidrištima; |
| --- | --- |

3.3.3.1.

u slučaju odvojivih naslona za glavu: dodatni komplet sjedala opremljenih naslonima za glavu kojim je vozilo opremljeno, zajedno s njihovim sidrištima;

| 3.3.3.2. | u slučaju zasebnih naslona za glavu: dodatni komplet sjedala kojima je vozilo opremljeno, zajedno s njihovim sidrištima, dodatni komplet odgovarajućih naslona za glavu i dio konstrukcije vozila na koji se nasloni za glavu montiraju, ili cijela konstrukcija. |
| --- | --- |

3.3.3.2.

u slučaju zasebnih naslona za glavu: dodatni komplet sjedala kojima je vozilo opremljeno, zajedno s njihovim sidrištima, dodatni komplet odgovarajućih naslona za glavu i dio konstrukcije vozila na koji se nasloni za glavu montiraju, ili cijela konstrukcija.

4.   HOMOLOGACIJA

| 4.1. | Ako vozilo dostavljeno za homologaciju na temelju ovog Pravilnika ispunjava odgovarajuće zahtjeve (sjedala opremljena naslonima za glavu, ili s mogućnošću njihove ugradnje), dodjeljuje mu se homologacija tipa. |
| --- | --- |

4.1.

Ako vozilo dostavljeno za homologaciju na temelju ovog Pravilnika ispunjava odgovarajuće zahtjeve (sjedala opremljena naslonima za glavu, ili s mogućnošću njihove ugradnje), dodjeljuje mu se homologacija tipa.

| 4.2. | Svakom se homologiranom tipu dodjeljuje homologacijski broj. Prve dvije znamenke (trenutačno 09, za niz izmjena 09) označavaju niz izmjena koji obuhvaća najnovije bitne tehničke izmjene Pravilnika u trenutku izdavanja homologacije. Ista ugovorna stranka ne može dodijeliti isti broj istom tipu vozila opremljenom drugim tipovima sjedala ili naslona za glavu ili sjedalima koja su drugačije pričvršćena na vozilo (to se odnosi i na sjedala s naslonima za glavu i na sjedala bez naslona za glavu) ili drugom tipu vozila. |
| --- | --- |

4.2.

Svakom se homologiranom tipu dodjeljuje homologacijski broj. Prve dvije znamenke (trenutačno 09, za niz izmjena 09) označavaju niz izmjena koji obuhvaća najnovije bitne tehničke izmjene Pravilnika u trenutku izdavanja homologacije. Ista ugovorna stranka ne može dodijeliti isti broj istom tipu vozila opremljenom drugim tipovima sjedala ili naslona za glavu ili sjedalima koja su drugačije pričvršćena na vozilo (to se odnosi i na sjedala s naslonima za glavu i na sjedala bez naslona za glavu) ili drugom tipu vozila.

| 4.3. | Obavijest o dodjeli, proširenju ili odbijanju homologacije tipa vozila homologiranog na temelju ovog Pravilnika dostavlja se ugovornim strankama Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

4.3.

Obavijest o dodjeli, proširenju ili odbijanju homologacije tipa vozila homologiranog na temelju ovog Pravilnika dostavlja se ugovornim strankama Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku.

| 4.4. | Na svako se vozilo koje je sukladno s tipom vozila homologiranim na temelju ovog Pravilnika pričvršćuje, na vidljivom i lako dostupnom mjestu naznačenom na homologacijskom obrascu, međunarodna homologacijska oznaka koja se sastoji od: |
| --- | --- |

4.4.

Na svako se vozilo koje je sukladno s tipom vozila homologiranim na temelju ovog Pravilnika pričvršćuje, na vidljivom i lako dostupnom mjestu naznačenom na homologacijskom obrascu, međunarodna homologacijska oznaka koja se sastoji od:

| 4.4.1. | kružnice oko slova „E” iza kojeg slijedi razlikovna brojčana oznaka zemlje koja je dodijelila homologaciju (2); |
| --- | --- |

4.4.1.

kružnice oko slova „E” iza kojeg slijedi razlikovna brojčana oznaka zemlje koja je dodijelila homologaciju (2

| 4.4.2. | desno od kružnice propisane u stavku 4.4.1., broja ovog Pravilnika iza kojeg slijede slovo „R”, crtica i homologacijski broj. |
| --- | --- |

4.4.2.

desno od kružnice propisane u stavku 4.4.1., broja ovog Pravilnika iza kojeg slijede slovo „R”, crtica i homologacijski broj.

| 4.4.3. | Međutim, ako je u vozilu jedno ili više sjedala koja su opremljena ili se mogu opremiti naslonima za glavu te je to homologirano u skladu sa zahtjevima iz stavaka 5.2. i 5.3., nakon broja ovog Pravilnika slijede slova „RA”. Na obrascu koji odgovara predlošku iz Priloga 1. ovom Pravilniku navodi se koja su sjedala u vozilu opremljena ili se mogu opremiti naslonima za glavu. Na oznaci se navodi i jesu li preostala sjedala u vozilu, koja nisu opremljena niti se mogu opremiti naslonima za glavu, homologirana i ispunjavaju li zahtjeve iz stavka 5.2. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

4.4.3.

Međutim, ako je u vozilu jedno ili više sjedala koja su opremljena ili se mogu opremiti naslonima za glavu te je to homologirano u skladu sa zahtjevima iz stavaka 5.2. i 5.3., nakon broja ovog Pravilnika slijede slova „RA”. Na obrascu koji odgovara predlošku iz Priloga 1. ovom Pravilniku navodi se koja su sjedala u vozilu opremljena ili se mogu opremiti naslonima za glavu. Na oznaci se navodi i jesu li preostala sjedala u vozilu, koja nisu opremljena niti se mogu opremiti naslonima za glavu, homologirana i ispunjavaju li zahtjeve iz stavka 5.2. ovog Pravilnika.

| 4.5. | Ako je vozilo sukladno s tipom vozila homologiranim na temelju najmanje jednog drugog pravilnika priloženog Sporazumu u zemlji koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika, simbol propisan stavkom 4.4.1. ovog Pravilnika ne treba ponavljati; u tom se slučaju brojevi pravilnika, homologacijski brojevi i dodatni simboli svih pravilnika na temelju kojih je homologacija dodijeljena u zemlji koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika navode u okomitim stupcima desno od simbola opisanog u stavku 4.4.1. |
| --- | --- |

4.5.

Ako je vozilo sukladno s tipom vozila homologiranim na temelju najmanje jednog drugog pravilnika priloženog Sporazumu u zemlji koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika, simbol propisan stavkom 4.4.1. ovog Pravilnika ne treba ponavljati; u tom se slučaju brojevi pravilnika, homologacijski brojevi i dodatni simboli svih pravilnika na temelju kojih je homologacija dodijeljena u zemlji koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika navode u okomitim stupcima desno od simbola opisanog u stavku 4.4.1.

| 4.6. | Homologacijska oznaka mora biti lako čitljiva i neizbrisiva. |
| --- | --- |

4.6.

Homologacijska oznaka mora biti lako čitljiva i neizbrisiva.

| 4.7. | Homologacijska oznaka postavlja se blizu pločice s podacima o vozilu koju je pričvrstio proizvođač ili na nju. |
| --- | --- |

4.7.

Homologacijska oznaka postavlja se blizu pločice s podacima o vozilu koju je pričvrstio proizvođač ili na nju.

| 4.8. | U Prilogu 2. ovom Pravilniku prikazani su primjeri izgleda homologacijskih oznaka. |
| --- | --- |

4.8.

U Prilogu 2. ovom Pravilniku prikazani su primjeri izgleda homologacijskih oznaka.

5.   ZAHTJEVI

| 5.1. | Opći zahtjevi |
| --- | --- |

5.1.

Opći zahtjevi

| 5.1.1. | Zabranjena je ugradnja bočno okrenutih sjedala u vozila kategorija M1, N1, M2 (razredi II, III i B) i M3 s najvećom tehnički dopuštenom masom opterećenog vozila od 10 tona (razredi II, III i B). |
| --- | --- |

5.1.1.

Zabranjena je ugradnja bočno okrenutih sjedala u vozila kategorija M1

1

2

3

| 5.1.2. | To se ne primjenjuje na ambulantna vozila ni na vozila namijenjena za uporabu oružanih snaga, službi civilne zaštite, vatrogasnih službi i snaga odgovornih za održavanje javnog reda. |
| --- | --- |

5.1.2.

To se ne primjenjuje na ambulantna vozila ni na vozila namijenjena za uporabu oružanih snaga, službi civilne zaštite, vatrogasnih službi i snaga odgovornih za održavanje javnog reda.

| 5.2. | Opći zahtjevi koji se primjenjuju na sva sjedala za vozila kategorije M1 (3) |
| --- | --- |

5.2.

Opći zahtjevi koji se primjenjuju na sva sjedala za vozila kategorije M1

3

| 5.2.1. | Svaki sustav za namještanje i pomicanje mora uključivati sustav za blokiranje, koji funkcionira automatski.
  Sustavi za blokiranje naslona za ruke ili drugih naprava za povećanje udobnosti nisu nužni osim ako bi prisutnost takvih naprava uzrokovala dodatan rizik od ozljede putnika u vozilu u slučaju sudara.
  Sklopiva sjedala moraju se automatski blokirati u položaju putničke uporabe. |
| --- | --- |

5.2.1.

Svaki sustav za namještanje i pomicanje mora uključivati sustav za blokiranje, koji funkcionira automatski.

Sustavi za blokiranje naslona za ruke ili drugih naprava za povećanje udobnosti nisu nužni osim ako bi prisutnost takvih naprava uzrokovala dodatan rizik od ozljede putnika u vozilu u slučaju sudara.

Sklopiva sjedala moraju se automatski blokirati u položaju putničke uporabe.

| 5.2.2. | Uređaj za odblokiranje naprave iz stavka 2.7. ovog Pravilnika mora biti smješten s vanjske strane sjedala blizu vrata. Mora biti lako dostupan čak i putniku na sjedalu neposredno iza tog sjedala. |
| --- | --- |

5.2.2.

Uređaj za odblokiranje naprave iz stavka 2.7. ovog Pravilnika mora biti smješten s vanjske strane sjedala blizu vrata. Mora biti lako dostupan čak i putniku na sjedalu neposredno iza tog sjedala.

| 5.2.3. | Stražnji dijelovi sjedala koji se nalaze u području 1, definiranom u stavku 6.8.1.1., moraju proći na ispitivanju rasipanja energije u skladu sa zahtjevima iz Priloga 6. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

5.2.3.

Stražnji dijelovi sjedala koji se nalaze u području 1, definiranom u stavku 6.8.1.1., moraju proći na ispitivanju rasipanja energije u skladu sa zahtjevima iz Priloga 6. ovom Pravilniku.

| 5.2.3.1. | Smatra se da je taj zahtjev ispunjen ako pri ispitivanjima provedenima u skladu s postupkom iz Priloga 6. ovom Pravilniku usporenje modela glave ne prelazi 80 g tijekom uzastopne 3 ms. Osim toga, opasni rubovi ne smiju nastati tijekom ispitivanja niti ostati nakon njega. |
| --- | --- |

5.2.3.1.

Smatra se da je taj zahtjev ispunjen ako pri ispitivanjima provedenima u skladu s postupkom iz Priloga 6. ovom Pravilniku usporenje modela glave ne prelazi 80 g tijekom uzastopne 3 ms. Osim toga, opasni rubovi ne smiju nastati tijekom ispitivanja niti ostati nakon njega.

| 5.2.3.2. | Zahtjevi iz stavka 5.2.3. ne primjenjuju se na krajnja stražnja sjedala, sjedala naslonom okrenuta jedno prema drugom ni na sjedala sukladna odredbama Pravilnika UN-a br. 21 „Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila u odnosu na unutarnju opremljenost” (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.20/Rev.2, kako je zadnje izmijenjen). |
| --- | --- |

5.2.3.2.

Zahtjevi iz stavka 5.2.3. ne primjenjuju se na krajnja stražnja sjedala, sjedala naslonom okrenuta jedno prema drugom ni na sjedala sukladna odredbama Pravilnika UN-a br. 21 „Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila u odnosu na unutarnju opremljenost” (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.20/Rev.2, kako je zadnje izmijenjen).

| 5.2.4. | Površina stražnjih dijelova sjedala ne smije imati opasne neravnine ni oštre rubove koji bi mogli povećati opasnost od ozljede ili težinu ozljede putnika. Taj se zahtjev smatra ispunjenim ako površine stražnjih dijelova sjedala ispitanih u uvjetima određenima u stavku 6.1. imaju polumjere zakrivljenosti od najmanje: | 2,5 mm u području 1, |
| --- | --- | --- |

5.2.4.

Površina stražnjih dijelova sjedala ne smije imati opasne neravnine ni oštre rubove koji bi mogli povećati opasnost od ozljede ili težinu ozljede putnika. Taj se zahtjev smatra ispunjenim ako površine stražnjih dijelova sjedala ispitanih u uvjetima određenima u stavku 6.1. imaju polumjere zakrivljenosti od najmanje:

2,5 mm u području 1,

| | 5,0 mm u području 2, |
| --- | --- |

5,0 mm u području 2,

| | 3,2 mm u području 3. |
| --- | --- |

3,2 mm u području 3.

Ta su područja definirana u stavku 6.8.1.

| 5.2.4.1. | Taj se zahtjev ne primjenjuje na: |
| --- | --- |

5.2.4.1.

Taj se zahtjev ne primjenjuje na:

| 5.2.4.1.1. | dijelove različitih područja koji imaju izbočenja manja od 3,2 mm u odnosu na okolnu površinu, koja imaju tupe rubove, uz uvjet da visina izbočenja nije veća od polovine njezine širine; |
| --- | --- |

5.2.4.1.1.

dijelove različitih područja koji imaju izbočenja manja od 3,2 mm u odnosu na okolnu površinu, koja imaju tupe rubove, uz uvjet da visina izbočenja nije veća od polovine njezine širine;

| 5.2.4.1.2. | krajnja stražnja sjedala, sjedala naslonom okrenuta jedno prema drugom ni na sjedala sukladna odredbama Pravilnika UN-a br. 21 „Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila u odnosu na unutarnju opremljenost” (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.20/Rev.2, kako je zadnje izmijenjen); |
| --- | --- |

5.2.4.1.2.

krajnja stražnja sjedala, sjedala naslonom okrenuta jedno prema drugom ni na sjedala sukladna odredbama Pravilnika UN-a br. 21 „Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila u odnosu na unutarnju opremljenost” (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.20/Rev.2, kako je zadnje izmijenjen);

| 5.2.4.1.3. | stražnje dijelove sjedala koji se nalaze ispod horizontalne ravnine koja prolazi kroz najnižu točku R u svakome redu sjedala (ako se redovi sjedala nalaze na različitim visinama, tada ravninu, počevši od stražnjeg reda prema naprijed, treba zakrenuti prema gore ili dolje tako da tvori vertikalnu stepenicu koja prolazi kroz točku R reda sjedala neposredno ispred); |
| --- | --- |

5.2.4.1.3.

stražnje dijelove sjedala koji se nalaze ispod horizontalne ravnine koja prolazi kroz najnižu točku R u svakome redu sjedala (ako se redovi sjedala nalaze na različitim visinama, tada ravninu, počevši od stražnjeg reda prema naprijed, treba zakrenuti prema gore ili dolje tako da tvori vertikalnu stepenicu koja prolazi kroz točku R reda sjedala neposredno ispred);

| 5.2.4.1.4. | dijelove kao što je „savitljiva žičana rešetka”. |
| --- | --- |

5.2.4.1.4.

dijelove kao što je „savitljiva žičana rešetka”.

| 5.2.4.2. | U području 2, definiranom u stavku 6.8.1.2., površine mogu imati polumjere manje od 5 mm, ali ne manje od 2,5 mm, uz uvjet da prođu na ispitivanju rasipanja energije predviđenom Prilogom 6. ovom Pravilniku. Osim toga, te površine moraju biti obložene kako bi se spriječio izravan dodir glave s konstrukcijom okvira sjedala. |
| --- | --- |

5.2.4.2.

U području 2, definiranom u stavku 6.8.1.2., površine mogu imati polumjere manje od 5 mm, ali ne manje od 2,5 mm, uz uvjet da prođu na ispitivanju rasipanja energije predviđenom Prilogom 6. ovom Pravilniku. Osim toga, te površine moraju biti obložene kako bi se spriječio izravan dodir glave s konstrukcijom okvira sjedala.

| 5.2.4.3. | Ako prethodno definirana područja sadržavaju dijelove prekrivene materijalom tvrdoće manje od 50 prema Shoreu A, navedeni zahtjevi, osim onih koji se odnose na ispitivanje rasipanja energije u skladu sa zahtjevima iz Priloga 6., primjenjuju se samo na krute dijelove. |
| --- | --- |

5.2.4.3.

Ako prethodno definirana područja sadržavaju dijelove prekrivene materijalom tvrdoće manje od 50 prema Shoreu A, navedeni zahtjevi, osim onih koji se odnose na ispitivanje rasipanja energije u skladu sa zahtjevima iz Priloga 6., primjenjuju se samo na krute dijelove.

| 5.2.5. | Ni tijekom ni nakon ispitivanja propisanih u stavcima 6.2. i 6.3. ne smiju se pojaviti nikakva oštećenja na okviru sjedala, sidrištu sjedala, sustavima za namještanje i pomicanje ni na njihovim napravama za blokiranje. Trajne deformacije, uključujući lomove, mogu se prihvatiti ako ne povećavaju rizik od ozljede u slučaju sudara i ako mogu izdržati propisana opterećenja. |
| --- | --- |

5.2.5.

Ni tijekom ni nakon ispitivanja propisanih u stavcima 6.2. i 6.3. ne smiju se pojaviti nikakva oštećenja na okviru sjedala, sidrištu sjedala, sustavima za namještanje i pomicanje ni na njihovim napravama za blokiranje. Trajne deformacije, uključujući lomove, mogu se prihvatiti ako ne povećavaju rizik od ozljede u slučaju sudara i ako mogu izdržati propisana opterećenja.

| 5.2.6. | Tijekom ispitivanja opisanih u stavku 6.3. te stavku 2.1. Priloga 9. ovom Pravilniku ne smije doći do popuštanja sustava za blokiranje. |
| --- | --- |

5.2.6.

Tijekom ispitivanja opisanih u stavku 6.3. te stavku 2.1. Priloga 9. ovom Pravilniku ne smije doći do popuštanja sustava za blokiranje.

| 5.2.7. | Nakon ispitivanja, sustavi za pomicanje namijenjeni omogućivanju ili olakšavanju ulaska putnicima moraju biti u ispravnom stanju; mora ih se moći odblokirati barem jednom i moraju omogućiti pomicanje sjedala ili dijela sjedala za koji su namijenjeni.
  Drugi sustavi za pomicanje te sustavi za namještanje i njihovi sustavi za blokiranje ne moraju biti u ispravnom stanju.
  Kod sjedala opremljenih naslonom za glavu, smatra se da čvrstoća naslona sjedala i njegovih naprava za blokiranje ispunjava zahtjeve utvrđene u stavku 6.2. ako nakon ispitivanja u skladu s Prilogom 5. ne dođe do loma sjedala ni naslona sjedala; u suprotnom treba dokazati da sjedalo može ispunjavati ispitne zahtjeve iz stavka 6.2.
  Kod sjedala (klupa za sjedenje) s više mjesta za sjedenje nego što je naslona za glavu i ako proizvođač odluči ne primijeniti opterećenje od 53 daNm tijekom ispitivanja iz stavka 3.1. Priloga 5., uz ispitivanje iz stavka 3.1. Priloga 5. mora se provesti i ispitivanje čvrstoće naslona sjedala iz stavka 6.2. |
| --- | --- |

5.2.7.

Nakon ispitivanja, sustavi za pomicanje namijenjeni omogućivanju ili olakšavanju ulaska putnicima moraju biti u ispravnom stanju; mora ih se moći odblokirati barem jednom i moraju omogućiti pomicanje sjedala ili dijela sjedala za koji su namijenjeni.

Drugi sustavi za pomicanje te sustavi za namještanje i njihovi sustavi za blokiranje ne moraju biti u ispravnom stanju.

Kod sjedala opremljenih naslonom za glavu, smatra se da čvrstoća naslona sjedala i njegovih naprava za blokiranje ispunjava zahtjeve utvrđene u stavku 6.2. ako nakon ispitivanja u skladu s Prilogom 5. ne dođe do loma sjedala ni naslona sjedala; u suprotnom treba dokazati da sjedalo može ispunjavati ispitne zahtjeve iz stavka 6.2.

Kod sjedala (klupa za sjedenje) s više mjesta za sjedenje nego što je naslona za glavu i ako proizvođač odluči ne primijeniti opterećenje od 53 daNm tijekom ispitivanja iz stavka 3.1. Priloga 5., uz ispitivanje iz stavka 3.1. Priloga 5. mora se provesti i ispitivanje čvrstoće naslona sjedala iz stavka 6.2.

| 5.3. | Opće specifikacije koje se primjenjuju na sjedala za vozila kategorija N1, N2 i N3 i na sjedala za vozila kategorija M2 i M3, a nisu obuhvaćene Pravilnikom UN-a br. 80
  Uz iznimku odredaba iz stavka 5.1. zahtjevi se primjenjuju i na bočno okrenuta sjedala svih kategorija vozila. |
| --- | --- |

5.3.

Opće specifikacije koje se primjenjuju na sjedala za vozila kategorija N1

2

3

2

3

Uz iznimku odredaba iz stavka 5.1. zahtjevi se primjenjuju i na bočno okrenuta sjedala svih kategorija vozila.

| 5.3.1. | Sjedala i klupe za sjedenje moraju se čvrsto pričvrstiti na vozilo. |
| --- | --- |

5.3.1.

Sjedala i klupe za sjedenje moraju se čvrsto pričvrstiti na vozilo.

| 5.3.2. | Klizna sjedala i klupe za sjedenje moraju se automatski blokirati u svim predviđenim položajima. |
| --- | --- |

5.3.2.

Klizna sjedala i klupe za sjedenje moraju se automatski blokirati u svim predviđenim položajima.

| 5.3.3. | Nasloni sjedala koji se mogu namještati moraju se moći blokirati u svim predviđenim položajima. |
| --- | --- |

5.3.3.

Nasloni sjedala koji se mogu namještati moraju se moći blokirati u svim predviđenim položajima.

| 5.3.4. | Sva sjedala koja se mogu nagnuti prema naprijed ili imaju sklopive naslone i sklopiva sjedala moraju se automatski blokirati u položaju putničke uporabe.
  Ti se zahtjevi ne primjenjuju na sklopiva sjedala ugrađena u prostore za invalidska kolica ili područja za putnike koji stoje u vozilima kategorije M2 ili M3 razreda I, II ili A ni na sklopiva sjedala ugrađena u pristupne prolaze u vozilima kategorije M2 ili M3. |
| --- | --- |

5.3.4.

Sva sjedala koja se mogu nagnuti prema naprijed ili imaju sklopive naslone i sklopiva sjedala moraju se automatski blokirati u položaju putničke uporabe.

Ti se zahtjevi ne primjenjuju na sklopiva sjedala ugrađena u prostore za invalidska kolica ili područja za putnike koji stoje u vozilima kategorije M2 ili M3 razreda I, II ili A ni na sklopiva sjedala ugrađena u pristupne prolaze u vozilima kategorije M2 ili M3.

2

3

2

3

| 5.4. | Ugradnja naslona za glavu |
| --- | --- |

5.4.

Ugradnja naslona za glavu

| 5.4.1. | Naslon za glavu mora biti ugrađen na svako prednje vanjsko sjedalo svakog vozila kategorije M1. U skladu s ovim Pravilnikom mogu se homologirati i sjedala opremljena naslonom za glavu namijenjena za ugradnju na druga sjedišta i u vozila drugih kategorija. |
| --- | --- |

5.4.1.

Naslon za glavu mora biti ugrađen na svako prednje vanjsko sjedalo svakog vozila kategorije M1

| 5.4.2. | Naslon za glavu mora biti ugrađen na svako prednje vanjsko sjedalo svakog vozila kategorije M2 s najvećom masom od 3 500 kg te svakog vozila kategorije N1; nasloni za glavu ugrađeni u takva vozila moraju ispunjavati zahtjeve iz Pravilnika UN-a br. 25, kako je izmijenjen nizom izmjena 04. |
| --- | --- |

5.4.2.

Naslon za glavu mora biti ugrađen na svako prednje vanjsko sjedalo svakog vozila kategorije M2

1

| 5.5. | Posebni zahtjevi za sjedala koja su opremljena ili se mogu opremiti naslonima za glavu |
| --- | --- |

5.5.

Posebni zahtjevi za sjedala koja su opremljena ili se mogu opremiti naslonima za glavu

| 5.5.1. | Postojanje naslona za glavu ne smije biti dodatan izvor opasnosti za putnike u vozilu. Posebice, naslon za glavu ni u jednom položaju uporabe ne smije imati opasne neravnine ni oštar rub koji može povećati rizik od ozljede ili ozbiljnost ozljede putnika. |
| --- | --- |

5.5.1.

Postojanje naslona za glavu ne smije biti dodatan izvor opasnosti za putnike u vozilu. Posebice, naslon za glavu ni u jednom položaju uporabe ne smije imati opasne neravnine ni oštar rub koji može povećati rizik od ozljede ili ozbiljnost ozljede putnika.

| 5.5.1.1. | Dijelovi prednjih i stražnjih strana naslona za glavu koji se nalaze u području 1 kako je definirano u stavku 6.8.1.1.3. moraju biti obloženi tako da sprečavaju izravan dodir glave s dijelovima konstrukcije te ispunjavati zahtjeve iz stavka 5.2.4. |
| --- | --- |

5.5.1.1.

Dijelovi prednjih i stražnjih strana naslona za glavu koji se nalaze u području 1 kako je definirano u stavku 6.8.1.1.3. moraju biti obloženi tako da sprečavaju izravan dodir glave s dijelovima konstrukcije te ispunjavati zahtjeve iz stavka 5.2.4.

| 5.5.1.2. | Dijelovi prednjih i stražnjih strana naslona za glavu koji se nalaze u području 2 kako je definirano u stavku 6.8.1.2. moraju biti obloženi tako da sprečavaju izravan dodir glave s dijelovima konstrukcije te ispunjavati zahtjeve iz stavka 5.2.4. primjenjive na stražnje dijelove sjedala koji se nalaze u području 2. Ako se stavak 5.2.4.2. koristi za prednje strane naslona za glavu, provodi se ispitivanje rasipanja energije u skladu s Prilogom 12. Kad je riječ o naslonima za glavu integriranima s naslonima sjedala, prednja strana naslona za glavu smatra se područjem koje se nalazi iznad ravnine okomite na referentnu liniju na 540 mm od točke R i između dviju vertikalnih uzdužnih ravnina na 85 mm s obiju strana referentne linije. |
| --- | --- |

5.5.1.2.

Dijelovi prednjih i stražnjih strana naslona za glavu koji se nalaze u području 2 kako je definirano u stavku 6.8.1.2. moraju biti obloženi tako da sprečavaju izravan dodir glave s dijelovima konstrukcije te ispunjavati zahtjeve iz stavka 5.2.4. primjenjive na stražnje dijelove sjedala koji se nalaze u području 2. Ako se stavak 5.2.4.2. koristi za prednje strane naslona za glavu, provodi se ispitivanje rasipanja energije u skladu s Prilogom 12. Kad je riječ o naslonima za glavu integriranima s naslonima sjedala, prednja strana naslona za glavu smatra se područjem koje se nalazi iznad ravnine okomite na referentnu liniju na 540 mm od točke R i između dviju vertikalnih uzdužnih ravnina na 85 mm s obiju strana referentne linije.

| 5.5.2. | Dijelovi stražnjih strana naslona za glavu koji se nalaze u području 1 kako je definirano u stavku 6.8.1.1.3. moraju proći na ispitivanju apsorpcije energije. |
| --- | --- |

5.5.2.

