# Uradni list L 62/2023

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 62 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6627. februar 2023 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 62

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6627. februar 2023

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Pravilnik ZN št. 17 – Enotne določbe o homologaciji vozil glede na sedeže, njihova pritrdišča in vzglavnike [2023/406] | 1 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Pravilnik ZN št. 17 – Enotne določbe o homologaciji vozil glede na sedeže, njihova pritrdišča in vzglavnike [2023/406]

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 27.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 62/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 62/1

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in datum začetka veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je dostopen na: https://unece.org/status-1958-agreement-and-annexed-regulations

Pravilnik ZN št. 17 – Enotne določbe o homologaciji vozil glede na sedeže, njihova pritrdišča in vzglavnike [2023/406]

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Vključuje vsa veljavna besedila do:

sprememb 10 – datum začetka veljavnosti: 9. junij 2021

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje. Verodostojna in pravno zavezujoča besedila so:

| | ECE/TRANS/WP.29/2015/47, |
| --- | --- |

ECE/TRANS/WP.29/2015/47,

| | ECE/TRANS/WP.29/2017/121, |
| --- | --- |

ECE/TRANS/WP.29/2017/121,

| | ECE/TRANS/WP.29/2017/122, |
| --- | --- |

ECE/TRANS/WP.29/2017/122,

| | ECE/TRANS/WP.29/2018/142, |
| --- | --- |

ECE/TRANS/WP.29/2018/142,

| | ECE/TRANS/WP.29/2019/116, |
| --- | --- |

ECE/TRANS/WP.29/2019/116,

| | ECE/TRANS/WP.29/2019/35, |
| --- | --- |

ECE/TRANS/WP.29/2019/35,

| | ECE/TRANS/WP.29/2020/106. |
| --- | --- |

ECE/TRANS/WP.29/2020/106.

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vloga za podelitev homologacije |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Zahteve |
| --- | --- |

5.

| 6. | Preizkusi |
| --- | --- |

6.

| 7. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

8.

| 9. | Spremembe tipa vozila in razširitev homologacije glede na sedeže, njihova pritrdišča in/ali vzglavnike |
| --- | --- |

9.

| 10. | Dokončno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Navodila za uporabo |
| --- | --- |

11.

| 12. | Nazivi in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preizkuse, in homologacijskih organov |
| --- | --- |

12.

| 13. | Prehodne določbe |
| --- | --- |

13.

PRILOGE

| 1 | Sporočilo |
| --- | --- |

1

| 2 | Namestitev homologacijske oznake |
| --- | --- |

2

| 3 | Postopek za določanje točke „H“ in dejanskega naklona trupa za sedežna mesta v motornih vozilih |
| --- | --- |

3

| Dodatek 1 – | Opis tridimenzionalne naprave za določanje točke „H“ |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

| Dodatek 2 – | Tridimenzionalni referenčni sistem |
| --- | --- |

Dodatek 2 –

| Dodatek 3 – | Referenčni podatki za sedežna mesta |
| --- | --- |

Dodatek 3 –

| 4 | Preizkusni postopek za merjenje najmanjše širine |
| --- | --- |

4

| 5 | Preizkusni postopek za trdnost in premikanje |
| --- | --- |

5

| 6 | Preizkusni postopek za preverjanje porazdelitve energije na naslon sedeža |
| --- | --- |

6

| 7 | Metoda preizkušanja trdnosti pritrdišč sedežev in njihovih sistemov za nastavljanje, blokiranje in premikanje |
| --- | --- |

7

| 8 | Preizkusni postopek za merjenje reže |
| --- | --- |

8

| 9 | Preizkusni postopek za naprave, namenjene zaščiti oseb v vozilu pred naletom prtljage |
| --- | --- |

9

| Dodatek – | Razpon pojemka ali pospeška sani kot funkcija časa (Simulacija čelnega trčenja) |
| --- | --- |

Dodatek –

| 10 | Preizkusni postopek za merjenje višine |
| --- | --- |

10

| 11 | Preizkusni postopek za merjenje razdalje med vzglavnikom in glavo |
| --- | --- |

11

| 12 | Preizkusni postopek za absorpcijo energije za vzglavnik od spredaj |
| --- | --- |

12

| 13 | Preizkusni postopek za zadrževanje višine |
| --- | --- |

13

| 14 | Preizkusni postopek za dinamično zmogljivost |
| --- | --- |

14

| 15 | Preizkusni postopek za položaj neuporabe |
| --- | --- |

15

1.   PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za:

| (a) | vozila kategorij M1 in N (1) glede na trdnost sedežev in njihovih pritrdišč ter glede na njihove vzglavnike; |
| --- | --- |

(a)

vozila kategorij M1 in N (1) glede na trdnost sedežev in njihovih pritrdišč ter glede na njihove vzglavnike;

1

1

| (b) | vozila kategorij M2 in M3
  1 glede na sedeže, ki jih Pravilnik ZN št. 80 ne vključuje, v zvezi s trdnostjo sedežev in njihovih pritrdišč ter v z zvezi z vzglavniki; |
| --- | --- |

(b)

vozila kategorij M2 in M3
  1 glede na sedeže, ki jih Pravilnik ZN št. 80 ne vključuje, v zvezi s trdnostjo sedežev in njihovih pritrdišč ter v z zvezi z vzglavniki;

2

3

1

| (c) | vozila kategorije M1 glede na konstrukcijo zadnjih delov naslonov sedežev in glede na konstrukcijo naprav, namenjenih za zaščito oseb pred nevarnostjo zaradi naleta prtljage pri čelnem trčenju. |
| --- | --- |

(c)

vozila kategorije M1 glede na konstrukcijo zadnjih delov naslonov sedežev in glede na konstrukcijo naprav, namenjenih za zaščito oseb pred nevarnostjo zaradi naleta prtljage pri čelnem trčenju.

1

Ne uporablja se za vozila glede na vstran ali nazaj obrnjene sedeže ali za kakršne koli vzglavnike, nameščene na te sedeže, razen za vozila kategorij M2 in M3 razredov A in I, ob upoštevanju določb iz odstavka 5.1.1.

2

3

2.   OPREDELITEV POJMOV

V tem pravilniku

| 2.1 | „homologacija vozila“ pomeni homologacijo vozila glede na trdnost sedežev in njihovih pritrdišč, konstrukcijo zadnjih delov naslonov sedežev in značilnosti vzglavnikov; |
| --- | --- |

2.1

„homologacija vozila“ pomeni homologacijo vozila glede na trdnost sedežev in njihovih pritrdišč, konstrukcijo zadnjih delov naslonov sedežev in značilnosti vzglavnikov;

| 2.2 | „tip vozila“ pomeni kategorijo motornih vozil, ki se ne razlikujejo v naslednjih bistvenih vidikih: |
| --- | --- |

2.2

„tip vozila“ pomeni kategorijo motornih vozil, ki se ne razlikujejo v naslednjih bistvenih vidikih:

| 2.2.1 | konstrukciji, obliki, merah, materialih in masi sedežev, čeprav se sedeži lahko razlikujejo v prevleki in barvi; razlike, ki ne presegajo 5 % mase homologiranega tipa sedeža, se ne štejejo za pomembne; |
| --- | --- |

2.2.1

konstrukciji, obliki, merah, materialih in masi sedežev, čeprav se sedeži lahko razlikujejo v prevleki in barvi; razlike, ki ne presegajo 5 % mase homologiranega tipa sedeža, se ne štejejo za pomembne;

| 2.2.2 | tipu in merah sistemov za nastavljanje, premikanje in za blokiranje naslonov sedežev, sedežev in njihovih delov; |
| --- | --- |

2.2.2

tipu in merah sistemov za nastavljanje, premikanje in za blokiranje naslonov sedežev, sedežev in njihovih delov;

| 2.2.3 | tipu in merah pritrdišč sedežev; |
| --- | --- |

2.2.3

tipu in merah pritrdišč sedežev;

| 2.2.4 | merah, okviru, materialih in oblazinjenju vzglavnikov, čeprav se lahko razlikujejo v barvi in prevleki; |
| --- | --- |

2.2.4

merah, okviru, materialih in oblazinjenju vzglavnikov, čeprav se lahko razlikujejo v barvi in prevleki;

| 2.2.5 | tipu in merah pritrdišč vzglavnikov in pri ločenem vzglavniku značilnostih dela vozila, na katerega je pritrjen vzglavnik; |
| --- | --- |

2.2.5

tipu in merah pritrdišč vzglavnikov in pri ločenem vzglavniku značilnostih dela vozila, na katerega je pritrjen vzglavnik;

| 2.3 | „sedež“ pomeni konstrukcijo, ki je lahko del konstrukcije vozila ali ne, skupaj z oblazinjenjem, in je namenjena za sedenje ene odrasle osebe. Glede na usmeritev so sedeži opredeljeni, kot sledi: |
| --- | --- |

2.3

„sedež“ pomeni konstrukcijo, ki je lahko del konstrukcije vozila ali ne, skupaj z oblazinjenjem, in je namenjena za sedenje ene odrasle osebe. Glede na usmeritev so sedeži opredeljeni, kot sledi:

| 2.3.1 | „naprej obrnjen sedež“ pomeni sedež, ki se lahko uporablja med vožnjo in je proti sprednjemu delu vozila obrnjen tako, da navpična simetrijska ravnina sedeža z navpično simetrijsko ravnino vozila tvori kot, manjši od +10° ali –10°; |
| --- | --- |

2.3.1

„naprej obrnjen sedež“ pomeni sedež, ki se lahko uporablja med vožnjo in je proti sprednjemu delu vozila obrnjen tako, da navpična simetrijska ravnina sedeža z navpično simetrijsko ravnino vozila tvori kot, manjši od +10° ali –10°;

| 2.3.2 | „nazaj obrnjen sedež“ pomeni sedež, ki se lahko uporablja med vožnjo in je proti zadnjemu delu vozila obrnjen tako, da navpična simetrijska ravnina sedeža z navpično simetrijsko ravnino vozila tvori kot, manjši od +10° ali –10°; |
| --- | --- |

2.3.2

„nazaj obrnjen sedež“ pomeni sedež, ki se lahko uporablja med vožnjo in je proti zadnjemu delu vozila obrnjen tako, da navpična simetrijska ravnina sedeža z navpično simetrijsko ravnino vozila tvori kot, manjši od +10° ali –10°;

| 2.3.3 | „vstran obrnjen sedež“ pomeni sedež, ki se lahko uporablja med vožnjo in je proti stranici vozila obrnjen tako, da navpična simetrijska ravnina sedeža z navpično simetrijsko ravnino vozila tvori kot 90° (± 10°); |
| --- | --- |

2.3.3

„vstran obrnjen sedež“ pomeni sedež, ki se lahko uporablja med vožnjo in je proti stranici vozila obrnjen tako, da navpična simetrijska ravnina sedeža z navpično simetrijsko ravnino vozila tvori kot 90° (± 10°);

| 2.4 | „sedežna klop“ pomeni konstrukcijo skupaj z oblazinjenjem, namenjeno sedenju več kot ene odrasle osebe; |
| --- | --- |

2.4

„sedežna klop“ pomeni konstrukcijo skupaj z oblazinjenjem, namenjeno sedenju več kot ene odrasle osebe;

| 2.5 | „pritrdišče“ pomeni sistem, s katerim je sklop sedeža pritrjen na konstrukcijo vozila, vključno z zadevnimi deli konstrukcije vozila; |
| --- | --- |

2.5

„pritrdišče“ pomeni sistem, s katerim je sklop sedeža pritrjen na konstrukcijo vozila, vključno z zadevnimi deli konstrukcije vozila;

| 2.6 | „namenjeno za uporabo osebe v vozilu“, kadar se uporablja v zvezi z nastavitvijo sedeža in vzglavnika, pomeni položaje za nastavljanje, ki jih uporabljajo sedeče osebe v vozilu med vožnjo vozila, in ne tistih, ki so namenjeni izključno za lažji vstop in izstop oseb v vozilu, dostop do prostorov za shranjevanje tovora in/ali shranjevanje tovora v vozilu; |
| --- | --- |

2.6

„namenjeno za uporabo osebe v vozilu“, kadar se uporablja v zvezi z nastavitvijo sedeža in vzglavnika, pomeni položaje za nastavljanje, ki jih uporabljajo sedeče osebe v vozilu med vožnjo vozila, in ne tistih, ki so namenjeni izključno za lažji vstop in izstop oseb v vozilu, dostop do prostorov za shranjevanje tovora in/ali shranjevanje tovora v vozilu;

| 2.7 | „sistem za nastavljanje“ pomeni napravo, s katero se lahko sedež ali njegovi deli nastavijo v položaj, ki ustreza obliki telesa sedeče osebe. Ta naprava lahko zlasti omogoča: |
| --- | --- |

2.7

„sistem za nastavljanje“ pomeni napravo, s katero se lahko sedež ali njegovi deli nastavijo v položaj, ki ustreza obliki telesa sedeče osebe. Ta naprava lahko zlasti omogoča:

| 2.7.1 | vzdolžni premik, |
| --- | --- |

2.7.1

vzdolžni premik,

| 2.7.2 | navpični premik, |
| --- | --- |

2.7.2

navpični premik,

| 2.7.3 | kotni premik; |
| --- | --- |

2.7.3

kotni premik;

| 2.8 | „sistem za premikanje“ pomeni napravo, s katero se lahko sedež ali eden od njegovih delov brez trajnega vmesnega položaja premakne in/ali zavrti za lažji dostop oseb do prostora za zadevnim sedežem; |
| --- | --- |

2.8

„sistem za premikanje“ pomeni napravo, s katero se lahko sedež ali eden od njegovih delov brez trajnega vmesnega položaja premakne in/ali zavrti za lažji dostop oseb do prostora za zadevnim sedežem;

| 2.9 | „sistem za blokiranje“ pomeni napravo, ki zagotavlja, da sedež in njegovi deli ostajajo v položaju uporabe; |
| --- | --- |

2.9

„sistem za blokiranje“ pomeni napravo, ki zagotavlja, da sedež in njegovi deli ostajajo v položaju uporabe;

| 2.10 | „zložljiv sedež“ pomeni sedež, ki je običajno zložen, se zlahka upravlja in je zasnovan za začasno uporabo osebe v vozilu; |
| --- | --- |

2.10

„zložljiv sedež“ pomeni sedež, ki je običajno zložen, se zlahka upravlja in je zasnovan za začasno uporabo osebe v vozilu;

| 2.11 | „prečna ravnina“ pomeni navpično ravnino, pravokotno na srednjo vzdolžno ravnino vozila; |
| --- | --- |

2.11

„prečna ravnina“ pomeni navpično ravnino, pravokotno na srednjo vzdolžno ravnino vozila;

| 2.12 | „vzdolžna ravnina“ pomeni katero koli ravnino, vzporedno z ničelno navpično vzdolžno ravnino vozila, kot je opredeljena v Dodatku 2 k Prilogi 3; |
| --- | --- |

2.12

„vzdolžna ravnina“ pomeni katero koli ravnino, vzporedno z ničelno navpično vzdolžno ravnino vozila, kot je opredeljena v Dodatku 2 k Prilogi 3;

| 2.13 | „vzglavnik“ pomeni, na vsakem konstrukcijsko določenem sedežnem mestu, napravo, ki omeji premik glave sedeče osebe v vozilu nazaj glede na trup in katere višina je enaka ali večja od 700 mm na kateri koli točki med dvema navpičnima vzdolžnima ravninama, ki potekata 85 mm na obeh straneh linije trupa, pri kateri koli nastavitvi razdalje med vzglavnikom in glavo ter višine, kot je izmerjeno v skladu s Prilogo 10; |
| --- | --- |

2.13

„vzglavnik“ pomeni, na vsakem konstrukcijsko določenem sedežnem mestu, napravo, ki omeji premik glave sedeče osebe v vozilu nazaj glede na trup in katere višina je enaka ali večja od 700 mm na kateri koli točki med dvema navpičnima vzdolžnima ravninama, ki potekata 85 mm na obeh straneh linije trupa, pri kateri koli nastavitvi razdalje med vzglavnikom in glavo ter višine, kot je izmerjeno v skladu s Prilogo 10;

| 2.13.1 | „vgrajen vzglavnik“ pomeni vzglavnik, ki ga tvori zgornji del naslona sedeža; |
| --- | --- |

2.13.1

„vgrajen vzglavnik“ pomeni vzglavnik, ki ga tvori zgornji del naslona sedeža;

| 2.13.2 | „snemljiv vzglavnik“ pomeni vzglavnik, sestavljen iz dela, ki ga je mogoče ločiti od sedeža in je zasnovan tako, da ga je mogoče vstaviti v konstrukcijo naslona sedeža in v tem položaju tudi blokirati. Snemljiv vzglavnik, ki ga je mogoče ločiti od sedeža samo z orodjem in/ali delno ali popolno odstranitvijo sedežne prevleke, ustreza tej opredelitvi; |
| --- | --- |

2.13.2

„snemljiv vzglavnik“ pomeni vzglavnik, sestavljen iz dela, ki ga je mogoče ločiti od sedeža in je zasnovan tako, da ga je mogoče vstaviti v konstrukcijo naslona sedeža in v tem položaju tudi blokirati. Snemljiv vzglavnik, ki ga je mogoče ločiti od sedeža samo z orodjem in/ali delno ali popolno odstranitvijo sedežne prevleke, ustreza tej opredelitvi;

| 2.13.3 | „ločen vzglavnik“ pomeni vzglavnik, sestavljen iz dela, ki je ločen od sedeža in je zasnovan tako, da ga je mogoče vstaviti v konstrukcijo vozila in/ali v tem položaju tudi blokirati; |
| --- | --- |

2.13.3

„ločen vzglavnik“ pomeni vzglavnik, sestavljen iz dela, ki je ločen od sedeža in je zasnovan tako, da ga je mogoče vstaviti v konstrukcijo vozila in/ali v tem položaju tudi blokirati;

| 2.13.4 | „nastavljivi vzglavnik“ pomeni vzglavnik, ki se lahko premika neodvisno od naslona sedeža med vsaj dvema položajema nastavitve, namenjenima za uporabo osebe v vozilu; |
| --- | --- |

2.13.4

„nastavljivi vzglavnik“ pomeni vzglavnik, ki se lahko premika neodvisno od naslona sedeža med vsaj dvema položajema nastavitve, namenjenima za uporabo osebe v vozilu;

| 2.14 | „zadnje steklo“ pomeni nazaj obrnjeno zasteklitev na zadnjem delu strehe; |
| --- | --- |

2.14

„zadnje steklo“ pomeni nazaj obrnjeno zasteklitev na zadnjem delu strehe;

| 2.15 | „razdalja med vzglavnikom in glavo“ pomeni vodoravno razdaljo med sprednjo površino vzglavnika in skrajno zadnjo točko glave; |
| --- | --- |

2.15

„razdalja med vzglavnikom in glavo“ pomeni vodoravno razdaljo med sprednjo površino vzglavnika in skrajno zadnjo točko glave;

| 2.16 | „točka R razdalje med vzglavnikom in glavo“ pomeni razdaljo med vzglavnikom in glavo, izmerjeno v skladu s Prilogo 11; |
| --- | --- |

2.16

„točka R razdalje med vzglavnikom in glavo“ pomeni razdaljo med vzglavnikom in glavo, izmerjeno v skladu s Prilogo 11;

| 2.17 | „referenčna razdalja med vzglavnikom in glavo preizkusne lutke BioRID“ pomeni razdaljo med vzglavnikom in glavo, izmerjeno v skladu s Prilogo 14; |
| --- | --- |

2.17

„referenčna razdalja med vzglavnikom in glavo preizkusne lutke BioRID“ pomeni razdaljo med vzglavnikom in glavo, izmerjeno v skladu s Prilogo 14;

| 2.18 | „točka H“ pomeni vrtišče med trupom in stegni naprave za določanje točke H, če je nameščena na sedež v vozilu v skladu s Prilogo 3. Ko je točka H določena v skladu s postopkom, opisanim v Prilogi 3, se šteje za fiksno glede na podporno ogrodje blazine sedeža in zanjo velja, da se pri nastavljanju sedeža v smeri X premika skupaj s tem ogrodjem; |
| --- | --- |