Dijelovi stražnjih strana naslona za glavu koji se nalaze u području 1 kako je definirano u stavku 6.8.1.1.3. moraju proći na ispitivanju apsorpcije energije.

| 5.5.2.1. | Smatra se da je taj zahtjev ispunjen ako pri ispitivanjima provedenima u skladu s postupkom iz Priloga 6. usporenje modela glave ne prelazi 80 g tijekom uzastopne 3 ms. Osim toga, opasni rubovi ne smiju nastati tijekom ispitivanja niti ostati nakon njega. |
| --- | --- |

5.5.2.1.

Smatra se da je taj zahtjev ispunjen ako pri ispitivanjima provedenima u skladu s postupkom iz Priloga 6. usporenje modela glave ne prelazi 80 g tijekom uzastopne 3 ms. Osim toga, opasni rubovi ne smiju nastati tijekom ispitivanja niti ostati nakon njega.

| 5.5.3. | Zahtjevi iz stavaka 5.5.1. i 5.5.2. ne primjenjuju se na stražnje dijelove naslona za glavu koji su konstruirani za ugradnju na sjedala iza kojih nije predviđeno drugo sjedalo. |
| --- | --- |

5.5.3.

Zahtjevi iz stavaka 5.5.1. i 5.5.2. ne primjenjuju se na stražnje dijelove naslona za glavu koji su konstruirani za ugradnju na sjedala iza kojih nije predviđeno drugo sjedalo.

| 5.5.4. | Naslon za glavu mora biti sigurno pričvršćen na sjedalo ili konstrukciju vozila tako da uslijed pritiska koji tijekom ispitivanja vrši model glave ni iz ispune naslona za glavu ni iz elemenata za njegovo pričvršćivanje na naslon sjedala ne dođe do izbočenja krutih ni opasnih dijelova. |
| --- | --- |

5.5.4.

Naslon za glavu mora biti sigurno pričvršćen na sjedalo ili konstrukciju vozila tako da uslijed pritiska koji tijekom ispitivanja vrši model glave ni iz ispune naslona za glavu ni iz elemenata za njegovo pričvršćivanje na naslon sjedala ne dođe do izbočenja krutih ni opasnih dijelova.

| 5.5.5. | Kad je riječ o sjedalima opremljenima naslonom za glavu, odredbe iz stavka 5.2.3. mogu se, uz suglasnost tehničke službe, smatrati ispunjenima ako takvo sjedalo ispunjava odredbe stavka 5.5.2. |
| --- | --- |

5.5.5.

Kad je riječ o sjedalima opremljenima naslonom za glavu, odredbe iz stavka 5.2.3. mogu se, uz suglasnost tehničke službe, smatrati ispunjenima ako takvo sjedalo ispunjava odredbe stavka 5.5.2.

| 5.6. | Zahtjevi za radni učinak |
| --- | --- |

5.6.

Zahtjevi za radni učinak

| 5.6.1. | Opći zahtjevi |
| --- | --- |

5.6.1.

Opći zahtjevi

| 5.6.1.1. | Svi prednji vanjski nasloni za glavu moraju biti sukladni stavku 5.6.1.1.1. ili stavku 5.6.1.1.2., prema odabiru proizvođača. |
| --- | --- |

5.6.1.1.

Svi prednji vanjski nasloni za glavu moraju biti sukladni stavku 5.6.1.1.1. ili stavku 5.6.1.1.2., prema odabiru proizvođača.

| 5.6.1.1.1. | Naslon za glavu mora biti sukladan stavku 5.6.2.1., stavcima od 5.6.3. do 5.6.7. te stavcima 5.7., 5.8. i 5.10. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

5.6.1.1.1.

Naslon za glavu mora biti sukladan stavku 5.6.2.1., stavcima od 5.6.3. do 5.6.7. te stavcima 5.7., 5.8. i 5.10. ovog Pravilnika.

| 5.6.1.1.2. | Naslon za glavu mora biti sukladan stavku 5.6.2.1., stavcima od 5.6.3. do 5.6.5. te stavcima 5.6.7., 5.8., 5.9. i 5.10. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

5.6.1.1.2.

Naslon za glavu mora biti sukladan stavku 5.6.2.1., stavcima od 5.6.3. do 5.6.5. te stavcima 5.6.7., 5.8., 5.9. i 5.10. ovog Pravilnika.

| 5.6.1.2. | U vozilima opremljenima prednjim srednjim naslonima za glavu ti nasloni moraju biti sukladni stavku 5.6.1.2.1. ili stavku 5.6.1.2.2., prema odabiru proizvođača. |
| --- | --- |

5.6.1.2.

U vozilima opremljenima prednjim srednjim naslonima za glavu ti nasloni moraju biti sukladni stavku 5.6.1.2.1. ili stavku 5.6.1.2.2., prema odabiru proizvođača.

| 5.6.1.2.1. | Naslon za glavu mora biti sukladan stavku 5.6.2.2., stavcima od 5.6.3. do 5.6.5. te stavcima 5.6.7., 5.7., 5.8. i 5.10. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

5.6.1.2.1.

Naslon za glavu mora biti sukladan stavku 5.6.2.2., stavcima od 5.6.3. do 5.6.5. te stavcima 5.6.7., 5.7., 5.8. i 5.10. ovog Pravilnika.

| 5.6.1.2.2. | Naslon za glavu mora biti sukladan stavku 5.6.2.2., stavcima od 5.6.3. do 5.6.5. te stavcima 5.6.7., 5.8., 5.9. i 5.10. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

5.6.1.2.2.

Naslon za glavu mora biti sukladan stavku 5.6.2.2., stavcima od 5.6.3. do 5.6.5. te stavcima 5.6.7., 5.8., 5.9. i 5.10. ovog Pravilnika.

| 5.6.1.3. | U vozilima opremljenima stražnjim vanjskim naslonima za glavu ti nasloni moraju biti sukladni stavku 5.6.1.3.1. ili stavku 5.6.1.3.2., prema odabiru proizvođača. |
| --- | --- |

5.6.1.3.

U vozilima opremljenima stražnjim vanjskim naslonima za glavu ti nasloni moraju biti sukladni stavku 5.6.1.3.1. ili stavku 5.6.1.3.2., prema odabiru proizvođača.

| 5.6.1.3.1. | Naslon za glavu mora biti sukladan stavku 5.6.2.4., stavcima od 5.6.3. do 5.6.5. te stavcima 5.6.7., 5.7., 5.8. i 5.10. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

5.6.1.3.1.

Naslon za glavu mora biti sukladan stavku 5.6.2.4., stavcima od 5.6.3. do 5.6.5. te stavcima 5.6.7., 5.7., 5.8. i 5.10. ovog Pravilnika.

| 5.6.1.3.2. | Naslon za glavu mora biti sukladan stavku 5.6.2.4., stavcima od 5.6.3. do 5.6.5. te stavcima 5.6.7., 5.8., 5.9. i 5.10. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

5.6.1.3.2.

Naslon za glavu mora biti sukladan stavku 5.6.2.4., stavcima od 5.6.3. do 5.6.5. te stavcima 5.6.7., 5.8., 5.9. i 5.10. ovog Pravilnika.

| 5.6.1.4. | U vozilima opremljenima stražnjim srednjim naslonima za glavu ti nasloni moraju biti sukladni stavku 5.6.1.4.1. ili stavku 5.6.1.4.2., prema odabiru proizvođača. |
| --- | --- |

5.6.1.4.

U vozilima opremljenima stražnjim srednjim naslonima za glavu ti nasloni moraju biti sukladni stavku 5.6.1.4.1. ili stavku 5.6.1.4.2., prema odabiru proizvođača.

| 5.6.1.4.1. | Naslon za glavu mora biti sukladan stavku 5.6.2.6., stavcima od 5.6.3. do 5.6.5. te stavcima 5.6.7., 5.7., 5.8. i 5.10. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

5.6.1.4.1.

Naslon za glavu mora biti sukladan stavku 5.6.2.6., stavcima od 5.6.3. do 5.6.5. te stavcima 5.6.7., 5.7., 5.8. i 5.10. ovog Pravilnika.

| 5.6.1.4.2. | Naslon za glavu mora biti sukladan stavku 5.6.2.6., stavcima od 5.6.3. do 5.6.5. te stavcima 5.6.7., 5.8., 5.9. i 5.10. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

5.6.1.4.2.

Naslon za glavu mora biti sukladan stavku 5.6.2.6., stavcima od 5.6.3. do 5.6.5. te stavcima 5.6.7., 5.8., 5.9. i 5.10. ovog Pravilnika.

| 5.6.1.5. | Ako ispitnu lutku nije moguće posjesti na deklarirana sjedišta određena u stavku 5.9. ovog Pravilnika, primjenjivi naslon za glavu mora biti sukladan stavku 5.6.1.1.1., 5.6.1.2.1., 5.6.1.3.1. ili 5.6.1.4.1. ovog Pravilnika, prema potrebi. |
| --- | --- |

5.6.1.5.

Ako ispitnu lutku nije moguće posjesti na deklarirana sjedišta određena u stavku 5.9. ovog Pravilnika, primjenjivi naslon za glavu mora biti sukladan stavku 5.6.1.1.1., 5.6.1.2.1., 5.6.1.3.1. ili 5.6.1.4.1. ovog Pravilnika, prema potrebi.

| 5.6.2. | Visina naslona za glavu
  Usklađenost sa zahtjevima za visinu dokazuje se u skladu s odredbama Priloga 10. |
| --- | --- |

5.6.2.

Visina naslona za glavu

Usklađenost sa zahtjevima za visinu dokazuje se u skladu s odredbama Priloga 10.

| 5.6.2.1. | Prednja vanjska deklarirana sjedišta
  Visina naslona za glavu koji se nalazi na prednjem vanjskom deklariranom sjedištu mora biti:






  (a) | najmanje 830 mm u barem jednom položaju namještanja naslona za glavu; i |
| --- | --- | --- |

5.6.2.1.

Prednja vanjska deklarirana sjedišta

Visina naslona za glavu koji se nalazi na prednjem vanjskom deklariranom sjedištu mora biti:

(a)

najmanje 830 mm u barem jednom položaju namještanja naslona za glavu; i

| (b) | najmanje 720 mm u svim položajima namještanja naslona za glavu. |
| --- | --- |

(b)

najmanje 720 mm u svim položajima namještanja naslona za glavu.

Iznimke su navedene u stavku 5.6.2.3. ovog Pravilnika.

| 5.6.2.2. | Prednja srednja deklarirana sjedišta opremljena naslonom za glavu
  Visina naslona za glavu koji se nalazi na prednjem srednjem deklariranom sjedištu mora biti najmanje 720 mm u svim položajima namještanja, osim kako je određeno u stavku 5.6.2.3. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

5.6.2.2.

Prednja srednja deklarirana sjedišta opremljena naslonom za glavu

Visina naslona za glavu koji se nalazi na prednjem srednjem deklariranom sjedištu mora biti najmanje 720 mm u svim položajima namještanja, osim kako je određeno u stavku 5.6.2.3. ovog Pravilnika.

| 5.6.2.3. | Iznimka
  Ako unutarnja površina krova vozila, uključujući krovnu oblogu, fizički sprečava da naslon za glavu, koji se nalazi na prednjem deklariranom sjedištu, dosegne visinu koja se zahtijeva stavkom 5.6.2.1. ili 5.6.2.2. ovog Pravilnika, prema potrebi, razmak između naslona za glavu i unutarnje površine krova, uključujući krovnu oblogu, kad se mjeri u skladu sa stavkom 2.3.3.1. Priloga 10., ne smije biti veći od 50 mm kad je naslon za glavu podignut u najviši položaj za putničku uporabu. Međutim, visina naslona za glavu koji se nalazi na prednjem deklariranom sjedištu ni u kojem slučaju ne smije biti manja od 700 mm kad se naslon postavi u njegov najniži položaj za putničku uporabu. |
| --- | --- |

5.6.2.3.

Iznimka

Ako unutarnja površina krova vozila, uključujući krovnu oblogu, fizički sprečava da naslon za glavu, koji se nalazi na prednjem deklariranom sjedištu, dosegne visinu koja se zahtijeva stavkom 5.6.2.1. ili 5.6.2.2. ovog Pravilnika, prema potrebi, razmak između naslona za glavu i unutarnje površine krova, uključujući krovnu oblogu, kad se mjeri u skladu sa stavkom 2.3.3.1. Priloga 10., ne smije biti veći od 50 mm kad je naslon za glavu podignut u najviši položaj za putničku uporabu. Međutim, visina naslona za glavu koji se nalazi na prednjem deklariranom sjedištu ni u kojem slučaju ne smije biti manja od 700 mm kad se naslon postavi u njegov najniži položaj za putničku uporabu.

| 5.6.2.4. | Stražnja vanjska deklarirana sjedišta opremljena naslonom za glavu
  Visina naslona za glavu koji se nalazi na stražnjem vanjskom deklariranom sjedištu mora biti najmanje 720 mm u svim položajima namještanja, osim kako je određeno u stavku 5.6.2.5. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

5.6.2.4.

Stražnja vanjska deklarirana sjedišta opremljena naslonom za glavu

Visina naslona za glavu koji se nalazi na stražnjem vanjskom deklariranom sjedištu mora biti najmanje 720 mm u svim položajima namještanja, osim kako je određeno u stavku 5.6.2.5. ovog Pravilnika.

| 5.6.2.5. | Iznimka
  Ako unutarnja površina krova vozila, uključujući krovnu oblogu, ili pozadinsko osvjetljenje fizički sprečava da naslon za glavu, koji se nalazi na stražnjem vanjskom deklariranom sjedištu, dosegne visinu koja se zahtijeva stavkom 5.6.2.4. ovog Pravilnika, razmak između naslona za glavu i unutarnje površine krova, uključujući krovnu oblogu, ili pozadinskog osvjetljenja kad se mjeri u skladu sa stavkom 2.3.3.1. Priloga 10., ne smije biti veći od 50 mm kad je naslon za glavu podignut u najviši položaj za putničku uporabu. |
| --- | --- |

5.6.2.5.

Iznimka

Ako unutarnja površina krova vozila, uključujući krovnu oblogu, ili pozadinsko osvjetljenje fizički sprečava da naslon za glavu, koji se nalazi na stražnjem vanjskom deklariranom sjedištu, dosegne visinu koja se zahtijeva stavkom 5.6.2.4. ovog Pravilnika, razmak između naslona za glavu i unutarnje površine krova, uključujući krovnu oblogu, ili pozadinskog osvjetljenja kad se mjeri u skladu sa stavkom 2.3.3.1. Priloga 10., ne smije biti veći od 50 mm kad je naslon za glavu podignut u najviši položaj za putničku uporabu.

| 5.6.2.6. | Stražnja srednja deklarirana sjedišta opremljena naslonom za glavu
  Kad se mjeri u skladu s Prilogom 10., visina nijednog naslona za glavu konstruiranog za stražnja srednja sjedala ili sjedišta ne smije biti manja od 700 mm. |
| --- | --- |

5.6.2.6.

Stražnja srednja deklarirana sjedišta opremljena naslonom za glavu

Kad se mjeri u skladu s Prilogom 10., visina nijednog naslona za glavu konstruiranog za stražnja srednja sjedala ili sjedišta ne smije biti manja od 700 mm.

| 5.6.3. | Najmanja širina
  Kad se mjeri u skladu s Prilogom 4., bočna širina naslona za glavu ne smije biti manja od 85 mm ni s jedne strane pravca trupa (udaljenosti L i L’). |
| --- | --- |

5.6.3.

Najmanja širina

Kad se mjeri u skladu s Prilogom 4., bočna širina naslona za glavu ne smije biti manja od 85 mm ni s jedne strane pravca trupa (udaljenosti L i L’).

| 5.6.4. | Otvori unutar naslona za glavu
  Ako naslon za glavu ima otvor veći od 60 mm, kad se mjeri u skladu s Prilogom 8., najveći pomak modela glave prema natrag mora biti manji od 102 mm kad se naslon za glavu ispituje na tom otvoru u skladu s Prilogom 5.
  U slučaju naslona za glavu koji su integrirani s naslonom sjedala područje koje treba uzeti u obzir nalazi se:
  iznad ravnine okomite na referentnu liniju na 540 mm od točke R i između dviju vertikalnih uzdužnih ravnina na 85 mm s obiju strana referentne linije. |
| --- | --- |

5.6.4.

Otvori unutar naslona za glavu

Ako naslon za glavu ima otvor veći od 60 mm, kad se mjeri u skladu s Prilogom 8., najveći pomak modela glave prema natrag mora biti manji od 102 mm kad se naslon za glavu ispituje na tom otvoru u skladu s Prilogom 5.

U slučaju naslona za glavu koji su integrirani s naslonom sjedala područje koje treba uzeti u obzir nalazi se:

iznad ravnine okomite na referentnu liniju na 540 mm od točke R i između dviju vertikalnih uzdužnih ravnina na 85 mm s obiju strana referentne linije.

| 5.6.5. | Razmaci između naslona za glavu i vrha naslona sjedala
  Kad se mjeri u skladu s Prilogom 8., ako se visina naslona za glavu ne može namještati, između dna naslona za glavu i vrha naslona sjedala ne smije biti razmak veći od 60 mm.
  Ako se visina naslona za glavu može namještati postavljanjem u više položaja za putničku uporabu, pri mjerenju u skladu s Prilogom 8. između dna naslona za glavu i vrha naslona sjedala ne smije biti razmak veći od 25 mm kad se naslon postavi u njegov najniži položaj. |
| --- | --- |

5.6.5.

Razmaci između naslona za glavu i vrha naslona sjedala

Kad se mjeri u skladu s Prilogom 8., ako se visina naslona za glavu ne može namještati, između dna naslona za glavu i vrha naslona sjedala ne smije biti razmak veći od 60 mm.

Ako se visina naslona za glavu može namještati postavljanjem u više položaja za putničku uporabu, pri mjerenju u skladu s Prilogom 8. između dna naslona za glavu i vrha naslona sjedala ne smije biti razmak veći od 25 mm kad se naslon postavi u njegov najniži položaj.

| 5.6.6. | Statički zahtjev za najveći razmak između glave i naslona za prednja vanjska deklarirana sjedišta |
| --- | --- |

5.6.6.

Statički zahtjev za najveći razmak između glave i naslona za prednja vanjska deklarirana sjedišta

| 5.6.6.1. | Za naslone za glavu čija se visina može namještati zahtjevi su ispunjeni ako je visina efektivnog vrha naslona za glavu u svim položajima namještanja od 720 mm do uključivo 830 mm. Ako je efektivni vrh naslona za glavu u najnižem položaju namještanja, a iznad 830 mm, zahtjevi ovog Pravilnika ispunjeni su samo u tom položaju.
  Kod naslona za glavu koji se mogu namještati na uzdužnoj ravnini vozila, zahtjev za najveći razmak između glave i naslona mora biti ispunjen u svim položajima dostupnog namještanja tog razmaka. |
| --- | --- |

5.6.6.1.

Za naslone za glavu čija se visina može namještati zahtjevi su ispunjeni ako je visina efektivnog vrha naslona za glavu u svim položajima namještanja od 720 mm do uključivo 830 mm. Ako je efektivni vrh naslona za glavu u najnižem položaju namještanja, a iznad 830 mm, zahtjevi ovog Pravilnika ispunjeni su samo u tom položaju.

Kod naslona za glavu koji se mogu namještati na uzdužnoj ravnini vozila, zahtjev za najveći razmak između glave i naslona mora biti ispunjen u svim položajima dostupnog namještanja tog razmaka.

| 5.6.6.2. | Kad se mjeri u skladu s Prilogom 11., razmak između glave i naslona ne smije biti veći od 45 mm. |
| --- | --- |

5.6.6.2.

Kad se mjeri u skladu s Prilogom 11., razmak između glave i naslona ne smije biti veći od 45 mm.

| 5.6.6.3. | Ako prednji vanjski naslon za glavu nije pričvršćen za naslon sjedala, sjedalo ili naslon za glavu ne smije biti moguće namjestiti tako da je razmak između glave i naslona veći od 45 mm. |
| --- | --- |

5.6.6.3.

Ako prednji vanjski naslon za glavu nije pričvršćen za naslon sjedala, sjedalo ili naslon za glavu ne smije biti moguće namjestiti tako da je razmak između glave i naslona veći od 45 mm.

| 5.6.7. | Visina prednje dodirne površine naslona za glavu, mjerena kako je opisano na slici 10-6 u Prilogu 10., ne smije biti manja od 100 mm, osim kod integriranih naslona za glavu. |
| --- | --- |

5.6.7.

Visina prednje dodirne površine naslona za glavu, mjerena kako je opisano na slici 10-6 u Prilogu 10., ne smije biti manja od 100 mm, osim kod integriranih naslona za glavu.

| 5.7. | Statički zahtjevi za radni učinak
  Svi nasloni za glavu moraju ispunjavati sljedeće statičke zahtjeve. |
| --- | --- |

5.7.

Statički zahtjevi za radni učinak

Svi nasloni za glavu moraju ispunjavati sljedeće statičke zahtjeve.

| 5.7.1. | Apsorpcija energije
  U slučaju udara o prednju površinu naslona za glavu u skladu s Prilogom 12., usporenje modela glave ne smije neprekidno dulje od tri milisekunde biti veće od 785 m/s2 (80 g). Osim toga, opasni bridovi ne smiju se pojaviti tijekom ispitivanja niti ostati nakon njega. |
| --- | --- |

5.7.1.

Apsorpcija energije

U slučaju udara o prednju površinu naslona za glavu u skladu s Prilogom 12., usporenje modela glave ne smije neprekidno dulje od tri milisekunde biti veće od 785 m/s2 (80 g). Osim toga, opasni bridovi ne smiju se pojaviti tijekom ispitivanja niti ostati nakon njega.

2

| 5.7.2. | Pomak
  Kad se naslon za glavu ispituje u skladu s Prilogom 5., model glave ne smije se pomaknuti više od 102 mm okomito i unazad u odnosu na pomaknutu referentnu liniju trupa („r1”) tijekom djelovanja momenta od 373 Nm oko točke R. |
| --- | --- |

5.7.2.

Pomak

Kad se naslon za glavu ispituje u skladu s Prilogom 5., model glave ne smije se pomaknuti više od 102 mm okomito i unazad u odnosu na pomaknutu referentnu liniju trupa („r1”) tijekom djelovanja momenta od 373 Nm oko točke R.

| 5.7.3. | Čvrstoća naslona za glavu i njegova sidrišta
  Kad se naslon za glavu i njegovo sidrište ispituju u skladu s Prilogom 5., opterećenje koje djeluje na naslon za glavu mora dosegnuti 890 N i nastaviti djelovati najmanje pet sekundi, osim ako dođe do loma sjedala ili naslona za glavu. |
| --- | --- |

5.7.3.

Čvrstoća naslona za glavu i njegova sidrišta

Kad se naslon za glavu i njegovo sidrište ispituju u skladu s Prilogom 5., opterećenje koje djeluje na naslon za glavu mora dosegnuti 890 N i nastaviti djelovati najmanje pet sekundi, osim ako dođe do loma sjedala ili naslona za glavu.

| 5.7.4. | Zadržavanje visine naslona za glavu koji se može namještati
  Kad se ispituje u skladu s Prilogom 13., mehanizam naslona za glavu koji se može namještati ne smije otkazati tako da omogući pomicanje naslona za glavu prema dolje za više od 25 mm. |
| --- | --- |

5.7.4.

Zadržavanje visine naslona za glavu koji se može namještati

Kad se ispituje u skladu s Prilogom 13., mehanizam naslona za glavu koji se može namještati ne smije otkazati tako da omogući pomicanje naslona za glavu prema dolje za više od 25 mm.

| 5.8. | Položaji koji nisu za uporabu |
| --- | --- |

5.8.

Položaji koji nisu za uporabu

| 5.8.1. | Naslon za glavu vozača ne smije imati položaj koji nije za uporabu. |
| --- | --- |

5.8.1.

Naslon za glavu vozača ne smije imati položaj koji nije za uporabu.

| 5.8.2. | Prednji vanjski naslon za glavu putnika može se namjestiti u položaj u kojem njegova visina ne ispunjava zahtjeve iz stavka 5.6.2.1. ovog Pravilnika. Međutim, prednji vanjski naslon za glavu putnika u takvom položaju mora ispunjavati zahtjeve iz stavka 5.8.4.1. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

5.8.2.

Prednji vanjski naslon za glavu putnika može se namjestiti u položaj u kojem njegova visina ne ispunjava zahtjeve iz stavka 5.6.2.1. ovog Pravilnika. Međutim, prednji vanjski naslon za glavu putnika u takvom položaju mora ispunjavati zahtjeve iz stavka 5.8.4.1. ovog Pravilnika.

| 5.8.3. | Svi stražnji nasloni za glavu i svi prednji srednji nasloni za glavu mogu se namjestiti u položaj u kojem njihova visina ne ispunjava zahtjeve iz stavka 5.6.2.2., 5.6.2.4. ili 5.6.2.6. ovog Pravilnika. Međutim, taj naslon za glavu u takvom položaju mora ispunjavati još jedan dodatni zahtjev iz skupa nekoliko alternativnih zahtjeva.
  Skup alternativnih zahtjeva mogu biti zahtjevi iz stavka 5.8.4.1., 5.8.4.2., 5.8.4.3., 5.8.4.4. ili 5.8.4.5. ovog Pravilnika, prema odabiru proizvođača. |
| --- | --- |

5.8.3.

Svi stražnji nasloni za glavu i svi prednji srednji nasloni za glavu mogu se namjestiti u položaj u kojem njihova visina ne ispunjava zahtjeve iz stavka 5.6.2.2., 5.6.2.4. ili 5.6.2.6. ovog Pravilnika. Međutim, taj naslon za glavu u takvom položaju mora ispunjavati još jedan dodatni zahtjev iz skupa nekoliko alternativnih zahtjeva.

Skup alternativnih zahtjeva mogu biti zahtjevi iz stavka 5.8.4.1., 5.8.4.2., 5.8.4.3., 5.8.4.4. ili 5.8.4.5. ovog Pravilnika, prema odabiru proizvođača.

| 5.8.4. | Alternativni zahtjevi za naslon za glavu koji može imati položaj koji nije za uporabu
  Dopušteni su svi elementi opisani u stavcima od 5.8.4.1. do 5.8.4.5. |
| --- | --- |

5.8.4.

Alternativni zahtjevi za naslon za glavu koji može imati položaj koji nije za uporabu

Dopušteni su svi elementi opisani u stavcima od 5.8.4.1. do 5.8.4.5.

| 5.8.4.1. | Na svim deklariranim sjedištima opremljenima naslonom za glavu, osim deklariranog sjedišta vozača, naslon za glavu automatski se vraća iz položaja koji nije za uporabu u položaj u kojem njegova najmanja visina nije manja od one određene u stavku 5.6.2. ovog Pravilnika kad se ženska ispitna lutka Hybrid III 5. percentilnog ranga postavi na sjedalo u skladu s Prilogom 15. Prema izboru proizvođača, umjesto ženske ispitne lutke Hybrid III 5. percentilnog ranga mogu se koristiti ljudski surogati kako je određeno u Prilogu 15. |
| --- | --- |

5.8.4.1.

Na svim deklariranim sjedištima opremljenima naslonom za glavu, osim deklariranog sjedišta vozača, naslon za glavu automatski se vraća iz položaja koji nije za uporabu u položaj u kojem njegova najmanja visina nije manja od one određene u stavku 5.6.2. ovog Pravilnika kad se ženska ispitna lutka Hybrid III 5. percentilnog ranga postavi na sjedalo u skladu s Prilogom 15. Prema izboru proizvođača, umjesto ženske ispitne lutke Hybrid III 5. percentilnog ranga mogu se koristiti ljudski surogati kako je određeno u Prilogu 15.

| 5.8.4.2. | Na prednjim srednjim i stražnjim deklariranim sjedištima opremljenima naslonom za glavu, kad se ispituje u skladu s Prilogom 15., taj naslon mora imati mogućnost ručnog zakretanja prema naprijed ili nazad za najmanje 60° iz bilo kojeg položaja namještanja za putničku uporabu u kojem njegova najmanja visina nije manja od one određene u stavku 5.6.2. ovog Pravilnika. Za naslon za glavu zakrenut za najmanje 60° prema naprijed ili nazad smatra se da je u položaju koji nije za uporabu čak i ako je njegova visina u tom položaju veća od one određene u stavku 5.6.2. |
| --- | --- |

5.8.4.2.

Na prednjim srednjim i stražnjim deklariranim sjedištima opremljenima naslonom za glavu, kad se ispituje u skladu s Prilogom 15., taj naslon mora imati mogućnost ručnog zakretanja prema naprijed ili nazad za najmanje 60° iz bilo kojeg položaja namještanja za putničku uporabu u kojem njegova najmanja visina nije manja od one određene u stavku 5.6.2. ovog Pravilnika. Za naslon za glavu zakrenut za najmanje 60° prema naprijed ili nazad smatra se da je u položaju koji nije za uporabu čak i ako je njegova visina u tom položaju veća od one određene u stavku 5.6.2.

| 5.8.4.3. | Kad se mjeri u skladu s Prilogom 15., visina donjeg ruba naslona za glavu (HLE) ne smije biti veća od 460 mm ni manja od 250 mm od točke R, a debljina (S) ne smije biti manja od 40 mm. |
| --- | --- |

5.8.4.3.

Kad se mjeri u skladu s Prilogom 15., visina donjeg ruba naslona za glavu (HLE) ne smije biti veća od 460 mm ni manja od 250 mm od točke R, a debljina (S) ne smije biti manja od 40 mm.

| 5.8.4.4. | Kad se ispituje u skladu s Prilogom 15., naslon za glavu mora biti takav da je stvarni nagib trupa barem 10° manji nego kad je naslon za glavu u položaju namještanja u kojem njegova visina nije manja od one određene u stavku 5.6.2. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

5.8.4.4.

Kad se ispituje u skladu s Prilogom 15., naslon za glavu mora biti takav da je stvarni nagib trupa barem 10° manji nego kad je naslon za glavu u položaju namještanja u kojem njegova visina nije manja od one određene u stavku 5.6.2. ovog Pravilnika.

| 5.8.4.5. | Ako postoji položaj naslona za glavu koji nije za uporabu, to se mora označiti oznakom u obliku piktograma koji može uključivati tekst s objašnjenjem. Na oznaci se mora naznačiti kad je naslon za glavu u položaju koji nije za uporabu ili se moraju navesti informacije koje putniku omogućuju da odredi je li naslon u položaju koji nije za uporabu. Oznaka mora biti trajno pričvršćena i nalaziti se na mjestu koje je jasno vidljivo putniku kad ulazi u vozilo na deklarirano sjedište. Primjeri mogućeg izgleda piktograma prikazani su na slici 1. |
| --- | --- |

5.8.4.5.

Ako postoji položaj naslona za glavu koji nije za uporabu, to se mora označiti oznakom u obliku piktograma koji može uključivati tekst s objašnjenjem. Na oznaci se mora naznačiti kad je naslon za glavu u položaju koji nije za uporabu ili se moraju navesti informacije koje putniku omogućuju da odredi je li naslon u položaju koji nije za uporabu. Oznaka mora biti trajno pričvršćena i nalaziti se na mjestu koje je jasno vidljivo putniku kad ulazi u vozilo na deklarirano sjedište. Primjeri mogućeg izgleda piktograma prikazani su na slici 1.

Slika 1

Slika 1

Oznake upozorenja o neupotrebi

Oznake upozorenja o neupotrebi

Image 1

| 5.9. | Zahtjevi za BioRID II
  Dok se ne provede dodatna procjena, upotreba ispitne lutke BioRID II UN ograničena je na sjedala s konstrukcijskim nagibom trupa od najmanje 20° i najviše 30°. Međutim, na zahtjev proizvođača, sjedala s konstrukcijskim nagibom trupa između 15° i 20° mogu se ispitati pri nagibu trupa od 20° ili u najbližem višem položaju blokiranja. |
| --- | --- |

5.9.

Zahtjevi za BioRID II

Dok se ne provede dodatna procjena, upotreba ispitne lutke BioRID II UN ograničena je na sjedala s konstrukcijskim nagibom trupa od najmanje 20° i najviše 30°. Međutim, na zahtjev proizvođača, sjedala s konstrukcijskim nagibom trupa između 15° i 20° mogu se ispitati pri nagibu trupa od 20° ili u najbližem višem položaju blokiranja.

| 5.9.1. | Svi nasloni za glavu, kad se ispituju tijekom ubrzanja dinamičke ispitne platforme prema naprijed s pomoću muške ispitne lutke BioRID II UN 50. percentilnog ranga u skladu s Prilogom 14., moraju ispunjavati zahtjeve iz stavka 5.9.2. |
| --- | --- |

5.9.1.

Svi nasloni za glavu, kad se ispituju tijekom ubrzanja dinamičke ispitne platforme prema naprijed s pomoću muške ispitne lutke BioRID II UN 50. percentilnog ranga u skladu s Prilogom 14., moraju ispunjavati zahtjeve iz stavka 5.9.2.

| 5.9.2. | Kriteriji ocjenjivanja
  Svi nasloni za glavu moraju kontrolirati kretanje glave i vrata u okviru sljedećih ograničenja:

  Tablica 1


  Kriteriji ozljede








  NIC | Maks. | 25 m2/s2 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| Gornji dio vrata | FX | 360 N |
| MY(Flx/Ext) | 30 Nm |
| Donji dio vrata | FX | Prati se vrijednost |
| MY(Flx/Ext) | 30 Nm |
| Napomena: | Kriteriji ozljede računaju se bez povratnog kretanja glave. Za kriterije ozljede gornjeg i donjeg dijela vrata procjenjuju se i pozitivne i negativne vrijednosti. |

5.9.2.

Kriteriji ocjenjivanja

Svi nasloni za glavu moraju kontrolirati kretanje glave i vrata u okviru sljedećih ograničenja:

Tablica 1

Tablica 1

Kriteriji ozljede

Kriteriji ozljede

NIC

Maks.

25 m2/s2

2

2

Gornji dio vrata

FX

360 N

MY(Flx/Ext)

MY(Flx/Ext)

30 Nm

Donji dio vrata

FX

Prati se vrijednost

MY(Flx/Ext)

MY(Flx/Ext)

30 Nm

Napomena:

Napomena:

Kriteriji ozljede računaju se bez povratnog kretanja glave. Za kriterije ozljede gornjeg i donjeg dijela vrata procjenjuju se i pozitivne i negativne vrijednosti.

| 5.10. | Ako se naslon za glavu može namještati, ne smije ga biti moguće podignuti iznad najveće namjestive visine ni ukloniti, osim namjernom radnjom korisnika koja se razlikuje od bilo kojeg zahvata potrebnog za njegovo namještanje prema gore. |
| --- | --- |

5.10.

Ako se naslon za glavu može namještati, ne smije ga biti moguće podignuti iznad najveće namjestive visine ni ukloniti, osim namjernom radnjom korisnika koja se razlikuje od bilo kojeg zahvata potrebnog za njegovo namještanje prema gore.

| 5.11. | Smatra se da čvrstoća naslona sjedala i njegovih naprava za blokiranje ispunjava zahtjeve iz stavka 6.2. ako nakon ispitivanja u skladu sa stavkom 5.7.3. ne dođe do loma sjedala ni naslona sjedala; u suprotnom treba dokazati da sjedalo može ispunjavati ispitne zahtjeve iz stavka 6.2. bez loma. |
| --- | --- |

5.11.

Smatra se da čvrstoća naslona sjedala i njegovih naprava za blokiranje ispunjava zahtjeve iz stavka 6.2. ako nakon ispitivanja u skladu sa stavkom 5.7.3. ne dođe do loma sjedala ni naslona sjedala; u suprotnom treba dokazati da sjedalo može ispunjavati ispitne zahtjeve iz stavka 6.2. bez loma.

| 5.12. | Posebni zahtjevi koji se odnose na zaštitu putnika od pomicanja prtljage |
| --- | --- |

5.12.

Posebni zahtjevi koji se odnose na zaštitu putnika od pomicanja prtljage

| 5.12.1. | Nasloni sjedala
  Nasloni sjedala i/ili nasloni za glavu koji su postavljeni tako da čine prednju granicu prtljažnika, pri čemu su sva sjedala postavljena i u uobičajenom su položaju uporabe kako je naveo proizvođač, moraju biti dovoljno čvrsti da zaštite putnike od pomicanja prtljage pri čelnom sudaru. Smatra se da je taj zahtjev ispunjen ako tijekom ispitivanja iz Priloga 9. i nakon njega nasloni sjedala i mehanizmi za blokiranje ostanu u prvotnom položaju. Međutim, tijekom ispitivanja dopuštena je deformacija naslona sjedala i njihovih elemenata za pričvršćivanje, uz uvjet da se prednja kontura dijelova ispitivanih naslona sjedala i/ili naslona za glavu, tvrdoće veće od 50 prema Shoreu A, ne pomakne ispred poprečne vertikalne ravnine koja prolazi kroz:






  (a) | točku 150 mm ispred točke R predmetnog sjedala, za dijelove naslona za glavu; |
| --- | --- | --- |

5.12.1.

Nasloni sjedala

Nasloni sjedala i/ili nasloni za glavu koji su postavljeni tako da čine prednju granicu prtljažnika, pri čemu su sva sjedala postavljena i u uobičajenom su položaju uporabe kako je naveo proizvođač, moraju biti dovoljno čvrsti da zaštite putnike od pomicanja prtljage pri čelnom sudaru. Smatra se da je taj zahtjev ispunjen ako tijekom ispitivanja iz Priloga 9. i nakon njega nasloni sjedala i mehanizmi za blokiranje ostanu u prvotnom položaju. Međutim, tijekom ispitivanja dopuštena je deformacija naslona sjedala i njihovih elemenata za pričvršćivanje, uz uvjet da se prednja kontura dijelova ispitivanih naslona sjedala i/ili naslona za glavu, tvrdoće veće od 50 prema Shoreu A, ne pomakne ispred poprečne vertikalne ravnine koja prolazi kroz:

(a)

točku 150 mm ispred točke R predmetnog sjedala, za dijelove naslona za glavu;

| (b) | točku 100 mm ispred točke R predmetnog sjedala, za dijelove naslona sjedala;
  pri čemu je isključena faza odbijanja ispitnih blokova. |
| --- | --- |

(b)

točku 100 mm ispred točke R predmetnog sjedala, za dijelove naslona sjedala;

pri čemu je isključena faza odbijanja ispitnih blokova.

Kod integriranih naslona za glavu granicu između naslona za glavu i naslona sjedala definira ravnina okomita na referentnu liniju 540 mm od točke R.

Sva se mjerenja vrše na uzdužnoj središnjoj ravnini odgovarajućeg sjedala ili sjedišta za svako sjedište koje tvori prednju granicu prtljažnika.

Tijekom ispitivanja iz Priloga 9. ispitni blokovi moraju ostati iza predmetnih naslona sjedala. Ako se mehanizam za uvlačenje sigurnosnog pojasa ošteti, provjerava se je li mehanizam blokiran kao posljedica ispitivanja odnosno može li se blokirati ručnim izvlačenjem remena.

| 5.12.2. | Pregradni sustavi
  Na zahtjev proizvođača vozila ispitivanje opisano u Prilogu 9. može se provesti s postavljenim pregradnim sustavima ako su ti sustavi ugrađeni kao dio standardne opreme za pojedini tip vozila.
  Pregradni sustavi u obliku mreže ili žičane rešetke, koji su u uobičajenom položaju uporabe postavljeni iznad naslona sjedala, ispituju se u skladu sa stavkom 2.2. Priloga 9.
  Smatra se da je taj zahtjev ispunjen ako pregradni sustavi tijekom ispitivanja ostanu u tom položaju. Međutim, dopuštena je deformacija pregradnih sustava tijekom ispitivanja, uz uvjet da se prednja kontura pregrade (uključujući dijelove ispitivanih naslona sjedala i/ili naslona za glavu tvrdoće veće od 50 prema Shoreu A) ne pomakne ispred poprečne vertikalne ravnine koja prolazi kroz:






  (a) | točku 150 mm ispred točke R predmetnog sjedala, za dijelove naslona za glavu; |
| --- | --- | --- |

5.12.2.

Pregradni sustavi

Na zahtjev proizvođača vozila ispitivanje opisano u Prilogu 9. može se provesti s postavljenim pregradnim sustavima ako su ti sustavi ugrađeni kao dio standardne opreme za pojedini tip vozila.

Pregradni sustavi u obliku mreže ili žičane rešetke, koji su u uobičajenom položaju uporabe postavljeni iznad naslona sjedala, ispituju se u skladu sa stavkom 2.2. Priloga 9.

Smatra se da je taj zahtjev ispunjen ako pregradni sustavi tijekom ispitivanja ostanu u tom položaju. Međutim, dopuštena je deformacija pregradnih sustava tijekom ispitivanja, uz uvjet da se prednja kontura pregrade (uključujući dijelove ispitivanih naslona sjedala i/ili naslona za glavu tvrdoće veće od 50 prema Shoreu A) ne pomakne ispred poprečne vertikalne ravnine koja prolazi kroz:

(a)

točku 150 mm ispred točke R predmetnog sjedala, za dijelove naslona za glavu;

| (b) | točku 100 mm ispred točke R predmetnog sjedala, za dijelove naslona sjedala i dijelove pregradnog sustava osim naslona za glavu. |
| --- | --- |

(b)

točku 100 mm ispred točke R predmetnog sjedala, za dijelove naslona sjedala i dijelove pregradnog sustava osim naslona za glavu.

Za integrirani naslon za glavu granica između naslona za glavu i naslona sjedala definirana je stavkom 5.12.1.

Sva se mjerenja vrše na uzdužnoj središnjoj ravnini odgovarajućeg sjedala ili sjedišta za svako sjedište koje tvori prednju granicu prtljažnika.

Nakon ispitivanja se ne smiju pojaviti neravnine ni oštri rubovi koji bi mogli povećati opasnost od ozljede ili težinu ozljede putnika. Ako se mehanizam za uvlačenje sigurnosnog pojasa ošteti, provjerava se je li mehanizam već blokiran odnosno može li se blokirati ručnim izvlačenjem remena.

| 5.12.3. | Zahtjevi iz stavaka 5.12.1. i 5.12.2. ne primjenjuju se na sustave za zadržavanje prtljage koji se automatski aktiviraju u slučaju udara. Proizvođač tehničkoj službi mora zadovoljavajuće dokazati da je zaštita koja se postiže tim sustavima jednaka zaštiti opisanoj u stavcima 5.12.1. i 5.12.2. |
| --- | --- |

5.12.3.

Zahtjevi iz stavaka 5.12.1. i 5.12.2. ne primjenjuju se na sustave za zadržavanje prtljage koji se automatski aktiviraju u slučaju udara. Proizvođač tehničkoj službi mora zadovoljavajuće dokazati da je zaštita koja se postiže tim sustavima jednaka zaštiti opisanoj u stavcima 5.12.1. i 5.12.2.

6.   ISPITIVANJA

| 6.1. | Opće specifikacije koje vrijede za sva ispitivanja |
| --- | --- |

6.1.

Opće specifikacije koje vrijede za sva ispitivanja

| 6.1.1. | Naslon sjedala, ako se može namještati, blokiran je u položaju nagnutom prema natrag što bliže 25° od okomice na referentnu liniju trupa ispitne lutke opisane u Prilogu 3., ako proizvođač nije naveo drukčije. |
| --- | --- |

6.1.1.

Naslon sjedala, ako se može namještati, blokiran je u položaju nagnutom prema natrag što bliže 25° od okomice na referentnu liniju trupa ispitne lutke opisane u Prilogu 3., ako proizvođač nije naveo drukčije.

| 6.1.2. | Ako su sjedalo, njegov mehanizam za blokiranje i njegova ugradnja istovjetni ili simetrični u odnosu na drugo sjedalo u vozilu, tehnička služba može ispitati samo jedno takvo sjedalo. |
| --- | --- |

6.1.2.

Ako su sjedalo, njegov mehanizam za blokiranje i njegova ugradnja istovjetni ili simetrični u odnosu na drugo sjedalo u vozilu, tehnička služba može ispitati samo jedno takvo sjedalo.

| 6.1.3. | U slučaju sjedala s naslonima za glavu koji se mogu namještati ispitivanja se provode na naslonima za glavu postavljenima u najnepovoljniji položaj (općenito u najviši) koji dopuštaju njihovi sustavi za namještanje. |
| --- | --- |

6.1.3.

U slučaju sjedala s naslonima za glavu koji se mogu namještati ispitivanja se provode na naslonima za glavu postavljenima u najnepovoljniji položaj (općenito u najviši) koji dopuštaju njihovi sustavi za namještanje.

| 6.1.4. | Sklopiva sjedala ispituju se u položaju putničke uporabe. |
| --- | --- |

6.1.4.

Sklopiva sjedala ispituju se u položaju putničke uporabe.

| 6.1.5. | Kako bi se dokazala sukladnost sa stavcima od 5.6. do 5.8. ovog Pravilnika, svi potporni elementi koji se mogu namještati moraju se postaviti u krajnje stražnji položaj ili otvoreni konstrukcijski predviđeni položaj. |
| --- | --- |

6.1.5.

Kako bi se dokazala sukladnost sa stavcima od 5.6. do 5.8. ovog Pravilnika, svi potporni elementi koji se mogu namještati moraju se postaviti u krajnje stražnji položaj ili otvoreni konstrukcijski predviđeni položaj.

| 6.2. | Ispitivanje čvrstoće naslona sjedala i njegovih sustava za namještanje |
| --- | --- |

6.2.

Ispitivanje čvrstoće naslona sjedala i njegovih sustava za namještanje

| 6.2.1. | Silom koja proizvodi moment od 53 daNm u odnosu na točku R djeluje se uzdužno i unatrag na gornji dio okvira naslona sjedala preko sastavnog dijela koji oponaša leđa ispitne lutke iz Dodatka 1. Prilogu 3. ovom Pravilniku.
  Kad je riječ o klupi za sjedenje kojoj je dio nosećeg okvira (uključujući onaj naslona za glavu) ili cijeli noseći okvir zajednički za više sjedišta, ispitivanja pomaka i čvrstoće moraju se obaviti istodobno za sva ta sjedišta. |
| --- | --- |

6.2.1.

Silom koja proizvodi moment od 53 daNm u odnosu na točku R djeluje se uzdužno i unatrag na gornji dio okvira naslona sjedala preko sastavnog dijela koji oponaša leđa ispitne lutke iz Dodatka 1. Prilogu 3. ovom Pravilniku.

Kad je riječ o klupi za sjedenje kojoj je dio nosećeg okvira (uključujući onaj naslona za glavu) ili cijeli noseći okvir zajednički za više sjedišta, ispitivanja pomaka i čvrstoće moraju se obaviti istodobno za sva ta sjedišta.

| 6.3. | Ispitivanje čvrstoće sidrišta sjedala te sustava za namještanje, blokiranje i pomicanje |
| --- | --- |

6.3.

Ispitivanje čvrstoće sidrišta sjedala te sustava za namještanje, blokiranje i pomicanje

| 6.3.1. | Uzdužno horizontalno usporenje ili, po izboru podnositelja zahtjeva, ubrzanje od najmanje 20 g primjenjuje se tijekom 30 ms u smjeru prema naprijed na cjelokupnu karoseriju vozila, čime se oponaša čelni sudar u skladu sa zahtjevima iz stavka 1. Priloga 7. Alternativno, na zahtjev proizvođača može se koristiti ispitni puls iz Dodatka Prilogu 9. |
| --- | --- |

6.3.1.

Uzdužno horizontalno usporenje ili, po izboru podnositelja zahtjeva, ubrzanje od najmanje 20 g primjenjuje se tijekom 30 ms u smjeru prema naprijed na cjelokupnu karoseriju vozila, čime se oponaša čelni sudar u skladu sa zahtjevima iz stavka 1. Priloga 7. Alternativno, na zahtjev proizvođača može se koristiti ispitni puls iz Dodatka Prilogu 9.

| 6.3.2. | Za oponašanje stražnjeg sudara primjenjuje se uzdužno usporenje ili, po izboru podnositelja zahtjeva, ubrzanje u skladu sa zahtjevima iz stavka 6.3.1. |
| --- | --- |

6.3.2.

Za oponašanje stražnjeg sudara primjenjuje se uzdužno usporenje ili, po izboru podnositelja zahtjeva, ubrzanje u skladu sa zahtjevima iz stavka 6.3.1.

| 6.3.3. | Zahtjevi iz stavaka 6.3.1. i 6.3.2. provjeravaju se za sve položaje sjedala. U slučaju sjedala opremljenih naslonom za glavu koji se može namještati, ispitivanje se provodi s naslonima za glavu postavljenima u najnepovoljniji položaj (općenito u najviši) koji dopuštaju njihovi sustavi za namještanje. Tijekom ispitivanja sjedalo mora biti postavljeno tako da nijedan vanjski čimbenik ne onemogućuje popuštanje sustavâ za blokiranje.
  Smatra se da su ti uvjeti ispunjeni ako je sjedalo ispitano nakon što je namješteno u sljedeće položaje:
  uzdužnim namještanjem fiksirano je jedan urez ili 10 mm prema natrag od krajnjeg prednjeg uobičajenog položaja za vožnju ili položaja uporabe kako ga je odredio proizvođač (za sjedala s neovisnim okomitim namještanjem, jastuk sjedišta mora biti postavljen u svoj najviši položaj),
  uzdužnim namještanjem fiksirano je jedan urez ili 10 mm prema naprijed od krajnjeg stražnjeg uobičajenog položaja za vožnju ili položaja uporabe kako ga je odredio proizvođač (za sjedala s neovisnim okomitim namještanjem, jastuk sjedišta mora biti postavljen u svoj najniži položaj) i, prema potrebi, u skladu sa zahtjevima iz stavka 6.3.4. |
| --- | --- |

6.3.3.

Zahtjevi iz stavaka 6.3.1. i 6.3.2. provjeravaju se za sve položaje sjedala. U slučaju sjedala opremljenih naslonom za glavu koji se može namještati, ispitivanje se provodi s naslonima za glavu postavljenima u najnepovoljniji položaj (općenito u najviši) koji dopuštaju njihovi sustavi za namještanje. Tijekom ispitivanja sjedalo mora biti postavljeno tako da nijedan vanjski čimbenik ne onemogućuje popuštanje sustavâ za blokiranje.

Smatra se da su ti uvjeti ispunjeni ako je sjedalo ispitano nakon što je namješteno u sljedeće položaje:

uzdužnim namještanjem fiksirano je jedan urez ili 10 mm prema natrag od krajnjeg prednjeg uobičajenog položaja za vožnju ili položaja uporabe kako ga je odredio proizvođač (za sjedala s neovisnim okomitim namještanjem, jastuk sjedišta mora biti postavljen u svoj najviši položaj),

uzdužnim namještanjem fiksirano je jedan urez ili 10 mm prema naprijed od krajnjeg stražnjeg uobičajenog položaja za vožnju ili položaja uporabe kako ga je odredio proizvođač (za sjedala s neovisnim okomitim namještanjem, jastuk sjedišta mora biti postavljen u svoj najniži položaj) i, prema potrebi, u skladu sa zahtjevima iz stavka 6.3.4.

| 6.3.4. | Ako je raspored sustavâ za blokiranje takav da bi u položaju sjedala drugačijem od onih definiranih u stavku 6.3.3. raspodjela sila na naprave za blokiranje i sidrišta sjedala bila manje povoljna od one kod konfiguracije određene u stavku 6.3.3., ispitivanja se provode za to manje povoljno sjedište. |
| --- | --- |

6.3.4.

Ako je raspored sustavâ za blokiranje takav da bi u položaju sjedala drugačijem od onih definiranih u stavku 6.3.3. raspodjela sila na naprave za blokiranje i sidrišta sjedala bila manje povoljna od one kod konfiguracije određene u stavku 6.3.3., ispitivanja se provode za to manje povoljno sjedište.

| 6.3.5. | Ispitni uvjeti iz stavka 6.3.1. smatraju se ispunjenima ako su na zahtjev proizvođača zamijenjeni ispitivanjem sudarom potpunog vozila u voznom stanju s čvrstom zaprekom, kako je utvrđeno u stavku 2. Priloga 7. ovom Pravilniku. U tom slučaju sjedalo mora biti namješteno za najnepovoljnije uvjete raspodjele naprezanja u sustavu sidrenja kako je predviđeno stavcima 6.1.1., 6.3.3. i 6.3.4. |
| --- | --- |

6.3.5.

Ispitni uvjeti iz stavka 6.3.1. smatraju se ispunjenima ako su na zahtjev proizvođača zamijenjeni ispitivanjem sudarom potpunog vozila u voznom stanju s čvrstom zaprekom, kako je utvrđeno u stavku 2. Priloga 7. ovom Pravilniku. U tom slučaju sjedalo mora biti namješteno za najnepovoljnije uvjete raspodjele naprezanja u sustavu sidrenja kako je predviđeno stavcima 6.1.1., 6.3.3. i 6.3.4.

| 6.4. | Ispitivanje učinkovitosti naslona za glavu |
| --- | --- |

6.4.

Ispitivanje učinkovitosti naslona za glavu

| 6.4.1. | Ako se naslon za glavu može namještati, postavlja se u najnepovoljniji položaj (općenito u najviši) koji omogućuje njegov sustav za namještanje. |
| --- | --- |

6.4.1.

Ako se naslon za glavu može namještati, postavlja se u najnepovoljniji položaj (općenito u najviši) koji omogućuje njegov sustav za namještanje.

| 6.4.2. | Kad je riječ o klupi za sjedenje kojoj je dio nosećeg okvira (uključujući onaj naslona za glavu) ili cijeli noseći okvir zajednički za više sjedišta, ispitivanje se mora obaviti istodobno za sva ta sjedišta. |
| --- | --- |

6.4.2.

Kad je riječ o klupi za sjedenje kojoj je dio nosećeg okvira (uključujući onaj naslona za glavu) ili cijeli noseći okvir zajednički za više sjedišta, ispitivanje se mora obaviti istodobno za sva ta sjedišta.

| 6.4.3. | Ispitivanje za određivanje pomaka naslona za glavu prema natrag |
| --- | --- |

6.4.3.

Ispitivanje za određivanje pomaka naslona za glavu prema natrag

| 6.5. | Određivanje visine naslona za glavu |
| --- | --- |

6.5.

Određivanje visine naslona za glavu

| 6.5.1. | Visina svih naslona za glavu određuje se u skladu s Prilogom 10. |
| --- | --- |

6.5.1.

Visina svih naslona za glavu određuje se u skladu s Prilogom 10.

| 6.6. | Određivanje širine naslona za glavu |
| --- | --- |

6.6.

Određivanje širine naslona za glavu

| 6.6.1. | Širina svih naslona za glavu određuje se u skladu s Prilogom 4. |
| --- | --- |

6.6.1.

Širina svih naslona za glavu određuje se u skladu s Prilogom 4.

| 6.6.2. | Širina naslona za glavu koju treba uzeti u obzir pri ispunjavanju zahtjevâ iz stavka 5.6.3. je udaljenost „L” i „L’” izmjerena u ravnini S1 između vertikalnih uzdužnih ravnina P i P’. |
| --- | --- |

6.6.2.

Širina naslona za glavu koju treba uzeti u obzir pri ispunjavanju zahtjevâ iz stavka 5.6.3. je udaljenost „L” i „L’” izmjerena u ravnini S1 između vertikalnih uzdužnih ravnina P i P’.

| 6.7. | Određivanje udaljenosti „a” otvorâ naslona za glavu |
| --- | --- |

6.7.

Određivanje udaljenosti „a” otvorâ naslona za glavu

| 6.7.1. | Udaljenost „a” otvorâ naslona za glavu određuje se u skladu s Prilogom 8. |
| --- | --- |

6.7.1.