2.18

„točka H“ pomeni vrtišče med trupom in stegni naprave za določanje točke H, če je nameščena na sedež v vozilu v skladu s Prilogo 3. Ko je točka H določena v skladu s postopkom, opisanim v Prilogi 3, se šteje za fiksno glede na podporno ogrodje blazine sedeža in zanjo velja, da se pri nastavljanju sedeža v smeri X premika skupaj s tem ogrodjem;

| 2.19 | „točka R“ pomeni konstrukcijsko določeno točko, ki jo določi proizvajalec vozila za vsako določeno sedežno mesto glede na tridimenzionalni referenčni sistem, opredeljen v Prilogi 3. Točka R je opredeljena v Prilogi 3 in |
| --- | --- |

2.19

„točka R“ pomeni konstrukcijsko določeno točko, ki jo določi proizvajalec vozila za vsako določeno sedežno mesto glede na tridimenzionalni referenčni sistem, opredeljen v Prilogi 3. Točka R je opredeljena v Prilogi 3 in

| 2.19.1 | določa skrajno zadnjo lego za običajno uporabo med vožnjo, kot jo konstrukcijsko določi proizvajalec, na vsakem določenem sedežnem mestu v vozilu; |
| --- | --- |

2.19.1

določa skrajno zadnjo lego za običajno uporabo med vožnjo, kot jo konstrukcijsko določi proizvajalec, na vsakem določenem sedežnem mestu v vozilu;

| 2.19.2 | ima določene koordinate glede na konstrukcijo vozila; |
| --- | --- |

2.19.2

ima določene koordinate glede na konstrukcijo vozila;

| 2.19.3 | simulira položaj središčne osi človeškega trupa in stegna; |
| --- | --- |

2.19.3

simulira položaj središčne osi človeškega trupa in stegna;

| 2.20 | „referenčna črta“ pomeni linijo na preizkusni lutki, prikazano na sliki 1 v Dodatku 1 k Prilogi 3 k temu pravilniku; |
| --- | --- |

2.20

„referenčna črta“ pomeni linijo na preizkusni lutki, prikazano na sliki 1 v Dodatku 1 k Prilogi 3 k temu pravilniku;

| 2.21 | „konstrukcijsko določen naklon trupa“ pomeni kot, izmerjen z napravo za določanje točke H, med navpičnico skozi točko R in linijo trupa v legi, ki ustreza konstrukcijsko določeni legi naslona sedeža, kot jo je določil proizvajalec vozila; |
| --- | --- |

2.21

„konstrukcijsko določen naklon trupa“ pomeni kot, izmerjen z napravo za določanje točke H, med navpičnico skozi točko R in linijo trupa v legi, ki ustreza konstrukcijsko določeni legi naslona sedeža, kot jo je določil proizvajalec vozila;

| 2.22 | „dejanski vrh vzglavnika“ pomeni najvišjo točko na središčnici vzglavnika, ki je določena v skladu s Prilogo 10 in označena kot točka presečišča (IP); |
| --- | --- |

2.22

„dejanski vrh vzglavnika“ pomeni najvišjo točko na središčnici vzglavnika, ki je določena v skladu s Prilogo 10 in označena kot točka presečišča (IP);

| 2.23 | „višina vzglavnika“ pomeni razdaljo od točke R, merjeno vzporedno z linijo trupa do dejanskega vrha (IP) vzglavnika na ravnini, pravokotni na linijo trupa; |
| --- | --- |

2.23

„višina vzglavnika“ pomeni razdaljo od točke R, merjeno vzporedno z linijo trupa do dejanskega vrha (IP) vzglavnika na ravnini, pravokotni na linijo trupa;

| 2.24 | „tridimenzionalna naprava za določanje točke H“ (naprava za določanje točke H) pomeni napravo, ki se uporablja za določanje točk H in dejanskih naklonov trupa. Ta naprava je opredeljena v Prilogi 3; |
| --- | --- |

2.24

„tridimenzionalna naprava za določanje točke H“ (naprava za določanje točke H) pomeni napravo, ki se uporablja za določanje točk H in dejanskih naklonov trupa. Ta naprava je opredeljena v Prilogi 3;

| 2.25 | „linija trupa“ pomeni srednjico droga trupa naprave za določanje točke H v skrajni zadnji legi; |
| --- | --- |

2.25

„linija trupa“ pomeni srednjico droga trupa naprave za določanje točke H v skrajni zadnji legi;

| 2.26 | „dejanski naklon trupa“ pomeni kot, izmerjen z napravo za določanje točke H, med navpičnico, ki poteka skozi točko H in linijo trupa, in kotomerom za kot naklona naslona na napravi za določanje točke H; |
| --- | --- |

2.26

„dejanski naklon trupa“ pomeni kot, izmerjen z napravo za določanje točke H, med navpičnico, ki poteka skozi točko H in linijo trupa, in kotomerom za kot naklona naslona na napravi za določanje točke H;

| 2.27 | „točka R50“ pomeni konstrukcijsko določeno točko, ki jo določi proizvajalec vozila za sedečega moškega, ki po merah ustreza 50. percentilu moške populacije, za konstrukcijsko določeno sedežno mesto; |
| --- | --- |

2.27

„točka R50

| 2.28 | „odboj“ pomeni gibanje glave po stiku z vzglavnikom (tj. čas po T-HRC(end)); |
| --- | --- |

2.28

„odboj“ pomeni gibanje glave po stiku z vzglavnikom (tj. čas po T-HRC(end));

| 2.29 | „stranska opora“ pomeni nastavljive elemente sedeža na straneh sedežne blazine in/ali naslona sedeža, ki omogočajo bočno zadrževanje osebe v vozilu; |
| --- | --- |

2.29

„stranska opora“ pomeni nastavljive elemente sedeža na straneh sedežne blazine in/ali naslona sedeža, ki omogočajo bočno zadrževanje osebe v vozilu;

| 2.30 | „pregradni sistem“ pomeni dele ali naprave, ki so tako kot nasloni sedežev namenjeni zaščiti oseb pred naletom prtljage; pregradni sistem je lahko zlasti sestavljen iz mreže ali žične mreže, ki je nad ravnjo naslonov sedežev v navpičnem ali sklopljenem položaju. Vzglavnik, ki so vgrajeni kot del standardne opreme vozil, opremljenih s takšnimi deli ali napravami, se štejejo za del pregradnega sistema. Vendar se sedež, opremljen z vzglavnikom, ne šteje za pregradni sistem. |
| --- | --- |

2.30

„pregradni sistem“ pomeni dele ali naprave, ki so tako kot nasloni sedežev namenjeni zaščiti oseb pred naletom prtljage; pregradni sistem je lahko zlasti sestavljen iz mreže ali žične mreže, ki je nad ravnjo naslonov sedežev v navpičnem ali sklopljenem položaju. Vzglavnik, ki so vgrajeni kot del standardne opreme vozil, opremljenih s takšnimi deli ali napravami, se štejejo za del pregradnega sistema. Vendar se sedež, opremljen z vzglavnikom, ne šteje za pregradni sistem.

3.   VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

| 3.1 | Vlogo za podelitev homologacije tipa vozila vloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik. |
| --- | --- |

3.1

Vlogo za podelitev homologacije tipa vozila vloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik.

| 3.2 | Vlogi se v treh izvodih priložijo naslednji dokumenti in naslednji podatki: |
| --- | --- |

3.2

Vlogi se v treh izvodih priložijo naslednji dokumenti in naslednji podatki:

| 3.2.1 | podroben opis tipa vozila v zvezi z zasnovo sedežev, njihovih pritrdišč ter sistemov za nastavljanje, premikanje in blokiranje; |
| --- | --- |

3.2.1

podroben opis tipa vozila v zvezi z zasnovo sedežev, njihovih pritrdišč ter sistemov za nastavljanje, premikanje in blokiranje;

| 3.2.1.1 | podroben opis in/ali risbe pregradnega sistema, če je potrebno; |
| --- | --- |

3.2.1.1

podroben opis in/ali risbe pregradnega sistema, če je potrebno;

| 3.2.2 | risbe v primernem merilu in z dovolj podrobnim prikazom sedežev, njihovih pritrdišč v vozilu ter njihovih sistemov za nastavljanje, premikanje in blokiranje; |
| --- | --- |

3.2.2

risbe v primernem merilu in z dovolj podrobnim prikazom sedežev, njihovih pritrdišč v vozilu ter njihovih sistemov za nastavljanje, premikanje in blokiranje;

| 3.2.3 | pri sedežu s snemljivim vzglavnikom: |
| --- | --- |

3.2.3

pri sedežu s snemljivim vzglavnikom:

| 3.2.3.1 | podroben opis vzglavnika, v katerem je zlasti navedena vrsta polnilnega materiala ali materialov; |
| --- | --- |

3.2.3.1

podroben opis vzglavnika, v katerem je zlasti navedena vrsta polnilnega materiala ali materialov;

| 3.2.3.2 | podroben opis položaja, vrste podpore in pritrdilnih elementov za namestitev vzglavnika na sedež; |
| --- | --- |

3.2.3.2

podroben opis položaja, vrste podpore in pritrdilnih elementov za namestitev vzglavnika na sedež;

| 3.2.4 | pri ločenem vzglavniku: |
| --- | --- |

3.2.4

pri ločenem vzglavniku:

| 3.2.4.1 | podroben opis vzglavnika, v katerem je zlasti navedena vrsta polnilnega materiala ali materialov; |
| --- | --- |

3.2.4.1

podroben opis vzglavnika, v katerem je zlasti navedena vrsta polnilnega materiala ali materialov;

| 3.2.4.2 | podroben opis položaja in pritrdilnih elementov za namestitev vzglavnika na konstrukcijo vozila. |
| --- | --- |

3.2.4.2

podroben opis položaja in pritrdilnih elementov za namestitev vzglavnika na konstrukcijo vozila.

| 3.3 | Tehnični službi, ki izvaja homologacijske preizkuse, se predložijo: |
| --- | --- |

3.3

Tehnični službi, ki izvaja homologacijske preizkuse, se predložijo:

| 3.3.1 | vozilo, ki je predstavnik tipa vozila v postopku homologacije, ali deli vozila, ki so po oceni tehnične službe potrebni za homologacijske preizkuse; |
| --- | --- |

3.3.1

vozilo, ki je predstavnik tipa vozila v postopku homologacije, ali deli vozila, ki so po oceni tehnične službe potrebni za homologacijske preizkuse;

| 3.3.2 | dodaten komplet sedežev, s katerimi je opremljeno vozilo, skupaj z njihovimi pritrdišči; |
| --- | --- |

3.3.2

dodaten komplet sedežev, s katerimi je opremljeno vozilo, skupaj z njihovimi pritrdišči;

| 3.3.3 | za vozila s sedeži, ki so opremljeni z vzglavniki ali se z njimi lahko opremijo, poleg zahtev iz odstavkov 3.3.1 in 3.3.2: |
| --- | --- |

3.3.3

za vozila s sedeži, ki so opremljeni z vzglavniki ali se z njimi lahko opremijo, poleg zahtev iz odstavkov 3.3.1 in 3.3.2:

| 3.3.3.1 | pri snemljivih vzglavnikih: dodaten komplet sedežev, opremljenih z vzglavniki, s katerimi je opremljeno vozilo, skupaj z njihovimi pritrdišči; |
| --- | --- |

3.3.3.1

pri snemljivih vzglavnikih: dodaten komplet sedežev, opremljenih z vzglavniki, s katerimi je opremljeno vozilo, skupaj z njihovimi pritrdišči;

| 3.3.3.2 | pri ločenih vzglavnikih: dodaten komplet sedežev, s katerimi je opremljeno vozilo, skupaj z njihovimi pritrdišči, dodaten komplet ustreznih vzglavnikov in del konstrukcije vozila, na katerega je vzglavnik nameščen, ali celotno konstrukcijo. |
| --- | --- |

3.3.3.2

pri ločenih vzglavnikih: dodaten komplet sedežev, s katerimi je opremljeno vozilo, skupaj z njihovimi pritrdišči, dodaten komplet ustreznih vzglavnikov in del konstrukcije vozila, na katerega je vzglavnik nameščen, ali celotno konstrukcijo.

4.   HOMOLOGACIJA

| 4.1 | Če vozilo, predloženo v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje ustrezne zahteve (sedeži, ki so opremljeni z vzglavniki ali ki se z njimi lahko opremijo), se homologacija tega tipa vozila podeli. |
| --- | --- |

4.1

Če vozilo, predloženo v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje ustrezne zahteve (sedeži, ki so opremljeni z vzglavniki ali ki se z njimi lahko opremijo), se homologacija tega tipa vozila podeli.

| 4.2 | Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (zdaj 09, kar ustreza spremembam 09) označujeta spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake številke istemu tipu vozila, opremljenemu z drugimi tipi sedežev ali vzglavniki ali s sedeži, ki so na vozilo drugače pritrjeni (to velja za sedeže z vzglavniki in tiste brez njih), ali drugemu tipu vozila. |
| --- | --- |

4.2

Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (zdaj 09, kar ustreza spremembam 09) označujeta spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake številke istemu tipu vozila, opremljenemu z drugimi tipi sedežev ali vzglavniki ali s sedeži, ki so na vozilo drugače pritrjeni (to velja za sedeže z vzglavniki in tiste brez njih), ali drugemu tipu vozila.

| 4.3 | Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.3

Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

| 4.4 | Na vsakem vozilu, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, navedenem na homologacijskem obrazcu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz: |
| --- | --- |

4.4

Na vsakem vozilu, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, navedenem na homologacijskem obrazcu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

| 4.4.1 | kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (2); |
| --- | --- |

4.4.1

kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (2

| 4.4.2 | številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1; |
| --- | --- |

4.4.2

številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1;

| 4.4.3 | Vendar če je vozilo opremljeno z enim ali več sedeži, ki so opremljeni z vzglavniki ali pa se z njimi lahko opremijo in so homologirani v skladu z zahtevami iz odstavkov 5.2 in 5.3, številki tega pravilnika sledita črki „RA“. Oblika, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku, navaja, kateri sedeži vozila so opremljeni z vzglavniki ali se z njimi lahko opremijo. Oznaka navaja tudi, ali so kakršni koli preostali sedeži v vozilu, ki niso opremljeni z vzglavniki ali jih z njimi ni mogoče opremiti, homologirani in izpolnjujejo zahteve iz odstavka 5.2 tega pravilnika. |
| --- | --- |

4.4.3

Vendar če je vozilo opremljeno z enim ali več sedeži, ki so opremljeni z vzglavniki ali pa se z njimi lahko opremijo in so homologirani v skladu z zahtevami iz odstavkov 5.2 in 5.3, številki tega pravilnika sledita črki „RA“. Oblika, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku, navaja, kateri sedeži vozila so opremljeni z vzglavniki ali se z njimi lahko opremijo. Oznaka navaja tudi, ali so kakršni koli preostali sedeži v vozilu, ki niso opremljeni z vzglavniki ali jih z njimi ni mogoče opremiti, homologirani in izpolnjujejo zahteve iz odstavka 5.2 tega pravilnika.

| 4.5 | Če je vozilo v skladu s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, simbola iz odstavka 4.4.1 ni treba ponoviti; v takem primeru se v navpičnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 4.4.1 navedejo številke pravilnikov, homologacijske številke in dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

4.5

Če je vozilo v skladu s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, simbola iz odstavka 4.4.1 ni treba ponoviti; v takem primeru se v navpičnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 4.4.1 navedejo številke pravilnikov, homologacijske številke in dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom.

| 4.6 | Homologacijska oznaka mora biti jasno berljiva in neizbrisna. |
| --- | --- |

4.6

Homologacijska oznaka mora biti jasno berljiva in neizbrisna.

| 4.7 | Homologacijska oznaka se namesti blizu napisne ploščice vozila, ki jo pritrdi proizvajalec, ali nanjo. |
| --- | --- |

4.7

Homologacijska oznaka se namesti blizu napisne ploščice vozila, ki jo pritrdi proizvajalec, ali nanjo.

| 4.8 | V Prilogi 2 k temu pravilniku so prikazani primeri namestitve homologacijskih oznak. |
| --- | --- |

4.8

V Prilogi 2 k temu pravilniku so prikazani primeri namestitve homologacijskih oznak.

5.   ZAHTEVE

| 5.1 | Splošne zahteve |
| --- | --- |

5.1

Splošne zahteve

| 5.1.1 | Vgradnja vstran obrnjenih sedežev je v vozilih kategorij M1, N1, M2 (razredov II, III in B) in M3 s tehnično dovoljeno maso obremenjenega vozila, ki ne presega 10 ton (razredov II, III in B), prepovedana. |
| --- | --- |

5.1.1

Vgradnja vstran obrnjenih sedežev je v vozilih kategorij M1

1

2

3

| 5.1.2 | Ta prepoved se ne uporablja za reševalna vozila in za vozila, namenjena za potrebe vojske, civilne zaščite, gasilskih enot in enot za ohranjanje javnega reda in miru. |
| --- | --- |

5.1.2

Ta prepoved se ne uporablja za reševalna vozila in za vozila, namenjena za potrebe vojske, civilne zaščite, gasilskih enot in enot za ohranjanje javnega reda in miru.

| 5.2 | Splošne zahteve, ki se uporabljajo za vse sedeže vozil kategorije M1 (3) |
| --- | --- |

5.2

Splošne zahteve, ki se uporabljajo za vse sedeže vozil kategorije M1

3

| 5.2.1 | Vsak predviden sistem za nastavljanje in premikanje vključuje sistem za blokiranje, ki deluje samodejno.
  Sistemi za blokiranje za naslone za roke ali druge naprave za udobje niso potrebni, razen če bi prisotnost takih naprav povzročila dodatno tveganje poškodb za osebe v vozilu v primeru trčenja.
  Zložljivi sedeži se samodejno blokirajo v položaju uporabe za osebe v vozilu. |
| --- | --- |

5.2.1

Vsak predviden sistem za nastavljanje in premikanje vključuje sistem za blokiranje, ki deluje samodejno.

Sistemi za blokiranje za naslone za roke ali druge naprave za udobje niso potrebni, razen če bi prisotnost takih naprav povzročila dodatno tveganje poškodb za osebe v vozilu v primeru trčenja.

Zložljivi sedeži se samodejno blokirajo v položaju uporabe za osebe v vozilu.

| 5.2.2 | Naprava za deblokiranje sistema iz odstavka 2.7 tega pravilnika se namesti na zunanji del sedeža v bližini vrat. Zlahka je dostopna, tudi osebi na sedežu neposredno za zadevnim sedežem. |
| --- | --- |

5.2.2

Naprava za deblokiranje sistema iz odstavka 2.7 tega pravilnika se namesti na zunanji del sedeža v bližini vrat. Zlahka je dostopna, tudi osebi na sedežu neposredno za zadevnim sedežem.

| 5.2.3 | Zadnji deli sedežev, ki so na površini 1, opredeljeni v odstavku 6.8.1.1, zadovoljivo opravijo preizkus porazdelitve energije v skladu z zahtevami iz Priloge 6 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.2.3

Zadnji deli sedežev, ki so na površini 1, opredeljeni v odstavku 6.8.1.1, zadovoljivo opravijo preizkus porazdelitve energije v skladu z zahtevami iz Priloge 6 k temu pravilniku.

| 5.2.3.1 | Šteje se, da je ta zahteva izpolnjena, če v preizkusih, opravljenih po postopku iz Priloge 6 k temu pravilniku, zmanjšanje hitrosti modela glave nepretrgoma ne presega 80 g za več kot 3 ms. Poleg tega se med preizkusom ali po njem ne pojavijo nevarni robovi. |
| --- | --- |

5.2.3.1

Šteje se, da je ta zahteva izpolnjena, če v preizkusih, opravljenih po postopku iz Priloge 6 k temu pravilniku, zmanjšanje hitrosti modela glave nepretrgoma ne presega 80 g za več kot 3 ms. Poleg tega se med preizkusom ali po njem ne pojavijo nevarni robovi.

| 5.2.3.2 | Zahteve iz odstavka 5.2.3 se ne uporabljajo za skrajne zadnje sedeže, sedeže, obrnjene z nasloni drug proti drugemu, ali sedeže, ki so v skladu z določbami Pravilnika ZN št. 21 „Enotne določbe o homologaciji vozil glede na njihovo notranjo opremo“ (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.20/Rev.2, kakor je bil nazadnje spremenjen). |
| --- | --- |

5.2.3.2

Zahteve iz odstavka 5.2.3 se ne uporabljajo za skrajne zadnje sedeže, sedeže, obrnjene z nasloni drug proti drugemu, ali sedeže, ki so v skladu z določbami Pravilnika ZN št. 21 „Enotne določbe o homologaciji vozil glede na njihovo notranjo opremo“ (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.20/Rev.2, kakor je bil nazadnje spremenjen).

| 5.2.4 | Površina zadnjih delov sedežev ne sme imeti nobenih nevarnih grobih površin ali ostrih robov, ki lahko povečajo tveganje resnosti poškodb za osebe v vozilu. Ta zahteva se šteje za izpolnjeno, če površina zadnjih delov sedežev, preizkušenih v pogojih iz odstavka 6.1, ne kaže premerov krivine, manjših od: | 2,5 mm na površini 1, |
| --- | --- | --- |

5.2.4

Površina zadnjih delov sedežev ne sme imeti nobenih nevarnih grobih površin ali ostrih robov, ki lahko povečajo tveganje resnosti poškodb za osebe v vozilu. Ta zahteva se šteje za izpolnjeno, če površina zadnjih delov sedežev, preizkušenih v pogojih iz odstavka 6.1, ne kaže premerov krivine, manjših od:

2,5 mm na površini 1,

| | 5,0 mm na površini 2, |
| --- | --- |

5,0 mm na površini 2,

| | 3,2 mm na površini 3. |
| --- | --- |

3,2 mm na površini 3.