Udaljenost „a” otvorâ naslona za glavu određuje se u skladu s Prilogom 8.

| 6.8. | Ispitivanja za provjeru rasipanja energije na naslonu sjedala i naslonu za glavu |
| --- | --- |

6.8.

Ispitivanja za provjeru rasipanja energije na naslonu sjedala i naslonu za glavu

| 6.8.1. | Ispituju se površine stražnjih dijelova sjedala koje se nalaze u područjima definiranima u nastavku i s kojima može doći u kontakt kugla promjera 165 mm kad je sjedalo ugrađeno u vozilo. |
| --- | --- |

6.8.1.

Ispituju se površine stražnjih dijelova sjedala koje se nalaze u područjima definiranima u nastavku i s kojima može doći u kontakt kugla promjera 165 mm kad je sjedalo ugrađeno u vozilo.

| 6.8.1.1. | Područje 1 |
| --- | --- |

6.8.1.1.

Područje 1

| 6.8.1.1.1. | Kod zasebnih sjedala bez naslona za glavu ovo područje obuhvaća stražnji dio naslona sjedala između uzdužnih vertikalnih ravnina, 100 mm od obiju strana uzdužne središnje ravnine središnjeg pravca sjedišta te iznad ravnine okomite na referentnu liniju 100 mm ispod vrha naslona sjedala. |
| --- | --- |

6.8.1.1.1.

Kod zasebnih sjedala bez naslona za glavu ovo područje obuhvaća stražnji dio naslona sjedala između uzdužnih vertikalnih ravnina, 100 mm od obiju strana uzdužne središnje ravnine središnjeg pravca sjedišta te iznad ravnine okomite na referentnu liniju 100 mm ispod vrha naslona sjedala.

| 6.8.1.1.2. | Kod klupa za sjedenje bez naslona za glavu ovo se područje proteže između uzdužnih vertikalnih ravnina, 100 mm od obiju strana uzdužne središnje ravnine svakog deklariranog vanjskog sjedišta koje odredi proizvođač te iznad ravnine okomite na referentnu liniju 100 mm ispod vrha naslona sjedala. |
| --- | --- |

6.8.1.1.2.

Kod klupa za sjedenje bez naslona za glavu ovo se područje proteže između uzdužnih vertikalnih ravnina, 100 mm od obiju strana uzdužne središnje ravnine svakog deklariranog vanjskog sjedišta koje odredi proizvođač te iznad ravnine okomite na referentnu liniju 100 mm ispod vrha naslona sjedala.

| 6.8.1.1.3. | Kod sjedala ili klupa za sjedenje s naslonima za glavu ovo se područje proteže između uzdužnih vertikalnih ravnina, 70 mm od obiju strana uzdužne središnje ravnine predmetnog sjedala ili sjedišta te iznad ravnine okomite na referentnu liniju 635 mm od točke R. Ako se može namještati, naslon za glavu za potrebe ispitivanja postavlja se u najnepovoljniji položaj (općenito najviši) koji dopušta njegov sustav za namještanje. |
| --- | --- |

6.8.1.1.3.

Kod sjedala ili klupa za sjedenje s naslonima za glavu ovo se područje proteže između uzdužnih vertikalnih ravnina, 70 mm od obiju strana uzdužne središnje ravnine predmetnog sjedala ili sjedišta te iznad ravnine okomite na referentnu liniju 635 mm od točke R. Ako se može namještati, naslon za glavu za potrebe ispitivanja postavlja se u najnepovoljniji položaj (općenito najviši) koji dopušta njegov sustav za namještanje.

| 6.8.1.2. | Područje 2 |
| --- | --- |

6.8.1.2.

Područje 2

| 6.8.1.2.1. | Kod sjedala ili klupa za sjedenje bez naslona za glavu te sjedala ili klupa za sjedenje s odvojivim ili zasebnim naslonima za glavu područje 2 proteže se iznad ravnine okomite na referentnu liniju 100 mm udaljenu od vrha naslona sjedala, uz iznimku dijelova područja 1. |
| --- | --- |

6.8.1.2.1.

Kod sjedala ili klupa za sjedenje bez naslona za glavu te sjedala ili klupa za sjedenje s odvojivim ili zasebnim naslonima za glavu područje 2 proteže se iznad ravnine okomite na referentnu liniju 100 mm udaljenu od vrha naslona sjedala, uz iznimku dijelova područja 1.

| 6.8.1.2.2. | Kod sjedala ili klupa za sjedenje s integriranim naslonima za glavu područje 2 proteže se iznad ravnine okomite na referentnu liniju 440 mm udaljenu od točke R predmetnog sjedala ili sjedišta, uz iznimku dijelova područja 1. |
| --- | --- |

6.8.1.2.2.

Kod sjedala ili klupa za sjedenje s integriranim naslonima za glavu područje 2 proteže se iznad ravnine okomite na referentnu liniju 440 mm udaljenu od točke R predmetnog sjedala ili sjedišta, uz iznimku dijelova područja 1.

| 6.8.1.3. | Područje 3 |
| --- | --- |

6.8.1.3.

Područje 3

| 6.8.1.3.1. | Područje 3 definirano je kao dio naslona sjedala ili klupe za sjedenje i nalazi se iznad horizontalnih ravnina definiranih u stavku 5.2.4.1.3., uz iznimku dijelova koji se nalaze u područjima 1 i 2. |
| --- | --- |

6.8.1.3.1.

Područje 3 definirano je kao dio naslona sjedala ili klupe za sjedenje i nalazi se iznad horizontalnih ravnina definiranih u stavku 5.2.4.1.3., uz iznimku dijelova koji se nalaze u područjima 1 i 2.

| 6.9. | Jednakovrijedne ispitne metode
  Ako se primjenjuje ispitna metoda drukčija od metoda iz stavaka 6.2. i 6.3. ili iz Priloga 5., Priloga 6. ili Priloga 12., mora se dokazati njezina jednakovrijednost. |
| --- | --- |

6.9.

Jednakovrijedne ispitne metode

Ako se primjenjuje ispitna metoda drukčija od metoda iz stavaka 6.2. i 6.3. ili iz Priloga 5., Priloga 6. ili Priloga 12., mora se dokazati njezina jednakovrijednost.

7.   SUKLADNOST PROIZVODNJE

Postupci za provjeru sukladnosti proizvodnje moraju biti u skladu s onima iz Popisa 1. uz Sporazum (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) i ispunjavati sljedeće zahtjeve:

| 7.1. | sva vozila homologirana na temelju ovog Pravilnika moraju biti proizvedena tako da budu sukladna s homologiranim tipom, što se postiže ispunjavanjem zahtjeva iz stavka 5.; međutim, kad je riječ o naslonima za glavu kako su definirani u stavcima 2.13.2. i 2.13.3., vozilo mora biti sukladno homologiranom tipu vozila čak i ako se stavlja na tržište sa sjedalima koja nisu opremljena naslonima za glavu. |
| --- | --- |

7.1.

sva vozila homologirana na temelju ovog Pravilnika moraju biti proizvedena tako da budu sukladna s homologiranim tipom, što se postiže ispunjavanjem zahtjeva iz stavka 5.; međutim, kad je riječ o naslonima za glavu kako su definirani u stavcima 2.13.2. i 2.13.3., vozilo mora biti sukladno homologiranom tipu vozila čak i ako se stavlja na tržište sa sjedalima koja nisu opremljena naslonima za glavu.

| 7.2. | Homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju može u bilo kojem trenutku provjeriti metode za provjeru sukladnosti proizvodnje koje se primjenjuju u svakom proizvodnom pogonu. To tijelo može provoditi i nasumične preglede na serijski proizvedenim vozilima s obzirom na zahtjeve navedene u stavku 5. |
| --- | --- |

7.2.

Homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju može u bilo kojem trenutku provjeriti metode za provjeru sukladnosti proizvodnje koje se primjenjuju u svakom proizvodnom pogonu. To tijelo može provoditi i nasumične preglede na serijski proizvedenim vozilima s obzirom na zahtjeve navedene u stavku 5.

8.   SANKCIJE ZA NESUKLADNOST PROIZVODNJE

| 8.1. | Homologacija dodijeljena tipu vozila na temelju ovog Pravilnika može se povući ako nisu ispunjeni zahtjevi iz stavka 7.1. ili ako vozilo ne uspije proći provjere propisane u stavku 7. |
| --- | --- |

8.1.

Homologacija dodijeljena tipu vozila na temelju ovog Pravilnika može se povući ako nisu ispunjeni zahtjevi iz stavka 7.1. ili ako vozilo ne uspije proći provjere propisane u stavku 7.

| 8.2. | Ako stranka Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče homologaciju koju je prethodno dodijelila, dužna je o tome odmah obavijestiti ostale ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

8.2.

Ako stranka Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče homologaciju koju je prethodno dodijelila, dužna je o tome odmah obavijestiti ostale ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku.

9.   PREINAKE TIPA VOZILA I PROŠIRENJE HOMOLOGACIJE S OBZIROM NA SJEDALA, NJIHOVA SIDRIŠTA I/ILI NJIHOVE NASLONE ZA GLAVU

| 9.1. | O svakoj preinaci tipa vozila u pogledu sjedala, njihovih sidrišta i/ili naslona za glavu obavješćuje se homologacijsko tijelo koje je homologiralo taj tip vozila. To tijelo zatim može: |
| --- | --- |

9.1.

O svakoj preinaci tipa vozila u pogledu sjedala, njihovih sidrišta i/ili naslona za glavu obavješćuje se homologacijsko tijelo koje je homologiralo taj tip vozila. To tijelo zatim može:

| 9.1.1. | smatrati da učinjene preinake vjerojatno neće imati znatan štetan učinak i da vozilo u svakom slučaju i dalje ispunjava zahtjeve; ili |
| --- | --- |

9.1.1.

smatrati da učinjene preinake vjerojatno neće imati znatan štetan učinak i da vozilo u svakom slučaju i dalje ispunjava zahtjeve; ili

| 9.1.2. | smatrati da preinake imaju dovoljno neznatan utjecaj na rezultate iz stavaka 6.2., 6.3. i 6.4. da se mogu provjeriti izračunom na temelju rezultata homologacijskog ispitivanja; ili |
| --- | --- |

9.1.2.

smatrati da preinake imaju dovoljno neznatan utjecaj na rezultate iz stavaka 6.2., 6.3. i 6.4. da se mogu provjeriti izračunom na temelju rezultata homologacijskog ispitivanja; ili

| 9.1.3. | zahtijevati dodatno ispitno izvješće od tehničke službe odgovorne za provođenje ispitivanja. |
| --- | --- |

9.1.3.

zahtijevati dodatno ispitno izvješće od tehničke službe odgovorne za provođenje ispitivanja.

| 9.2. | Stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik mora se obavijestiti o potvrdi ili odbijanju homologacije, uz navođenje preinaka, putem postupka utvrđenog u stavku 4.3. |
| --- | --- |

9.2.

Stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik mora se obavijestiti o potvrdi ili odbijanju homologacije, uz navođenje preinaka, putem postupka utvrđenog u stavku 4.3.

| 9.3. | Homologacijsko tijelo koje izda proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj tom proširenju te je o tome dužno obavijestiti ostale stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

9.3.

Homologacijsko tijelo koje izda proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj tom proširenju te je o tome dužno obavijestiti ostale stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku.

10.   TRAJNO OBUSTAVLJENA PROIZVODNJA

| 10.1. | Ako nositelj homologacije potpuno obustavi proizvodnju uređaja homologiranog na temelju ovog Pravilnika, dužan je o tome obavijestiti tijelo koje je dodijelilo homologaciju. Nakon što primi odgovarajuću izjavu, to je tijelo dužno o tome obavijestiti ostale stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

10.1.

Ako nositelj homologacije potpuno obustavi proizvodnju uređaja homologiranog na temelju ovog Pravilnika, dužan je o tome obavijestiti tijelo koje je dodijelilo homologaciju. Nakon što primi odgovarajuću izjavu, to je tijelo dužno o tome obavijestiti ostale stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku.

11.   UPUTE ZA UPORABU

| 11.1. | Za sjedala opremljena naslonima za glavu koji se mogu namještati, proizvođači moraju osigurati upute o tome kako njima rukovati, namještati ih, blokirati i, prema potrebi, ukloniti. |
| --- | --- |

11.1.

Za sjedala opremljena naslonima za glavu koji se mogu namještati, proizvođači moraju osigurati upute o tome kako njima rukovati, namještati ih, blokirati i, prema potrebi, ukloniti.

| 12. | Imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te imena i adrese homologacijskih tijela
  Ugovorne stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik prijavljuju Tajništvu Ujedinjenih naroda imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te homologacijskih tijela koja dodjeljuju homologacije i kojima treba dostaviti obrasce za potvrdu dodjele, proširenja, odbijanja ili povlačenja homologacije koji su izdani u drugim državama. |
| --- | --- |

12.

Imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te imena i adrese homologacijskih tijela

Ugovorne stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik prijavljuju Tajništvu Ujedinjenih naroda imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te homologacijskih tijela koja dodjeljuju homologacije i kojima treba dostaviti obrasce za potvrdu dodjele, proširenja, odbijanja ili povlačenja homologacije koji su izdani u drugim državama.

13.   PRIJELAZNE ODREDBE

| 13.1. | Od službenog datuma stupanja na snagu niza izmjena 06 nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije odbijati dodijeliti homologacije na temelju ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 06. |
| --- | --- |

13.1.

Od službenog datuma stupanja na snagu niza izmjena 06 nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije odbijati dodijeliti homologacije na temelju ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 06.

| 13.2. | Od 1. listopada 1999. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik smiju dodjeljivati homologacije samo ako su ispunjeni zahtjevi ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 06. |
| --- | --- |

13.2.

Od 1. listopada 1999. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik smiju dodjeljivati homologacije samo ako su ispunjeni zahtjevi ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 06.

| 13.3. | Od 1. listopada 2001. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik smiju odbijati priznati homologacije koje nisu dodijeljene na temelju niza izmjena 06 ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

13.3.

Od 1. listopada 2001. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik smiju odbijati priznati homologacije koje nisu dodijeljene na temelju niza izmjena 06 ovog Pravilnika.

| 13.4. | Od službenog datuma stupanja na snagu niza izmjena 07 nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije odbijati dodijeliti homologacije na temelju ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 07. |
| --- | --- |

13.4.

Od službenog datuma stupanja na snagu niza izmjena 07 nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije odbijati dodijeliti homologacije na temelju ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 07.

| 13.5. | Nakon što protekne 24 mjeseci od datuma stupanja na snagu niza izmjena 07, ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik smiju dodjeljivati homologacije samo ako tip vozila koji se homologira ispunjava zahtjeve ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 07. |
| --- | --- |

13.5.

Nakon što protekne 24 mjeseci od datuma stupanja na snagu niza izmjena 07, ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik smiju dodjeljivati homologacije samo ako tip vozila koji se homologira ispunjava zahtjeve ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 07.

| 13.6. | Nakon što protekne 48 mjeseci od datuma stupanja na snagu niza izmjena 07, postojeće homologacije dodijeljene na temelju ovog Pravilnika prestaju važiti, osim ako tipovi vozila ispunjavaju zahtjeve ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 07. |
| --- | --- |

13.6.

Nakon što protekne 48 mjeseci od datuma stupanja na snagu niza izmjena 07, postojeće homologacije dodijeljene na temelju ovog Pravilnika prestaju važiti, osim ako tipovi vozila ispunjavaju zahtjeve ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 07.

| 13.7. | Od službenog datuma stupanja na snagu niza izmjena 08 nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije odbijati dodijeliti homologacije na temelju ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 08. |
| --- | --- |

13.7.

Od službenog datuma stupanja na snagu niza izmjena 08 nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije odbijati dodijeliti homologacije na temelju ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 08.

| 13.8. | Nakon što protekne 24 mjeseca od datuma stupanja na snagu niza izmjena 08, ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik smiju dodjeljivati homologacije samo ako su ispunjeni zahtjevi ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 08. |
| --- | --- |

13.8.

Nakon što protekne 24 mjeseca od datuma stupanja na snagu niza izmjena 08, ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik smiju dodjeljivati homologacije samo ako su ispunjeni zahtjevi ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 08.

| 13.9. | Nakon što protekne 36 mjeseci od datuma stupanja na snagu niza izmjena 08 ovog Pravilnika, ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik smiju odbijati priznati homologacije koja nisu dodijeljene na temelju niza izmjena 08 ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

13.9.

Nakon što protekne 36 mjeseci od datuma stupanja na snagu niza izmjena 08 ovog Pravilnika, ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik smiju odbijati priznati homologacije koja nisu dodijeljene na temelju niza izmjena 08 ovog Pravilnika.

| 13.10. | Ne dovodeći u pitanje stavke 13.8. i 13.9., homologacije kategorija vozila na koje ne utječe niz izmjena 08 i dalje važe, a ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik dužne su ih i dalje prihvaćati. |
| --- | --- |

13.10.

Ne dovodeći u pitanje stavke 13.8. i 13.9., homologacije kategorija vozila na koje ne utječe niz izmjena 08 i dalje važe, a ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik dužne su ih i dalje prihvaćati.

| 13.11. | Ako u vrijeme pristupanja ovom Pravilniku u nacionalnim propisima ne postoje zahtjevi kojima se zabranjuju bočno okrenuta sjedala, ugovorne stranke mogu i dalje dopuštati ugradnju bočno okrenutih sjedala za potrebe nacionalne homologacije i u tom se slučaju te kategorije autobusa ne mogu homologirati prema ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

13.11.

Ako u vrijeme pristupanja ovom Pravilniku u nacionalnim propisima ne postoje zahtjevi kojima se zabranjuju bočno okrenuta sjedala, ugovorne stranke mogu i dalje dopuštati ugradnju bočno okrenutih sjedala za potrebe nacionalne homologacije i u tom se slučaju te kategorije autobusa ne mogu homologirati prema ovom Pravilniku.

| 13.12. | Od službenog datuma stupanja na snagu niza izmjena 09 nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije odbijati dodijeliti ili odbijati prihvatiti homologacije tipa na temelju ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 09. |
| --- | --- |

13.12.

Od službenog datuma stupanja na snagu niza izmjena 09 nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije odbijati dodijeliti ili odbijati prihvatiti homologacije tipa na temelju ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 09.

| 13.12.1. | Od 1. rujna 2020. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik nisu dužne prihvaćati homologacije tipa dodijeljene na temelju prethodnih nizova izmjena koje su prvobitno izdane nakon 1. rujna 2020. |
| --- | --- |

13.12.1.

Od 1. rujna 2020. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik nisu dužne prihvaćati homologacije tipa dodijeljene na temelju prethodnih nizova izmjena koje su prvobitno izdane nakon 1. rujna 2020.

| 13.12.2. | Do 1. rujna 2022. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik dužne su prihvaćati homologacije prema prethodnim nizovima izmjena prvi put dodijeljene prije 1. rujna 2020. |
| --- | --- |

13.12.2.

Do 1. rujna 2022. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik dužne su prihvaćati homologacije prema prethodnim nizovima izmjena prvi put dodijeljene prije 1. rujna 2020.

| 13.12.3. | Od 1. rujna 2022. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik nisu dužne prihvaćati homologacije tipa izdane na temelju prethodnih nizova izmjena ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

13.12.3.

Od 1. rujna 2022. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik nisu dužne prihvaćati homologacije tipa izdane na temelju prethodnih nizova izmjena ovog Pravilnika.

| 13.12.4. | Ne dovodeći u pitanje stavak 13.12.3., ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik dužne su i dalje prihvaćati homologacije tipa izdane na temelju prethodnih nizova izmjena ovog Pravilnika za vozila na koje ne utječu odredbe uvedene nizom izmjena 09. |
| --- | --- |

13.12.4.

Ne dovodeći u pitanje stavak 13.12.3., ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik dužne su i dalje prihvaćati homologacije tipa izdane na temelju prethodnih nizova izmjena ovog Pravilnika za vozila na koje ne utječu odredbe uvedene nizom izmjena 09.

| 13.12.5. | Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik ne smiju odbijati dodijeliti homologacije tipa na temelju bilo kojeg prethodnog niza izmjena niti odbijati dodijeliti proširenja te homologacije. |
| --- | --- |

13.12.5.

Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik ne smiju odbijati dodijeliti homologacije tipa na temelju bilo kojeg prethodnog niza izmjena niti odbijati dodijeliti proširenja te homologacije.

| 13.13. | Od službenog datuma stupanja na snagu niza izmjena 10 nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije odbijati dodijeliti ili odbijati prihvatiti UN homologacije tipa na temelju ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 10. |
| --- | --- |

13.13.

Od službenog datuma stupanja na snagu niza izmjena 10 nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije odbijati dodijeliti ili odbijati prihvatiti UN homologacije tipa na temelju ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 10.

| 13.13.1. | Od 1. rujna 2022. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik nisu dužne prihvaćati UN homologacije tipa dodijeljene na temelju prethodnih nizova izmjena koje su prvobitno izdane nakon 1. rujna 2022. |
| --- | --- |

13.13.1.

Od 1. rujna 2022. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik nisu dužne prihvaćati UN homologacije tipa dodijeljene na temelju prethodnih nizova izmjena koje su prvobitno izdane nakon 1. rujna 2022.

| 13.13.2. | Do 1. rujna 2026. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik dužne su prihvaćati UN homologacije tipa dodijeljene na temelju prethodnih nizova izmjena koje su prvobitno izdane prije 1. rujna 2022. |
| --- | --- |

13.13.2.

Do 1. rujna 2026. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik dužne su prihvaćati UN homologacije tipa dodijeljene na temelju prethodnih nizova izmjena koje su prvobitno izdane prije 1. rujna 2022.

| 13.13.3. | Od 1. rujna 2026. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik nisu dužne prihvaćati homologacije tipa izdane na temelju prethodnih nizova izmjena ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

13.13.3.

Od 1. rujna 2026. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik nisu dužne prihvaćati homologacije tipa izdane na temelju prethodnih nizova izmjena ovog Pravilnika.

| 13.13.4. | Ne dovodeći u pitanje stavak 13.13.3., ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik dužne su i dalje prihvaćati UN homologacije tipa izdane na temelju prethodnih nizova izmjena ovog Pravilnika za vozila na koje ne utječu odredbe uvedene nizom izmjena 10. |
| --- | --- |

13.13.4.

Ne dovodeći u pitanje stavak 13.13.3., ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik dužne su i dalje prihvaćati UN homologacije tipa izdane na temelju prethodnih nizova izmjena ovog Pravilnika za vozila na koje ne utječu odredbe uvedene nizom izmjena 10.

| 13.13.5. | Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik ne smiju odbijati dodijeliti UN homologacije tipa na temelju bilo kojeg prethodnog niza izmjena niti odbijati dodijeliti proširenja te homologacije. |
| --- | --- |

13.13.5.

Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik ne smiju odbijati dodijeliti UN homologacije tipa na temelju bilo kojeg prethodnog niza izmjena niti odbijati dodijeliti proširenja te homologacije.

---

(1)  Kako je definirano u Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, stavak 2. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  Razlikovne brojčane oznake ugovornih stranaka Sporazuma iz 1958. navedene su u Prilogu 3. Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, Prilog 3. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

(3)  Vozila kategorije M2 koja su homologirana na temelju ovog Pravilnika UN-a umjesto Pravilnika br. 80 (u skladu sa stavkom 1.2. potonjeg pravilnika) također moraju ispuniti zahtjeve iz ovog stavka.

3

2

---

PRILOG 1.

Izjava

(najveći format: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | koju je izdalo: | Ime tijela
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 2

koju je izdalo:

Ime tijela

...

...

...

| o (2): | dodjeli homologacije
  proširenju homologacije
  odbijanju homologacije
  povlačenju homologacije
  trajno obustavljenoj proizvodnji |
| --- | --- |

o (2):

dodjeli homologacije

proširenju homologacije

odbijanju homologacije

povlačenju homologacije

trajno obustavljenoj proizvodnji

za tip vozila u pogledu čvrstoće sjedala i njihovih sidrišta, u slučaju sjedala koja su opremljena ili se mogu opremiti naslonima za glavu ili sjedala koja se ne mogu opremiti takvim napravama te u pogledu karakteristika naslona za glavu u skladu s Pravilnikom UN-a br. 17

| Homologacijski broj:... | Broj proširenja: ... |
| --- | --- |

Homologacijski broj:...

Broj proširenja: ...

1.

Trgovačko ime ili marka motornog vozila: ...

2.

Tip vozila: ...

3.

Ime i adresa proizvođača: ...

4.

...

5.

Opis sjedala: ...

6.

...

7.

...

8.

Opis sidrišta sjedala: ...

9.

Uzdužni položaj sjedala tijekom ispitivanja: ...

10.

Tip naprave: usporenje/ubrzanje2

11.

Datum dostavljanja vozila na homologaciju: ...

12.

....

13.

Datum izvješća koje je izdala ta služba: . ...

14.

Broj izvješća koje je izdala ta služba: ...

15.

Napomene (navesti i vrijednosti tijekom praćenja):

16.

Homologacija je dodijeljena/proširena/odbijena/povučena2

17.

Razlozi za proširenje (ako je primjenjivo): . ...

18.

Položaj homologacijske oznake na vozilu: ...

19.

Mjesto: ...

20.

Datum: ...

21.

Potpis: ....

22.

| | nacrti, sheme i skice sjedala, njihovih sidrišta u vozilu, sustava za namještanje i pomicanje sjedala i njihovih dijelova te njihovih naprava za blokiranje; |
| --- | --- |

nacrti, sheme i skice sjedala, njihovih sidrišta u vozilu, sustava za namještanje i pomicanje sjedala i njihovih dijelova te njihovih naprava za blokiranje;

| | fotografije sjedala, njihovih sidrišta, sustava za namještanje i pomicanje sjedala i njihovih dijelova te njihovih naprava za blokiranje, kao i dodatnih sustava za zaštitu putnika od pomicanja prtljage. |
| --- | --- |

fotografije sjedala, njihovih sidrišta, sustava za namještanje i pomicanje sjedala i njihovih dijelova te njihovih naprava za blokiranje, kao i dodatnih sustava za zaštitu putnika od pomicanja prtljage.

| Napomena: | kod sjedala opremljenih naslonima za glavu, kako su definirani stavcima 2.13.2. i 2.13.3. ovog Pravilnika, naslon za glavu mora se prikazati na svim nacrtima, shemama i fotografijama. |
| --- | --- |

Napomena:

Napomena

kod sjedala opremljenih naslonima za glavu, kako su definirani stavcima 2.13.2. i 2.13.3. ovog Pravilnika, naslon za glavu mora se prikazati na svim nacrtima, shemama i fotografijama.

---

(1)  Razlikovna brojčana oznaka zemlje koja je dodijelila/proširila/odbila/povukla homologaciju (vidjeti odredbe o homologaciji u Pravilniku).

1

(2)  Prekrižiti suvišno.

2

---

PRILOG 2.

Izgled homologacijskih oznaka

Predložak A

(vidjeti stavke 4.4., 4.4.1., 4.4.2. i 4.4.3. ovog Pravilnika)

Vozilo s najmanje jednim sjedalom koje je opremljeno ili se može opremiti naslonom za glavu

Image 3

a = 8 mm (najmanje)

Ova homologacijska oznaka postavljena na vozilo znači da je taj tip vozila u pogledu čvrstoće sjedala koja su opremljena ili se mogu opremiti naslonima za glavu te u pogledu karakteristika naslona za glavu homologiran u Nizozemskoj (E4) u skladu s Pravilnikom UN-a br. 17 pod homologacijskim brojem 102439. Prve dvije znamenke homologacijskog broja znače da je Pravilnik u vrijeme homologacije već uključivao niz izmjena 10. Ova homologacijska oznaka znači i da je tip vozila homologiran u skladu s Pravilnikom UN-a br. 17 u pogledu čvrstoće svih sjedala u vozilu koja nisu opremljena ili se ne mogu opremiti naslonom za glavu.

Predložak B

(vidjeti stavke 4.4., 4.4.1. i 4.4.2. ovog Pravilnika)

Vozilo sa sjedalima koja nisu opremljena ili se ne mogu opremiti naslonima za glavu

Image 4

a = 8 mm (najmanje)

Ova homologacijska oznaka postavljena na vozilo znači da taj tip vozila ima sjedala koja nisu opremljena ili se ne mogu opremiti naslonima za glavu te da je, u pogledu čvrstoće sjedala i njihovih sidrišta, homologiran u Nizozemskoj (E4) u skladu s Pravilnikom UN-a br. 17 pod homologacijskim brojem 102439. Prve dvije znamenke homologacijskog broja znače da je Pravilnik UN-a u vrijeme homologacije već uključivao niz izmjena 10.

Predložak C

(vidjeti stavak 4.5. ovog Pravilnika)

Vozilo s najmanje jednim sjedalom koje je opremljeno ili se može opremiti naslonom za glavu

Image 5

a = 8 mm (najmanje)

Ova homologacijska oznaka postavljena na vozilo znači da taj tip vozila ima najmanje jedno sjedalo koje je opremljeno ili se može opremiti naslonom za glavu te da je homologiran u Nizozemskoj (E4) u skladu s pravilnicima UN-a br. 17 i 33 (1).

Homologacijski brojevi znače da je na datume kad su te homologacije dodijeljene Pravilnik UN-a br. 17 uključivao niz izmjena 10, ali je Pravilnik UN-a br. 33 i dalje bio u svojem izvornom obliku. Ova homologacijska oznaka znači i da je tip vozila homologiran u skladu s Pravilnikom UN-a br. 17 u pogledu čvrstoće svih sjedala u vozilu koja nisu opremljena ili se ne mogu opremiti naslonom za glavu.

Predložak D

(vidjeti stavak 4.5. ovog Pravilnika)

Vozilo sa sjedalima koja nisu opremljena ili se ne mogu opremiti naslonima za glavu

Image 6

a = 8 mm (najmanje)

Ova homologacijska oznaka postavljena na vozilo znači da taj tip vozila ima sjedala koja nisu opremljena ili se ne mogu opremiti naslonima za glavu te da je homologiran u Nizozemskoj (E4) u skladu s pravilnicima br. 17 i 331. Homologacijski brojevi znače da je na datume kad su te homologacije dodijeljene Pravilnik br. 17 uključivao niz izmjena 10, ali je Pravilnik UN-a br. 33 i dalje bio u svojem izvornom obliku.

---

(1)  Drugi broj naveden je samo kao primjer.

---

PRILOG 3.

Postupak za određivanje točke H i stvarnog nagiba trupa za sjedišta u motornim vozilima (1):

| Dodatak 1. – | Opis trodimenzionalne naprave za utvrđivanje točke H1 |
| --- | --- |

Dodatak 1. –

Opis trodimenzionalne naprave za utvrđivanje točke H1

| Dodatak 2. – | Trodimenzionalni referentni sustav1 |
| --- | --- |

Dodatak 2. –

Trodimenzionalni referentni sustav1

| Dodatak 3. – | Referentni podaci za sjedišta1 |
| --- | --- |

Dodatak 3. –

Referentni podaci za sjedišta1

---

(1)  Postupak je opisan u Prilogu 1. i njegovim dodacima 1., 2. i 3. Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3.) (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

---

PRILOG 4.

Postupak mjernog ispitivanja najmanje širine

1.   Svrha

Svrha je ovog ispitnog postupka dokazati sukladnost sa zahtjevima za najmanju širinu opisanima u stavku 5.6.3. ovog Pravilnika.

2.   Postupak za mjerenje širine

| 2.1. | Sjedalo se namješta tako da se točka H poklapa s točkom R; ako se naslon sjedala može namještati, postavlja se u svoj konstrukcijski nagib; obje te prilagodbe moraju biti u skladu sa zahtjevima iz stavka 2.1. Priloga 11. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ravnina S1 je ravnina okomita na referentnu liniju i nalazi se 65 ± 3 mm ispod efektivnog vrha naslona za glavu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ravnine P i P’ su vertikalne uzdužne ravnine, tangencijalne na sve strane naslona za glavu koje se mjere. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Mjere se udaljenosti L i L’ na ravnini S1 između vertikalnih uzdužnih ravnina koje prolaze kroz pravac trupa i ravnine P i P’. |
| --- | --- |

2.4.

Slika 4-1

Image 7

---

PRILOG 5.

Postupak ispitivanja pomaka i čvrstoće

1.   Svrha

Dokazati sukladnost sa zahtjevima za pomak iz stavka 5.6.4. ovog Pravilnika u skladu sa stavkom 2. ovog Priloga.

Dokazati sukladnost sa zahtjevima za pomak iz stavka 5.7.2. ovog Pravilnika u skladu sa stavkom 2. ovog Priloga.

Dokazati sukladnost sa zahtjevima za čvrstoću iz stavka 5.7.3. ovog Pravilnika u skladu sa stavkom 3. ovog Priloga.

2.   Postupak za pomak

Vektori opterećenja koji proizvode moment na naslon za glavu prvo se ograničavaju na vertikalnu ravninu usporednu s uzdužnom nultom ravninom vozila.

| 2.1. | Namještanje sjedala
  Ako se naslon sjedala može namještati, namješta se prema specifikacijama proizvođača vozila. Ako postoji više položaja nagiba koji su najbliži položaju koji je specificirao proizvođač, nagib naslona sjedala postavlja se u krajnji stražnji položaj najbliži položaju koji je specificirao proizvođač. Ako je položaj naslona za glavu neovisan o položaju nagiba naslona sjedala, sukladnost se određuje u položaju nagiba naslona sjedala prema proizvođačevim specifikacijama. Naslon za glavu namješta se u najviši položaj okomitog namještanja namijenjen za putničku uporabu. Naslon za glavu namješta se u krajnje stražnji položaj (u odnosu na sjedalo) horizontalnog namještanja položaja razmaka između glave i naslona. |
| --- | --- |

2.1.

Ako se naslon sjedala može namještati, namješta se prema specifikacijama proizvođača vozila. Ako postoji više položaja nagiba koji su najbliži položaju koji je specificirao proizvođač, nagib naslona sjedala postavlja se u krajnji stražnji položaj najbliži položaju koji je specificirao proizvođač. Ako je položaj naslona za glavu neovisan o položaju nagiba naslona sjedala, sukladnost se određuje u položaju nagiba naslona sjedala prema proizvođačevim specifikacijama. Naslon za glavu namješta se u najviši položaj okomitog namještanja namijenjen za putničku uporabu. Naslon za glavu namješta se u krajnje stražnji položaj (u odnosu na sjedalo) horizontalnog namještanja položaja razmaka između glave i naslona.

| 2.2. | Na sjedalu se ispitni uređaj postavlja tako da su, kad se gleda bočno, dimenzije leđne ploče i referentna linija trupa (vertikalni središnji pravac) trodimenzionalne naprave za utvrđivanje točke H, kako je utvrđena u Prilogu 3., sa sondom za glavu u krajnjem stražnjem položaju. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pomaknuti pravac trupa određuje se stvaranjem momenta sile prema natrag od 373 ± 7,5 Nm oko točke R primjenom sile na naslon sjedala kroz leđnu ploču po stopi od 2,5 Nm/s do 3,7 Nm/s. Vektor sile koji stvara moment prvo se primjenjuje na leđnu ploču na visini od 290 mm ± 13 mm. Vektor sile primjenjuje se okomito na pravac trupa i zadržava unutar 2° u odnosu na vertikalnu ravninu usporednu s vertikalnom uzdužnom nultom ravninom vozila. Leđna ploča ograničava se tako da se okreće oko točke R. Smjer vektora sile okreće se leđnom pločom. Pri istodobnom ispitivanju klupa za sjedenje moment sile prema natrag treba istodobno djelovati na sva sjedišta na klupi, neovisno o tome je li mjesto opremljeno naslonom za glavu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Položaj leđne ploče zadržava se kako je utvrđeno u stavku 2.3. ovog Priloga. Upotrebom kuglastog modela glave promjera 165 ± 2 mm određuje se početni referentni položaj modela glave tako da se okomito na pomaknuti pravac trupa primijeni početno opterećenje prema natrag na središnji pravac sjedišta na visini od 65 ± 3 mm ispod efektivnog vrha naslona za glavu, koje će proizvesti moment od 373 ± 7,5 Nm oko točke R. Taj moment zadržava se pet sekundi i zatim se evidentira pomak modela glave prema natrag pri primjeni opterećenja. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kad se određuje pomak prema natrag za naslone za glavu s otvorom većim od 60 mm u skladu sa stavkom 5.6.4. ovog Pravilnika, prethodno navedeno opterećenje primjenjuje se kroz težište najmanjeg presjeka otvora, uzduž poprečnih ravnina paralelnih s pravcem trupa. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ako postojanje otvora sprečava primjenu sile, kako je opisano u stavku 2.4. ovog Priloga, na udaljenosti od 65 ±3 mm od efektivnog vrha naslona za glavu, udaljenost se može smanjiti tako da os sile prolazi kroz središnji pravac sastavnog dijela okvira koji je najbliži otvoru. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Čvrstoća

| 3.1. | Opterećenje određeno u stavku 2.4. ovog Priloga povećava se stopom između 5 N/s i 200 N/s dok se ne dosegne 890 N ±5 N te se zadržava pet sekundi pri čemu se ne smije dogoditi nikakav lom sjedala ni naslona za glavu. |
| --- | --- |

3.1.

Slika 5-1

| r | : | referentna linija |
| --- | --- | --- |
| r1 | : | pomaknuta referentna linija |

r

:

referentna linija

r1

:

pomaknuta referentna linija

Image 8

---

PRILOG 6.

Ispitni postupak za provjeru rasipanja energije

1.   Postavljanje, ispitni uređaj, instrumenti za snimanje i postupak

| 1.1. | Priprema
  Sjedalo kakvo je ugrađeno u vozilo mora biti dobro učvršćeno za ispitni stol s pomoću dijelova za pričvršćivanje koje je predvidio proizvođač tako da pri udaru ostane nepomično.
  Naslon sjedala, ako se može namještati, mora biti blokiran u položaju iz stavka 6.1.1. ovog Pravilnika.
  Ako je sjedalo opremljeno naslonom za glavu, on mora biti ugrađen na naslon sjedala na isti način kao i u vozilu. Ako je naslon za glavu zaseban, mora biti učvršćen za dio konstrukcije vozila za koji je uobičajeno pričvršćen.
  Ako se naslon za glavu može namještati, mora biti postavljen u najnepovoljniji položaj koji dopuštaju njegovi sustavi za namještanje. |
| --- | --- |

1.1.

Sjedalo kakvo je ugrađeno u vozilo mora biti dobro učvršćeno za ispitni stol s pomoću dijelova za pričvršćivanje koje je predvidio proizvođač tako da pri udaru ostane nepomično.

Naslon sjedala, ako se može namještati, mora biti blokiran u položaju iz stavka 6.1.1. ovog Pravilnika.

Ako je sjedalo opremljeno naslonom za glavu, on mora biti ugrađen na naslon sjedala na isti način kao i u vozilu. Ako je naslon za glavu zaseban, mora biti učvršćen za dio konstrukcije vozila za koji je uobičajeno pričvršćen.

Ako se naslon za glavu može namještati, mora biti postavljen u najnepovoljniji položaj koji dopuštaju njegovi sustavi za namještanje.

| 1.2. | Ispitni uređaj |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Uređaj se sastoji od njihala čija je zakretna točka u kugličnom ležaju i čija je reducirana masa (*1) u središtu udara 6,8 kg. Donji kraj njihala sastoji se od krutog modela glave promjera 165 mm, čije je središte identično središtu udara njihala. |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Model glave mora biti opremljen dvama akcelerometrima i brzinomjerom kojima se mogu mjeriti vrijednosti u smjeru udarca. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.3. | Instrumenti za snimanje
  Instrumenti za snimanje koji se upotrebljavaju moraju biti takvi da se mjerenja mogu provoditi sljedećom točnošću: |
| --- | --- |

1.3.

Instrumenti za snimanje koji se upotrebljavaju moraju biti takvi da se mjerenja mogu provoditi sljedećom točnošću:

| 1.3.1. | ubrzanje: | točnost = ±5 % od stvarne vrijednosti; |
| --- | --- | --- |

1.3.1.

točnost = ±5 % od stvarne vrijednosti;

| | frekvencijski razred kanala podataka: razred 600 koji odgovara normi ISO 6487 (1980.); |
| --- | --- |

frekvencijski razred kanala podataka: razred 600 koji odgovara normi ISO 6487 (1980.);

| | poprečna osjetljivost = < 5 % od najniže točke na ljestvici; |
| --- | --- |

poprečna osjetljivost = < 5 % od najniže točke na ljestvici;

| 1.3.2. | brzina: | točnost: ±2,5 % od stvarne vrijednosti; |
| --- | --- | --- |

1.3.2.

točnost: ±2,5 % od stvarne vrijednosti;

| | osjetljivost: 0,5 km/h; |
| --- | --- |

osjetljivost: 0,5 km/h;

| 1.3.3. | bilježenje vremena:
  instrumentima se mora snimiti cjelokupna simulacija, a očitanja se moraju moći izvoditi unutar jedne tisućinke sekunde;
  početak udarca, tj. trenutak prvog kontakta modela glave i elementa koji se ispituje, mora biti zabilježen u zapisima koji se upotrebljavaju za analizu ispitivanja. |
| --- | --- |

1.3.3.

instrumentima se mora snimiti cjelokupna simulacija, a očitanja se moraju moći izvoditi unutar jedne tisućinke sekunde;

početak udarca, tj. trenutak prvog kontakta modela glave i elementa koji se ispituje, mora biti zabilježen u zapisima koji se upotrebljavaju za analizu ispitivanja.

| 1.4. | Ispitni postupak |
| --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | Ispitivanja na naslonima sjedala
  Sa sjedalom postavljenim kako je naznačeno u stavku 1.1. ovog Priloga, smjer udarca od straga prema naprijed mora prolaziti uzdužnom ravninom pod kutom od 45° od vertikale.
  Ispitni laboratorij mora odabrati točke udarca u području 1 kako je definirano u stavku 6.8.1.1. ovog Pravilnika ili, ako je potrebno, u području 2 kako je definirano u stavku 6.8.1.2. ovog Pravilnika, na površinama polumjera zakrivljenosti manjeg od 5 mm. |
| --- | --- |

1.4.1.

Sa sjedalom postavljenim kako je naznačeno u stavku 1.1. ovog Priloga, smjer udarca od straga prema naprijed mora prolaziti uzdužnom ravninom pod kutom od 45° od vertikale.

Ispitni laboratorij mora odabrati točke udarca u području 1 kako je definirano u stavku 6.8.1.1. ovog Pravilnika ili, ako je potrebno, u području 2 kako je definirano u stavku 6.8.1.2. ovog Pravilnika, na površinama polumjera zakrivljenosti manjeg od 5 mm.

| 1.4.2. | Ispitivanja na naslonu za glavu od straga
  Naslon za glavu mora biti opremljen i namješten kako je naznačeno u stavku 1.1. ovog Priloga. Udarci se moraju izvesti na točkama koje je ispitni laboratorij odabrao u području 1 kako je definirano u stavku 6.8.1.1. ovog Pravilnika i, po mogućnosti, u području 2 kako je definirano u stavku 6.8.1.2. ovog Pravilnika, na površinama polumjera zakrivljenosti manjeg od 5 mm. |
| --- | --- |

1.4.2.

Naslon za glavu mora biti opremljen i namješten kako je naznačeno u stavku 1.1. ovog Priloga. Udarci se moraju izvesti na točkama koje je ispitni laboratorij odabrao u području 1 kako je definirano u stavku 6.8.1.1. ovog Pravilnika i, po mogućnosti, u području 2 kako je definirano u stavku 6.8.1.2. ovog Pravilnika, na površinama polumjera zakrivljenosti manjeg od 5 mm.

| 1.4.2.1. | Kad je riječ o prednjoj strani, smjer udarca od sprijeda prema natrag mora biti horizontalan u uzdužnoj ravnini. |
| --- | --- |

1.4.2.1.

| 1.4.2.2. | Prednje i stražnje zone omeđene su horizontalnom ravninom koja je tangencijalna na vrh naslona za glavu kako je određeno u stavku 6.5. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

1.4.2.2.

| 1.4.3. | Model glave mora udariti ispitni element brzinom od 24,1 km/h: ta se brzina postiže samom energijom zamaha ili korištenjem dodatne pogonske naprave. |
| --- | --- |

1.4.3.

2.   Rezultati

Stupanj usporenja određuje se kao srednja vrijednost očitanja sa zapisa dva akcelerometra.

3.   Jednakovrijedni postupci (vidjeti stavak 6.9. ovog Pravilnika)

---

(*1)  Odnos reducirane mase „mr
  ” njihala i ukupne mase „m” njihala na udaljenosti „a” između središta udara i osi okretanja te na udaljenosti „l” između težišta i osi okretanja izražen je jednadžbom:

Image 9

---

PRILOG 7.

Metoda za ispitivanje čvrstoće sidrišta sjedala i njihovih sustava za namještanje, blokiranje i pomicanje

1.   Ispitivanje otpornosti na učinke inercije

| 1.1. | Sjedala koja se ispituju moraju biti montirana na nadogradnju vozila za koju su konstruirana. Ta nadogradnja vozila mora biti čvrsto pričvršćena na ispitna kolica kako je propisano u sljedećim stavcima. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Metoda upotrijebljena za pričvršćivanje nadogradnje vozila na ispitna kolica ne smije dovesti do ojačavanja sidrišta sjedala. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Sjedala i njihovi dijelovi moraju biti namješteni i blokirani kako je propisano u stavku 6.1.1. te biti u jednom od položaja opisanih u stavku 6.3.3. ili 6.3.4. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ako se sjedala u skupini međusobno bitno ne razlikuju u smislu stavka 2.2. ovog Pravilnika, ispitivanja propisana stavcima 6.3.1. i 6.3.2. ovog Pravilnika mogu se obaviti s jednim sjedalom namještenim u njegov krajnji prednji položaj i s drugim sjedalom namještenim u njegov krajnji stražnji položaj. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Usporenje ili ubrzanje ispitnih kolica mjeri se kanalima podataka frekvencijskog razreda (CFC) 60 koji odgovaraju karakteristikama međunarodne norme ISO 6487 (2002). |
| --- | --- |

1.5.

2.   Ispitivanje sudara potpunog vozila s čvrstom zaprekom

| 2.1. | Zapreka se mora sastojati od bloka armiranog betona širine najmanje 3 m, visine najmanje 1,5 m i debljine najmanje 0,6 m. Prednja strana mora biti okomita na završni dio ispitne staze (po kojoj se gibaju ispitna kolica) i pokrivena šperpločama debljine 19 ± 1 mm. Najmanje 90 tona zemlje mora biti nabijeno iza bloka od armiranog betona. Zapreka od armiranog betona i zemlje može se zamijeniti zaprekama koje imaju jednaku prednju površinu, uz uvjet da daju jednakovrijedne rezultate. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | U trenutku sudara vozilo se mora gibati slobodno. Vozilo mora doći do zapreke putanjom koja je okomita na udarnu površinu; najveće dopušteno bočno odstupanje između vertikalne središnje linije prednje strane vozila i vertikalne središnje linije udarne površine iznosi ± 30 cm; u trenutku sudara na vozilo više ne smije djelovati nikakva dodatna upravljačka ni pogonska naprava. Brzina pri udaru mora biti između 48,3 km/h i 53,1 km/h. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Sustav za dovod goriva mora biti napunjen gorivom ili istovrsnom tekućinom do barem 90 % kapaciteta. |
| --- | --- |

2.3.

---

PRILOG 8.

Postupak mjernog ispitivanja otvora ili razmaka

1.   Svrha

Svrha je ovog ispitnog postupka procijeniti sve otvore unutar naslona za glavu te razmake između dna naslona za glavu i vrha naslona sjedala u skladu sa zahtjevima iz stavaka 5.6.4. i 5.6.5. ovog Pravilnika.

Svi otvori unutar naslona za glavu mjere se postupkom s kuglom opisanim u stavku 2. ovog Priloga.

Razmaci između dna naslona za glavu i vrha naslona sjedala mjere se primjenom postupka s kuglom opisanog u stavcima od 2.1. do 2.5. ovog Priloga ili, prema izboru proizvođača, primjenom linearnog postupka opisanog u stavku 3. ovog Priloga.

2.   Mjerenje otvora upotrebom kugle

| 2.1. | Sjedalo se namješta tako da se točka H poklapa s točkom R; ako se naslon sjedala može namještati, postavlja se u svoj konstrukcijski nagib; obje te prilagodbe moraju biti u skladu sa zahtjevima iz stavka 2.1. Priloga 11. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Naslon za glavu namješta se u njegov najniži položaj i bilo koji položaj razmaka između glave i naslona za putničku uporabu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Područje mjerenja nalazi se bilo gdje između dviju vertikalnih uzdužnih ravnina koje prolaze 85 mm s obiju strana pravca trupa i iznad vrha naslona sjedala na visini većoj od 540 mm. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Uz primjenu opterećenja od najviše 5 N na područje mjerenja određeno u stavku 2.2., kuglasti model glave promjera 165 ± 2 mm postavlja se u odnosu na bilo koji otvor tako da se unutar područja dobiju barem dvije točke kontakta. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Dimenzije otvora određuju se mjerenjem pravocrtne udaljenosti između unutarnjih rubova dviju najudaljenijih točaka kontakta, kako je prikazano na slikama 8-1, 8-2 i 8-3. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Za otvore unutar naslona za glavu, ako je mjerenje određeno u stavku 2.5. ovog Priloga veće od 60 mm tad se, kako bi se dokazala sukladnost sa zahtjevima iz stavka 5.6.4. ovog Pravilnika, obavlja ispitni postupak za pomak naslona sjedala opisan u Prilogu 5. tako da se na svaki otvor, upotrebom kugle promjera 165 mm, primijeni sila koja prolazi kroz težište najmanjeg presjeka otvora, uzduž poprečnih ravnina paralelnih s pravcem trupa, te se tako proizvede moment sile od 373 Nm oko točke R. |
| --- | --- |

2.6.

Slika 8-1

Mjerenje vertikalnog otvora „a”

Image 10

| Napomena: | Presjek A-A treba napraviti u točki na području otvora koja dopušta najveće ulaženje kugle kad nije primijenjena nikakva sila. |
| --- | --- |

Napomena:

Slika 8-2

Mjerenje horizontalnog otvora „a”

Image 11

| Napomena: | Presjek A-A treba napraviti u točki na području otvora koja dopušta najveće ulaženje kugle kad nije primijenjena nikakva sila. |
| --- | --- |

Napomena:

Slika 8-3

Dio razmaka iznad 540 mm

Image 12

3.   Linearno mjerenje razmaka

| 3.1. | Sjedalo se namješta tako da se točka H poklapa s točkom R; ako se naslon sjedala može namještati, postavlja se u svoj konstrukcijski nagib; obje te prilagodbe moraju biti u skladu sa zahtjevima iz stavka 2.1. Priloga 10. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Naslon za glavu namješta se u njegov najniži položaj za uobičajenu putničku uporabu i bilo koji položaj razmaka između glave i naslona za putničku uporabu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Razmak se mjeri na uzdužnoj vertikalnoj ravnini kroz točku R kao okomita udaljenost između dviju paralelnih ravnina, uz sljedeći opis (vidjeti sliku 8-4):






  (a) | obje ravnine moraju biti okomite na konstrukcijski pravac trupa; |
| --- | --- | --- |

3.3.

(a)

obje ravnine moraju biti okomite na konstrukcijski pravac trupa;

| (b) | jedna ravnina mora biti tangencijalna na dno naslona za glavu; |
| --- | --- |

(b)

jedna ravnina mora biti tangencijalna na dno naslona za glavu;

| (c) | druga ravnina mora biti tangencijalna na vrh naslona sjedala. |
| --- | --- |

(c)

druga ravnina mora biti tangencijalna na vrh naslona sjedala.

Slika 8-4

Mjerenje razmaka između naslona za glavu i vrha naslona sjedala

Image 13

---

PRILOG 9.

Ispitni postupak za naprave namijenjene zaštiti putnika od pomicanja prtljage

1.   Ispitni blokovi

Kruti blokovi sa središtem inercije u geometrijskom središtu.

Tip 1

| Dimenzije: | 300 mm x 300 mm x 300 mm
  Svi rubovi i kutovi moraju biti zaobljeni na 20 mm |
| --- | --- |
| Masa: | 18 kg |

Dimenzije:

300 mm x 300 mm x 300 mm

Svi rubovi i kutovi moraju biti zaobljeni na 20 mm

Masa:

18 kg

Moment inercije 0,3 ±0,05 kgm2 (oko sve tri glavne osi inercije prtljažnih blokova)

Tip 2

| Dimenzije: | 500 mm x 350 mm x 125 mm
  Svi rubovi i kutovi moraju biti zaobljeni na 20 mm |
| --- | --- |
| Masa: | 10 kg |

Dimenzije:

500 mm x 350 mm x 125 mm

Svi rubovi i kutovi moraju biti zaobljeni na 20 mm

Masa:

10 kg

2.   Pripreme za ispitivanje

| 2.1. | Ispitivanje naslona sjedala (vidjeti sliku 1) |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Opći zahtjevi |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.1.1. | Po izboru proizvođača vozila, dijelovi vozila tvrdoće manje od 50 prema Shoreu A mogu se tijekom ispitivanja ukloniti s ispitivanog sjedala i naslona za glavu. |
| --- | --- |

2.1.1.1.

| 2.1.1.2. | Dva ispitna bloka tipa 1 postavljaju se na pod prtljažnika. Za određivanje mjesta ispitnih blokova u uzdužnom smjeru blokovi se najprije postavljaju tako da njihova prednja strana dodiruje dio vozila koji čini prednju granicu prtljažnika i da im donja strana bude na podu prtljažnika. Potom se pomiču prema nazad i paralelno s uzdužnom središnjom ravninom vozila sve dok im geometrijsko središte ne prijeđe horizontalnu udaljenost od 200 mm. Ako je prtljažnik premalen da bi se mogla prijeći ta udaljenost, ali se stražnja sjedala mogu namještati horizontalno, ta se sjedala pomiču prema naprijed do granice raspona namještanja namijenjene za uobičajenu putničku uporabu ili u položaj kojim se omogućuje prelazak udaljenosti od 200 mm, ovisno o tome što je manje. U ostalim se slučajevima ispitni blokovi smještaju što je dalje moguće iza stražnjih sjedala. Udaljenost između uzdužne središnje ravnine vozila i unutarnje strane svakog ispitnog bloka mora biti 25 mm kako bi se između blokova postigla udaljenost od 50 mm. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

| 2.1.1.3. | Sjedala tijekom ispitivanja moraju biti namještena tako da ne može doći do popuštanja sustava za blokiranje zbog vanjskih čimbenika. Ako je primjenjivo, sjedala se namještaju na sljedeći način:
  uzdužnim namještanjem moraju se fiksirati jedan urez ili 10 mm prema naprijed od krajnjeg stražnjeg položaja uporabe prema proizvođačevim specifikacijama (za sjedala s neovisnim okomitim namještanjem, jastuk sjedišta mora biti postavljen u svoj najniži položaj). Ispitivanje se provodi s naslonima sjedala u uobičajenom položaju uporabe. |
| --- | --- |

2.1.1.3.

uzdužnim namještanjem moraju se fiksirati jedan urez ili 10 mm prema naprijed od krajnjeg stražnjeg položaja uporabe prema proizvođačevim specifikacijama (za sjedala s neovisnim okomitim namještanjem, jastuk sjedišta mora biti postavljen u svoj najniži položaj). Ispitivanje se provodi s naslonima sjedala u uobičajenom položaju uporabe.

| 2.1.1.4. | Ako je naslon sjedala opremljen naslonom za glavu koji se može namještati, ispitivanje se provodi s naslonom za glavu postavljenim u najviši položaj. |
| --- | --- |

2.1.1.4.

| 2.1.1.5. | Ako se nasloni stražnjeg ili stražnjih sjedala mogu sklopiti, moraju se učvrstiti u uobičajenom uspravnom položaju s pomoću standardnog mehanizma za blokiranje. |
| --- | --- |

2.1.1.5.

| 2.1.1.6. | Sjedala kod kojih ugradnja ispitnih blokova tipa 1 nije moguća izuzeta su iz ovog ispitivanja. |
| --- | --- |

2.1.1.6.

| 2.1.1.7. | Sva sjedišta u redu sjedala koji se ispituje moraju biti opremljena svim dijelovima sigurnosnog pojasa s funkcijom zadržavanja koji su dio sjedala. |
| --- | --- |

2.1.1.7.