Te površine so opredeljene v odstavku 6.8.1.

| 5.2.4.1 | Ta zahteva se ne uporablja za: |
| --- | --- |

5.2.4.1

Ta zahteva se ne uporablja za:

| 5.2.4.1.1 | dele različnih površin, ki imajo izboklino iz okoliške površine, manjšo od 3,2 mm, ki ima tope robove, če višina izbokline ni večja od polovice njene širine; |
| --- | --- |

5.2.4.1.1

dele različnih površin, ki imajo izboklino iz okoliške površine, manjšo od 3,2 mm, ki ima tope robove, če višina izbokline ni večja od polovice njene širine;

| 5.2.4.1.2 | skrajne zadnje sedeže, sedeže, obrnjene z nasloni drug proti drugemu, ali sedeže, ki so v skladu z določbami Pravilnika ZN št. 21 „Enotne določbe o homologaciji vozil glede na njihovo notranjo opremo“ (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.20/Rev.2, kakor je bil nazadnje spremenjen); |
| --- | --- |

5.2.4.1.2

skrajne zadnje sedeže, sedeže, obrnjene z nasloni drug proti drugemu, ali sedeže, ki so v skladu z določbami Pravilnika ZN št. 21 „Enotne določbe o homologaciji vozil glede na njihovo notranjo opremo“ (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.20/Rev.2, kakor je bil nazadnje spremenjen);

| 5.2.4.1.3 | zadnje dele sedežev, nameščene pod vodoravno ravnino, ki gre skozi najnižjo točko R v vsaki vrsti sedežev. (Kadar imajo vrste sedežev različne višine, začenši od zadaj, se ravnina obrne gor ali dol, da oblikuje navpično stopnico, ki gre skozi točko R vrste sedežev, ki so neposredno spredaj); |
| --- | --- |

5.2.4.1.3

zadnje dele sedežev, nameščene pod vodoravno ravnino, ki gre skozi najnižjo točko R v vsaki vrsti sedežev. (Kadar imajo vrste sedežev različne višine, začenši od zadaj, se ravnina obrne gor ali dol, da oblikuje navpično stopnico, ki gre skozi točko R vrste sedežev, ki so neposredno spredaj);

| 5.2.4.1.4 | dele kot je „prožna žična mreža“. |
| --- | --- |

5.2.4.1.4

dele kot je „prožna žična mreža“.

| 5.2.4.2 | Na površini 2 iz odstavka 6.8.1.2 imajo površine lahko premere manjše od 5 mm, vendar ne manjše od 2,5 mm, če uspešno opravijo preizkus porazdelitve energije, predpisan v Prilogi 6 k temu pravilniku. Poleg tega morajo biti te površine oblazinjene, da se prepreči neposreden stik glave s konstrukcijo okvira sedeža. |
| --- | --- |

5.2.4.2

Na površini 2 iz odstavka 6.8.1.2 imajo površine lahko premere manjše od 5 mm, vendar ne manjše od 2,5 mm, če uspešno opravijo preizkus porazdelitve energije, predpisan v Prilogi 6 k temu pravilniku. Poleg tega morajo biti te površine oblazinjene, da se prepreči neposreden stik glave s konstrukcijo okvira sedeža.

| 5.2.4.3 | Če zgoraj opredeljene površine vključujejo dele, prekrite z materialom, mehkejšim od Shore A 50, se zgoraj navedene zahteve, z izjemo zahtev v zvezi s preizkusom porazdelitve energije v skladu z zahtevami iz Priloge 6, uporabljajo le za toge dele. |
| --- | --- |

5.2.4.3

Če zgoraj opredeljene površine vključujejo dele, prekrite z materialom, mehkejšim od Shore A 50, se zgoraj navedene zahteve, z izjemo zahtev v zvezi s preizkusom porazdelitve energije v skladu z zahtevami iz Priloge 6, uporabljajo le za toge dele.

| 5.2.5 | Med preizkusi iz odstavkov 6.2 in 6.3 ali po njih ne sme priti do okvar na okviru sedeža ali pritrdišču, sistemih za nastavljanje in premikanje ali njihovih napravah za blokiranje. Trajne deformacije, vključno z razpokami, so lahko sprejemljive, če ne povečajo tveganja poškodbe v primeru trčenja in so prenesle predpisane obremenitve. |
| --- | --- |

5.2.5

Med preizkusi iz odstavkov 6.2 in 6.3 ali po njih ne sme priti do okvar na okviru sedeža ali pritrdišču, sistemih za nastavljanje in premikanje ali njihovih napravah za blokiranje. Trajne deformacije, vključno z razpokami, so lahko sprejemljive, če ne povečajo tveganja poškodbe v primeru trčenja in so prenesle predpisane obremenitve.

| 5.2.6 | Med preizkusi iz odstavka 6.3 in odstavka 2.1 Priloge 9 k temu pravilniku ne sme priti do sprostitve sistemov za blokiranje. |
| --- | --- |

5.2.6

Med preizkusi iz odstavka 6.3 in odstavka 2.1 Priloge 9 k temu pravilniku ne sme priti do sprostitve sistemov za blokiranje.

| 5.2.7 | Po preizkusih morajo sistemi za premikanje, ki osebam v vozilu dovoljujejo ali olajšujejo dostop, delovati; vsaj enkrat jih mora biti mogoče deblokirati in dopustiti morajo premik sedeža ali dela sedeža, za katerega so predvideni.
  Za vse druge sisteme za premikanje in tudi sisteme za nastavljanje ter njihove sisteme za blokiranje se ne zahteva, da delujejo.
  Pri sedežih, opremljenih z vzglavniki, se šteje, da trdnost naslona sedeža in njegovih naprav za blokiranje izpolnjuje zahteve iz odstavka 6.2, če po preizkušanju v skladu s Prilogo 5 ne pride do zloma sedeža ali naslona sedeža; v nasprotnem primeru je treba dokazati, da sedež lahko izpolnjuje preizkusne zahteve iz odstavka 6.2.
  Pri sedežih (sedežnih klopeh) z več prostori za sedenje, kot je vzglavnikov, in če se proizvajalec odloči, da med preizkusom iz odstavka 3.1 Priloge 5 ne bo uporabil navora 53 daNm, je treba poleg preizkusa iz odstavka 3.1 Priloge 5 opraviti preizkus trdnosti naslona sedeža iz odstavka 6.2. |
| --- | --- |

5.2.7

Po preizkusih morajo sistemi za premikanje, ki osebam v vozilu dovoljujejo ali olajšujejo dostop, delovati; vsaj enkrat jih mora biti mogoče deblokirati in dopustiti morajo premik sedeža ali dela sedeža, za katerega so predvideni.

Za vse druge sisteme za premikanje in tudi sisteme za nastavljanje ter njihove sisteme za blokiranje se ne zahteva, da delujejo.

Pri sedežih, opremljenih z vzglavniki, se šteje, da trdnost naslona sedeža in njegovih naprav za blokiranje izpolnjuje zahteve iz odstavka 6.2, če po preizkušanju v skladu s Prilogo 5 ne pride do zloma sedeža ali naslona sedeža; v nasprotnem primeru je treba dokazati, da sedež lahko izpolnjuje preizkusne zahteve iz odstavka 6.2.

Pri sedežih (sedežnih klopeh) z več prostori za sedenje, kot je vzglavnikov, in če se proizvajalec odloči, da med preizkusom iz odstavka 3.1 Priloge 5 ne bo uporabil navora 53 daNm, je treba poleg preizkusa iz odstavka 3.1 Priloge 5 opraviti preizkus trdnosti naslona sedeža iz odstavka 6.2.

| 5.3 | Splošne specifikacije, ki se uporabljajo za sedeže vozil kategorij N1, N2 in N3 ter sedeže vozil kategorij M2 in M3, ki jih ne vključuje Pravilnik ZN št. 80
  Z izjemo določb odstavka 5.1 se zahteve uporabljajo tudi za vstran obrnjene sedeže vseh kategorij vozil. |
| --- | --- |

5.3

Splošne specifikacije, ki se uporabljajo za sedeže vozil kategorij N1

2

3

2

3

Z izjemo določb odstavka 5.1 se zahteve uporabljajo tudi za vstran obrnjene sedeže vseh kategorij vozil.

| 5.3.1 | Sedeži in sedežne klopi so trdno pritrjeni na vozilo. |
| --- | --- |

5.3.1

Sedeži in sedežne klopi so trdno pritrjeni na vozilo.

| 5.3.2 | Drsni sedeži in sedežne klopi se samodejno blokirajo v vseh predvidenih položajih. |
| --- | --- |

5.3.2

Drsni sedeži in sedežne klopi se samodejno blokirajo v vseh predvidenih položajih.

| 5.3.3 | Nastavljive naslone sedežev je mogoče blokirati v vseh predvidenih položajih. |
| --- | --- |

5.3.3

Nastavljive naslone sedežev je mogoče blokirati v vseh predvidenih položajih.

| 5.3.4 | Vsi sedeži, ki jih je mogoče zvrniti naprej ali imajo zložljive naslone, in zložljivi sedeži se samodejno blokirajo v položaju uporabe za osebe v vozilu.
  Te zahteve se ne uporabljajo za zložljive sedeže, nameščene v prostorih za invalidske vozičke ali prostorih za stoječe potnike v vozilih kategorije M2 ali M3 razreda I, II ali A, in zložljive sedeže, nameščene v prehodih za dostop v vozilih kategorije M2 ali M3. |
| --- | --- |

5.3.4

Vsi sedeži, ki jih je mogoče zvrniti naprej ali imajo zložljive naslone, in zložljivi sedeži se samodejno blokirajo v položaju uporabe za osebe v vozilu.

Te zahteve se ne uporabljajo za zložljive sedeže, nameščene v prostorih za invalidske vozičke ali prostorih za stoječe potnike v vozilih kategorije M2 ali M3 razreda I, II ali A, in zložljive sedeže, nameščene v prehodih za dostop v vozilih kategorije M2 ali M3.

2

3

2

3

| 5.4 | Vgradnja vzglavnikov |
| --- | --- |

5.4

Vgradnja vzglavnikov

| 5.4.1 | Na vsakem zunanjem sprednjem sedežu v vsakem vozilu kategorije M1 je vgrajen vzglavnik. Sedeži, ki so opremljeni z vzglavniki, namenjenimi za vgradnjo na drugih sedežnih mestih in v drugih kategorijah vozil, se prav tako lahko homologirajo v skladu s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

5.4.1

Na vsakem zunanjem sprednjem sedežu v vsakem vozilu kategorije M1

| 5.4.2 | Na vsakem zunanjem sprednjem sedežu v vsakem vozilu kategorije M2 z največjo dovoljeno maso, ki ne presega 3 500 kg, in kategorije N1 je vgrajen vzglavnik; vzglavniki, vgrajeni v taka vozila, izpolnjujejo zahteve Pravilnika ZN št. 25, kakor je bil spremenjen s spremembami 04. |
| --- | --- |

5.4.2

Na vsakem zunanjem sprednjem sedežu v vsakem vozilu kategorije M2

1

| 5.5 | Posebne zahteve za sedeže, ki so opremljeni z vzglavniki ali se z njimi lahko opremijo |
| --- | --- |

5.5

Posebne zahteve za sedeže, ki so opremljeni z vzglavniki ali se z njimi lahko opremijo

| 5.5.1 | Vzglavnik ne sme predstavljati dodatne nevarnosti za osebe v vozilu. Zlasti v nobenem položaju uporabe ne sme imeti nevarnih grobih površin ali ostrih robov, ki bi lahko povečali tveganje ali resnost poškodb oseb v vozilu. |
| --- | --- |

5.5.1

Vzglavnik ne sme predstavljati dodatne nevarnosti za osebe v vozilu. Zlasti v nobenem položaju uporabe ne sme imeti nevarnih grobih površin ali ostrih robov, ki bi lahko povečali tveganje ali resnost poškodb oseb v vozilu.

| 5.5.1.1 | Deli sprednjih in zadnjih strani vzglavnikov, nameščeni na površini 1, kot je opredeljeno v odstavku 6.8.1.1.3, so podloženi tako, da preprečujejo neposreden stik glave s sestavnimi deli konstrukcije, in izpolnjujejo zahteve iz odstavka 5.2.4. |
| --- | --- |

5.5.1.1

Deli sprednjih in zadnjih strani vzglavnikov, nameščeni na površini 1, kot je opredeljeno v odstavku 6.8.1.1.3, so podloženi tako, da preprečujejo neposreden stik glave s sestavnimi deli konstrukcije, in izpolnjujejo zahteve iz odstavka 5.2.4.

| 5.5.1.2 | Deli sprednjih in zadnjih strani vzglavnikov, nameščeni na površini 2, kot je opredeljeno v odstavku 6.8.1.2, so oblazinjeni tako, da preprečujejo neposreden stik glave s sestavnimi deli konstrukcije, in izpolnjujejo zahteve iz odstavka 5.2.4, ki se uporabljajo za zadnje dele sedežev, nameščene na površini 2. Kadar se odstavek 5.2.4.2 uporablja za sprednje strani vzglavnikov, se izvede preizkus porazdelitve energije v skladu s Prilogo 12. Pri vzglavnikih, ki so del naslonov sedežev, se sprednja stran vzglavnika šteje za površino, ki je nad ravnino, pravokotno na referenčno črto, na razdalji 540 mm od točke R in med dvema navpičnima vzdolžnima ravninama na razdalji 85 mm na vsaki strani referenčne črte. |
| --- | --- |

5.5.1.2

Deli sprednjih in zadnjih strani vzglavnikov, nameščeni na površini 2, kot je opredeljeno v odstavku 6.8.1.2, so oblazinjeni tako, da preprečujejo neposreden stik glave s sestavnimi deli konstrukcije, in izpolnjujejo zahteve iz odstavka 5.2.4, ki se uporabljajo za zadnje dele sedežev, nameščene na površini 2. Kadar se odstavek 5.2.4.2 uporablja za sprednje strani vzglavnikov, se izvede preizkus porazdelitve energije v skladu s Prilogo 12. Pri vzglavnikih, ki so del naslonov sedežev, se sprednja stran vzglavnika šteje za površino, ki je nad ravnino, pravokotno na referenčno črto, na razdalji 540 mm od točke R in med dvema navpičnima vzdolžnima ravninama na razdalji 85 mm na vsaki strani referenčne črte.

| 5.5.2 | Deli zadnjih strani vzglavnikov, nameščeni na površini 1, kot je opredeljeno v odstavku 6.8.1.1.3, morajo uspešno opraviti preizkus absorpcije energije. |
| --- | --- |

5.5.2

Deli zadnjih strani vzglavnikov, nameščeni na površini 1, kot je opredeljeno v odstavku 6.8.1.1.3, morajo uspešno opraviti preizkus absorpcije energije.

| 5.5.2.1 | Šteje se, da je ta zahteva izpolnjena, če v preizkusih, opravljenih po postopku iz Priloge 6, zmanjšanje hitrosti modela glave nepretrgoma ne presega 80 g za več kot 3 ms. Poleg tega se med preizkusom ali po njem ne smejo pojaviti nevarni robovi. |
| --- | --- |

5.5.2.1

Šteje se, da je ta zahteva izpolnjena, če v preizkusih, opravljenih po postopku iz Priloge 6, zmanjšanje hitrosti modela glave nepretrgoma ne presega 80 g za več kot 3 ms. Poleg tega se med preizkusom ali po njem ne smejo pojaviti nevarni robovi.

| 5.5.3 | Zahteve iz odstavkov 5.5.1 in 5.5.2 se ne uporabljajo za zadnje dele vzglavnikov, ki so zasnovani za namestitev na sedeže, za katerimi ni predviden noben sedež. |
| --- | --- |

5.5.3

Zahteve iz odstavkov 5.5.1 in 5.5.2 se ne uporabljajo za zadnje dele vzglavnikov, ki so zasnovani za namestitev na sedeže, za katerimi ni predviden noben sedež.

| 5.5.4 | Vzglavniki so varno pritrjeni na sedež ali konstrukcijo vozila, tako da iz oblazinjenja vzglavnika ali njegovega pritrdišča na naslon sedeža ne izstopijo togi in nevarni deli kot posledica pritiska, ki ga med preizkusom izvaja model glave. |
| --- | --- |

5.5.4

Vzglavniki so varno pritrjeni na sedež ali konstrukcijo vozila, tako da iz oblazinjenja vzglavnika ali njegovega pritrdišča na naslon sedeža ne izstopijo togi in nevarni deli kot posledica pritiska, ki ga med preizkusom izvaja model glave.

| 5.5.5 | Pri sedežu, opremljenem z vzglavnikom, se lahko, če se tehnična služba strinja, šteje, da so določbe iz odstavka 5.2.3 izpolnjene, če sedež, opremljen z vzglavnikom, izpolnjuje določbe iz odstavka 5.5.2. |
| --- | --- |

5.5.5

Pri sedežu, opremljenem z vzglavnikom, se lahko, če se tehnična služba strinja, šteje, da so določbe iz odstavka 5.2.3 izpolnjene, če sedež, opremljen z vzglavnikom, izpolnjuje določbe iz odstavka 5.5.2.

| 5.6 | Zahteve glede delovanja |
| --- | --- |

5.6

Zahteve glede delovanja

| 5.6.1 | Splošne zahteve |
| --- | --- |

5.6.1

Splošne zahteve

| 5.6.1.1 | Vsak sprednji zunanji vzglavnik je skladen z odstavkom 5.6.1.1.1 ali 5.6.1.1.2 po izbiri proizvajalca. |
| --- | --- |

5.6.1.1

Vsak sprednji zunanji vzglavnik je skladen z odstavkom 5.6.1.1.1 ali 5.6.1.1.2 po izbiri proizvajalca.

| 5.6.1.1.1 | Vzglavnik je skladen z odstavki 5.6.2.1, 5.6.3 do 5.6.7, 5.7, 5.8 in 5.10 tega pravilnika. |
| --- | --- |

5.6.1.1.1

Vzglavnik je skladen z odstavki 5.6.2.1, 5.6.3 do 5.6.7, 5.7, 5.8 in 5.10 tega pravilnika.

| 5.6.1.1.2 | Vzglavnik je skladen z odstavki 5.6.2.1, 5.6.3 do 5.6.5, 5.6.7, 5.8, 5.9 in 5.10 tega pravilnika. |
| --- | --- |

5.6.1.1.2

Vzglavnik je skladen z odstavki 5.6.2.1, 5.6.3 do 5.6.5, 5.6.7, 5.8, 5.9 in 5.10 tega pravilnika.

| 5.6.1.2 | Pri vozilih, opremljenih s sprednjimi sredinskimi vzglavniki, je vzglavnik skladen z odstavkom 5.6.1.2.1 ali 5.6.1.2.2 po izbiri proizvajalca. |
| --- | --- |

5.6.1.2

Pri vozilih, opremljenih s sprednjimi sredinskimi vzglavniki, je vzglavnik skladen z odstavkom 5.6.1.2.1 ali 5.6.1.2.2 po izbiri proizvajalca.