Slika 9-1

Položaj ispitnih blokova prije ispitivanja stražnjih naslona sjedala

Image 14

| 2.1.2. | Vozila s više od dva reda sjedala |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.2.1. | Ako korisnik može izvaditi krajnji stražnji red sjedala i/ili ga sklopiti prema uputama proizvođača kako bi se povećala zapremnina prtljažnika, ispituje se i red sjedala neposredno ispred krajnjeg stražnjeg reda sjedala. |
| --- | --- |

2.1.2.1.

| 2.1.2.2. | Međutim, u tom slučaju, a nakon savjetovanja s proizvođačem, tehnička služba može odlučiti da ne ispituje jedan ili dva krajnja stražnja reda sjedala ako su sjedala i njihovi elementi za pričvršćivanje slične konstrukcije i ako se poštuje zahtjev za udaljenost od 200 mm. |
| --- | --- |

2.1.2.2.

| 2.1.3. | Ako postoji otvor koji omogućuje klizanje jednog ispitnog bloka tipa 1 pored sjedala, ispitna opterećenja (dva bloka tipa 1) moraju se učvrstiti iza sjedala uz dogovor između tehničke službe i proizvođača. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Točna ispitna konfiguracija navodi se u ispitnom izvješću. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.2. | Ispitivanje pregradnih sustava
  Za ispitivanje pregradnih sustava iznad naslona sjedala, vozilo se oprema fiksiranim, povišenim ispitnim tlom s utovarnom površinom, pri čemu se težište ispitnog bloka nalazi u sredini između gornjeg ruba graničnog naslona sjedala (ne uzimajući u obzir naslone za glavu) i donjeg ruba oplate krova. Ispitni blok tipa 2 postavlja se svojom najvećom površinom od 500 x 350 mm na povišeno ispitno tlo, na sredini u odnosu na uzdužnu os vozila, i svojom površinom od 500 x 125 mm okrenutom prema naprijed. Pregradni sustavi iza kojih se ne mogu postaviti ispitni blokovi tipa 2 izuzeti su iz ovog ispitivanja. Ispitni blok postavlja se u izravan kontakt s pregradnim sustavom. Osim toga, dva ispitna bloka tipa 1 postavljaju se u skladu sa stavkom 2.1. kako bi se ispitivanje istodobno provelo na naslonima sjedala (vidjeti sliku 2). |
| --- | --- |

2.2.

Za ispitivanje pregradnih sustava iznad naslona sjedala, vozilo se oprema fiksiranim, povišenim ispitnim tlom s utovarnom površinom, pri čemu se težište ispitnog bloka nalazi u sredini između gornjeg ruba graničnog naslona sjedala (ne uzimajući u obzir naslone za glavu) i donjeg ruba oplate krova. Ispitni blok tipa 2 postavlja se svojom najvećom površinom od 500 x 350 mm na povišeno ispitno tlo, na sredini u odnosu na uzdužnu os vozila, i svojom površinom od 500 x 125 mm okrenutom prema naprijed. Pregradni sustavi iza kojih se ne mogu postaviti ispitni blokovi tipa 2 izuzeti su iz ovog ispitivanja. Ispitni blok postavlja se u izravan kontakt s pregradnim sustavom. Osim toga, dva ispitna bloka tipa 1 postavljaju se u skladu sa stavkom 2.1. kako bi se ispitivanje istodobno provelo na naslonima sjedala (vidjeti sliku 2).

Slika 9-2

Ispitivanje pregradnog sustava iznad naslona sjedala

Image 15

| 2.2.1. | Ako je naslon sjedala opremljen naslonom za glavu koji se može namještati, ispitivanje se provodi s naslonom za glavu postavljenim u najviši položaj. |
| --- | --- |

2.2.1.

3.   Dinamičko ispitivanje naslona sjedala i pregradnih sustava koji se upotrebljavaju kao sustavi za zadržavanje prtljage

| 3.1. | Nadogradnja osobnog automobila čvrsto se pričvršćuje na ispitne saonice tako da ne dovede do ojačavanja naslona sjedala i pregradnog sustava. Nakon ugradnje ispitnih blokova kako je opisano u stavku 2.1. ili 2.2., nadogradnja osobnog automobila mora se usporiti ili, prema odabiru podnositelja zahtjeva, ubrzati tako da krivulja ostane unutar područja grafikona iz Dodatka Prilogu 9., a ukupna promjena brzine ΔV bude 50 +0/–2 km/h. Uz suglasnost proizvođača prethodno opisani raspon ispitnog impulsa može se alternativno koristiti za ispitivanje čvrstoće sjedala u skladu sa stavkom 6.3.1. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

3.1.

---

Dodatak

Raspon usporenja ili ubrzanja ispitnih saonica kao funkcija vremena

Slika 9-3

(Simulacija čelnog sudara)

Image 16

---

PRILOG 10.

Postupak mjernog ispitivanja visine

1.   Svrha

Svrha je ovog ispitnog postupka dokazati sukladnost sa zahtjevima za visinu opisanima u stavku 5.6.2. ovog Pravilnika.

2.   Postupak za mjerenje visine

Sukladnost sa zahtjevima iz stavka 5.6.2. ovog Pravilnika dokazuje se postupkom za mjerenje visine definiranim u stavcima 2.2. i 2.3. ovog Priloga.

| 2.1. | Relativni položaj točke H i točke R
  Sjedalo se namješta tako da se točka H poklapa s točkom R; ako se naslon sjedala može namještati, naginje se u skladu s konstrukcijskim nagibom trupa; Relativni položaj točke H i točke R mora biti u skladu sa zahtjevima iz stavka 2.1.1. Priloga 11.
  Ako se u nekom drugom dijelu ispitivanja naslona za glavu točka H i stvarni nagib trupa utvrde u skladu sa stavkom 2.1.1. Priloga 11., provjera odnosa ne mora se ponavljati za postupak mjernog ispitivanja visine iz ovog Priloga.
  Alternativno:
  Ako u nekom drugom dijelu ispitivanja naslona za glavu točka H i stvarni nagib trupa nisu utvrđeni u skladu sa stavkom 2.1.1. Priloga 11., ali je stoga primijenjen stavak 2.1.3. ili stavak 2.1.4. Priloga 11., provjera odnosa ne ponavlja se za mjerenje visine. |
| --- | --- |

2.1.

Sjedalo se namješta tako da se točka H poklapa s točkom R; ako se naslon sjedala može namještati, naginje se u skladu s konstrukcijskim nagibom trupa; Relativni položaj točke H i točke R mora biti u skladu sa zahtjevima iz stavka 2.1.1. Priloga 11.

Ako se u nekom drugom dijelu ispitivanja naslona za glavu točka H i stvarni nagib trupa utvrde u skladu sa stavkom 2.1.1. Priloga 11., provjera odnosa ne mora se ponavljati za postupak mjernog ispitivanja visine iz ovog Priloga.

Alternativno:

Ako u nekom drugom dijelu ispitivanja naslona za glavu točka H i stvarni nagib trupa nisu utvrđeni u skladu sa stavkom 2.1.1. Priloga 11., ali je stoga primijenjen stavak 2.1.3. ili stavak 2.1.4. Priloga 11., provjera odnosa ne ponavlja se za mjerenje visine.

| 2.2. | Uređaj za mjerenje visine
  Mjerenje visine temelji se na upotrebi uređaja koji olakšava mjerenje koordinata. |
| --- | --- |

2.2.

Mjerenje visine temelji se na upotrebi uređaja koji olakšava mjerenje koordinata.

| 2.3. | Mjerenje visine
  Sva mjerenja vrše se na središnjoj uzdužnoj ravnini deklariranog sjedišta. |
| --- | --- |

2.3.

Sva mjerenja vrše se na središnjoj uzdužnoj ravnini deklariranog sjedišta.

| 2.3.1. | Određivanje točke kontakta (CP) (vidjeti sliku 10-1)
  Naslon za glavu namješta se u položaj za uporabu za muškarca srednjeg rasta (1), prema proizvođačevim specifikacijama. Ako ne postoje specifikacije, naslon za glavu namješta se što bliže srednjem položaju. Ako su dva položaja namještanja jednako udaljena od srednjeg položaja, naslon za glavu namješta se u položaj iznad i/ili iza srednjeg položaja.
  Kod naslona za glavu čija se visina ne može namještati koristi se fiksni položaj.
  Ako postoji samo jedan položaj za uporabu, to se smatra naslonom za glavu čija se visina ne može namještati.
  CP se definira kao sjecište horizontalnog pravca na visini koordinate Z stražnje strane glave muškarca srednjeg rasta (kako je prikazano u tablici 10-1) i prednje površine naslona za glavu kako je prikazano na slici 10-1.
  Nakon što se odredi, točka CP je virtualna referentna točka sjedala (koordinate x i z).
  Ako se točka CP ne može odrediti jer se horizontalni pravac kroz stražnju stranu glave muškarca srednjeg rasta nalazi iznad naslona za glavu, naslon se mora podići na sljedeći položaj blokiranja kako bi se omogućilo određivanje točke CP.
  Ako se time ne dobije točka sjecišta, točka CP određuje se na horizontalnom vrhu glave [naslona za glavu].
  Horizontalni vrh naslona za glavu definira se kao najviša točka naslona za glavu, koja se određuje spuštanjem horizontalnog pravca na središnjoj uzdužnoj ravnini deklariranog sjedišta dok on ne dodirne naslon za glavu (vidjeti sliku 10-4).
  Ako se više točaka nalazi na istoj visini, kao CP se određuje točka horizontalnog vrha koja je bočno najisturenija.

  Napomena: U ovom stavku 2.3.1. opisuje se samo točka CP.
  Ako se točka CP ne može odrediti jer se horizontalni pravac kroz stražnju stranu glave muškarca srednjeg rasta nalazi na razini otvora unutar naslona za glavu, CP će se odrediti upotrebom kugle promjera 165 mm čije je središte na istoj razini kao i horizontalni pravac kroz stražnju stranu glave muškarca srednjeg rasta.
  Ako kugla dolazi u prvi kontakt s naslonom za glavu, CP se određuje kao krajnje stražnja točka kugle u području otvora (vidjeti sliku 10-5). |
| --- | --- |

2.3.1.

Naslon za glavu namješta se u položaj za uporabu za muškarca srednjeg rasta (1), prema proizvođačevim specifikacijama. Ako ne postoje specifikacije, naslon za glavu namješta se što bliže srednjem položaju. Ako su dva položaja namještanja jednako udaljena od srednjeg položaja, naslon za glavu namješta se u položaj iznad i/ili iza srednjeg položaja.

Kod naslona za glavu čija se visina ne može namještati koristi se fiksni položaj.

Ako postoji samo jedan položaj za uporabu, to se smatra naslonom za glavu čija se visina ne može namještati.

CP se definira kao sjecište horizontalnog pravca na visini koordinate Z stražnje strane glave muškarca srednjeg rasta (kako je prikazano u tablici 10-1) i prednje površine naslona za glavu kako je prikazano na slici 10-1.

Nakon što se odredi, točka CP je virtualna referentna točka sjedala (koordinate x i z).

Ako se točka CP ne može odrediti jer se horizontalni pravac kroz stražnju stranu glave muškarca srednjeg rasta nalazi iznad naslona za glavu, naslon se mora podići na sljedeći položaj blokiranja kako bi se omogućilo određivanje točke CP.

Ako se time ne dobije točka sjecišta, točka CP određuje se na horizontalnom vrhu glave [naslona za glavu].

Horizontalni vrh naslona za glavu definira se kao najviša točka naslona za glavu, koja se određuje spuštanjem horizontalnog pravca na središnjoj uzdužnoj ravnini deklariranog sjedišta dok on ne dodirne naslon za glavu (vidjeti sliku 10-4).

Ako se više točaka nalazi na istoj visini, kao CP se određuje točka horizontalnog vrha koja je bočno najisturenija.

Napomena: U ovom stavku 2.3.1. opisuje se samo točka CP.

Ako se točka CP ne može odrediti jer se horizontalni pravac kroz stražnju stranu glave muškarca srednjeg rasta nalazi na razini otvora unutar naslona za glavu, CP će se odrediti upotrebom kugle promjera 165 mm čije je središte na istoj razini kao i horizontalni pravac kroz stražnju stranu glave muškarca srednjeg rasta.

Ako kugla dolazi u prvi kontakt s naslonom za glavu, CP se određuje kao krajnje stražnja točka kugle u području otvora (vidjeti sliku 10-5).

| 2.3.2. | Određivanje točke sjecišta (IP)
  Naslon za glavu namješta se u najviši položaj. Ako se naslon za glavu može nagnuti ili prilagoditi prema naprijed i nazad, te prilagodbe moraju biti u istom položaju koji je korišten za određivanje točke CP.
  Točka IP određuje se na prednjoj površini naslona za glavu kao sjecište vertikalnog pravca iza točke CP (vidjeti sliku 10-2) na „udaljenosti x” (kako je prikazano u tablici 10-1).
  Ako bi se točka IP nalazila iza horizontalnog vrha naslona za glavu, ta će se točka odrediti na horizontalnom vrhu naslona za glavu (vidjeti sliku 10-4).
  Napomena: Slična rješenja treba razmotriti za sva upućivanja na „horizontalni vrh”.
  Ako je točka CP u stavku 2.3.1. određena na horizontalnom vrhu naslona za glavu i ako ne postoji točka IP na površini naslona za glavu, i točka IP određuje se na horizontalnom vrhu naslona za glavu kako je određeno u skladu sa stavkom 2.3.1. ovog Priloga.
  Određena točka IP zadržava se u svim položajima namještanja.
  Kod naslona za glavu čija se visina ne može namještati točka IP određuje se u fiksnom položaju.

  Tablica 10-1


  Tablica položaja glave


  Položaj stražnje strane glave dvaju deklariranih muškaraca u stavu pri sjedenju u automobilu s obzirom na točku R pod nekoliko konstrukcijskih nagiba trupa i udaljenost između njih („udaljenost x”)













  Konstrukcijski nagib trupa | Koordinata X stražnje strane glave izračunata za muškarca srednjeg rasta | Koordinata Z stražnje strane glave izračunata za muškarca srednjeg rasta | Koordinata X stražnje strane glave izračunata za muškarca visokog rasta  (2) | „Udaljenost x”:
  udaljenost između koordinata X stražnje strane glave obaju muškaraca |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 504,5*sin(konstrukcijski nagib trupa – 2,6) + 71 | 504,5*cos(konstrukcijski nagib trupa – 2,6) + 203 | 593*sin(konstrukcijski nagib trupa – 2,6) + 76 | 88,5*sin(konstrukcijski nagib trupa – 2,6) + 5 |
| 5 | 92 | 707 | 101 | 9 |
| 6 | 101 | 707 | 111 | 10 |
| 7 | 110 | 706 | 121 | 12 |
| 8 | 118 | 705 | 132 | 13 |
| 9 | 127 | 704 | 142 | 15 |
| 10 | 136 | 703 | 152 | 16 |
| 11 | 145 | 702 | 163 | 18 |
| 12 | 153 | 701 | 173 | 19 |
| 13 | 162 | 699 | 183 | 21 |
| 14 | 171 | 698 | 193 | 22 |
| 15 | 179 | 696 | 203 | 24 |
| 16 | 188 | 694 | 213 | 26 |
| 17 | 196 | 692 | 223 | 27 |
| 18 | 205 | 689 | 233 | 29 |
| 19 | 213 | 687 | 243 | 30 |
| 20 | 222 | 684 | 253 | 31 |
| 21 | 230 | 682 | 263 | 33 |
| 22 | 239 | 679 | 273 | 34 |
| 23 | 247 | 676 | 283 | 36 |
| 24 | 255 | 673 | 292 | 37 |
| 25 | 263 | 669 | 302 | 39 |
| 26 | 271 | 666 | 312 | 40 |
| 27 | 279 | 662 | 321 | 42 |
| 28 | 287 | 659 | 330 | 43 |
| 29 | 295 | 655 | 340 | 44 |
| 30 | 303 | 651 | 349 | 46 |

2.3.2.

Naslon za glavu namješta se u najviši položaj. Ako se naslon za glavu može nagnuti ili prilagoditi prema naprijed i nazad, te prilagodbe moraju biti u istom položaju koji je korišten za određivanje točke CP.

Točka IP određuje se na prednjoj površini naslona za glavu kao sjecište vertikalnog pravca iza točke CP (vidjeti sliku 10-2) na „udaljenosti x” (kako je prikazano u tablici 10-1).

Ako bi se točka IP nalazila iza horizontalnog vrha naslona za glavu, ta će se točka odrediti na horizontalnom vrhu naslona za glavu (vidjeti sliku 10-4).

Napomena: Slična rješenja treba razmotriti za sva upućivanja na „horizontalni vrh”.

Ako je točka CP u stavku 2.3.1. određena na horizontalnom vrhu naslona za glavu i ako ne postoji točka IP na površini naslona za glavu, i točka IP određuje se na horizontalnom vrhu naslona za glavu kako je određeno u skladu sa stavkom 2.3.1. ovog Priloga.

Određena točka IP zadržava se u svim položajima namještanja.

Kod naslona za glavu čija se visina ne može namještati točka IP određuje se u fiksnom položaju.

Tablica 10-1

Tablica položaja glave

Položaj stražnje strane glave dvaju deklariranih muškaraca u stavu pri sjedenju u automobilu s obzirom na točku R pod nekoliko konstrukcijskih nagiba trupa i udaljenost između njih („udaljenost x”)

Konstrukcijski nagib trupa

Koordinata X stražnje strane glave izračunata za muškarca srednjeg rasta

Koordinata Z stražnje strane glave izračunata za muškarca srednjeg rasta

Koordinata X stražnje strane glave izračunata za muškarca visokog rasta  (2)

„Udaljenost x”:

udaljenost između koordinata X stražnje strane glave obaju muškaraca

504,5*sin(konstrukcijski nagib trupa – 2,6) + 71

504,5*cos(konstrukcijski nagib trupa – 2,6) + 203

593*sin(konstrukcijski nagib trupa – 2,6) + 76

88,5*sin(konstrukcijski nagib trupa – 2,6) + 5

5

92

707

101

9

6

101

707

111

10

7

110

706

121

12

8

118

705

132

13

9

127

704

142

15

10

136

703

152

16

11

145

702

163

18

12

153

701

173

19

13

162

699

183

21

14

171

698

193

22

15

179

696

203

24

16

188

694

213

26

17

196

692

223

27

18

205

689

233

29

19

213

687

243

30

20

222

684

253

31

21

230

682

263

33

22

239

679

273

34

23

247

676

283

36

24

255

673

292

37

25

263

669

302

39

26

271

666

312

40

27

279

662

321

42

28

287

659

330

43

29

295

655

340

44

30

303

651

349

46

| 2.3.3. | Određivanje najveće visine naslona za glavu
  Visina naslona za glavu je udaljenost od točke R, usporedno referentnoj liniji trupa i ograničeno linijom okomitom na referentnu liniju trupa koja presijeca IP (vidjeti sliku 10-3).
  Nakon što se odrede koordinate točke IP, najveća visina naslona za glavu može se izračunati iz njegove uzdužne (ΔX) i vertikalne (ΔZ) udaljenosti od točke R (vidjeti sliku 10-3) na sljedeći način:
  visina naslona za glavu = ΔX • SIN(konstrukcijski nagib trupa) + ΔZ • COS(konstrukcijski nagib trupa) |
| --- | --- |

2.3.3.

Visina naslona za glavu je udaljenost od točke R, usporedno referentnoj liniji trupa i ograničeno linijom okomitom na referentnu liniju trupa koja presijeca IP (vidjeti sliku 10-3).

Nakon što se odrede koordinate točke IP, najveća visina naslona za glavu može se izračunati iz njegove uzdužne (ΔX) i vertikalne (ΔZ) udaljenosti od točke R (vidjeti sliku 10-3) na sljedeći način:

visina naslona za glavu = ΔX • SIN(konstrukcijski nagib trupa) + ΔZ • COS(konstrukcijski nagib trupa)

| 2.3.3.1. | Određivanje najveće visine naslona za glavu u slučaju iznimke u skladu sa stavcima 5.6.2.3. i 5.6.2.5.
  Naslon za glavu namješta se u njegov najviši položaj za putničku uporabu i mjeri se razmak između najviše točke na središnjem pravcu naslona za glavu i unutarnje površine krova vozila ili stražnjeg pozadinskog osvjetljenja, tako da se između njih proba provući kugla od 50 ±0,5 mm. |
| --- | --- |

2.3.3.1.

Naslon za glavu namješta se u njegov najviši položaj za putničku uporabu i mjeri se razmak između najviše točke na središnjem pravcu naslona za glavu i unutarnje površine krova vozila ili stražnjeg pozadinskog osvjetljenja, tako da se između njih proba provući kugla od 50 ±0,5 mm.

| 2.3.4. | Određivanje najmanje visine naslona za glavu
  Naslon za glavu namješta se u najniži položaj za uobičajenu uporabu, osim u bilo koji položaj koji nije za uporabu opisan u stavku 5.8. ovog Pravilnika.
  U tom najnižem položaju za uporabu visina naslona za glavu je udaljenost od točke R, usporedno referentnoj liniji trupa i ograničeno linijom okomitom na referentnu liniju trupa koja presijeca točku IP (točka IP određena je u stavku 2.3.3. za najveću visinu naslona za glavu). |
| --- | --- |

2.3.4.

Naslon za glavu namješta se u najniži položaj za uobičajenu uporabu, osim u bilo koji položaj koji nije za uporabu opisan u stavku 5.8. ovog Pravilnika.

U tom najnižem položaju za uporabu visina naslona za glavu je udaljenost od točke R, usporedno referentnoj liniji trupa i ograničeno linijom okomitom na referentnu liniju trupa koja presijeca točku IP (točka IP određena je u stavku 2.3.3. za najveću visinu naslona za glavu).

Slika 10-1

Goniometrija je ispitni postupak u kojem se koriste uređaji koji olakšavaju mjerenje koordinata

Image 17

Naprava za utvrđivanje točke H prikazana je samo kako bi se objasnio koncept, ali nije potrebna za ovaj ispitni postupak.

Slika 10-2

Image 18

Slika 10-3

Image 19

Slika 10-4

Image 20

Slika 10-5

Image 21

Slika 10-6

Image 22

---

(1)  Stražnju stranu glave muškarca srednjeg rasta predstavljaju mjerni uređaj za naslon za glavu (HRMD) učvršćen na trodimenzionalnu napravu za utvrđivanje točke H te spona trupa i vrata sa sondom za glavu 71 mm prema natrag (vidjeti sliku 10-1).

(2)  Muškarca visokog rasta predstavlja virtualno uvećana spona trupa i vrata; dok su dimenzije spone trupa i vrata za muškarca srednjeg rasta 504,5 mm i 203 mm, sa sondom za glavu 71 mm prema natrag, uvećana verzija za muškarca visokog rasta ima dimenzije 593 mm i 219 mm, sa sondom za glavu 76 mm prema natrag.

---

PRILOG 11.

Postupak mjernog ispitivanja razmaka između glave i naslona

1.   Svrha

Dokazati sukladnost sa stavkom 5.6.6. mjerenjem razmaka između glave i naslona pri čemu se točka R uzima kao referentna točka.

2.   Postupak za mjerenje razmaka između glave i naslona upotrebom točke R kao referentne točke

Dokazivanje sukladnosti sa stavkom 5.6.6., što se postiže mjerenjem razmaka između glave i naslona prema točki R naslona za glavu na temelju upotrebe uređaja koji olakšava mjerenje koordinata, te dimenzije tog uređaja, ilustrirani su na slici 10-2 iz Priloga 10.

| 2.1. | Sjedalo se namješta tako da se točka H poklapa s točkom R, u skladu sa sljedećim zahtjevima. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Relativni položaj točke H i točke R
  Kad se sjedalo postavi u skladu s proizvođačevim specifikacijama, prema postupku iz Priloga 3., točka H, kako je određena svojim koordinatama, mora se nalaziti unutar kvadrata stranica od 50 mm tako da se dijagonale horizontalnih i vertikalnih stranica sijeku u točki R, a stvarni nagib trupa ne odstupa više od 5° u odnosu na konstrukcijski nagib trupa. |
| --- | --- |

2.1.1.

Kad se sjedalo postavi u skladu s proizvođačevim specifikacijama, prema postupku iz Priloga 3., točka H, kako je određena svojim koordinatama, mora se nalaziti unutar kvadrata stranica od 50 mm tako da se dijagonale horizontalnih i vertikalnih stranica sijeku u točki R, a stvarni nagib trupa ne odstupa više od 5° u odnosu na konstrukcijski nagib trupa.

| 2.1.2. | Ako su ti uvjeti ispunjeni, točka R i konstrukcijski nagib trupa koriste se kao dokaz sukladnosti s odredbama stavka 5.6.6. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Ako točka H ili stvarni nagib trupa ne ispunjava zahtjeve iz stavka 2.1.1., točka H i stvarni nagib trupa određuju se dodatna dva puta (ukupno tri puta). Ako rezultati dviju od tri provjere ispunjavaju zahtjeve, primjenjuju se uvjeti iz stavka 2.1.2. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Ako rezultati barem dviju od tri provjere opisane u stavku 2.1.3. ne ispunjavaju zahtjeve iz stavka 2.1.1., koristi se središte triju mjernih točaka ili prosječna vrijednost triju izmjerenih nagiba te se te dvije vrijednosti smatraju primjenjivima u svim slučajevima kad se u ovom Prilogu upućuje na točku R ili na konstrukcijski nagib trupa. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.2. | Naslon sjedala namješta se u konstrukcijski nagib. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Prednji naslon za glavu namješta se tako da se njegovo sjecište (IP) nalazi na bilo kojoj visini između uključivo 720 mm i 830 mm u skladu sa stavkom 5.6.2.1. ovog Pravilnika, mjereno kako je opisano u Prilogu 10. Ako se najniži položaj namještanja nalazi iznad 830 mm, naslon za glavu namješta se u taj najniži položaj. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ako je riječ o naslonu za glavu kod kojeg se razmak između glave i naslona može namještati, naslon za glavu namješta se u krajnji stražnji položaj tako da se dobije najveći mogući razmak. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Određuje se točka D naslona za glavu, a to je sjecište linije povučene od točke C horizontalno u smjeru x prema prednjoj površini naslona za glavu (vidjeti sliku 10-1 u Prilogu 10.). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Mjeri se koordinata X točke D. Razmak između glave i naslona prema točki R je razlika između koordinate X točke D i koordinate X stražnje strane glave muškarca srednjeg rasta kako je prikazano u tablici 10-1 Priloga 10. |
| --- | --- |

2.6.

---

PRILOG 12.

Postupak ispitivanja apsorpcije energije za naslon za glavu s prednje strane

1.   Svrha

Procijeniti sposobnost apsorpcije energije naslona za glavu dokazivanjem sukladnosti sa stavkom 5.7.1. ovog Pravilnika u skladu s ovim Prilogom.

2.   Namještanje sjedala

Sjedalo mora biti ugrađeno u vozilo ili dobro učvršćeno za ispitni stol, kao što je ugrađeno u vozilo, s pomoću dijelova za pričvršćivanje koje je predvidio proizvođač tako da prilikom udara ostane nepomično. Naslon sjedala namješta se kako je određeno u stavku 6.1.1. Pravilnika. Naslon za glavu mora biti ugrađen na naslon sjedala na isti način kao i u vozilu. Ako je naslon za glavu zaseban, mora biti učvršćen za dio konstrukcije vozila za koji je uobičajeno pričvršćen.

| 2.1. | Prednje zone omeđene su horizontalnom ravninom koja je tangencijalna na vrh naslona za glavu kako je određeno u stavku 6.5. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

2.1.