| 5.6.1.2.1 | Vzglavnik je skladen z odstavki 5.6.2.2, 5.6.3 do 5.6.5, 5.6.7, 5.7, 5.8 in 5.10 tega pravilnika. |
| --- | --- |

5.6.1.2.1

Vzglavnik je skladen z odstavki 5.6.2.2, 5.6.3 do 5.6.5, 5.6.7, 5.7, 5.8 in 5.10 tega pravilnika.

| 5.6.1.2.2 | Vzglavnik je skladen z odstavki 5.6.2.2, 5.6.3 do 5.6.5, 5.6.7, 5.8, 5.9 in 5.10 tega pravilnika. |
| --- | --- |

5.6.1.2.2

Vzglavnik je skladen z odstavki 5.6.2.2, 5.6.3 do 5.6.5, 5.6.7, 5.8, 5.9 in 5.10 tega pravilnika.

| 5.6.1.3 | Pri vozilih, opremljenih z zadnjimi zunanjimi vzglavniki, je vzglavnik skladen z odstavkom 5.6.1.3.1 ali 5.6.1.3.2 po izbiri proizvajalca. |
| --- | --- |

5.6.1.3

Pri vozilih, opremljenih z zadnjimi zunanjimi vzglavniki, je vzglavnik skladen z odstavkom 5.6.1.3.1 ali 5.6.1.3.2 po izbiri proizvajalca.

| 5.6.1.3.1 | Vzglavnik je skladen z odstavki 5.6.2.4, 5.6.3 do 5.6.5, 5.6.7, 5.7, 5.8 in 5.10 tega pravilnika. |
| --- | --- |

5.6.1.3.1

Vzglavnik je skladen z odstavki 5.6.2.4, 5.6.3 do 5.6.5, 5.6.7, 5.7, 5.8 in 5.10 tega pravilnika.

| 5.6.1.3.2 | Vzglavnik je skladen z odstavki 5.6.2.4, 5.6.3 do 5.6.5, 5.6.7, 5.8, 5.9 in 5.10 tega pravilnika. |
| --- | --- |

5.6.1.3.2

Vzglavnik je skladen z odstavki 5.6.2.4, 5.6.3 do 5.6.5, 5.6.7, 5.8, 5.9 in 5.10 tega pravilnika.

| 5.6.1.4 | Pri vozilih, opremljenih z zadnjimi sredinskimi vzglavniki, je vzglavnik skladen z odstavkom 5.6.1.4.1 ali 5.6.1.4.2 po izbiri proizvajalca. |
| --- | --- |

5.6.1.4

Pri vozilih, opremljenih z zadnjimi sredinskimi vzglavniki, je vzglavnik skladen z odstavkom 5.6.1.4.1 ali 5.6.1.4.2 po izbiri proizvajalca.

| 5.6.1.4.1 | Vzglavnik je skladen z odstavki 5.6.2.6, 5.6.3 do 5.6.5, 5.6.7, 5.7, 5.8 in 5.10 tega pravilnika. |
| --- | --- |

5.6.1.4.1

Vzglavnik je skladen z odstavki 5.6.2.6, 5.6.3 do 5.6.5, 5.6.7, 5.7, 5.8 in 5.10 tega pravilnika.

| 5.6.1.4.2 | Vzglavnik je skladen z odstavki 5.6.2.6, 5.6.3 do 5.6.5, 5.6.7, 5.8, 5.9 in 5.10 tega pravilnika. |
| --- | --- |

5.6.1.4.2

Vzglavnik je skladen z odstavki 5.6.2.6, 5.6.3 do 5.6.5, 5.6.7, 5.8, 5.9 in 5.10 tega pravilnika.

| 5.6.1.5 | Če preizkusne lutke ni mogoče namestiti na konstrukcijsko določena sedežna mesta, opredeljena v odstavku 5.9 tega pravilnika, je ustrezni vzglavnik skladen z odstavkom 5.6.1.1.1, 5.6.1.2.1, 5.6.1.3.1 ali 5.6.1.4.1 tega pravilnika, kot je ustrezno. |
| --- | --- |

5.6.1.5

Če preizkusne lutke ni mogoče namestiti na konstrukcijsko določena sedežna mesta, opredeljena v odstavku 5.9 tega pravilnika, je ustrezni vzglavnik skladen z odstavkom 5.6.1.1.1, 5.6.1.2.1, 5.6.1.3.1 ali 5.6.1.4.1 tega pravilnika, kot je ustrezno.

| 5.6.2 | Višina vzglavnikov
  Zahteve glede višine se dokažejo v skladu z določbami iz Priloge 10. |
| --- | --- |

5.6.2

Višina vzglavnikov

Zahteve glede višine se dokažejo v skladu z določbami iz Priloge 10.

| 5.6.2.1 | Sprednja zunanja konstrukcijsko določena sedežna mesta
  Višina vzglavnika na sprednjem zunanjem konstrukcijsko določenem sedežnem mestu je:






  (a) | najmanj 830 mm v vsaj enem položaju nastavitve vzglavnika in |
| --- | --- | --- |

5.6.2.1

Sprednja zunanja konstrukcijsko določena sedežna mesta

Višina vzglavnika na sprednjem zunanjem konstrukcijsko določenem sedežnem mestu je:

(a)

najmanj 830 mm v vsaj enem položaju nastavitve vzglavnika in

| (b) | najmanj 720 mm v katerem koli položaju nastavitve vzglavnika. |
| --- | --- |

(b)

najmanj 720 mm v katerem koli položaju nastavitve vzglavnika.

Razen kot je določeno v odstavku 5.6.2.3 tega pravilnika.

| 5.6.2.2 | Sprednja sredinska konstrukcijsko določena sedežna mesta, opremljena z vzglavniki
  Višina vzglavnika na sprednjem sredinskem sedežu ni manjša od 720 mm v katerem koli položaju nastavitve, razen kot je določeno v odstavku 5.6.2.3 tega pravilnika. |
| --- | --- |

5.6.2.2

Sprednja sredinska konstrukcijsko določena sedežna mesta, opremljena z vzglavniki

Višina vzglavnika na sprednjem sredinskem sedežu ni manjša od 720 mm v katerem koli položaju nastavitve, razen kot je določeno v odstavku 5.6.2.3 tega pravilnika.

| 5.6.2.3 | Izjema
  Če notranja površina strehe vozila, vključno s stropno oblogo, fizično preprečuje, da bi vzglavnik na sprednjem konstrukcijsko določenem sedežnem mestu dosegel višino, zahtevano v odstavku 5.6.2.1 ali 5.6.2.2 tega pravilnika, kot je primerno, razdalja med vzglavnikom in notranjo površino strehe, vključno s stropno oblogo, izmerjena v skladu z odstavkom 2.3.3.1 Priloge 10, ne presega 50 mm, ko je vzglavnik nastavljen v najvišji položaj, namenjen za uporabo osebe v vozilu. V nobenem primeru pa višina vzglavnika na sprednjem konstrukcijsko določenem sedežnem mestu ni manjša od 700 mm, ko je vzglavnik nastavljen v najnižji položaj, namenjen za uporabo osebe v vozilu. |
| --- | --- |

5.6.2.3

Izjema

Če notranja površina strehe vozila, vključno s stropno oblogo, fizično preprečuje, da bi vzglavnik na sprednjem konstrukcijsko določenem sedežnem mestu dosegel višino, zahtevano v odstavku 5.6.2.1 ali 5.6.2.2 tega pravilnika, kot je primerno, razdalja med vzglavnikom in notranjo površino strehe, vključno s stropno oblogo, izmerjena v skladu z odstavkom 2.3.3.1 Priloge 10, ne presega 50 mm, ko je vzglavnik nastavljen v najvišji položaj, namenjen za uporabo osebe v vozilu. V nobenem primeru pa višina vzglavnika na sprednjem konstrukcijsko določenem sedežnem mestu ni manjša od 700 mm, ko je vzglavnik nastavljen v najnižji položaj, namenjen za uporabo osebe v vozilu.

| 5.6.2.4 | Zadnja zunanja konstrukcijsko določena sedežna mesta, opremljena z vzglavniki
  Višina vzglavnika na zadnjem zunanjem konstrukcijsko določenem sedežnem mestu ni manjša od 720 mm v katerem koli položaju nastavitve, razen kot je določeno v odstavku 5.6.2.5 tega pravilnika. |
| --- | --- |

5.6.2.4

Zadnja zunanja konstrukcijsko določena sedežna mesta, opremljena z vzglavniki

Višina vzglavnika na zadnjem zunanjem konstrukcijsko določenem sedežnem mestu ni manjša od 720 mm v katerem koli položaju nastavitve, razen kot je določeno v odstavku 5.6.2.5 tega pravilnika.

| 5.6.2.5 | Izjema
  Če notranja površina strehe vozila, vključno s stropno oblogo, ali zadnje steklo fizično preprečuje, da bi vzglavnik na zadnjem zunanjem konstrukcijsko določenem sedežnem mestu dosegel višino, zahtevano v odstavku 5.6.2.4 tega pravilnika, razdalja med vzglavnikom in notranjo površino strehe, vključno s stropno oblogo, ali zadnjim steklom, izmerjena v skladu z odstavkom 2.3.3.1 Priloge 10, ne presega 50 mm, ko je vzglavnik nastavljen v najvišji položaj, namenjen za uporabo osebe v vozilu. |
| --- | --- |

5.6.2.5

Izjema

Če notranja površina strehe vozila, vključno s stropno oblogo, ali zadnje steklo fizično preprečuje, da bi vzglavnik na zadnjem zunanjem konstrukcijsko določenem sedežnem mestu dosegel višino, zahtevano v odstavku 5.6.2.4 tega pravilnika, razdalja med vzglavnikom in notranjo površino strehe, vključno s stropno oblogo, ali zadnjim steklom, izmerjena v skladu z odstavkom 2.3.3.1 Priloge 10, ne presega 50 mm, ko je vzglavnik nastavljen v najvišji položaj, namenjen za uporabo osebe v vozilu.

| 5.6.2.6 | Zadnja sredinska konstrukcijsko določena sedežna mesta, opremljena z vzglavniki
  Višina vzglavnika, predvidenega za namestitev na zadnjih sredinskih sedežih ali sedežnih mestih, izmerjena v skladu s Prilogo 10, ni manjša od 700 mm. |
| --- | --- |

5.6.2.6

Zadnja sredinska konstrukcijsko določena sedežna mesta, opremljena z vzglavniki

Višina vzglavnika, predvidenega za namestitev na zadnjih sredinskih sedežih ali sedežnih mestih, izmerjena v skladu s Prilogo 10, ni manjša od 700 mm.

| 5.6.3 | Najmanjša širina
  Stranska širina vzglavnika, izmerjena v skladu s Prilogo 4, ni manjša od 85 mm na vsaki strani linije trupa (razdalji L in L'). |
| --- | --- |

5.6.3

Najmanjša širina

Stranska širina vzglavnika, izmerjena v skladu s Prilogo 4, ni manjša od 85 mm na vsaki strani linije trupa (razdalji L in L').

| 5.6.4 | Reže v vzglavnikih
  Če je v vzglavniku reža, večja od 60 mm, izmerjena v skladu s Prilogo 8, je največji premik preizkusne glave nazaj manjši od 102 mm, ko se vzglavnik pri tej reži preizkuša v skladu s Prilogo 5.
  Pri vzglavnikih, ki so del naslona sedeža, je treba upoštevati naslednjo površino:
  nad ravnino, pravokotno na referenčno črto, na razdalji 540 mm od točke R in med dvema navpičnima vzdolžnima ravninama na razdalji 85 mm na vsaki strani referenčne črte. |
| --- | --- |

5.6.4

Reže v vzglavnikih

Če je v vzglavniku reža, večja od 60 mm, izmerjena v skladu s Prilogo 8, je največji premik preizkusne glave nazaj manjši od 102 mm, ko se vzglavnik pri tej reži preizkuša v skladu s Prilogo 5.

Pri vzglavnikih, ki so del naslona sedeža, je treba upoštevati naslednjo površino:

nad ravnino, pravokotno na referenčno črto, na razdalji 540 mm od točke R in med dvema navpičnima vzdolžnima ravninama na razdalji 85 mm na vsaki strani referenčne črte.

| 5.6.5 | Reže med vzglavnikom in vrhom naslona sedeža
  Če vzglavnika ni mogoče nastaviti po višini, pri merjenju v skladu s Prilogo 8 med spodnjim delom vzglavnika in vrhom naslona sedeža reža ni večja od 60 mm.
  Pri vzglavnikih, pri katerih je mogoče višino nastaviti na več kot en položaj, namenjen za uporabo osebe v vozilu, pri merjenju v skladu s Prilogo 8 med spodnjim delom vzglavnika in vrhom naslona sedeža, kadar je vzglavnik nastavljen na najnižjo višino, reža ni večja od 25 mm. |
| --- | --- |

5.6.5

Reže med vzglavnikom in vrhom naslona sedeža

Če vzglavnika ni mogoče nastaviti po višini, pri merjenju v skladu s Prilogo 8 med spodnjim delom vzglavnika in vrhom naslona sedeža reža ni večja od 60 mm.

Pri vzglavnikih, pri katerih je mogoče višino nastaviti na več kot en položaj, namenjen za uporabo osebe v vozilu, pri merjenju v skladu s Prilogo 8 med spodnjim delom vzglavnika in vrhom naslona sedeža, kadar je vzglavnik nastavljen na najnižjo višino, reža ni večja od 25 mm.

| 5.6.6 | Zahteva glede največje razdalje med vzglavnikom in glavo za sprednja zunanja konstrukcijsko določena sedežna mesta v statičnih pogojih |
| --- | --- |

5.6.6

Zahteva glede največje razdalje med vzglavnikom in glavo za sprednja zunanja konstrukcijsko določena sedežna mesta v statičnih pogojih

| 5.6.6.1 | Pri vzglavnikih, nastavljivih po višini, so zahteve izpolnjene, če je dejanski vrh vzglavnika v vseh položajih nastavitve po višini med 720 mm in vključno 830 mm. Če dejanski vrh vzglavnika v najnižjem položaju nastavitve presega 830 mm, so zahteve iz tega pravilnika izpolnjene samo v tem položaju.
  Pri vzglavnikih, nastavljivih v vzdolžni ravnini vozila, se zahteva glede največje razdalje med vzglavnikom in glavo doseže pri kateri koli razpoložljivi nastavitvi razdalje med vzglavnikom in glavo. |
| --- | --- |

5.6.6.1

Pri vzglavnikih, nastavljivih po višini, so zahteve izpolnjene, če je dejanski vrh vzglavnika v vseh položajih nastavitve po višini med 720 mm in vključno 830 mm. Če dejanski vrh vzglavnika v najnižjem položaju nastavitve presega 830 mm, so zahteve iz tega pravilnika izpolnjene samo v tem položaju.

Pri vzglavnikih, nastavljivih v vzdolžni ravnini vozila, se zahteva glede največje razdalje med vzglavnikom in glavo doseže pri kateri koli razpoložljivi nastavitvi razdalje med vzglavnikom in glavo.

| 5.6.6.2 | Razdalja med vzglavnikom in glavo pri merjenju v skladu s Prilogo 11 ni večja od 45 mm. |
| --- | --- |

5.6.6.2

Razdalja med vzglavnikom in glavo pri merjenju v skladu s Prilogo 11 ni večja od 45 mm.

| 5.6.6.3 | Če sprednji zunanji vzglavnik ni nameščen na naslon sedeža, sedeža ali vzglavnika ni mogoče nastaviti tako, da je razdalja med vzglavnikom in glavo večja od 45 mm. |
| --- | --- |

5.6.6.3

Če sprednji zunanji vzglavnik ni nameščen na naslon sedeža, sedeža ali vzglavnika ni mogoče nastaviti tako, da je razdalja med vzglavnikom in glavo večja od 45 mm.

| 5.6.7 | Višina sprednje stične površine vzglavnikov, izmerjena v skladu s sliko 10-6 v Prilogi 10, ni manjša od 100 mm, razen pri vgrajenih vzglavnikih. |
| --- | --- |

5.6.7

Višina sprednje stične površine vzglavnikov, izmerjena v skladu s sliko 10-6 v Prilogi 10, ni manjša od 100 mm, razen pri vgrajenih vzglavnikih.

| 5.7 | Zahteve glede statične zmogljivosti
  Vsak vzglavnik v statičnih pogojih izpolnjuje naslednje zahteve. |
| --- | --- |

5.7

Zahteve glede statične zmogljivosti

Vsak vzglavnik v statičnih pogojih izpolnjuje naslednje zahteve.

| 5.7.1 | Absorpcija energije
  Pri udarcu v sprednjo površino vzglavnika v skladu s Prilogo 12 zmanjšanje hitrosti modela glave nepretrgoma ne presega 785 m/s2 (80 g) za več kot 3 milisekunde. Poleg tega se med preizkusom ali po njem ne smejo pojaviti nevarni robovi. |
| --- | --- |

5.7.1

Absorpcija energije

Pri udarcu v sprednjo površino vzglavnika v skladu s Prilogo 12 zmanjšanje hitrosti modela glave nepretrgoma ne presega 785 m/s2 (80 g) za več kot 3 milisekunde. Poleg tega se med preizkusom ali po njem ne smejo pojaviti nevarni robovi.

2

| 5.7.2 | Premikanje
  Pri preizkušanju vzglavnika v skladu s Prilogo 5 se model glave ne sme premakniti za več kot 102 mm pravokotno in v smeri nazaj od premaknjene podaljšane referenčne črte trupa, „r1“, med uporabo navora 373 Nm okoli točke R. |
| --- | --- |

5.7.2

Premikanje

Pri preizkušanju vzglavnika v skladu s Prilogo 5 se model glave ne sme premakniti za več kot 102 mm pravokotno in v smeri nazaj od premaknjene podaljšane referenčne črte trupa, „r1“, med uporabo navora 373 Nm okoli točke R.

| 5.7.3 | Vzglavnik in trdnost njegovega pritrdišča
  Pri preizkušanju vzglavnika in njegovega pritrdišča v skladu s Prilogo 5 obremenitev, ki deluje na vzglavnik, doseže 890 N in ostane pri tej obremenitvi najmanj 5 sekund, razen če ne pride do zloma sedeža ali naslona sedeža. |
| --- | --- |

5.7.3

Vzglavnik in trdnost njegovega pritrdišča

Pri preizkušanju vzglavnika in njegovega pritrdišča v skladu s Prilogo 5 obremenitev, ki deluje na vzglavnik, doseže 890 N in ostane pri tej obremenitvi najmanj 5 sekund, razen če ne pride do zloma sedeža ali naslona sedeža.

| 5.7.4 | Zadrževanje višine nastavljivega vzglavnika
  Pri preizkušanju v skladu s Prilogo 13 mehanizem nastavljivega vzglavnika ne odpove tako, da bi omogočil premik vzglavnika navzdol za več kot 25 mm. |
| --- | --- |

5.7.4

Zadrževanje višine nastavljivega vzglavnika

Pri preizkušanju v skladu s Prilogo 13 mehanizem nastavljivega vzglavnika ne odpove tako, da bi omogočil premik vzglavnika navzdol za več kot 25 mm.

| 5.8 | Položaji neuporabe |
| --- | --- |

5.8

Položaji neuporabe

| 5.8.1 | Voznikov vzglavnik nima položaja neuporabe. |
| --- | --- |

5.8.1

Voznikov vzglavnik nima položaja neuporabe.

| 5.8.2 | Vzglavnik na sprednjem zunanjem potniškem mestu se lahko nastavi v položaj, v katerem njegova višina ni v skladu z zahtevami iz odstavka 5.6.2.1 tega pravilnika. Vendar vzglavnik na sprednjem zunanjem potniškem mestu v vsakem takem položaju izpolnjuje odstavek 5.8.4.1 tega pravilnika. |
| --- | --- |

5.8.2

Vzglavnik na sprednjem zunanjem potniškem mestu se lahko nastavi v položaj, v katerem njegova višina ni v skladu z zahtevami iz odstavka 5.6.2.1 tega pravilnika. Vendar vzglavnik na sprednjem zunanjem potniškem mestu v vsakem takem položaju izpolnjuje odstavek 5.8.4.1 tega pravilnika.

| 5.8.3 | Vsi zadnji vzglavniki in morebitni srednji sredinski vzglavnik se lahko nastavijo v položaj, v katerem njihova višina ni v skladu z zahtevami iz odstavka 5.6.2.2, 5.6.2.4 ali 5.6.2.6 tega pravilnika. Vendar vzglavnik v vsakem takem položaju izpolnjuje tudi eno dodatno zahtevo iz sklopa alternativnih zahtev.
  Sklop alternativnih zahtev je lahko po izbiri proizvajalca odstavek 5.8.4.1, 5.8.4.2, 5.8.4.3, 5.8.4.4 ali 5.8.4.5 tega pravilnika. |
| --- | --- |

5.8.3

Vsi zadnji vzglavniki in morebitni srednji sredinski vzglavnik se lahko nastavijo v položaj, v katerem njihova višina ni v skladu z zahtevami iz odstavka 5.6.2.2, 5.6.2.4 ali 5.6.2.6 tega pravilnika. Vendar vzglavnik v vsakem takem položaju izpolnjuje tudi eno dodatno zahtevo iz sklopa alternativnih zahtev.