3.   Postupak za apsorpciju energije

Nasloni za glavu koji se mogu namještati mjere se u bilo kojem položaju visine i razmaka između glave i naslona.

| 3.1. | Ispitna oprema |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Koristi se udarna naprava s polukuglastim modelom glave promjera 165 ± 2 mm. Model glave i povezana baza ukupne su mase takve da se pri brzini od 24,1 km/h u trenutku udara proizvede energija od 152 džula. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Na udarnu napravu postavite senzor za ubrzanje čija se očitanja evidentiraju u kanalu podataka koji je usklađen sa zahtjevima za filtar kanala podataka od 600 Hz kako je određeno u normi ISO 6487 (2002). Os senzora za ubrzanje poklapa se s geometrijskim središtem modela glave i smjerom udarca. Alternativno, udarna naprava može se opremiti dvama akcelerometrima sa senzorima u smjeru udarca koji se postavljaju simetrično u odnosu na geometrijsko središte kuglastog modela glave. U tom slučaju stupanj usporenja određuje se kao istodobna srednja vrijednost očitanja sa zapisa dvaju akcelerometara. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | Točnost ispitne opreme
  Instrumenti za snimanje koji se upotrebljavaju moraju biti takvi da se mjerenja mogu provoditi sljedećom točnošću: |
| --- | --- |

3.2.

Instrumenti za snimanje koji se upotrebljavaju moraju biti takvi da se mjerenja mogu provoditi sljedećom točnošću:

| 3.2.1. | ubrzanje: | točnost = ±5 % od stvarne vrijednosti; |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

točnost = ±5 % od stvarne vrijednosti;

| | poprečna osjetljivost = < 5 % od najniže točke na ljestvici; |
| --- | --- |

poprečna osjetljivost = < 5 % od najniže točke na ljestvici;

| 3.2.2. | brzina: | točnost: ±2,5 % od stvarne vrijednosti; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

točnost: ±2,5 % od stvarne vrijednosti;

| | osjetljivost: 0,5 km/h; |
| --- | --- |

osjetljivost: 0,5 km/h;

| 3.2.3. | bilježenje vremena:
  instrumentima se mora snimiti cjelokupna simulacija, a očitanja se moraju moći izvoditi unutar jedne tisućinke sekunde;
  početak udarca, tj. trenutak prvog kontakta modela glave i elementa koji se ispituje, mora biti zabilježen u zapisima koji se upotrebljavaju za analizu ispitivanja. |
| --- | --- |

3.2.3.

instrumentima se mora snimiti cjelokupna simulacija, a očitanja se moraju moći izvoditi unutar jedne tisućinke sekunde;

početak udarca, tj. trenutak prvog kontakta modela glave i elementa koji se ispituje, mora biti zabilježen u zapisima koji se upotrebljavaju za analizu ispitivanja.

| 3.3. | Ispitni postupak |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Udarna naprava pokreće se prema naslonu za glavu. U trenutku udara uzdužna os udarne naprave mora biti unutar ±2° od položaja koji je horizontalan i usporedan na uzdužnu os vozila, a brzina udarne naprave mora iznositi 24,1 km/h. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Prednja površina sjedala ili naslona za glavu udara se u bilo kojoj točki višoj od 635 mm od točke R i unutar bočne udaljenosti od vertikalnog središnjeg pravca naslona za glavu od 70 mm te se mjeri ubrzanje. |
| --- | --- |

3.3.2.

---

PRILOG 13.

Postupak ispitivanja zadržavanja visine

1.   Svrha

Dokazati sukladnost sa zahtjevima za zadržavanje visine iz stavka 5.7.4. ovog Pravilnika u skladu s ovim Prilogom.

2.   Postupci za zadržavanje visine

| 2.1. | Namještanje sjedala
  Naslon koji se može namještati namjestite tako da je efektivni vrh na nekom od sljedećih položaja visine u bilo kojem položaju razmaka između glave i naslona: |
| --- | --- |

2.1.

Naslon koji se može namještati namjestite tako da je efektivni vrh na nekom od sljedećih položaja visine u bilo kojem položaju razmaka između glave i naslona:

| 2.1.1. | za prednja vanjska deklarirana sjedišta: |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.1.1. | u najvišem položaju; i |
| --- | --- |

2.1.1.1.

| 2.1.1.2. | na najmanje 830 mm i najbliže toj vrijednosti; |
| --- | --- |

2.1.1.2.

| 2.1.2. | za stražnja vanjska i prednja srednja deklarirana sjedišta: |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.2.1. | u najvišem položaju; i |
| --- | --- |

2.1.2.1.

| 2.1.2.2. | na najmanje 720 mm i najbliže toj vrijednosti; |
| --- | --- |

2.1.2.2.

| 2.1.3. | za stražnja srednja deklarirana sjedišta: |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.3.1. | u najvišem položaju; i |
| --- | --- |

2.1.3.1.

| 2.1.3.2. | na najmanje 700 mm i najbliže toj vrijednosti. |
| --- | --- |

2.1.3.2.

| 2.2. | Okrenite cilindrični ispitni uređaj promjera 165 ± 2 mm u ravnini pogleda (okomito na os vrtnje) i duljine 152 ± 2 mm gledano iz profila (kroz os vrtnje) tako da je os vrtnje horizontalna i na uzdužnoj vertikalnoj ravnini kroz vertikalnu uzdužnu nultu ravninu naslona za glavu. Namjestite središnju točku donje površine cilindra tako da je u kontaktu s naslonom za glavu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Početni referentni položaj određuje se primjenom vertikalnog opterećenja prema dolje od 50 ±1 N po stopi od 250 ±50 N/min. Referentni položaj cilindra određuje se nakon pet sekundi primjene tog opterećenja. Označava se početni referentni položaj za naslon za glavu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Vertikalna udaljenost mjeri se između najniže točke na donjoj strani naslona za glavu i vrha naslona sjedala (vidjeti stavak 2.9. ovog Priloga). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Opterećenje se povećava po stopi od 250 ± 50 N/min do najmanje 500 N te takvo zadržava najmanje pet sekundi. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Opterećenje se smanjuje po stopi od 250 ±50 N/min dok se potpuno ne ukloni. To se stanje zadržava najviše dvije minute. Opterećenje se povećava po stopi od 250 ±50 N/min do 50 ±1 N te se, nakon pet sekundi i uz zadržavanje tog opterećenja, određuje položaj cilindričnog uređaja s obzirom na njegov početni referentni položaj. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Mjerenje vertikalne udaljenosti ponavlja se između najniže točke na donjoj strani naslona za glavu i vrha naslona sjedala (vidjeti stavak 2.9. ovog Priloga). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Uspoređuju se mjerenja iz stavaka 2.4. i 2.7. ovog Priloga. Razlika je mjerenje potrebno za sukladnost sa stavkom 5.7.4. Pravilnika. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Ako je konstrukcija naslona za glavu takva da nije moguće mjeriti do vrha sjedala, vertikalno mjerenje obavlja se označavanjem horizontalnog pravca preko prednje strane naslona sjedala najmanje 25 mm ispod najniže točke naslona za glavu te se mjeri od tog pravca do donje strane naslona za glavu. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Alternativno, ako proizvođač dokaže da je razlika između referentnih položaja cilindra izmjerenih u stavcima 2.3. i 2.6. ovog Priloga manja od vrijednosti koja se zahtijeva u stavku 5.7.4. Pravilnika, rezultat ispitivanja bit će sukladan i sa stavkom 5.7.4. Pravilnika. U tom slučaju nije potrebno evidentirati mjerenja iz stavaka 2.4. i 2.7. |
| --- | --- |

2.10.

---

PRILOG 14.

Postupak ispitivanja dinamičke učinkovitosti

1.   Svrha

Dokazati sukladnost sa stavkom 5.9. u skladu s ovim Prilogom upotrebom muške ispitne lutke BioRID II UN 50. percentilnog ranga.

2.   Ispitna oprema

| 2.1. | Ispitne saonice za ubrzanje |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Muška ispitna lutka 50. percentilnog ranga |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | BioRID II UN |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.1.1. | Sukladnost s Dopunom 1. Zajedničke rezolucije M.R.1 (ECE/TRANS/WP.29/1101/Add.1) |
| --- | --- |

2.2.1.1.

| 2.2.2. | Oprema za mjerenje i bilježenje ubrzanja saonica |
| --- | --- |

2.2.2.

3.   Postupci za plan ispitivanja

| 3.1. | Postavljanje sjedala i ispitne lutke na saonice |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Koriste se saonice za ubrzanje s ispitnom lutkom postavljenom na sjedalo tako da gleda u smjeru kretanja. Ubrzanja saonica mjere se odgovarajućim akcelerometrom pričvršćenim na platformu saonica.
  Temperatura u ispitnom laboratoriju mora biti 22,5 ±3 oC, a relativna vlažnost između 10 i 70 %. Ispitna lutka i sjedalo koji se ispituju moraju stajati na toj temperaturi najmanje tri sata prije ispitivanja.
  Kod svih ispitivanja aktivni elementi sustava konstruirani da djeluju tijekom stražnjeg udara moraju biti postavljeni u radno stanje (npr. aktivni naslon za glavu, zatezač sigurnosnog pojasa). Proizvođač specificira vrijeme uključivanja (TTF) potrebno za određene elemente aktivnog naslona za glavu. |
| --- | --- |

3.1.1.

Temperatura u ispitnom laboratoriju mora biti 22,5 ±3 oC, a relativna vlažnost između 10 i 70 %. Ispitna lutka i sjedalo koji se ispituju moraju stajati na toj temperaturi najmanje tri sata prije ispitivanja.

Kod svih ispitivanja aktivni elementi sustava konstruirani da djeluju tijekom stražnjeg udara moraju biti postavljeni u radno stanje (npr. aktivni naslon za glavu, zatezač sigurnosnog pojasa). Proizvođač specificira vrijeme uključivanja (TTF) potrebno za određene elemente aktivnog naslona za glavu.

| 3.1.2. | Saonice za ubrzanje |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.2.1. | Dijelovi konstrukcije vozila koji se smatraju bitnima za reproduciranje čvrstoće vozila u pogledu sjedala, njegovih sidrišta, sidrišta sigurnosnih pojaseva i naslona za glavu učvršćuju se na saonice.
  One moraju biti izrađene tako da nakon ispitivanja nema nikakve trajne deformacije. Ako se visina gornjeg sidrišta može namještati, postavlja ga se u položaj najbliži konstrukcijski mogućem srednjem položaju. |
| --- | --- |

3.1.2.1.

One moraju biti izrađene tako da nakon ispitivanja nema nikakve trajne deformacije. Ako se visina gornjeg sidrišta može namještati, postavlja ga se u položaj najbliži konstrukcijski mogućem srednjem položaju.

| 3.1.2.2. | Na saonice se mora moći na odgovarajući način postaviti oprema koju je specificirao proizvođač kako je potrebno za ispravno funkcioniranje naprednih sustava naslona za glavu (aktivni nasloni za glavu). |
| --- | --- |

3.1.2.2.

| 3.1.2.3. | Postavlja se potporna ploča za stopala koja se sastoji od horizontalnog dijela i dijela usmjerenog prema naprijed postavljenog na 45o u odnosu na horizontalni dio. |
| --- | --- |

3.1.2.3.

| 3.1.2.4. | Dopušteno je određeno kretanje saonica na početku ispitivanja (T = 0), ali glava ispitne lutke, kralježak T1 i saonice trebali bi imati istu brzinu ±0,1 m/s pri T = 0. U početnom planu ispitivanja stražnja strana glave ispitne lutke i kralježak T1 trebali bi biti u istom položaju (±5 mm) u odnosu na naslon za glavu pri T = 0. |
| --- | --- |

3.1.2.4.

| 3.1.3. | Ugradnja sjedala na saonice |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.3.1. | Sjedalo, uključujući sve njegove mehanizme za namještanje i opremu kojom se obično povezuje s podom vozila, ugrađuje se na platformu saonica tako da je u odnosu na horizontalu usmjereno na isti način kako bi bilo u vozilu. Razmak između prednje strane sjedala i stražnje strane potporne ploče za stopala ne smije biti veći od 100 mm. Na platformu se ugrađuje akcelerometar koji se postavlja tako da je senzorna os usporedna smjeru kretanja ispitne platforme. |
| --- | --- |

3.1.3.1.

| 3.1.4. | Namještanje sjedala |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.4.1. | Sjedalo se namješta prema proizvođačevim specifikacijama, s obzirom na konstrukcijski predviđeni položaj naslona sjedala (vidjeti stavak 2.21. ovog Pravilnika) i položaj samog sjedala. Taj položaj je položaj u kojem se točka H poklapa s točkom R50.
  Ako ne postoje specifikacije proizvođača, primjenjuju se postupci iz stavaka od 3.1.4.2. do 3.1.4.5. |
| --- | --- |

3.1.4.1.

Ako ne postoje specifikacije proizvođača, primjenjuju se postupci iz stavaka od 3.1.4.2. do 3.1.4.5.

| 3.1.4.2. | Ako nije specificirano nikakvo namještanje, sjedalo se postavlja u srednji položaj i u horizontalnom i vertikalnom smjeru.
  Ako ne postoji položaj namještanja na sredini između tih položaja, sjedalo se namješta na sredinu između krajnjeg prednjeg i stražnjeg položaja. Koristi se položaj namještanja najbliži središnjoj točki iza te točke. |
| --- | --- |

3.1.4.2.

Ako ne postoji položaj namještanja na sredini između tih položaja, sjedalo se namješta na sredinu između krajnjeg prednjeg i stražnjeg položaja. Koristi se položaj namještanja najbliži središnjoj točki iza te točke.

| 3.1.4.3. | Ako namještanje jastuka sjedišta nije određeno i ako se jastuk sjedala može namjestiti neovisno o naslonu sjedala, nagib jastuka sjedala namješta se u srednji položaj. Sva ostala namještanja jastuka moraju biti u potpuno uvučenom položaju, osim bočnih jastučića, koji se postavljaju u najširi položaj. |
| --- | --- |

3.1.4.3.

| 3.1.4.4. | Sve lumbalne potpore koje se mogu namještati postavljaju se tako da budu u najnižem uvučenom ili ispuhanom položaju. Nasloni za ruke postavljaju se u sklopljeni položaj. |
| --- | --- |

3.1.4.4.

| 3.1.4.5. | Sve ostale naprave za namještanje sjedala moraju se postaviti u maksimalno uvučen ili ispuhan položaj. |
| --- | --- |

3.1.4.5.

| 3.1.4.6. | Ako nije specificiran konstrukcijski nagib trupa i ako se naslon sjedala može namještati, naslon sjedala namješta se na nagib trupa najbliži vrijednosti od 25o ±1o u odnosu na vertikalu, mjereno trodimenzionalnom napravom za utvrđivanje točke H, kako je utvrđeno u Prilogu 3. Ako postoji više položaja nagiba koji su blizu nagiba trupa od 25o, naslon sjedala postavlja se u položaj najbliži vrijednosti od 25o i iza nje. |
| --- | --- |

3.1.4.6.

| 3.1.5. | Namještanje naslona za glavu |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.5.1. | Ako se naslon za glavu namješta automatski, primjenjuju se prilagodbe iz stavaka od 3.1.4.1. do 3.1.4.6. |
| --- | --- |

3.1.5.1.

| 3.1.5.2. | Naslon za glavu namješta se u položaj za uporabu za mušku lutku 50. percentilnog ranga, prema proizvođačevim specifikacijama. Ako to nije moguće, naslon za glavu namješta se u srednji položaj između najnižeg i najvišeg položaja i primjenjuje se stavak 3.1.5.2.2. ovog Priloga. |
| --- | --- |

3.1.5.2.

| 3.1.5.2.1. | Ako se naslon za glavu ne namješta automatski, postavlja se u skladu sa specifikacijama proizvođača. |
| --- | --- |

3.1.5.2.1.

| 3.1.5.2.2. | Ako ne postoji položaj blokiranja na sredini između najnižeg i najvišeg položaja, naslon za glavu namješta se u položaj određen u stavcima u nastavku.
  Ako postoji položaj blokiranja unutar 10 mm vertikalno prema gore od geometrijskog srednjeg položaja, taj će položaj biti ispitni položaj. Ako ne postoji položaj blokiranja unutar 10 mm vertikalno prema gore od geometrijskog srednjeg položaja, sljedeći niži položaj blokiranja bit će ispitni položaj. Navedeno se određuje od vrha naslona za glavu. |
| --- | --- |

3.1.5.2.2.

Ako postoji položaj blokiranja unutar 10 mm vertikalno prema gore od geometrijskog srednjeg položaja, taj će položaj biti ispitni položaj. Ako ne postoji položaj blokiranja unutar 10 mm vertikalno prema gore od geometrijskog srednjeg položaja, sljedeći niži položaj blokiranja bit će ispitni položaj. Navedeno se određuje od vrha naslona za glavu.

Slika 14-1

| | | |
| --- | --- | --- |
| Primjeri A
  (Položaji blokiranja u geometrijskoj središnjoj točki) | Primjeri B
  (Položaji blokiranja do 10 mm iznad geometrijske središnje točke) | Primjeri C
  (Položaji blokiranja više od 10 mm od geometrijske središnje točke) |

Image 23

Image 24

Image 25

Primjeri A

(Položaji blokiranja u geometrijskoj središnjoj točki)

Primjeri B

(Položaji blokiranja do 10 mm iznad geometrijske središnje točke)

Primjeri C

(Položaji blokiranja više od 10 mm od geometrijske središnje točke)

| 1: | Naslon za glavu u najnižem položaju |
| --- | --- |
| 2: | Naslon za glavu u najvišem položaju |
| 3: | Ispitni položaj |
| | Horizontalni srednji položaj između najnižeg i najvišeg položaja naslona za glavu |

1:

Naslon za glavu u najnižem položaju

2:

Naslon za glavu u najvišem položaju

3:

Ispitni položaj

Image 26

Horizontalni srednji položaj između najnižeg i najvišeg položaja naslona za glavu

Ako se naslon za glavu može namještati prema naprijed i nazad, blokira se u središnjoj točki. Ako postoji položaj blokiranja unutar 10 mm horizontalno prema naprijed od geometrijskog srednjeg položaja, taj će položaj biti ispitni položaj. Ako ne postoji položaj blokiranja unutar 10 mm horizontalno prema naprijed od geometrijskog srednjeg položaja, sljedeći stražnji položaj blokiranja bit će ispitni položaj, kako je prikazano na slici 14-1.

Ako naslon za glavu nema položaje blokiranja prema naprijed i nazad, naginje se u potpunosti prema natrag.

| 3.1.6. | Referentno mjerenje lutke BioRID II UN |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.6.1. | Trodimenzionalnom napravom za utvrđivanje točke H provjerava se poklapa li se točka H s točkom R50, u skladu sa sljedećim zahtjevima.
  Postupak utvrđen u Prilogu 3. koristi se za provjeru odnosa točke H i točke R50 koji je odredio proizvođač.
  Relativni položaji točke R i odnos s točkom H smatraju se zadovoljavajućima za predmetno sjedište ako se stvarna točka H nalazi unutar kvadrata stranica od 50 mm tako da se dijagonale horizontalnih i vertikalnih stranica F sijeku u točki R50, a stvarni nagib trupa nalazi u rasponu do 5° konstrukcijskog nagiba trupa. |
| --- | --- |

3.1.6.1.

Postupak utvrđen u Prilogu 3. koristi se za provjeru odnosa točke H i točke R50 koji je odredio proizvođač.

Relativni položaji točke R i odnos s točkom H smatraju se zadovoljavajućima za predmetno sjedište ako se stvarna točka H nalazi unutar kvadrata stranica od 50 mm tako da se dijagonale horizontalnih i vertikalnih stranica F sijeku u točki R50, a stvarni nagib trupa nalazi u rasponu do 5° konstrukcijskog nagiba trupa.

| 3.1.6.2. | Referentni položaj stražnje strane glave
  Referentni položaj stražnje strane glave lutke BioRID II UN je vrijednost za stražnju stranu glave kako je određena za 50. percentilni rang u tablici 10-1 Priloga 10. ovom Pravilniku s obzirom na specificirani nagib trupa umanjeno za 15 mm (povećanje razmaka između glave i naslona kako je prikazano na slici 14-2).
  Ako nije specificiran konstrukcijski nagib trupa, nagib se postavlja kako je određeno u stavku 3.1.4.6. I izmjerena točka H i nagib koriste se kad se upućuje na tablicu 10-1 iz Priloga 10. |
| --- | --- |

3.1.6.2.

Referentni položaj stražnje strane glave lutke BioRID II UN je vrijednost za stražnju stranu glave kako je određena za 50. percentilni rang u tablici 10-1 Priloga 10. ovom Pravilniku s obzirom na specificirani nagib trupa umanjeno za 15 mm (povećanje razmaka između glave i naslona kako je prikazano na slici 14-2).

Ako nije specificiran konstrukcijski nagib trupa, nagib se postavlja kako je određeno u stavku 3.1.4.6. I izmjerena točka H i nagib koriste se kad se upućuje na tablicu 10-1 iz Priloga 10.

| 3.1.7. | Postavljanje ispitne lutke |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.7.1. | Odjeća ispitne lutke sastoji se od dva para kratkih hlača i dvije majice od najlonske tkanine. Tkanina ima različitu teksturu s vanjske i unutarnje strane – sjajnu i mat. Lutka se oblači u oba para odjeće tako da su sjajne strane materijala okrenute jedna prema drugoj. Koriste se muške cipele oksfordskog tipa, američke veličine 11 (europska veličina 45), posebno široke, koje ispunjavaju vojne specifikacije MIL-S-13192P. Masa svake cipele iznosi 0,57 ±0,1 kg, a ukupna duljina 320–325 mm. |
| --- | --- |

3.1.7.1.

| 3.1.7.2. | Sjedalo mora biti u neopterećenom stanju najmanje 15 minuta prije postavljanja ispitne lutke. |
| --- | --- |

3.1.7.2.

| 3.1.7.3. | Za postavljanje lutke na sjedalo koriste se odgovarajući podizni alati i točke pričvršćenja koje preporuči proizvođač ispitne lutke. Lutka se prvo postavlja tako da je njezina točka H iza ciljne točke H, a zdjelica se pomiče prema naprijed samo toliko da se postigne položaj prikazan u stavku 3.1.7.6. Ako se lutka pomakne ispred specificirane ciljne točke H, uklanja je se sa sjedala i ponavlja se cijeli postupak postavljanja. Nije dopušteno gurnuti zdjelicu unatrag kako bi se točka H zdjelice uskladila sa specificiranim položajem točke H. |
| --- | --- |

3.1.7.3.

| 3.1.7.4. | Središnja sagitalna ravnina ispitne lutke namješta se tako da je vertikalna i poravnana sa središnjim pravcem sjedala. Platforma glave s mjernim uređajima mora biti bočno ravna uz dopušteno odstupanje od ±0,5°. |
| --- | --- |

3.1.7.4.

| 3.1.7.5. | Nagib zdjelice namješta se prema stvarnom nagibu trupa zabilježenom u postupku utvrđenom u stavku 2.1. Priloga 11. uvećano za 1,5 ±2,5°. |
| --- | --- |

3.1.7.5.

| 3.1.7.6. | Lutka BioRID postavlja se tako da se njezina točka H postavi 20 ±10 mm ispred točke R50, kako je prikazano na slici 14-2, dok se nagib zdjelice održava u rasponu određenom u stavku 3.1.7.5. |
| --- | --- |

3.1.7.6.

Slika 14-2

Image 27

| 3.1.7.7. | Namještanje stražnje strane glave |
| --- | --- |

3.1.7.7.

| 3.1.7.7.1. | Stražnja strana glave (krajnji stražnji položaj glave kad je ona horizontalno ravna ±1o) lutke BioRID postavlja se u referentni položaj opisan u stavku 3.1.6.2. ovog Priloga uz dopušteno odstupanje od ±5 mm. |
| --- | --- |

3.1.7.7.1.

| 3.1.7.7.2. | Ako se utvrdi da se položaj stražnje strane glave ispitne lutke razlikuje za više od ±5 mm od referentne stražnje strane glave lutke BioRID, dobiveno postupkom utvrđenim u stavku 3.1.6.2. ovog Priloga, primjenjuju se stavci 3.1.7.7.2.1. i 3.1.7.7.2.2. |
| --- | --- |

3.1.7.7.2.

| 3.1.7.7.2.1. | Glava se naginje prema naprijed/nazad za najviše +3,5/–0,5o od ravnog položaja kako bi se ispunili zahtjevi za razmak između glave i naslona. |
| --- | --- |

3.1.7.7.2.1.

| 3.1.7.7.2.2. | Nakon što se provedu namještanja utvrđena u stavku 3.1.7.7.2.1., a i dalje ne bude moguće namjestiti mjerenje razmaka između glave ispitne lutke i naslona na 15 ±2 mm od referentnog položaja stražnje strane glave određenog u stavku 3.1.6.2., nagib zdjelice i položaj točke H namještaju se unutar njihovih raspona dopuštenog odstupanja, pri čemu se prednost daje namještanju nagiba zdjelice unutar raspona dopuštenog odstupanja kako bi se dobio pravilan razmak između glave i naslona. Nije dopušteno postizanje potrebnog položaja guranjem lutke unazad. |
| --- | --- |

3.1.7.7.2.2.

| 3.1.7.8. | Natkoljenice lutke vozača moraju se naslanjati na jastuk sjedala koliko to dopušta položaj stopala. Razmak između nogu namješta se tako da su središnji pravci koljena i gležnjeva međusobno razmaknuti 200 mm (±10 mm) i da su koljena poravnana. |
| --- | --- |

3.1.7.8.

| 3.1.7.8.1. | Stopala ispitne lutke i/ili horizontalni položaj podesive potporne ploče za stopala prilagođavaju se tako da pete cipela lutke leže na površini za pete. Vrh cipele mora ležati na pomičnoj ploči za prednji dio stopala između 230 mm i 270 mm od sjecišta površine za pete i potporne ploče za stopala, mjereno duž površine potporne ploče za stopala. Položaj oslonca za petu određuje se s pomoću mjesta oslonca za petu definiranog iz mjerenja vozila ili iz točke koju je odredio proizvođač vozila. |
| --- | --- |

3.1.7.8.1.

| 3.1.7.8.2. | Nadlaktice ispitne lutke postavljaju se što bliže bočnim stranama lutke, stražnje strane nadlaktica trebaju biti u kontaktu s naslonom sjedala, laktovi trebaju biti savijeni tako da su mali prsti obje ruke lutke u kontaktu s jastukom sjedala vozila, a dlanovi trebaju biti usmjereni prema bedrima lutke. |
| --- | --- |

3.1.7.8.2.

| 3.1.8. | Namještanje sigurnosnog pojasa |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.8.1. | Dok je ispitna lutka postavljena u sjedeći položaj u skladu sa zahtjevima iz stavka 3.1.7., pojas se postavlja oko ispitne lutke i zakopčava. Sve labave dijelove trbušnog dijela pojasa treba zategnuti. Gornji dio pojasa treba povući iz mehanizma za uvlačenje i pustiti ga da se ponovno uvuče. To se ponavlja četiri puta. Na trbušni dio pojasa primjenjuje se vučna sila od 9 do 18 N. Položaj trbušnog dijela pojasa mora se dobiti postupkom postavljanja i ne smije se umjetno mijenjati. |
| --- | --- |

3.1.8.1.

4.   Ispitni postupak

| 4.1. | Sjedalo na saonicama za ubrzanje (BioRID II UN)
  Rasponi za impuls prikazani su na slici 14-3. Ubrzanje saonica namješta se unutar raspona opisanih na slici 14-3 i u tablici 14-1 za cijeli vremenski interval od 0 do 0,15 s. Impuls saonica mora ispunjavati zahtjeve utvrđene u tablici 14-2. |
| --- | --- |

4.1.