Sklop alternativnih zahtev je lahko po izbiri proizvajalca odstavek 5.8.4.1, 5.8.4.2, 5.8.4.3, 5.8.4.4 ali 5.8.4.5 tega pravilnika.

| 5.8.4 | Alternativne zahteve za vzglavnike, ki so lahko v položaju neuporabe
  Dovoljene so vse postavke, opisane v odstavkih 5.8.4.1 do 5.8.4.5. |
| --- | --- |

5.8.4

Alternativne zahteve za vzglavnike, ki so lahko v položaju neuporabe

Dovoljene so vse postavke, opisane v odstavkih 5.8.4.1 do 5.8.4.5.

| 5.8.4.1 | Na vseh konstrukcijsko določenih sedežnih mestih, opremljenih z vzglavniki, razen voznikovega konstrukcijsko določenega sedežnega mesta, se vzglavnik samodejno vrne iz položaja neuporabe v položaj, v katerem njegova najmanjša višina ni manjša od tiste, določene v odstavku 5.6.2 tega pravilnika, ko se na sedež namesti preizkusna lutka Hybrid III z merami 5. percentila ženske populacije v skladu s Prilogo 15. Po izbiri proizvajalca se lahko namesto preizkusne lutke Hybrid III z merami 5. percentila ženske populacije uporabijo človeški nadomestki, kot je določeno v Prilogi 15. |
| --- | --- |

5.8.4.1

Na vseh konstrukcijsko določenih sedežnih mestih, opremljenih z vzglavniki, razen voznikovega konstrukcijsko določenega sedežnega mesta, se vzglavnik samodejno vrne iz položaja neuporabe v položaj, v katerem njegova najmanjša višina ni manjša od tiste, določene v odstavku 5.6.2 tega pravilnika, ko se na sedež namesti preizkusna lutka Hybrid III z merami 5. percentila ženske populacije v skladu s Prilogo 15. Po izbiri proizvajalca se lahko namesto preizkusne lutke Hybrid III z merami 5. percentila ženske populacije uporabijo človeški nadomestki, kot je določeno v Prilogi 15.

| 5.8.4.2 | Na sprednjem sredinskem in zadnjem konstrukcijsko določenem sedežnem mestu, opremljenem z vzglavniki, se lahko vzglavnik pri preizkušanju v skladu s Prilogo 15 ročno obrača naprej ali nazaj za najmanj 60° iz katerega koli položaja nastavitve, namenjenega za uporabo osebe v vozilu, pri čemer njegova najmanjša višina ni manjša od tiste, določene v odstavku 5.6.2 tega pravilnika. Šteje se, da je vzglavnik, obrnjen za najmanj 60° naprej ali nazaj, v položaju neuporabe, čeprav bi bila višina vzglavnika v takem položaju večja od tiste, določene v odstavku 5.6.2. |
| --- | --- |

5.8.4.2

Na sprednjem sredinskem in zadnjem konstrukcijsko določenem sedežnem mestu, opremljenem z vzglavniki, se lahko vzglavnik pri preizkušanju v skladu s Prilogo 15 ročno obrača naprej ali nazaj za najmanj 60° iz katerega koli položaja nastavitve, namenjenega za uporabo osebe v vozilu, pri čemer njegova najmanjša višina ni manjša od tiste, določene v odstavku 5.6.2 tega pravilnika. Šteje se, da je vzglavnik, obrnjen za najmanj 60° naprej ali nazaj, v položaju neuporabe, čeprav bi bila višina vzglavnika v takem položaju večja od tiste, določene v odstavku 5.6.2.

| 5.8.4.3 | Višina spodnjega roba vzglavnika, izmerjena v skladu s Prilogo 15, znaša največ 460 mm in najmanj 250 mm od točke R, debelina pa najmanj 40 mm. |
| --- | --- |

5.8.4.3

Višina spodnjega roba vzglavnika, izmerjena v skladu s Prilogo 15, znaša največ 460 mm in najmanj 250 mm od točke R, debelina pa najmanj 40 mm.

| 5.8.4.4 | Pri preizkušanju v skladu s Prilogo 15 vzglavnik povzroči, da je dejanski naklon trupa za vsaj 10° manjši, kot če je vzglavnik v katerem koli položaju nastavitve, v katerem njegova višina ni manjša od tiste, določene v odstavku 5.6.2 tega pravilnika. |
| --- | --- |

5.8.4.4

Pri preizkušanju v skladu s Prilogo 15 vzglavnik povzroči, da je dejanski naklon trupa za vsaj 10° manjši, kot če je vzglavnik v katerem koli položaju nastavitve, v katerem njegova višina ni manjša od tiste, določene v odstavku 5.6.2 tega pravilnika.

| 5.8.4.5 | Položaj neuporabe za vzglavnik se označi z nalepko v obliki piktograma, ki lahko vsebuje pojasnilo. Na nalepki je označeno, kdaj je vzglavnik v položaju neuporabe, ali pa so na njej navedene informacije, na podlagi katerih lahko oseba v vozilu ugotovi, ali je vzglavnik v položaju neuporabe. Nalepka je trajno pritrjena in nameščena tako, da jo oseba jasno vidi, ko se usede v vozilo na konstrukcijsko določeno sedežno mesto. Primeri možnih prikazov piktogramov so prikazani na sliki 1. |
| --- | --- |

5.8.4.5

Položaj neuporabe za vzglavnik se označi z nalepko v obliki piktograma, ki lahko vsebuje pojasnilo. Na nalepki je označeno, kdaj je vzglavnik v položaju neuporabe, ali pa so na njej navedene informacije, na podlagi katerih lahko oseba v vozilu ugotovi, ali je vzglavnik v položaju neuporabe. Nalepka je trajno pritrjena in nameščena tako, da jo oseba jasno vidi, ko se usede v vozilo na konstrukcijsko določeno sedežno mesto. Primeri možnih prikazov piktogramov so prikazani na sliki 1.

Slika 1

Slika 1

Nalepki z opozorilom o neuporabi

Nalepki z opozorilom o neuporabi

Image 1

| 5.9 | Zahteve glede preizkusne lutke BioRID II
  Dokler ni opravljena nadaljnja ocena, je uporaba preizkusne lutke BioRID II ZN omejena na sedeže s konstrukcijsko določenim naklonom trupa, ki ni manjši od 20° in ni večji od 30°. Vendar se lahko na zahtevo proizvajalca sedeži s konstrukcijsko določenim naklonom trupa med 15° in 20° preizkusijo pri 20-stopinjskem naklonu trupa ali najbližjem zaskočnem položaju nad tem naklonom. |
| --- | --- |

5.9

Zahteve glede preizkusne lutke BioRID II

Dokler ni opravljena nadaljnja ocena, je uporaba preizkusne lutke BioRID II ZN omejena na sedeže s konstrukcijsko določenim naklonom trupa, ki ni manjši od 20° in ni večji od 30°. Vendar se lahko na zahtevo proizvajalca sedeži s konstrukcijsko določenim naklonom trupa med 15° in 20° preizkusijo pri 20-stopinjskem naklonu trupa ali najbližjem zaskočnem položaju nad tem naklonom.

| 5.9.1 | Vsak vzglavnik pri preizkusu med pospeškom dinamične preizkusne ploščadi z uporabo preizkusne lutke BioRID II ZN z merami 50. percentila moške populacije v skladu s Prilogo 14 izpolnjuje zahteve iz odstavka 5.9.2. |
| --- | --- |

5.9.1

Vsak vzglavnik pri preizkusu med pospeškom dinamične preizkusne ploščadi z uporabo preizkusne lutke BioRID II ZN z merami 50. percentila moške populacije v skladu s Prilogo 14 izpolnjuje zahteve iz odstavka 5.9.2.

| 5.9.2 | Merila ocenjevanja
  Vsak vzglavnik nadzoruje gibanje glave in vratu v naslednjih mejah:

  Preglednica 1


  Kriteriji poškodbe








  NIC | Največ | 25 m2/s2 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| Zgornji del vratu | FX | 360 N |
| MY(Flx/Ext) | 30 Nm |
| Spodnji del vratu | FX | Spremljanje |
| MY(Flx/Ext) | 30 Nm |
| Opomba: | kriteriji poškodbe se izračunajo brez upoštevanja odboja glave. Za kriterije poškodb zgornjega in spodnjega dela vratu se ocenijo pozitivne in negativne vrednosti. |

5.9.2

Merila ocenjevanja

Vsak vzglavnik nadzoruje gibanje glave in vratu v naslednjih mejah:

Preglednica 1

Preglednica 1

Kriteriji poškodbe

Kriteriji poškodbe

NIC

Največ

25 m2/s2

2

2

Zgornji del vratu

FX

360 N

MY(Flx/Ext)

MY(Flx/Ext)

30 Nm

Spodnji del vratu

FX

Spremljanje

MY(Flx/Ext)

MY(Flx/Ext)

30 Nm

Opomba:

Opomba:

kriteriji poškodbe se izračunajo brez upoštevanja odboja glave. Za kriterije poškodb zgornjega in spodnjega dela vratu se ocenijo pozitivne in negativne vrednosti.

| 5.10 | Če je vzglavnik nastavljiv, ga ni mogoče dvigniti nad največjo delovno višino ali odstraniti, razen s premišljenim dejanjem uporabnika, ki se razlikuje od ravnanja, potrebnega za njegovo nastavitev v smeri navzgor. |
| --- | --- |

5.10

Če je vzglavnik nastavljiv, ga ni mogoče dvigniti nad največjo delovno višino ali odstraniti, razen s premišljenim dejanjem uporabnika, ki se razlikuje od ravnanja, potrebnega za njegovo nastavitev v smeri navzgor.

| 5.11 | Pri sedežih, opremljenih z vzglavniki, se šteje, da trdnost naslona sedeža in njegovih naprav za blokiranje izpolnjuje zahteve iz odstavka 6.2, če po preizkušanju v skladu z odstavkom 5.7.3 ne pride do zloma sedeža ali naslona sedeža; v nasprotnem primeru je treba dokazati, da sedež lahko izpolnjuje preizkusne zahteve iz odstavka 6.2, ne da bi prišlo do zloma. |
| --- | --- |

5.11

Pri sedežih, opremljenih z vzglavniki, se šteje, da trdnost naslona sedeža in njegovih naprav za blokiranje izpolnjuje zahteve iz odstavka 6.2, če po preizkušanju v skladu z odstavkom 5.7.3 ne pride do zloma sedeža ali naslona sedeža; v nasprotnem primeru je treba dokazati, da sedež lahko izpolnjuje preizkusne zahteve iz odstavka 6.2, ne da bi prišlo do zloma.

| 5.12 | Posebne zahteve za zaščito oseb v vozilu pred naletom prtljage |
| --- | --- |

5.12

Posebne zahteve za zaščito oseb v vozilu pred naletom prtljage

| 5.12.1 | Nasloni sedežev
  Nasloni sedežev in/ali vzglavniki, ki so nameščeni tako, da tvorijo sprednjo mejo prtljažnika, pri čemer so vsi sedeži nameščeni in v običajnem položaju uporabe, ki ga je določil proizvajalec, so dovolj trdni, da zaščitijo osebe v vozilu pred naletom prtljage pri čelnem trčenju. Šteje se, da je ta zahteva izpolnjena, če med preizkusom iz Priloge 9 in po njem nasloni sedežev in mehanizmi za blokiranje ostanejo v prvotnem položaju. Vendar je deformacija naslonov sedežev in njihovih pritrdilnih elementov med preizkusom dovoljena, če se sprednji obris delov preizkušanega naslona sedeža in/ali vzglavnikov, ki so trdnejši od Shore A 50, ne premakne naprej od prečne navpične ravnine, ki poteka skozi:






  (a) | točko 150 mm pred točko R zadevnega sedeža za dele vzglavnika; |
| --- | --- | --- |

5.12.1

Nasloni sedežev

Nasloni sedežev in/ali vzglavniki, ki so nameščeni tako, da tvorijo sprednjo mejo prtljažnika, pri čemer so vsi sedeži nameščeni in v običajnem položaju uporabe, ki ga je določil proizvajalec, so dovolj trdni, da zaščitijo osebe v vozilu pred naletom prtljage pri čelnem trčenju. Šteje se, da je ta zahteva izpolnjena, če med preizkusom iz Priloge 9 in po njem nasloni sedežev in mehanizmi za blokiranje ostanejo v prvotnem položaju. Vendar je deformacija naslonov sedežev in njihovih pritrdilnih elementov med preizkusom dovoljena, če se sprednji obris delov preizkušanega naslona sedeža in/ali vzglavnikov, ki so trdnejši od Shore A 50, ne premakne naprej od prečne navpične ravnine, ki poteka skozi:

(a)

točko 150 mm pred točko R zadevnega sedeža za dele vzglavnika;

| (b) | točko 100 mm pred točko R zadevnega sedeža za dele naslona sedeža;
  razen v fazah odboja preizkusnih blokov. |
| --- | --- |

(b)

točko 100 mm pred točko R zadevnega sedeža za dele naslona sedeža;

razen v fazah odboja preizkusnih blokov.

Pri vgrajenih vzglavnikih določa mejo med vzglavnikom in naslonom sedeža ravnina, ki je pravokotna na referenčno črto na razdalji 540 mm od točke R.

Vse meritve se opravijo na vzdolžni srednji ravnini zadevnega sedeža ali sedežnega mesta za vsako sedežno mesto, ki tvori sprednjo mejo prtljažnika.

Med preizkusom iz Priloge 9 ostanejo preizkusni bloki za zadevnimi nasloni sedežev. V primeru okvare navijala varnostnega pasu se preveri, ali je navijalo blokirano kot rezultat preizkusa ali pa ga je mogoče blokirati z ročnim izvlekom traku.

| 5.12.2 | Pregradni sistemi
  Na zahtevo proizvajalca vozila se preizkus iz Priloge 9 lahko izvede z nameščenimi pregradnimi sistemi, če so ti sistemi vgrajeni kot del standardne opreme za določen tip vozila.
  Pregradni sistemi v obliki žične mreže, ki so nad nasloni sedežev v običajnem položaju uporabe, se preizkusijo v skladu z odstavkom 2.2 Priloge 9.
  Šteje se, da je ta zahteva izpolnjena, če pregradni sistemi med preizkusom ohranijo položaj. Vendar je deformacija pregradnih sistemov med preizkusom dovoljena, če se sprednji obris pregrade (vključno z deli preizkušanih naslonov sedežev in/ali vzglavnikov, ki so trdnejši od Shore A 50), ne premakne naprej od prečne navpične ravnine, ki poteka skozi:






  (a) | točko 150 mm pred točko R zadevnega sedeža za dele vzglavnika; |
| --- | --- | --- |

5.12.2

Pregradni sistemi

Na zahtevo proizvajalca vozila se preizkus iz Priloge 9 lahko izvede z nameščenimi pregradnimi sistemi, če so ti sistemi vgrajeni kot del standardne opreme za določen tip vozila.

Pregradni sistemi v obliki žične mreže, ki so nad nasloni sedežev v običajnem položaju uporabe, se preizkusijo v skladu z odstavkom 2.2 Priloge 9.

Šteje se, da je ta zahteva izpolnjena, če pregradni sistemi med preizkusom ohranijo položaj. Vendar je deformacija pregradnih sistemov med preizkusom dovoljena, če se sprednji obris pregrade (vključno z deli preizkušanih naslonov sedežev in/ali vzglavnikov, ki so trdnejši od Shore A 50), ne premakne naprej od prečne navpične ravnine, ki poteka skozi:

(a)

točko 150 mm pred točko R zadevnega sedeža za dele vzglavnika;

| (b) | točko 100 mm pred točko R zadevnega sedeža za dele naslona sedeža in del pregradnega sistema, razen vzglavnika. |
| --- | --- |

(b)

točko 100 mm pred točko R zadevnega sedeža za dele naslona sedeža in del pregradnega sistema, razen vzglavnika.

Za vgrajen vzglavnik je meja med vzglavnikom in naslonom sedeža opredeljena v odstavku 5.12.1.

Vse meritve se opravijo na vzdolžni srednji ravnini zadevnega sedeža ali sedežnega mesta za vsako sedežno mesto, ki tvori sprednjo mejo prtljažnika.

Po preizkusu ne sme biti hrapavih ali ostrih robov, ki bi lahko povečali nevarnost ali resnost poškodb oseb v vozilu. V primeru okvare navijala varnostnega pasu se preveri, ali je navijalo že blokirano ali pa ga je mogoče blokirati z ročnim izvlekom traku.

| 5.12.3 | Zahteve iz odstavkov 5.12.1 in 5.12.2 se ne uporabljajo za sisteme za zadrževanje prtljage, ki se v primeru trčenja aktivirajo samodejno. Proizvajalec tehnični službi zadovoljivo dokaže, da je zaščita, ki jo zagotavljajo taki sistemi, enakovredna zaščiti, opisani v odstavkih 5.12.1 in 5.12.2. |
| --- | --- |

5.12.3

Zahteve iz odstavkov 5.12.1 in 5.12.2 se ne uporabljajo za sisteme za zadrževanje prtljage, ki se v primeru trčenja aktivirajo samodejno. Proizvajalec tehnični službi zadovoljivo dokaže, da je zaščita, ki jo zagotavljajo taki sistemi, enakovredna zaščiti, opisani v odstavkih 5.12.1 in 5.12.2.

6.   PREIZKUSI

| 6.1 | Splošne specifikacije, ki se uporabljajo za vse preizkuse |
| --- | --- |

6.1

Splošne specifikacije, ki se uporabljajo za vse preizkuse

| 6.1.1 | Naslon sedeža, če je nastavljiv, se blokira v položaju, ki ustreza nagibu v smeri nazaj, čim bližje kotu 25° od navpičnice referenčne črte trupa preizkusne lutke, opisane v Prilogi 3, razen če proizvajalec ne določi drugače. |
| --- | --- |

6.1.1

Naslon sedeža, če je nastavljiv, se blokira v položaju, ki ustreza nagibu v smeri nazaj, čim bližje kotu 25° od navpičnice referenčne črte trupa preizkusne lutke, opisane v Prilogi 3, razen če proizvajalec ne določi drugače.

| 6.1.2 | Če so sedež, njegov mehanizem za blokiranje in njegova namestitev enaki ali simetrični glede na drug sedež v vozilu, lahko tehnična služba preizkusi samo en takšen sedež. |
| --- | --- |

6.1.2

Če so sedež, njegov mehanizem za blokiranje in njegova namestitev enaki ali simetrični glede na drug sedež v vozilu, lahko tehnična služba preizkusi samo en takšen sedež.

| 6.1.3 | Pri sedežih z nastavljivimi vzglavniki se preizkusi izvedejo z vzglavniki, nameščenimi v najbolj neugodnem položaju (praviloma v najvišjem položaju), ki jo dopušča njihov sistem za nastavljanje. |
| --- | --- |

6.1.3

Pri sedežih z nastavljivimi vzglavniki se preizkusi izvedejo z vzglavniki, nameščenimi v najbolj neugodnem položaju (praviloma v najvišjem položaju), ki jo dopušča njihov sistem za nastavljanje.

| 6.1.4 | Zložljivi sedeži se preizkusijo v položaju uporabe za osebe v vozilu. |
| --- | --- |

6.1.4

Zložljivi sedeži se preizkusijo v položaju uporabe za osebe v vozilu.

| 6.1.5 | Za dokazovanje skladnosti z odstavki 5.6 do 5.8 tega pravilnika je vsaka nastavljiva opora nameščena v skrajnem zadnjem ali odprtem konstrukcijsko določenemu položaju. |
| --- | --- |

6.1.5

Za dokazovanje skladnosti z odstavki 5.6 do 5.8 tega pravilnika je vsaka nastavljiva opora nameščena v skrajnem zadnjem ali odprtem konstrukcijsko določenemu položaju.

| 6.2 | Preizkus trdnosti naslona sedeža in njegovih sistemov za nastavljanje |
| --- | --- |

6.2

Preizkus trdnosti naslona sedeža in njegovih sistemov za nastavljanje

| 6.2.1 | Sila, ki povzroča navor 53 daNm glede na točko R, deluje vzdolžno in v smeri nazaj na zgornji del okvira naslona sedeža prek sestavnega dela, ki tvori hrbet preizkusne lutke iz Dodatka 1 k Prilogi 3 k temu pravilniku.
  Pri sedežni klopi, pri kateri je del podpornega okvirja ali ves podporni okvir (vključno z okvirjem vzglavnikov) skupen za več kot eno sedežno mesto, se preizkus trdnosti in premikanja opravi hkrati za vsa navedena sedežna mesta. |
| --- | --- |

6.2.1

Sila, ki povzroča navor 53 daNm glede na točko R, deluje vzdolžno in v smeri nazaj na zgornji del okvira naslona sedeža prek sestavnega dela, ki tvori hrbet preizkusne lutke iz Dodatka 1 k Prilogi 3 k temu pravilniku.