Rasponi za impuls prikazani su na slici 14-3. Ubrzanje saonica namješta se unutar raspona opisanih na slici 14-3 i u tablici 14-1 za cijeli vremenski interval od 0 do 0,15 s. Impuls saonica mora ispunjavati zahtjeve utvrđene u tablici 14-2.

Tablica 14-1

Dopuštena odstupanja krivulje ubrzanja i vremena

| | | Definicija | Dopušteno odstupanje | Jedinica |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Promjena brzine | ΔV | 17,6 | ±0,9 | km/h |
| Trajanje | ΔT | 90,0 | ±5,0 | ms |
| Prosječno ubrzanje | Prosječno ubrzanje | 54,3 | ±5,0 | m/s2 |
| Ubrzanje pri T = 0 | AT0 | 0,0 | ±3,0 | m/s2 |

Definicija

Dopušteno odstupanje

Jedinica

Promjena brzine

ΔV

17,6

±0,9

km/h

Trajanje

ΔT

90,0

±5,0

ms

Prosječno ubrzanje

Prosječno ubrzanje

54,3

±5,0

m/s2

Ubrzanje pri T = 0

AT0

0,0

±3,0

m/s2

Tablica 14-2

Položaji referentnih točaka raspona impulsa saonica na slici 14-3.

Točka ulaska

| Vrijeme (ms) | Nagib – gornji (m/s2) | Vrijeme (ms) | Nagib – donji (m/s2) |
| --- | --- | --- | --- |
| 4,2 | 10,8 | 8,4 | 10,8 |
| 5,3 | 14,2 | 9,5 | 14,2 |
| 6,3 | 18,0 | 10,5 | 18,0 |
| 7,4 | 22,3 | 11,6 | 22,3 |
| 8,4 | 27,0 | 12,6 | 27,0 |
| 9,5 | 32,2 | 13,7 | 32,2 |
| 10,5 | 37,8 | 14,7 | 37,8 |
| 11,6 | 43,7 | 15,8 | 43,7 |
| 12,6 | 49,8 | 16,8 | 49,8 |
| 13,7 | 56,0 | 17,9 | 56,0 |
| 14,7 | 62,2 | 18,9 | 62,2 |
| 15,8 | 68,4 | 20,0 | 68,4 |
| 16,8 | 74,3 | 21,0 | 74,3 |
| 17,9 | 80,0 | 22,1 | 80,0 |
| 18,9 | 85,2 | 23,1 | 85,2 |

Vrijeme (ms)

Nagib – gornji (m/s2)

Vrijeme (ms)

Nagib – donji (m/s2)

4,2

10,8

8,4

10,8

5,3

14,2

9,5

14,2

6,3

18,0

10,5

18,0

7,4

22,3

11,6

22,3

8,4

27,0

12,6

27,0

9,5

32,2

13,7

32,2

10,5

37,8

14,7

37,8

11,6

43,7

15,8

43,7

12,6

49,8

16,8

49,8

13,7

56,0

17,9

56,0

14,7

62,2

18,9

62,2

15,8

68,4

20,0

68,4

16,8

74,3

21,0

74,3

17,9

80,0

22,1

80,0

18,9

85,2

23,1

85,2

Vršna točka

| Vrijeme (ms) | Maks. – horizontalno (m/s2) | Vrijeme (ms) | Maks. – vertikalno (m/s2) |
| --- | --- | --- | --- |
| 17,9 | 113,3 | 28,4 | 82,4 |
| 38,9 | 113,3 | 28,4 | 92,7 |

Vrijeme (ms)

Maks. – horizontalno (m/s2)

Vrijeme (ms)

Maks. – vertikalno (m/s2)

17,9

113,3

28,4

82,4

38,9

113,3

28,4

92,7

Točka izlaska

| Vrijeme | Razina od 1 g – gornja (m/s2) | Vrijeme | Razina od 1 g – donja (m/s2) |
| --- | --- | --- | --- |
| 105,0 | 10,3 | 105,0 | –10,3 |
| 147,0 | 10,3 | 147,0 | –10,3 |

Vrijeme

Razina od 1 g – gornja (m/s2)

Vrijeme

Razina od 1 g – donja (m/s2)

105,0

10,3

105,0

–10,3

147,0

10,3

147,0

–10,3

Slika 14-3

Krivulja ubrzanja i vremena te dopušteni raspon krivulje za plan ispitivanja u skladu s odjeljkom 3.1. (ciljno ubrzanje s vremenom izraženim u milisekundama mora odgovarati vrijednosti iz tablice 14-2).

Image 28

| 4.1.1. | Obrada podataka i definicije |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.1.1. | Filtar s kanalima frekvencijskog razreda 60
  Kako bi se osiguralo da na rezultate ne utječe niska razina buke, signal ubrzanja filtrira se filtrom s kanalima frekvencijskog razreda 60 (filtar CFC60). Filtar CFC60 koristi se u skladu s preporučenom praksom J211 organizacije SAE za signale ubrzanja saonica. |
| --- | --- |

4.1.1.1.

Kako bi se osiguralo da na rezultate ne utječe niska razina buke, signal ubrzanja filtrira se filtrom s kanalima frekvencijskog razreda 60 (filtar CFC60). Filtar CFC60 koristi se u skladu s preporučenom praksom J211 organizacije SAE za signale ubrzanja saonica.

| 4.1.1.2. | Definicija vrijednosti T0

  T0(Tzero) definira se kao vrijeme 5,8 ms prije nego što ubrzanje saonica filtrirano filtrom CFC60 dosegne razinu od 1,0 g. |
| --- | --- |

4.1.1.2.

T0(Tzero) definira se kao vrijeme 5,8 ms prije nego što ubrzanje saonica filtrirano filtrom CFC60 dosegne razinu od 1,0 g.

| 4.1.1.3. | Definicija vrijednosti T(end)
  Vrijeme kad je ubrzanje saonica filtrirano filtrom CFC60 prvi put < 0 g označava se s T(end). |
| --- | --- |

4.1.1.3.

Vrijeme kad je ubrzanje saonica filtrirano filtrom CFC60 prvi put < 0 g označava se s T(end).

| 4.1.1.4. | Definicija vremenskog intervala
  Vremenski interval za raspon impulsa saonica definira se kao dT = T(end) – T0. |
| --- | --- |

4.1.1.4.

Vremenski interval za raspon impulsa saonica definira se kao dT = T(end) – T0.

| 4.1.1.5. | Vrijeme kontakta između glave i naslona za glavu (T-HRCstart, T-HRCend)
  Početak vremena kontakta s naslonom za glavu (T-HRCstart) definira se kao vrijeme (izračunano iz T = 0) prvog kontakta između stražnje strane glave ispitne lutke i naslona za glavu, pri čemu daljnji neprekinuti kontakt traje dulje od 40 ms. T-HRCstart se izražava u milisekundama i zaokružuje na jedno decimalno mjesto. Dopuštena su dva decimalna mjesta za vrijeme kontakta (do 1 ms) ako se može dokazati da su uzrok tome slabi električni kontakti; međutim, to se mora istražiti pregledavanjem snimke kako bi se utvrdilo imaju li prekidi kontakta biomehanički uzrok kao što je rastezanje lutke, urušavanje naslona za glavu ili naslona sjedala ili „odskakanje” glave tijekom nekonstrukcijskog kontakta s naslonom za glavu. Za sljedeće kriterije mora se utvrditi i kraj kontakta s naslonom za glavu (T-HRCend). On se definira kao trenutak u kojem se prvi put prekine kontakt glave s naslonom za glavu, pri čemu daljnji neprekinuti izostanak kontakta traje dulje od 40 ms. |
| --- | --- |

4.1.1.5.

Početak vremena kontakta s naslonom za glavu (T-HRCstart) definira se kao vrijeme (izračunano iz T = 0) prvog kontakta između stražnje strane glave ispitne lutke i naslona za glavu, pri čemu daljnji neprekinuti kontakt traje dulje od 40 ms. T-HRCstart se izražava u milisekundama i zaokružuje na jedno decimalno mjesto. Dopuštena su dva decimalna mjesta za vrijeme kontakta (do 1 ms) ako se može dokazati da su uzrok tome slabi električni kontakti; međutim, to se mora istražiti pregledavanjem snimke kako bi se utvrdilo imaju li prekidi kontakta biomehanički uzrok kao što je rastezanje lutke, urušavanje naslona za glavu ili naslona sjedala ili „odskakanje” glave tijekom nekonstrukcijskog kontakta s naslonom za glavu. Za sljedeće kriterije mora se utvrditi i kraj kontakta s naslonom za glavu (T-HRCend). On se definira kao trenutak u kojem se prvi put prekine kontakt glave s naslonom za glavu, pri čemu daljnji neprekinuti izostanak kontakta traje dulje od 40 ms.

| 4.2. | Mjerenja koja se bilježe
  Podaci iz električnih mjerenja sljedećih parametara s pomoću akcelerometara i mjernih ćelija ugrađenih na odgovarajuće dijelove ispitne lutke i na ispitne saonice bilježe se od 20 ms prije udarca do 300 ms ili dulje nakon udarca:






  (a) | uzdužno ubrzanje glave ispitne lutke; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Podaci iz električnih mjerenja sljedećih parametara s pomoću akcelerometara i mjernih ćelija ugrađenih na odgovarajuće dijelove ispitne lutke i na ispitne saonice bilježe se od 20 ms prije udarca do 300 ms ili dulje nakon udarca:

(a)

uzdužno ubrzanje glave ispitne lutke;

| (b) | uzdužna sila na gornjem dijelu vrata ispitne lutke; |
| --- | --- |

(b)

uzdužna sila na gornjem dijelu vrata ispitne lutke;

| (c) | vertikalna sila na gornjem dijelu vrata ispitne lutke; |
| --- | --- |

(c)

vertikalna sila na gornjem dijelu vrata ispitne lutke;

| (d) | moment bočne osne rotacije na gornjem dijelu vrata ispitne lutke; |
| --- | --- |

(d)

moment bočne osne rotacije na gornjem dijelu vrata ispitne lutke;

| (e) | uzdužna sila na donjem dijelu vrata ispitne lutke; |
| --- | --- |

(e)

uzdužna sila na donjem dijelu vrata ispitne lutke;

| (f) | vertikalna sila na donjem dijelu vrata ispitne lutke; |
| --- | --- |

(f)

vertikalna sila na donjem dijelu vrata ispitne lutke;

| (g) | moment bočne osne rotacije na donjem dijelu vrata ispitne lutke; |
| --- | --- |

(g)

moment bočne osne rotacije na donjem dijelu vrata ispitne lutke;

| (h) | uzdužno ubrzanje na desnoj strani kralješka T1 ispitne lutke; |
| --- | --- |

(h)

uzdužno ubrzanje na desnoj strani kralješka T1 ispitne lutke;

| (i) | vertikalno ubrzanje na desnoj strani kralješka T1 ispitne lutke; |
| --- | --- |

(i)

vertikalno ubrzanje na desnoj strani kralješka T1 ispitne lutke;

| (j) | uzdužno ubrzanje na lijevoj strani kralješka T1 ispitne lutke; |
| --- | --- |

(j)

uzdužno ubrzanje na lijevoj strani kralješka T1 ispitne lutke;

| (k) | vertikalno ubrzanje na lijevoj strani kralješka T1 ispitne lutke; |
| --- | --- |

(k)

vertikalno ubrzanje na lijevoj strani kralješka T1 ispitne lutke;

| (l) | signal kontakta između stražnje strane glave ispitne lutke i naslona za glavu. |
| --- | --- |

(l)

signal kontakta između stražnje strane glave ispitne lutke i naslona za glavu.

| 4.3. | Kriteriji ozljede
  Kriteriji ozljede za ispitnu lutku računaju se, primjenom sljedeće metode, iz valnog oblika određenog u stavku 4.3. |
| --- | --- |

4.3.

Kriteriji ozljede za ispitnu lutku računaju se, primjenom sljedeće metode, iz valnog oblika određenog u stavku 4.3.

| 4.3.1. | Kriterij ozljede vrata
  Kriterij ozljede vrata (NIC) određuje se na temelju brzine glave u odnosu na kralježak T1 i horizontalno ubrzanje. Svako ubrzanje računa se u metrima po sekundi na kvadrat (m/s2), a uzdužno ubrzanje glave filtrira se kanalima frekvencijskog razreda 60. Ubrzanje kralješka T1 mjeri se s obje strane, ali u izračunu kriterija ozljede vrata koristi se srednja vrijednost ubrzanja na lijevoj i desnoj strani, pri čemu su oba filtrirana kanalima frekvencijskog razreda 60.
  To prosječno ubrzanje određuje se na sljedeći način:












  T1left(t) | = | ubrzanje izmjereno akcelerometrom na lijevoj strani kralješka T1 |
| --- | --- | --- | --- |
| T1right(t) | = | ubrzanje izmjereno akcelerometrom na desnoj strani kralješka T1. |

4.3.1.

Kriterij ozljede vrata (NIC) određuje se na temelju brzine glave u odnosu na kralježak T1 i horizontalno ubrzanje. Svako ubrzanje računa se u metrima po sekundi na kvadrat (m/s2), a uzdužno ubrzanje glave filtrira se kanalima frekvencijskog razreda 60. Ubrzanje kralješka T1 mjeri se s obje strane, ali u izračunu kriterija ozljede vrata koristi se srednja vrijednost ubrzanja na lijevoj i desnoj strani, pri čemu su oba filtrirana kanalima frekvencijskog razreda 60.

To prosječno ubrzanje određuje se na sljedeći način:

Image 29

T1left(t)

=

ubrzanje izmjereno akcelerometrom na lijevoj strani kralješka T1

T1right(t)

=

ubrzanje izmjereno akcelerometrom na desnoj strani kralješka T1.

„Relativno uzdužno ubrzanje” između glave i kralješka T1 (
  Image 30
  ) dobiva se tako da se uzdužno ubrzanje glave (
  Image 31
  ) oduzme od srednje vrijednosti uzdužnog ubrzanja kralješka T1 izmjerenog na lijevoj i desnoj strani (
  Image 32
  ).

To se ubrzanje računa na sljedeći način:

Image 33

„Relativna uzdužna brzina” između glave i kralješka T1 (
  Image 34
  ) računa se integriranjem relativnog ubrzanja po vremenu, na sljedeći način:

Image 35

Kanal kriterija ozljede vrata zatim se računa kao kombinacija relativnog ubrzanja pomnoženog s 0,2 uvećano za kvadrat relativne brzine. Izračun se obavlja primjenom sljedeće jednadžbe:

Image 36

Najveća ukupna vrijednost kriterija ozljede vrata (NICmax) određuje se na sljedeći način (u obzir se uzima samo dio podataka od T = 0 (početak ispitivanja) do T-HRC(end) (kraj kontakta između glave i naslona za glavu)):

Image 37

| 4.3.2. | Smična sila na gornjem dijelu vrata (Fx gornjeg dijela vrata) i smična sila na donjem dijelu vrata (Fx donjeg dijela vrata)
  Riječ je o smičnim silama izmjerenima mjernim ćelijama na gornjem i donjem dijelu vrata ispitne lutke prije trenutka početka povratnog kretanja.
  Ako se instrumenti konfiguriraju u skladu s preporučenom praksom J211 organizacije SAE, relativno kretanje glave prema natrag smatra se pozitivnim, a relativno kretanje glave prema naprijed smatra se negativnim.
  Podaci se filtriraju kanalima frekvencijskog razreda 1 000 i određuje se maksimalna apsolutna vrijednost sile, pri čemu se u obzir uzima dio podataka od T = 0 do T-HRC(end), na sljedeći način: |
| --- | --- |

4.3.2.

Riječ je o smičnim silama izmjerenima mjernim ćelijama na gornjem i donjem dijelu vrata ispitne lutke prije trenutka početka povratnog kretanja.

Ako se instrumenti konfiguriraju u skladu s preporučenom praksom J211 organizacije SAE, relativno kretanje glave prema natrag smatra se pozitivnim, a relativno kretanje glave prema naprijed smatra se negativnim.

Podaci se filtriraju kanalima frekvencijskog razreda 1 000 i određuje se maksimalna apsolutna vrijednost sile, pri čemu se u obzir uzima dio podataka od T = 0 do T-HRC(end), na sljedeći način:

Formula

| 4.3.3. | Moment bočne osne rotacije na gornjem dijelu vrata (My gornjeg dijela vrata)
  Riječ je o momentu bočne osne rotacije izmjerenom mjernom ćelijom na gornjem dijelu vrata ispitne lutke prije trenutka početka povratnog kretanja.
  Ako se instrumenti konfiguriraju u skladu s preporučenom praksom J211 organizacije SAE, pozitivni moment bočne osne rotacije pokazuje fleksiju vrata (rotacija glave prema naprijed), a negativni moment bočne osne rotacije pokazuje istezanje (rotacija glave prema natrag). Podaci se filtriraju kanalima frekvencijskog razreda 600. Zbog konstrukcije lutke zatim se primjenjuje korekcija kako bi se stvarni moment izmjeren mjernom ćelijom na gornjem dijelu vrata pretvorio u moment kod okcipitalnog kondila (OC) kako je prikazano u nastavku:






  D = 0,01778
  Određuje se maksimalna apsolutna vrijednost momenta kod OC-a, pri čemu se u obzir uzima dio podataka od T = 0 do T-HRC(end). |
| --- | --- |

4.3.3.

Riječ je o momentu bočne osne rotacije izmjerenom mjernom ćelijom na gornjem dijelu vrata ispitne lutke prije trenutka početka povratnog kretanja.

Ako se instrumenti konfiguriraju u skladu s preporučenom praksom J211 organizacije SAE, pozitivni moment bočne osne rotacije pokazuje fleksiju vrata (rotacija glave prema naprijed), a negativni moment bočne osne rotacije pokazuje istezanje (rotacija glave prema natrag). Podaci se filtriraju kanalima frekvencijskog razreda 600. Zbog konstrukcije lutke zatim se primjenjuje korekcija kako bi se stvarni moment izmjeren mjernom ćelijom na gornjem dijelu vrata pretvorio u moment kod okcipitalnog kondila (OC) kako je prikazano u nastavku:

Image 38

D = 0,01778

Određuje se maksimalna apsolutna vrijednost momenta kod OC-a, pri čemu se u obzir uzima dio podataka od T = 0 do T-HRC(end).

Formula

| 4.3.4. | Moment bočne osne rotacije na donjem dijelu vrata (My donjeg dijela vrata)
  Riječ je o momentu bočne osne rotacije izmjerenom mjernom ćelijom na donjem dijelu vrata ispitne lutke prije trenutka početka povratnog kretanja.
  Ako se instrumenti konfiguriraju u skladu s preporučenom praksom J211 organizacije SAE, pozitivni moment bočne osne rotacije pokazuje fleksiju vrata (rotacija glave prema naprijed), a negativni moment bočne osne rotacije pokazuje istezanje (rotacija glave prema natrag). Podaci se filtriraju kanalima frekvencijskog razreda 600 i određuje se maksimalna apsolutna vrijednost momenta, pri čemu se u obzir uzima dio podataka od T = 0 do T-HRC(end), na sljedeći način: |
| --- | --- |

4.3.4.

Riječ je o momentu bočne osne rotacije izmjerenom mjernom ćelijom na donjem dijelu vrata ispitne lutke prije trenutka početka povratnog kretanja.

Ako se instrumenti konfiguriraju u skladu s preporučenom praksom J211 organizacije SAE, pozitivni moment bočne osne rotacije pokazuje fleksiju vrata (rotacija glave prema naprijed), a negativni moment bočne osne rotacije pokazuje istezanje (rotacija glave prema natrag). Podaci se filtriraju kanalima frekvencijskog razreda 600 i određuje se maksimalna apsolutna vrijednost momenta, pri čemu se u obzir uzima dio podataka od T = 0 do T-HRC(end), na sljedeći način:

Formula

---

PRILOG 15.

Postupak ispitivanja položaja koji nisu za uporabu

1.   Svrha

Postupci za sklapanje ili uvlačenje naslona za glavu na svim deklariranim sjedištima opremljenima naslonom za glavu, osim deklariranog sjedišta vozača.

2.   Postupci za ispitivanje naslona za glavu s automatskim vraćanjem i za dokazivanje sukladnosti sa stavkom 5.8.4.1.

Postupak se provodi kad je prekidač motora u položaju „uključeno” upotrebom ženske ispitne lutke Hybrid III 5. percentilnog ranga u skladu sa stavkom 2.1. ovog Priloga ili ljudskog surogata u skladu sa stavkom 2.2. ovog Priloga. Sukladnost se određuje na temperaturi od 23 ±5 °C.

| 2.1. | Upotreba ispitne lutke Hybrid III 5. percentilnog ranga |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Ispitna lutka namješta se na sjedalo tako da je središnja sagitalna ravnina lutke poravnana unutar 15 mm od središnjeg pravca sjedišta i usporedna vertikalnoj ravnini koja je usporedna uzdužnom središnjem pravcu vozila. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Bedra ispitne lutke drže se pritisnutima prema dolje, a gornji dio trupa gura se prema natrag kako bi se dobio maksimalni nagib zdjelice ispitne lutke. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Noge se postavljaju tako da s bedrima tvore kut što bliži 90°. Koljena ispitne lutke guraju se prema natrag kako bi se zdjelicu potisnulo u sjedalo tako da nema razmaka između zdjelice i naslona sjedala ili dok ne dođe do kontakta između listova lutke i prednjeg dijela jastuka sjedala tako da se kut između bedara i nogu lutke počne mijenjati. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Evidentira se položaj naslona za glavu. Ispitna lutka uklanja se sa sjedala. Ako se naslon za glavu vrati u uvučeni položaj nakon uklanjanja lutke, treba ga ručno vratiti u zabilježeni položaj. Sukladnost sa zahtjevima za visinu iz stavka 5.6.2. određuje se upotrebom ispitnih postupaka iz Priloga 10. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.2. | Ljudski surogat
  Može se koristiti osoba mase između 47 i 51 kg te visine između 140 i 150 cm. Ljudski surogat oblači se u pamučnu majicu kratkih rukava, duge pamučne hlače i tenisice. Specificirane mase i visine uključuju odjeću. |
| --- | --- |

2.2.

Može se koristiti osoba mase između 47 i 51 kg te visine između 140 i 150 cm. Ljudski surogat oblači se u pamučnu majicu kratkih rukava, duge pamučne hlače i tenisice. Specificirane mase i visine uključuju odjeću.

| 2.2.1. | Osoba se namješta na sredinu sjedala tako da zdjelica dodiruje naslon sjedala i da su leđa naslonjena na naslon sjedala. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Provjerava se je li središnja sagitalna ravnina osobe vertikalna i unutar ±15 mm od središnjeg pravca sjedišta. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Provjerava se je li poprečna udaljenost između središtâ prednjeg dijela koljenâ između 160 i 170 mm. Razmak između koljena centrira se u odnosu na središnji pravac sjedala. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Noge se prema potrebi pružaju dok stopala ne dođu u kontakt s podnom pločom. Bedra leže na jastuku sjedala. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Ako osoba dodiruje unutrašnjost krova, sjedalo se pomiče unatrag dok se ne postigne najveći razmak od 5 mm ili dok sjedalo ne bude u najbližem zapornom položaju u kojem osoba ne dodiruje krov. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Namještanje stopala putnika: |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.6.1. | stopala se postavljaju ravno na potporno ploču za stopala; ili |
| --- | --- |

2.2.6.1.

| 2.2.6.2. | ako se stopala ne mogu postaviti ravno na potpornu ploču za stopala, trebaju biti okomita u odnosu na potkoljenicu, a peta se treba nalaziti što više naprijed i ležati na podnoj ploči; ili |
| --- | --- |

2.2.6.2.

| 2.2.6.3. | ako pete ne dodiruju podnu ploču, noge trebaju biti postavljene vertikalno, a stopala paralelno u odnosu na podnu ploču. |
| --- | --- |

2.2.6.3.

| 2.2.7. | Namještanje ruke/šake putnika |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.7.1. | Nadlaktice putnika postavljaju se uz trup tako da su središnji pravci ruku što bliži vertikalnoj uzdužnoj ravnini. |
| --- | --- |

2.2.7.1.

| 2.2.7.2. | Dlanovi osobe postavljaju se tako da su u kontaktu s vanjskim dijelom bedara. |
| --- | --- |

2.2.7.2.

| 2.2.7.3. | Mali prsti postavljaju se tako da su u kontaktu s jastukom sjedala. |
| --- | --- |

2.2.7.3.

| 2.3. | Motor vozila pokreće se ili se prekidač motora stavlja u položaj „uključeno”, ovisno o tome što uključuje sustav za sprječavanje slobodnog pomicanja putnika, i zatvaraju se sva vrata vozila. Evidentira se položaj naslona za glavu. Osoba se miče sa sjedala. Ako se naslon za glavu vrati u uvučeni položaj nakon izlaska osobe, treba ga ručno vratiti u zabilježeni položaj. Sukladnost sa zahtjevima za visinu iz stavka 5.6.2. određuje se upotrebom ispitnih postupaka iz Priloga 10. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Prekidač motora vraća se u položaj „isključeno”. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Evaluacija rotacije od 60°

Postupci za stražnja i prednja srednja deklarirana sjedišta kako bi se dokazala sukladnost sa stavkom 5.8.4.2.

| 3.1. | Naslon za glavu postavlja se u bilo koji položaj koji ispunjava zahtjeve iz stavka 5.6.2.2., 5.6.2.4. ili 5.6.2.6. Pravilnika. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Na naslonu za glavu označava se linija s jednim krajem u točki rotacije. Mjeri se kut ili raspon kutova referentne linije naslona za glavu kako se projicira na vertikalnu uzdužnu ravninu vozila. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Naslon za glavu sklapa se ili uvlači u položaj u kojem je njegova najmanja visina manja od one određene u stavku 5.6.2.2., 5.6.2.4. ili 5.6.2.6. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Određuje se najmanja promjena kuta referentne linije naslona za glavu kako se projicira na vertikalnu uzdužnu ravninu vozila u odnosu na kut ili raspon kutova izmjerenih u stavku 3.1.1. ovog Priloga. |
| --- | --- |

3.1.3.

4.   Mjerenje nelagode

Postupci za stražnja i prednja srednja deklarirana sjedišta kako bi se dokazala sukladnost sa stavkom 5.8.4.3. ovog Pravilnika.

| 4.1. | Dimenzije HLE i S definirane su na slici 15-1 te čine vertikalnu ravninu koja se pomiče prema naprijed i nazad te koja prolazi kroz točku R (tj. kroz središnju točku deklariranog sjedišta) i siječe jastuk sjedala, naslon sjedala i naslon za glavu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Naslon za glavu namješta se u položaj koji nije za uporabu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | HLE je udaljenost od točke R do donjeg ruba naslona za glavu mjerena duž pravca trupa. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | S je najveća debljina donjeg ruba naslona za glavu (kako je utvrđena unutar 25 mm od donjeg ruba naslona za glavu) mjerena okomito na pravac trupa između TH i TS od pravca P. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | P je pravac paralelan pravcu trupa koji presijeca naslon za glavu kod pravca TS. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | TH je pravac okomit na pravac trupa i tangencijalan na donji rub naslona za glavu. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | TS je pravac paralelan pravcu TH i udaljen od njega 25 mm. |
| --- | --- |

4.2.5.

5.   Promjena stvarnog nagiba trupa od 10°

Postupci za stražnja i prednja srednja deklarirana sjedišta kako bi se dokazala sukladnost sa stavkom 5.8.4.4.

| 5.1. | Naslon za glavu postavlja se u bilo koji položaj koji ispunjava zahtjeve iz stavka 5.6.1. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Trodimenzionalnom napravom za utvrđivanje točke H definiranom u Prilogu 3. mjeri se stvarni nagib trupa. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Naslon za glavu sklapa se ili uvlači u bilo koji položaj u kojem je njegova najmanja visina manja od one određene u stavku 5.6.2. ovog Pravilnika. i |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Ponovno se mjeri stvarni nagib trupa. |
| --- | --- |

5.4.

Slika 15-1

Image 39

---