Pri sedežni klopi, pri kateri je del podpornega okvirja ali ves podporni okvir (vključno z okvirjem vzglavnikov) skupen za več kot eno sedežno mesto, se preizkus trdnosti in premikanja opravi hkrati za vsa navedena sedežna mesta.

| 6.3 | Preizkus trdnosti pritrdišča sedeža ter sistemov za nastavljanje, blokiranje in premikanje |
| --- | --- |

6.3

Preizkus trdnosti pritrdišča sedeža ter sistemov za nastavljanje, blokiranje in premikanje

| 6.3.1 | Na celotno školjko vozila 30 ms v vodoravni ravnini deluje vzdolžni pojemek ali, po izbiri vložnika, pospešek, ki ne sme biti manjši od 20 g, tako da posnema čelno trčenje v skladu z zahtevami iz odstavka 1 Priloge 7. Na zahtevo proizvajalca se lahko uporabi preizkusni impulz iz Dodatka k Prilogi 9. |
| --- | --- |

6.3.1

Na celotno školjko vozila 30 ms v vodoravni ravnini deluje vzdolžni pojemek ali, po izbiri vložnika, pospešek, ki ne sme biti manjši od 20 g, tako da posnema čelno trčenje v skladu z zahtevami iz odstavka 1 Priloge 7. Na zahtevo proizvajalca se lahko uporabi preizkusni impulz iz Dodatka k Prilogi 9.

| 6.3.2 | Za posnemanje trka v zadnji del vozila se uporabi vzdolžni pojemek ali, po izbiri vložnika, pospešek v skladu z zahtevami iz odstavka 6.3.1. |
| --- | --- |

6.3.2

Za posnemanje trka v zadnji del vozila se uporabi vzdolžni pojemek ali, po izbiri vložnika, pospešek v skladu z zahtevami iz odstavka 6.3.1.

| 6.3.3 | Zahteve iz odstavkov 6.3.1 in 6.3.2 se preverijo za vse položaje sedeža. Pri sedežih z nastavljivim vzglavnikom se preizkus izvede z vzglavniki, nameščenimi v najbolj neugodnem položaju (praviloma v najvišjem položaju), ki jo dopušča sistem za nastavljanje. Med preizkusom je sedež nameščen tako, da noben zunanji dejavnik ne preprečuje sprostitve sistemov za blokiranje.
  Šteje se, da so ti pogoji izpolnjeni, če je sedež preizkušen, ko se nastavi v naslednjih položajih:
  vzdolžna nastavitev je določena eno stopnjo ali 10 mm v smeri nazaj od skrajnega sprednjega običajnega položaja za vožnjo ali položaja uporabe, kot ga navaja proizvajalec (za sedeže z neodvisno navpično nastavitvijo se blazina nastavi na najvišji položaj);
  vzdolžna nastavitev je določena eno stopnjo ali 10 mm v smeri naprej od skrajnega zadnjega običajnega položaja za vožnjo ali položaja uporabe, kot ga navaja proizvajalec (za sedeže z neodvisno navpično nastavitvijo se blazina nastavi na najnižji položaj) in, če je primerno, v skladu z zahtevami iz odstavka 6.3.4. |
| --- | --- |

6.3.3

Zahteve iz odstavkov 6.3.1 in 6.3.2 se preverijo za vse položaje sedeža. Pri sedežih z nastavljivim vzglavnikom se preizkus izvede z vzglavniki, nameščenimi v najbolj neugodnem položaju (praviloma v najvišjem položaju), ki jo dopušča sistem za nastavljanje. Med preizkusom je sedež nameščen tako, da noben zunanji dejavnik ne preprečuje sprostitve sistemov za blokiranje.

Šteje se, da so ti pogoji izpolnjeni, če je sedež preizkušen, ko se nastavi v naslednjih položajih:

vzdolžna nastavitev je določena eno stopnjo ali 10 mm v smeri nazaj od skrajnega sprednjega običajnega položaja za vožnjo ali položaja uporabe, kot ga navaja proizvajalec (za sedeže z neodvisno navpično nastavitvijo se blazina nastavi na najvišji položaj);

vzdolžna nastavitev je določena eno stopnjo ali 10 mm v smeri naprej od skrajnega zadnjega običajnega položaja za vožnjo ali položaja uporabe, kot ga navaja proizvajalec (za sedeže z neodvisno navpično nastavitvijo se blazina nastavi na najnižji položaj) in, če je primerno, v skladu z zahtevami iz odstavka 6.3.4.

| 6.3.4 | Če je razporeditev sistemov za blokiranje takšna, da bi bila v položaju sedeža, ki ni položaj iz odstavka 6.3.3, porazdelitev sil na napravo za blokiranje in pritrdišča sedežev manj ugodna, kot v katerem koli od položajev iz odstavka 6.3.3, se preizkusi opravijo za manj ugoden položaj sedenja. |
| --- | --- |

6.3.4

Če je razporeditev sistemov za blokiranje takšna, da bi bila v položaju sedeža, ki ni položaj iz odstavka 6.3.3, porazdelitev sil na napravo za blokiranje in pritrdišča sedežev manj ugodna, kot v katerem koli od položajev iz odstavka 6.3.3, se preizkusi opravijo za manj ugoden položaj sedenja.

| 6.3.5 | Šteje se, da so preizkusni pogoji iz odstavka 6.3.1 izpolnjeni, če jih na zahtevo proizvajalca zamenja preizkus trčenja celotnega vozila v voznem stanju ob togo oviro, kot je določeno v odstavku 2 Priloge 7 k temu pravilniku. V tem primeru se sedež nastavi na najmanj ugodne pogoje porazdelitve napetosti v sistemu pritrdišča, kot je določeno v odstavkih 6.1.1, 6.3.3 in 6.3.4. |
| --- | --- |

6.3.5

Šteje se, da so preizkusni pogoji iz odstavka 6.3.1 izpolnjeni, če jih na zahtevo proizvajalca zamenja preizkus trčenja celotnega vozila v voznem stanju ob togo oviro, kot je določeno v odstavku 2 Priloge 7 k temu pravilniku. V tem primeru se sedež nastavi na najmanj ugodne pogoje porazdelitve napetosti v sistemu pritrdišča, kot je določeno v odstavkih 6.1.1, 6.3.3 in 6.3.4.

| 6.4 | Preizkus učinkovitosti vzglavnika |
| --- | --- |

6.4

Preizkus učinkovitosti vzglavnika

| 6.4.1 | Če je vzglavnik nastavljiv, se nastavi v najbolj neugoden položaj (praviloma v najvišji položaj), ki jo dopušča njegov sistem za nastavljanje. |
| --- | --- |

6.4.1

Če je vzglavnik nastavljiv, se nastavi v najbolj neugoden položaj (praviloma v najvišji položaj), ki jo dopušča njegov sistem za nastavljanje.

| 6.4.2 | Pri sedežni klopi, pri kateri je del podpornega okvirja ali ves podporni okvir (vključno z okvirjem vzglavnikov) skupen za več kot eno sedežno mesto, se preizkus opravi hkrati za vsa navedena sedežna mesta. |
| --- | --- |

6.4.2

Pri sedežni klopi, pri kateri je del podpornega okvirja ali ves podporni okvir (vključno z okvirjem vzglavnikov) skupen za več kot eno sedežno mesto, se preizkus opravi hkrati za vsa navedena sedežna mesta.

| 6.4.3 | Preizkus za določanje premika vzglavnika nazaj |
| --- | --- |

6.4.3

Preizkus za določanje premika vzglavnika nazaj

| 6.5 | Določanje višine vzglavnika |
| --- | --- |

6.5

Določanje višine vzglavnika

| 6.5.1 | Višina vzglavnika se določi v skladu s Prilogo 10. |
| --- | --- |

6.5.1

Višina vzglavnika se določi v skladu s Prilogo 10.

| 6.6 | Določanje širine vzglavnika |
| --- | --- |

6.6

Določanje širine vzglavnika

| 6.6.1 | Širina vzglavnika se določi v skladu s Prilogo 4. |
| --- | --- |

6.6.1

Širina vzglavnika se določi v skladu s Prilogo 4.

| 6.6.2 | Širina vzglavnika, ki jo je treba upoštevati pri izvajanju zahtev iz odstavka 5.6.3, sta razdalji „L“ in „L’“, izmerjeni v ravnini S1 med navpičnima vzdolžnima ravninama P in P’. |
| --- | --- |

6.6.2

Širina vzglavnika, ki jo je treba upoštevati pri izvajanju zahtev iz odstavka 5.6.3, sta razdalji „L“ in „L’“, izmerjeni v ravnini S1 med navpičnima vzdolžnima ravninama P in P’.

| 6.7 | Določitev razdalje „a“ rež pri vzglavniku |
| --- | --- |

6.7

Določitev razdalje „a“ rež pri vzglavniku

| 6.7.1 | Razdalja „a“ rež pri vzglavniku se določi v skladu s Prilogo 8. |
| --- | --- |

6.7.1

Razdalja „a“ rež pri vzglavniku se določi v skladu s Prilogo 8.

| 6.8 | Preizkusi za preverjanje porazdelitve energije na naslon sedeža in vzglavnik |
| --- | --- |

6.8

Preizkusi za preverjanje porazdelitve energije na naslon sedeža in vzglavnik

| 6.8.1 | Površine zadnjih delov sedežev, ki se preverjajo, so tiste, ki so na spodaj opredeljenih površinah, s katerimi lahko vstopi v stik krogla s premerom 165 mm, kadar je sedež vgrajen v vozilo. |
| --- | --- |

6.8.1

Površine zadnjih delov sedežev, ki se preverjajo, so tiste, ki so na spodaj opredeljenih površinah, s katerimi lahko vstopi v stik krogla s premerom 165 mm, kadar je sedež vgrajen v vozilo.

| 6.8.1.1 | Površina 1 |
| --- | --- |

6.8.1.1

Površina 1

| 6.8.1.1.1 | Pri ločenih sedežih brez vzglavnikov ta površina vključuje zadnji del naslona sedeža med vzdolžnima navpičnima ravninama, ki sta pri 100 mm na vsaki strani vzdolžne srednje ravnine središčnice sedeža, in nad ravnino, pravokotno na referenčno črto, 100 mm pod vrhom naslona sedeža. |
| --- | --- |

6.8.1.1.1

Pri ločenih sedežih brez vzglavnikov ta površina vključuje zadnji del naslona sedeža med vzdolžnima navpičnima ravninama, ki sta pri 100 mm na vsaki strani vzdolžne srednje ravnine središčnice sedeža, in nad ravnino, pravokotno na referenčno črto, 100 mm pod vrhom naslona sedeža.

| 6.8.1.1.2 | Pri sedežnih klopeh brez vzglavnikov se ta površina razteza med vzdolžnima navpičnima ravninama, ki sta pri 100 mm na vsaki strani vzdolžne srednje ravnine vsakega določenega zunanjega sedeža, ki ga je opredelil proizvajalec, in nad ravnino, pravokotno na referenčno črto, 100 mm pod vrhom naslona sedeža. |
| --- | --- |

6.8.1.1.2

Pri sedežnih klopeh brez vzglavnikov se ta površina razteza med vzdolžnima navpičnima ravninama, ki sta pri 100 mm na vsaki strani vzdolžne srednje ravnine vsakega določenega zunanjega sedeža, ki ga je opredelil proizvajalec, in nad ravnino, pravokotno na referenčno črto, 100 mm pod vrhom naslona sedeža.

| 6.8.1.1.3 | Pri sedežih ali sedežnih klopeh z vzglavniki se ta površina razteza med vzdolžnima navpičnima ravninama na vsaki strani in 70 mm od vzdolžne srednje ravnine določenega sedeža ali sedežnega mesta, ki sta nad ravnino, pravokotno na referenčno črto, 635 mm od točke R. Za preizkus se vzglavnik, če je nastavljiv, nastavi v najbolj neugoden položaj (praviloma v najvišji položaj), ki jo dopušča njegov sistem za nastavljanje. |
| --- | --- |

6.8.1.1.3

Pri sedežih ali sedežnih klopeh z vzglavniki se ta površina razteza med vzdolžnima navpičnima ravninama na vsaki strani in 70 mm od vzdolžne srednje ravnine določenega sedeža ali sedežnega mesta, ki sta nad ravnino, pravokotno na referenčno črto, 635 mm od točke R. Za preizkus se vzglavnik, če je nastavljiv, nastavi v najbolj neugoden položaj (praviloma v najvišji položaj), ki jo dopušča njegov sistem za nastavljanje.

| 6.8.1.2 | Površina 2 |
| --- | --- |

6.8.1.2

Površina 2

| 6.8.1.2.1 | Pri sedežih ali sedežnih klopeh brez vzglavnikov in sedežih ali sedežnih klopeh s snemljivimi ali ločenimi vzglavniki se površina 2 razteza nad ravnino, pravokotno na referenčno črto, 100 mm od vrha naslona sedeža, razen delov površine 1. |
| --- | --- |

6.8.1.2.1

Pri sedežih ali sedežnih klopeh brez vzglavnikov in sedežih ali sedežnih klopeh s snemljivimi ali ločenimi vzglavniki se površina 2 razteza nad ravnino, pravokotno na referenčno črto, 100 mm od vrha naslona sedeža, razen delov površine 1.

| 6.8.1.2.2 | Pri sedežih ali sedežnih klopeh z vgrajenimi vzglavniki se površina 2 razteza nad ravnino, pravokotno na referenčno črto, 440 mm od točke R zadevnega sedeža ali sedežnega mesta, razen delov površine 1. |
| --- | --- |

6.8.1.2.2

Pri sedežih ali sedežnih klopeh z vgrajenimi vzglavniki se površina 2 razteza nad ravnino, pravokotno na referenčno črto, 440 mm od točke R zadevnega sedeža ali sedežnega mesta, razen delov površine 1.

| 6.8.1.3 | Površina 3 |
| --- | --- |

6.8.1.3

Površina 3

| 6.8.1.3.1 | Površina 3 je opredeljena kot del naslona sedeža ali sedežne klopi, ki je nad vodoravno ravnino iz odstavka 5.2.4.1.3, brez delov, ki so na površini 1 in površini 2. |
| --- | --- |

6.8.1.3.1

Površina 3 je opredeljena kot del naslona sedeža ali sedežne klopi, ki je nad vodoravno ravnino iz odstavka 5.2.4.1.3, brez delov, ki so na površini 1 in površini 2.

| 6.9 | Enakovredne preizkusne metode
  Če se uporablja preizkusna metoda, ki ni metoda iz odstavka 6.2 ali 6.3 in Priloge 5, 6 ali 12, se dokaže njena enakovrednost. |
| --- | --- |

6.9

Enakovredne preizkusne metode

Če se uporablja preizkusna metoda, ki ni metoda iz odstavka 6.2 ali 6.3 in Priloge 5, 6 ali 12, se dokaže njena enakovrednost.

7.   SKLADNOST PROIZVODNJE

Postopki preverjanja skladnosti proizvodnje morajo biti v skladu s postopki iz Dodatka 1 k Sporazumu (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) ob upoštevanju naslednjih zahtev:

| 7.1 | Vsako vozilo, homologirano v skladu s tem pravilnikom, mora biti izdelano tako, da ustreza homologiranemu tipu in izpolnjuje zahteve iz odstavka 5. Vendar pri vzglavnikih, kot so opredeljeni v odstavkih 2.13.2 in 2.13.3, nič ne preprečuje skladnosti vozila s homologiranim tipom vozila, tudi če se trži s sedeži, ki niso opremljeni z vzglavniki. |
| --- | --- |

7.1

Vsako vozilo, homologirano v skladu s tem pravilnikom, mora biti izdelano tako, da ustreza homologiranemu tipu in izpolnjuje zahteve iz odstavka 5. Vendar pri vzglavnikih, kot so opredeljeni v odstavkih 2.13.2 in 2.13.3, nič ne preprečuje skladnosti vozila s homologiranim tipom vozila, tudi če se trži s sedeži, ki niso opremljeni z vzglavniki.

| 7.2 | Homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja skladnosti, ki se uporabljajo v vsaki proizvodni enoti. Organ lahko opravi tudi naključne preglede serijsko proizvedenih vozil v zvezi z zahtevami iz odstavka 5. |
| --- | --- |

7.2

Homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja skladnosti, ki se uporabljajo v vsaki proizvodni enoti. Organ lahko opravi tudi naključne preglede serijsko proizvedenih vozil v zvezi z zahtevami iz odstavka 5.

8.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 8.1 | Homologacija, ki je bila podeljena za tip vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 7.1 ali če vozila ne opravijo uspešno preizkusov iz odstavka 7. |
| --- | --- |

8.1

Homologacija, ki je bila podeljena za tip vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 7.1 ali če vozila ne opravijo uspešno preizkusov iz odstavka 7.

| 8.2 | Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelila, o tem nemudoma obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem za sporočilo, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

8.2

Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelila, o tem nemudoma obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem za sporočilo, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

9.   SPREMEMBE TIPA VOZILA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE GLEDE NA SEDEŽE, NJIHOVA PRITRDIŠČA IN/ALI VZGLAVNIKE

| 9.1 | Vsaka sprememba tipa vozila v zvezi s sedeži, njihovimi pritrdišči in/ali vzglavniki se sporoči homologacijskemu organu, ki je podelil homologacijo za tip vozila. Organ lahko potem: |
| --- | --- |

9.1

Vsaka sprememba tipa vozila v zvezi s sedeži, njihovimi pritrdišči in/ali vzglavniki se sporoči homologacijskemu organu, ki je podelil homologacijo za tip vozila. Organ lahko potem:

| 9.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali |
| --- | --- |

9.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali

| 9.1.2 | meni, da spremembe niso tako pomembne za rezultate iz odstavkov 6.2, 6.3 in 6.4, da bi jih bilo treba preveriti z izračuni, ki temeljijo na rezultatih homologacijskega preizkusa, ali |
| --- | --- |

9.1.2

meni, da spremembe niso tako pomembne za rezultate iz odstavkov 6.2, 6.3 in 6.4, da bi jih bilo treba preveriti z izračuni, ki temeljijo na rezultatih homologacijskega preizkusa, ali

| 9.1.3 | od tehnične službe, ki izvaja preizkuse, zahteva dodatno poročilo o preizkusu. |
| --- | --- |

9.1.3

od tehnične službe, ki izvaja preizkuse, zahteva dodatno poročilo o preizkusu.

| 9.2 | Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb v skladu s postopkom iz odstavka 4.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik. |
| --- | --- |

9.2

Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb v skladu s postopkom iz odstavka 4.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

| 9.3 | Homologacijski organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko za takšno razširitev in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

9.3

Homologacijski organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko za takšno razširitev in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

10.   DOKONČNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

| 10.1 | Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati napravo, homologirano v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko navedeni organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

10.1

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati napravo, homologirano v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko navedeni organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

11.   NAVODILA ZA UPORABO

| 11.1 | Za sedeže, opremljene z vzglavniki, proizvajalec zagotovi navodila, kako upravljati, nastaviti, blokirati in, če je primerno, odstraniti vzglavnike. |
| --- | --- |

11.1

Za sedeže, opremljene z vzglavniki, proizvajalec zagotovi navodila, kako upravljati, nastaviti, blokirati in, če je primerno, odstraniti vzglavnike.

| 12. | Nazivi in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preizkuse, in homologacijskih organov
  Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo nazive in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preizkuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacije in ki se jim pošljejo certifikati, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije, izdane v drugih državah. |
| --- | --- |

12.

Nazivi in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preizkuse, in homologacijskih organov

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo nazive in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preizkuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacije in ki se jim pošljejo certifikati, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije, izdane v drugih državah.

13.   PREHODNE DOLOČBE

| 13.1 | Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 06 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 06. |
| --- | --- |

13.1

Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 06 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 06.

| 13.2 | Od 1. oktobra 1999 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacije le, če so izpolnjene zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 06. |
| --- | --- |

13.2

Od 1. oktobra 1999 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacije le, če so izpolnjene zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 06.

| 13.3 | Od 1. oktobra 2001 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo priznanje homologacij, ki niso bile podeljene v skladu s spremembami 06 tega pravilnika. |
| --- | --- |

13.3

Od 1. oktobra 2001 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo priznanje homologacij, ki niso bile podeljene v skladu s spremembami 06 tega pravilnika.

| 13.4 | Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 07 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 07. |
| --- | --- |

13.4

Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 07 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 07.

| 13.5 | Po 24 mesecih od datuma začetka veljavnosti sprememb 07 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacijo le, če tip vozila, ki je v postopku homologacije, izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 07. |
| --- | --- |

13.5

Po 24 mesecih od datuma začetka veljavnosti sprememb 07 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacijo le, če tip vozila, ki je v postopku homologacije, izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 07.

| 13.6 | Po 48 mesecih od datuma začetka veljavnosti sprememb 07 prenehajo veljati obstoječe homologacije v skladu s tem pravilnikom, razen za tipe vozil, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 07. |
| --- | --- |

13.6

Po 48 mesecih od datuma začetka veljavnosti sprememb 07 prenehajo veljati obstoječe homologacije v skladu s tem pravilnikom, razen za tipe vozil, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 07.

| 13.7 | Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 08 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 08. |
| --- | --- |

13.7

Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 08 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 08.

| 13.8 | Po 24 mesecih od datuma začetka veljavnosti sprememb 08 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacije le, če so izpolnjene zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 08. |
| --- | --- |

13.8

Po 24 mesecih od datuma začetka veljavnosti sprememb 08 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacije le, če so izpolnjene zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 08.

| 13.9 | Po 36 mesecih od datuma začetka veljavnosti sprememb 08 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo priznanje homologacij, ki niso bile podeljene v skladu spremembami 08 tega pravilnika. |
| --- | --- |

13.9

Po 36 mesecih od datuma začetka veljavnosti sprememb 08 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo priznanje homologacij, ki niso bile podeljene v skladu spremembami 08 tega pravilnika.

| 13.10 | Ne glede na odstavka 13.8 in 13.9 homologacije kategorij vozil, ki jih spremembe 08 ne zadevajo, ostanejo v veljavi, pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, pa jih še naprej priznavajo. |
| --- | --- |

13.10

Ne glede na odstavka 13.8 in 13.9 homologacije kategorij vozil, ki jih spremembe 08 ne zadevajo, ostanejo v veljavi, pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, pa jih še naprej priznavajo.

| 13.11 | Pogodbenice lahko za nacionalno homologacijo še naprej dovoljujejo vgradnjo vstran obrnjenih sedežev, če njihovi nacionalni predpisi v času pristopa k temu pravilniku ne prepovedujejo vstran obrnjenih sedežev; v tem primeru se navedene kategorije avtobusov ne morejo homologirati v skladu s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

13.11

Pogodbenice lahko za nacionalno homologacijo še naprej dovoljujejo vgradnjo vstran obrnjenih sedežev, če njihovi nacionalni predpisi v času pristopa k temu pravilniku ne prepovedujejo vstran obrnjenih sedežev; v tem primeru se navedene kategorije avtobusov ne morejo homologirati v skladu s tem pravilnikom.

| 13.12 | Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 09 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve ali priznanja homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 09. |
| --- | --- |

13.12

Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 09 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve ali priznanja homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 09.

| 13.12.1 | Od 1. septembra 2020 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, niso zavezane, da priznajo homologacije v skladu s prejšnjimi spremembami, ki so bile prvič izdane 1. septembra 2020 ali pozneje. |
| --- | --- |

13.12.1

Od 1. septembra 2020 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, niso zavezane, da priznajo homologacije v skladu s prejšnjimi spremembami, ki so bile prvič izdane 1. septembra 2020 ali pozneje.

| 13.12.2 | Do 1. septembra 2022 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, priznavajo homologacije v skladu s prejšnjimi spremembami, ki so bile prvič izdane pred 1. septembrom 2020. |
| --- | --- |

13.12.2

Do 1. septembra 2022 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, priznavajo homologacije v skladu s prejšnjimi spremembami, ki so bile prvič izdane pred 1. septembrom 2020.

| 13.12.3 | Od 1. septembra 2022 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, niso zavezane, da priznajo homologacije, izdane v skladu s prejšnjimi spremembami tega pravilnika. |
| --- | --- |

13.12.3

Od 1. septembra 2022 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, niso zavezane, da priznajo homologacije, izdane v skladu s prejšnjimi spremembami tega pravilnika.

| 13.12.4 | Ne glede na odstavek 13.12.3 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej priznavajo homologacije v skladu s prejšnjimi spremembami tega pravilnika za vozila, ki jih ne zadevajo spremembe, uvedene s spremembami 09. |
| --- | --- |

13.12.4

Ne glede na odstavek 13.12.3 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej priznavajo homologacije v skladu s prejšnjimi spremembami tega pravilnika za vozila, ki jih ne zadevajo spremembe, uvedene s spremembami 09.

| 13.12.5 | Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne smejo zavrniti podelitve homologacij v skladu s katerimi koli prejšnjimi spremembami tega pravilnika ali njihovih razširitev. |
| --- | --- |

13.12.5

Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne smejo zavrniti podelitve homologacij v skladu s katerimi koli prejšnjimi spremembami tega pravilnika ali njihovih razširitev.

| 13.13 | Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 10 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve ali priznanja homologacij ZN v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 10. |
| --- | --- |

13.13

Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 10 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve ali priznanja homologacij ZN v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 10.

| 13.13.1 | Od 1. septembra 2022 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, niso zavezane, da priznajo homologacije v skladu s prejšnjimi spremembami, ki so bile prvič izdane 1. septembra 2022 ali pozneje. |
| --- | --- |

13.13.1

Od 1. septembra 2022 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, niso zavezane, da priznajo homologacije v skladu s prejšnjimi spremembami, ki so bile prvič izdane 1. septembra 2022 ali pozneje.

| 13.13.2 | Do 1. septembra 2026 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, priznavajo homologacije v skladu s prejšnjimi spremembami, ki so bile prvič izdane pred 1. septembrom 2022. |
| --- | --- |

13.13.2

Do 1. septembra 2026 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, priznavajo homologacije v skladu s prejšnjimi spremembami, ki so bile prvič izdane pred 1. septembrom 2022.

| 13.13.3 | Od 1. septembra 2026 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, niso zavezane, da priznajo homologacije, izdane v skladu s prejšnjimi spremembami tega pravilnika. |
| --- | --- |

13.13.3

Od 1. septembra 2026 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, niso zavezane, da priznajo homologacije, izdane v skladu s prejšnjimi spremembami tega pravilnika.

| 13.13.4 | Ne glede na odstavek 13.13.3 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej priznavajo homologacije ZN v skladu s prejšnjimi spremembami tega pravilnika za vozila, ki jih ne zadevajo spremembe, uvedene s spremembami 10. |
| --- | --- |

13.13.4

Ne glede na odstavek 13.13.3 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej priznavajo homologacije ZN v skladu s prejšnjimi spremembami tega pravilnika za vozila, ki jih ne zadevajo spremembe, uvedene s spremembami 10.

| 13.13.5 | Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne smejo zavrniti podelitve homologacij ZN v skladu s katerimi koli prejšnjimi spremembami tega pravilnika ali njihovih razširitev. |
| --- | --- |

13.13.5

Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne smejo zavrniti podelitve homologacij ZN v skladu s katerimi koli prejšnjimi spremembami tega pravilnika ali njihovih razširitev.

---

(1)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, odst. 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  Številčne oznake pogodbenic Sporazuma iz leta 1958 so navedene v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, Priloga 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

2

(3)  Vozila kategorije M2, ki so homologirana v skladu s tem pravilnikom kot alternativa Pravilniku ZN št. 80 (v skladu z odstavkom 1.2 navedenega pravilnika), prav tako izpolnjujejo zahteve iz tega odstavka.

3

2

---

PRILOGA 1

Sporočilo

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Izdal: | naziv homologacijskega organa:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 2

Izdal:

naziv homologacijskega organa:

...

...

...

| o (2): | podeljeni homologaciji
  razširjeni homologaciji
  zavrnjeni homologaciji
  preklicani homologaciji
  dokončnem prenehanju proizvodnje |
| --- | --- |

o (2):

podeljeni homologaciji

razširjeni homologaciji

zavrnjeni homologaciji

preklicani homologaciji

dokončnem prenehanju proizvodnje

tipa vozila glede na trdnost sedežev in njihovih pritrdišč ter značilnosti vzglavnikov v skladu s Pravilnikom ZN št. 17 pri sedežih, ki so opremljeni z vzglavniki ali se z njimi lahko opremijo, ali pri sedežih, ki jih ni mogoče opremiti s takimi napravami

| Št. homologacije ... | Št. razširitve: ... |
| --- | --- |

Št. homologacije ...

Št. razširitve: ...

1.

Blagovno ime ali znamka motornega vozila ...

2.

Tip vozila ...

3.

Naziv in naslov proizvajalca ...

4.

...

5.

Opis sedežev ...

6.

...

7.

...

8.

Opis pritrdišča sedežev: ...

9.

Vzdolžna postavitev sedežev med preizkusi: ...

10.

Tip naprave: pojemek/pospešek2

11.

Vozilo predloženo v homologacijo dne: ...

12.

...

13.

Datum poročila, ki ga je izdala navedena služba: ...

14.

Številka poročila, ki ga je izdala navedena služba: ...

15.

Opombe (navedite tudi vrednosti za spremljanje):

16.

Homologacija je podeljena/razširjena/zavrnjena/preklicana2

17.

Razlogi za razširitev homologacije (če je primerno) ...

18.

Mesto homologacijske oznake na vozilu ...

19.

Kraj: ...

20.

Datum: ...

21.

Podpis: ...

22.

| | risbe, diagrami in načrti sedežev, njihovih pritrdišč v vozilu, sistemov za nastavljanje in premikanje sedežev in njihovih delov ter naprav za blokiranje; |
| --- | --- |

risbe, diagrami in načrti sedežev, njihovih pritrdišč v vozilu, sistemov za nastavljanje in premikanje sedežev in njihovih delov ter naprav za blokiranje;

| | fotografije sedežev, njihovih pritrdišč, sistemov za nastavljanje in premikanje sedežev in njihovih delov ter naprav za blokiranje in dodatnega sistema za zaščito oseb v vozilu pred naletom prtljage. |
| --- | --- |

fotografije sedežev, njihovih pritrdišč, sistemov za nastavljanje in premikanje sedežev in njihovih delov ter naprav za blokiranje in dodatnega sistema za zaščito oseb v vozilu pred naletom prtljage.

| Opomba: | pri sedežih, opremljenih z vzglavniki, kot so opredeljeni v odstavkih 2.13.2 in 2.13.3 tega pravilnika, je vzglavnik prikazan na vseh risbah, diagramih in fotografijah. |
| --- | --- |

Opomba:

Opomba

pri sedežih, opremljenih z vzglavniki, kot so opredeljeni v odstavkih 2.13.2 in 2.13.3 tega pravilnika, je vzglavnik prikazan na vseh risbah, diagramih in fotografijah.

---

(1)  Številčna oznaka države, ki je podelila/razširila/zavrnila/preklicala homologacijo (glej določbe o homologaciji v Pravilniku).

1

(2)  Neustrezno črtati.

2

---

PRILOGA 2

Namestitev homologacijske oznake

Vzorec A

(glej odstavke 4.4, 4.4.1, 4.4.2 in 4.4.3 tega pravilnika)

Vozilo z najmanj enim sedežem, ki je opremljen z vzglavnikom ali ki se ga z njim lahko opremi

Image 3

a = najmanj 8 mm

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila glede na trdnost sedežev, ki so opremljeni z vzglavniki ali se z njimi lahko opremijo, in značilnosti vzglavnikov homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom ZN št. 17 pod homologacijsko številko 102439. Prvi dve števki številke homologacije pomenita, da je Pravilnik ob podelitvi homologacije že vključeval spremembe 10. Zgornja homologacijska oznaka pomeni tudi, da je bil tip vozila homologiran v skladu s Pravilnikom ZN št. 17 glede na trdnost katerih koli sedežev v vozilu, ki niso opremljeni z vzglavniki ali jih z njimi ni mogoče opremiti.

Vzorec B

(glej odstavke 4.4, 4.4.1 in 4.4.2 tega pravilnika)

Vozila s sedeži, ki niso opremljeni z vzglavniki ali jih z njimi ni mogoče opremiti

Image 4

a = najmanj 8 mm

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da ima tip vozila sedeže, ki niso opremljeni z vzglavniki ali jih z njimi ni mogoče opremiti, in da je bil tip vozila glede na trdnost sedežev in njihovih pritrdišč homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom ZN št. 17 pod homologacijsko številko 102439. Prvi dve števki številke homologacije pomenita, da je Pravilnik ZN ob podelitvi homologacije že vključeval spremembe 10.

Vzorec C

(glej odstavek 4.5 tega pravilnika)

Vozilo z najmanj enim sedežem, ki je opremljen z vzglavnikom ali ki se ga z njim lahko opremi

Image 5

a = najmanj 8 mm

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da ima tip vozila najmanj en sedež, ki je opremljen z vzglavnikom ali ki se z njim lahko opremi, in je bil homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s pravilnikoma ZN št. 17 in 33 (1).

Homologacijske številke pomenijo, da je na dan podelitve homologacije Pravilnik ZN št. 17 vključeval spremembe 10, Pravilnik ZN št. 33 pa je bil še v svoji izvirni obliki. Zgornja homologacijska oznaka pomeni tudi, da je bil tip vozila homologiran v skladu s Pravilnikom ZN št. 17 glede na trdnost katerih koli sedežev v vozilu, ki niso opremljeni z vzglavniki ali jih z njimi ni mogoče opremiti.

Vzorec D

(glej odstavek 4.5 tega pravilnika)

Vozila s sedeži, ki niso opremljeni z vzglavniki ali jih z njimi ni mogoče opremiti

Image 6

a = najmanj 8 mm

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da ima tip vozila sedeže, ki niso opremljeni z vzglavniki ali jih z njimi ni mogoče opremiti, in je bil homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s pravilnikoma ZN št. 17 in 331. Homologacijske številke pomenijo, da je na dan podelitve homologacije Pravilnik ZN št. 17 vključeval spremembe 10, Pravilnik ZN št. 33 pa je bil še v svoji izvirni obliki.

---

(1)  Druga številka je navedena le kot primer.

---

PRILOGA 3

Postopek za določanje točke „H“ in dejanskega naklona trupa za sedežna mesta v motornih vozilih (1):

| Dodatek 1 – | Opis tridimenzionalne naprave za določanje točke „H“1 |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

Opis tridimenzionalne naprave za določanje točke „H“1

| Dodatek 2 – | Tridimenzionalni referenčni sistem1 |
| --- | --- |

Dodatek 2 –

Tridimenzionalni referenčni sistem1

| Dodatek 3 – | Referenčni podatki za sedežna mesta1 |
| --- | --- |

Dodatek 3 –

Referenčni podatki za sedežna mesta1

---

(1)  Postopek je opisan v dodatkih 1, 2 in 3 k Prilogi 1 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

---

PRILOGA 4

Preizkusni postopek za merjenje najmanjše širine

1.   Namen

Namen tega preizkusnega postopka je dokazati skladnost z zahtevami glede minimalne širine, opisanimi v odstavku 5.6.3 tega pravilnika.

2.   Postopek za merjenje širine

| 2.1 | Sedež se nastavi tako, da točka H sovpada s točko R; če je naslonjalo sedeža nastavljivo, se nastavi na konstrukcijsko določeni naklon naslonjala; obe nastavitvi sta v skladu z zahtevami iz odstavka 2.1 Priloge 11. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ravnina S1 je ravnina, ki je pravokotna na referenčno črto in je 65 ± 3 mm pod dejanskim vrhom vzglavnika. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ravnini P in P' sta navpični vzdolžni ravnini, ki sta tangencialni na vsaki strani vzglavnika, ki ga je treba izmeriti. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Izmerita se razdalji L in L' v ravnini S1 med navpičnima vzdolžnima ravninama, ki potekata skozi linijo trupa, ter ravninama P in P'. |
| --- | --- |

2.4

Slika 4-1

Image 7

---

PRILOGA 5

Preizkusni postopek za trdnost in premikanje

1.   Namen

Dokazati skladnost z zahtevami glede premikanja iz odstavka 5.6.4 tega pravilnika z odstavkom 2 te priloge.

Dokazati skladnost z zahtevami glede premikanja iz odstavka 5.7.2 tega pravilnika z odstavkom 2 te priloge.

Dokazati skladnost z zahtevami glede premikanja iz odstavka 5.7.3 tega pravilnika z odstavkom 3 te priloge.

2.   Postopek za premikanje

Vektorji obremenitve, ki ustvarjajo navor na vzglavniku, so na začetku v navpični ravnini, ki je vzporedna z ničelno vzdolžno ravnino vozila.

| 2.1 | Nastavitev sedeža
  Če je naslonjalo sedeža nastavljivo, se nastavi v položaj, ki ga določi proizvajalec vozila. Če je na voljo več kot en položaj nagiba, ki je najbližji položaju, ki ga je določil proizvajalec, se nagib naslonjala sedeža nastavi v položaj, ki je najbližji položaju, ki ga je določil proizvajalec, in je za njim. Če je položaj vzglavnika neodvisen od položaja nagiba naslona sedeža, se skladnost določi pri položaju nagiba naslona sedeža, ki ga določi proizvajalec. Vzglavnik se nastavi v najvišji položaj navpične nastavitve, namenjen za uporabo s strani osebe v vozilu. Vzglavnik se nastavi v skrajni zadnji (glede na sedež) položaj vodoravne nastavitve razdalje med vzglavnikom in glavo. |
| --- | --- |

2.1

Če je naslonjalo sedeža nastavljivo, se nastavi v položaj, ki ga določi proizvajalec vozila. Če je na voljo več kot en položaj nagiba, ki je najbližji položaju, ki ga je določil proizvajalec, se nagib naslonjala sedeža nastavi v položaj, ki je najbližji položaju, ki ga je določil proizvajalec, in je za njim. Če je položaj vzglavnika neodvisen od položaja nagiba naslona sedeža, se skladnost določi pri položaju nagiba naslona sedeža, ki ga določi proizvajalec. Vzglavnik se nastavi v najvišji položaj navpične nastavitve, namenjen za uporabo s strani osebe v vozilu. Vzglavnik se nastavi v skrajni zadnji (glede na sedež) položaj vodoravne nastavitve razdalje med vzglavnikom in glavo.

| 2.2 | Na sedež se namesti preizkusna naprava, ki ima, gledano od strani, dimenzije hrbtne plošče in referenčno črto trupa (navpična središčna črta) tridimenzionalne naprave za določanje točke H, kot je določeno v Prilogi 3, pri čemer je sonda prostora za glavo v skrajnem zadnjem položaju. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Premaknjena linija trupa se določi tako, da se ustvari navor 373 ± 7,5 v smeri nazaj okoli točke R z uporabo sile na naslonjalo sedeža skozi hrbtno ploščo s hitrostjo 2,5 Nm/sekundo do 3,7 Nm/sekundo. Začetna lokacija vektorja sile, ki ustvarja navor, na hrbtni plošči je na višini 290 mm ± 13 mm. Uporabi se vektor sile, ki je pravokoten na linijo trupa, in se ohranja znotraj 2° navpične ravnine, vzporedne z ničelno navpično vzdolžno ravnino vozila. Hrbtna plošča se omeji tako, da se vrti okoli točke R. Smer vektorja sile se zavrti s hrbtno ploščo. V primeru hkratnega preizkušanja sedežne klopi se navor v smeri nazaj uporabi na vseh sedežnih mestih klopi hkrati, ne glede na to, ali je zadevno sedežno mesto opremljeno z vzglavnikom ali ne. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Ohrani se položaj hrbtne plošče, kot je določeno v odstavku 2.3 te priloge. Z uporabo okroglega modela glave premera 165 ± 2 mm se začetni referenčni položaj modela glave določi tako, da se pravokotno na premaknjeno linijo trupa uporabi začetna obremenitev v smeri nazaj, ki deluje na središčnico sedeža na višini 65 ± 3 mm pod dejanskim vrhom vzglavnika, ki povzroči navor 373 ± 7,5 Nm okoli točke R. Ta navor se ohrani 5 sekund, nato pa se zabeleži premik modela glave nazaj z uporabljeno obremenitvijo. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Pri določanju premika nazaj za vzglavnike pri reži, večji od 60 mm, v skladu z odstavkom 5.6.4 tega pravilnika, zgornja obremenitev deluje skozi težišče najmanjšega od delov reže vzdolž prečnih ravnin, vzporednih z linijo trupa. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Če prisotnost rež preprečuje uporabo sile iz odstavka 2.4 te priloge pri 65 ± 3 mm od dejanskega vrha vzglavnika, se lahko razdalja zmanjša, tako da gre os sile skozi središčnico elementa okvira, ki je najbližje reži. |
| --- | --- |

2.6

3.   Trdnost

| 3.1 | Obremenitev iz odstavka 2.4 te priloge se poveča s hitrostjo med 5 N/sekundo in 200 N/sekundo na 890 N ± 5 N in se vzdržuje 5 sekund, ne da bi se sedež ali vzglavnik zlomil. |
| --- | --- |

3.1

Slika 5-1

| r | : | referenčna črta |
| --- | --- | --- |
| r1 | : | premaknjena referenčna črta |

r

:

referenčna črta

r1

:

premaknjena referenčna črta

Image 8

---

PRILOGA 6

Preizkusni postopek za preverjanje porazdelitve energije

1.   Namestitev, preizkusna naprava, naprave za beleženje merilnih rezultatov in postopek

| 1.1 | Namestitev
  Ko se sedež vgradi v vozilo, se trdno pritrdi na preizkuševalno napravo z deli za pritrditev, ki jih zagotovi proizvajalec, da se pri udarcu ne premakne.
  Naslon sedeža, če je nastavljiv, se blokira v položaj iz odstavka 6.1.1 tega pravilnika.
  Če je sedež opremljen z vzglavnikom, se vzglavnik pritrdi na naslon za sedež kot v vozilu. Pri ločenem vzglavniku se ta pritrdi na del konstrukcije vozila, na katerega se običajno pritrdi.
  Če je vzglavnik nastavljiv, se nastavi v najbolj neugoden položaj, ki jo dopušča njegov sistem za nastavljanje. |
| --- | --- |

1.1

Ko se sedež vgradi v vozilo, se trdno pritrdi na preizkuševalno napravo z deli za pritrditev, ki jih zagotovi proizvajalec, da se pri udarcu ne premakne.

Naslon sedeža, če je nastavljiv, se blokira v položaj iz odstavka 6.1.1 tega pravilnika.

Če je sedež opremljen z vzglavnikom, se vzglavnik pritrdi na naslon za sedež kot v vozilu. Pri ločenem vzglavniku se ta pritrdi na del konstrukcije vozila, na katerega se običajno pritrdi.

Če je vzglavnik nastavljiv, se nastavi v najbolj neugoden položaj, ki jo dopušča njegov sistem za nastavljanje.

| 1.2 | Preizkusna naprava |
| --- | --- |

1.2

| 1.2.1 | To napravo sestavlja nihalo, katerega os je vpeta v kroglični ležaj in katerega zmanjšana masa (*1) v središču udarca je 6,8 kg. Spodnji konec nihala je toga udarna glava s premerom 165 mm, katere središče je enako središču udarca nihala. |
| --- | --- |

1.2.1

| 1.2.2 | Udarna glava je opremljena z dvema merilcema pospeška in merilcem hitrosti, s katerimi je mogoče izmeriti vrednosti v smeri udarca. |
| --- | --- |

1.2.2

| 1.3 | Naprave za beleženje merilnih rezultatov
  Uporabljene naprave za beleženje merilnih rezultatov so takšne, da omogočajo meritve z naslednjo točnostjo: |
| --- | --- |

1.3

Uporabljene naprave za beleženje merilnih rezultatov so takšne, da omogočajo meritve z naslednjo točnostjo:

| 1.3.1 | Pospešek: | točnost = ± 5 % dejanske vrednosti; |
| --- | --- | --- |

1.3.1

točnost = ± 5 % dejanske vrednosti;

| | frekvenčni razred podatkovnega kanala: razred 600, ki ustreza standardu ISO 6487 (1980); |
| --- | --- |

frekvenčni razred podatkovnega kanala: razred 600, ki ustreza standardu ISO 6487 (1980);

| | prečna občutljivost = < 5 % najnižje točke na skali. |
| --- | --- |

prečna občutljivost = < 5 % najnižje točke na skali.

| 1.3.2 | Hitrost: | točnost: ± 2,5 % dejanske vrednosti; |
| --- | --- | --- |

1.3.2

točnost: ± 2,5 % dejanske vrednosti;

| | občutljivost: 0,5 km/h. |
| --- | --- |

občutljivost: 0,5 km/h.

| 1.3.3 | Beleženje časa:
  naprava omogoča beleženje poteka celotnega preizkusa in točnost odčitavanja na tisočinko sekunde;
  v zapisu podatkov, ki se uporabljajo za analizo preizkusa, se zabeleži začetek udarca v trenutku prvega stika med udarno glavo in preizkušanim elementom. |
| --- | --- |

1.3.3

naprava omogoča beleženje poteka celotnega preizkusa in točnost odčitavanja na tisočinko sekunde;

v zapisu podatkov, ki se uporabljajo za analizo preizkusa, se zabeleži začetek udarca v trenutku prvega stika med udarno glavo in preizkušanim elementom.

| 1.4 | Preizkusni postopek |
| --- | --- |

1.4

| 1.4.1 | Preizkusi naslona sedeža
  Pri sedežu, vgrajenem v skladu z odstavkom 1.1 te priloge, poteka smer udarca od zadnjega proti sprednjemu delu v vzdolžni ravnini pod kotom 45° na navpično ravnino.
  Točke udarca na površini 1, kot je opredeljena v odstavku 6.8.1.1 tega pravilnika, ali, po potrebi, na površini 2, kot je opredeljena v odstavku 6.8.1.2 tega pravilnika, izbere preizkusni laboratorij na površinah, katerih polmeri ukrivljenosti so manjši od 5 mm. |
| --- | --- |

1.4.1

Pri sedežu, vgrajenem v skladu z odstavkom 1.1 te priloge, poteka smer udarca od zadnjega proti sprednjemu delu v vzdolžni ravnini pod kotom 45° na navpično ravnino.

Točke udarca na površini 1, kot je opredeljena v odstavku 6.8.1.1 tega pravilnika, ali, po potrebi, na površini 2, kot je opredeljena v odstavku 6.8.1.2 tega pravilnika, izbere preizkusni laboratorij na površinah, katerih polmeri ukrivljenosti so manjši od 5 mm.

| 1.4.2 | Preizkusi vzglavnika od zadaj
  Vzglavnik se namesti in nastavi, kot je navedeno v odstavku 1.1 te priloge. Udarci se izvedejo na točkah, ki jih izbere preizkusni laboratorij na površini 1, kot je opredeljena v odstavku 6.8.1.1 tega pravilnika, in po možnosti na površini 2, kot je opredeljena v odstavku 6.8.1.2 tega pravilnika, na površinah, katerih polmeri ukrivljenosti so manjši od 5 mm. |
| --- | --- |

1.4.2

Vzglavnik se namesti in nastavi, kot je navedeno v odstavku 1.1 te priloge. Udarci se izvedejo na točkah, ki jih izbere preizkusni laboratorij na površini 1, kot je opredeljena v odstavku 6.8.1.1 tega pravilnika, in po možnosti na površini 2, kot je opredeljena v odstavku 6.8.1.2 tega pravilnika, na površinah, katerih polmeri ukrivljenosti so manjši od 5 mm.

| 1.4.2.1 | Na sprednji površini je smer udarca od sprednjega proti zadnjemu delu v vzdolžni ravnini vodoravna. |
| --- | --- |

1.4.2.1

| 1.4.2.2 | Sprednje in zadnje mesto udarca sta omejena z vodoravno ravnino, ki je tangencialna na vrh vzglavnika, kot je določeno v odstavku 6.5 tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.4.2.2

| 1.4.3 | Udarna glava udari v preizkušani element s hitrostjo 24,1 km/h; ta hitrost se doseže s samo energijo pogona ali dodatno pogonsko napravo. |
| --- | --- |

1.4.3

2.   Rezultati

Za izmerjeno vrednost zmanjšanja hitrosti se upošteva povprečje odčitanih vrednosti obeh merilcev pospeška.

3.   Enakovredni postopki (glej odstavek 6.9 tega pravilnika).

---

(*1)  Razmerje med zmanjšano maso „mr
  “ nihala in skupno maso „m“ nihala na razdalji „a“ med središčem udarca in osjo vrtenja ter na razdalji „l“ med težiščem in osjo vrtenja je izraženo s formulo:

Image 9

---

PRILOGA 7

Metoda preizkušanja trdnosti pritrdišč sedežev in njihovih sistemov za nastavljanje, blokiranje in premikanje

1.   Preizkus odpornosti na učinke vztrajnosti

| 1.1 | Sedeži, ki se preizkušajo, se pritrdijo na karoserijo vozila, za katero so zasnovani. Karoserija vozila se trdno pritrdi na preizkusni voziček, kot je določeno v naslednjih odstavkih. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Metoda za pritrditev karoserije vozila na preizkusni voziček ne povzroči okrepitve pritrdišč sedežev. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Sedeži in njihovi deli se nastavijo in blokirajo, kot je predpisano v odstavku 6.1.1, v enem od položajev iz odstavka 6.3.3 ali 6.3.4 tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Če sedeži določene skupine ne kažejo bistvenih razlik v smislu odstavka 2.2 tega pravilnika, se preizkusi iz odstavkov 6.3.1 in 6.3.2 tega pravilnika lahko izvedejo z enim sedežem, nastavljenim v skrajni sprednji položaj, in z drugim sedežem, nastavljenim v skrajni zadnji položaj. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Pojemek ali pospešek vozička se meri s podatkovnimi kanali frekvenčnega razreda (CFC) 60, ki ustrezajo značilnostim iz mednarodnega standarda ISO 6487 (2002). |
| --- | --- |

1.5

2.   Preizkus trčenja celotnega vozila ob togo oviro

| 2.1 | Oviro sestavlja blok iz armiranega betona s širino najmanj 3 m, višino najmanj 1,5 m in debelino najmanj 0,6 m. Sprednja stena je pravokotna na zadnji del zaletne steze in prekrita z lesenimi vezanimi ploščami, debelimi 19 ± 1 mm. Za blokom iz armiranega betona je vsaj 90 ton nabite zemlje. Oviro iz armiranega betona in zemlje je mogoče nadomestiti z ovirami, ki imajo enako čelno površino, če dajo enakovredne rezultate. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | V času udarca se vozilo prosto premika. Vozilo doseže oviro v smeri, ki je pravokotna na steno trčenja; največji dovoljen stranski odmik med navpično srednjo črto sprednjega dela vozila in navpično srednjo črto stene trčenja je ± 30 cm; v času trčenja na vozilo ne sme več delovati dodatna krmilna ali pogonska naprava. Hitrost ob trčenju je med 48,3 km/h in 53,1 km/h. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Sistem za dovod goriva se napolni do najmanj 90 % prostornine z gorivom ali enakovredno tekočino. |
| --- | --- |

2.3

---

PRILOGA 8

Preizkusni postopek za merjenje reže

1.   Namen

Namen tega preizkusnega postopka je oceniti morebitne reže v vzglavnikih ter reže med spodnjim delom vzglavnika in vrhom naslona sedeža v skladu z zahtevami iz odstavkov 5.6.4 in 5.6.5 tega pravilnika.

Vse reže v vzglavniku se izmerijo z uporabo postopka s kroglo, opisanega v odstavku 2 te priloge.

Reže med spodnjim delom vzglavnika in vrhom naslona sedeža se izmerijo z uporabo postopka s kroglo, opisanega v odstavkih 2.1 do 2.5 te priloge ali po izbiri proizvajalca z linearnim postopkom, opisanim v odstavku 3 te priloge.

2.   Merjenje reže z uporabo krogle

| 2.1 | Sedež se nastavi tako, da točka H sovpada s točko R; če je naslonjalo sedeža nastavljivo, se nastavi na konstrukcijsko določeni naklon naslonjala; obe nastavitvi sta v skladu z zahtevami iz odstavka 2.1 Priloge 11. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Vzglavnik se nastavi na najnižjo višino in katero koli razdaljo med vzglavnikom in glavo, namenjeno za uporabo osebe v vozilu. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Območje merjenja je kjer koli med dvema navpičnima vzdolžnima ravninama na razdalji 85 mm na vsaki strani linije trupa in nad vrhom naslona sedeža na višini, večji od 540 mm. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Z obremenitvijo največ 5 N na območje merjenja iz odstavka 2.2 se okrogli model glave s premerom 165 ± 2 mm postavi ob vsako režo tako, da se glava dotika tega območja vsaj na dveh točkah. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Dimenzija reže se določi tako, da se izmeri ravna razdalja med notranjima robovoma dveh najbolj oddaljenih dotikališč, kot je prikazano na slikah 8-1, 8-2 in 8.3. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Pri režah v vzglavnikih, če meritev iz odstavka 2.5 te priloge presega 60 mm, se za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz odstavka 5.6.4 tega pravilnika preizkusni postopek premika naslona sedeža, opisan v Prilogi 5, izvede tako, da se z uporabo krogle s premerom 165 mm na vsako režo deluje s silo, ki poteka skozi težišče najmanjšega od delov reže vzdolž prečnih ravnin, vzporednih z linijo trupa, in ustvarja navor 373 Nm okoli točke R. |
| --- | --- |

2.6

Slika 8-1

Merjenje navpične reže „a“

Image 10

| Opomba: | Presek A–A je v točki območja reže, ki dopušča največji vdor krogle, brez kakršne koli obremenitve. |
| --- | --- |

Opomba:

Slika 8-2

Merjenje vodoravne reže „a“

Image 11

| Opomba: | Presek A–A je v točki območja reže, ki dopušča največji vdor krogle, brez kakršne koli obremenitve. |
| --- | --- |

Opomba:

Slika 8-3

Del reže nad 540 mm

Image 12

3.   Linearna meritev reže

| 3.1 | Sedež se nastavi tako, da točka H sovpada s točko R; če je naslonjalo sedeža nastavljivo, se nastavi na konstrukcijsko določeni naklon naslonjala; obe nastavitvi sta v skladu z zahtevami iz odstavka 2.1 Priloge 10. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Vzglavnik se nastavi na najnižjo višino, namenjeno za običajno uporabo osebe v vozilu, in katero koli razdaljo med vzglavnikom in glavo, namenjeno za uporabo osebe v vozilu. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Reža se meri v vzdolžni navpični ravnini skozi točko R kot pravokotna razdalja med dvema vzporednima ravninama, ki sta opisani na naslednji način (glej sliko 8-4):






  (a) | vsaka ravnina je pravokotna na konstrukcijsko določeno linijo trupa; |
| --- | --- | --- |

3.3

(a)

vsaka ravnina je pravokotna na konstrukcijsko določeno linijo trupa;

| (b) | ena od ravnin se dotika spodnjega dela vzglavnika; |
| --- | --- |

(b)

ena od ravnin se dotika spodnjega dela vzglavnika;

| (c) | druga ravnina se dotika vrha naslona sedeža. |
| --- | --- |

(c)

druga ravnina se dotika vrha naslona sedeža.

Slika 8-4

Merjenje reže med vzglavnikom in vrhom naslona sedeža

Image 13

---

PRILOGA 9

Preizkusni postopek za naprave, namenjene zaščiti oseb v vozilu pred naletom prtljage

1.   Preizkusni bloki

Togi bloki s središčem vztrajnosti v geometrijskem središču.

Tip 1

| Mere: | 300 mm × 300 mm × 300 mm
  Vsi robovi in koti so zaobljeni na 20 mm. |
| --- | --- |
| Masa: | 18 kg |

Mere:

300 mm × 300 mm × 300 mm

Vsi robovi in koti so zaobljeni na 20 mm.

Masa:

18 kg

Vztrajnostni moment 0,3 ± 0,05 kgm2 (okoli vseh treh glavnih vztrajnostnih osi blokov prtljage)

Tip 2

| Mere: | 500 mm × 350 mm × 125 mm
  Vsi robovi in koti so zaobljeni na 20 mm. |
| --- | --- |
| Masa: | 10 kg |

Mere:

500 mm × 350 mm × 125 mm

Vsi robovi in koti so zaobljeni na 20 mm.

Masa:

10 kg

2.   Priprava preizkusa

| 2.1 | Preizkus naslonov sedežev (glej sliko 1) |
| --- | --- |

2.1

| 2.1.1 | Splošne zahteve |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.1.1 | Po izbiri proizvajalca avtomobila se lahko deli, katerih trdnost je manjša od Shore A 50, med preizkusom odstranijo iz preizkušanega sedeža in vzglavnika. |
| --- | --- |

2.1.1.1

| 2.1.1.2 | Dva preizkusna bloka tipa 1 se postavita na dno prtljažnika. Za določitev mesta preizkusnih blokov v vzdolžni smeri se bloka najprej postavita tako, da se njuna sprednja stran dotika dela vozila, ki tvori sprednjo mejo prtljažnika, in da je njuna spodnja stran na dnu prtljažnika. Potem se pomikata nazaj in vzporedno z vzdolžno srednjo ravnino vozila, dokler njuno geometrično središče ne prepotuje vodoravne razdalje 200 mm. Če mere prtljažnika ne dopuščajo razdalje 200 mm in če so zadnji sedeži nastavljivi v vodoravni smeri, se ti sedeži premaknejo naprej do meje območja nastavitve, namenjeni za običajno uporabo osebe v vozilu, ali v položaj z razdaljo 200 mm, kar koli je manj. V drugih primerih se preizkusna bloka postavita čim bolj za zadnje sedeže. Razdalja med vzdolžno srednjo ravnino vozila in stranjo posameznega preizkusnega bloka, usmerjeno navznoter, je 25 mm, da se med obema preizkusnima blokoma doseže razdalja 50 mm. |
| --- | --- |

2.1.1.2

| 2.1.1.3 | Med preizkusom so sedeži nastavljeni tako, da se zagotovi, da sistema za blokiranje ne morejo sprostiti zunanji dejavniki. Sedeži se po potrebi nastavijo na naslednji način:
  Vzdolžna nastavitev se določi eno stopnjo ali 10 mm pred skrajnim zadnjim položajem uporabe, kot ga navaja proizvajalec (za sedeže z neodvisno navpično nastavitvijo se blazina nastavi na najnižji možni položaj). Preizkus se izvede z nasloni sedežev v običajnem položaju uporabe. |
| --- | --- |

2.1.1.3

Vzdolžna nastavitev se določi eno stopnjo ali 10 mm pred skrajnim zadnjim položajem uporabe, kot ga navaja proizvajalec (za sedeže z neodvisno navpično nastavitvijo se blazina nastavi na najnižji možni položaj). Preizkus se izvede z nasloni sedežev v običajnem položaju uporabe.

| 2.1.1.4 | Če je naslon sedeža opremljen z vzglavnikom, ki je nastavljiv, se preizkus izvede z vzglavnikom v najvišjem položaju. |
| --- | --- |

2.1.1.4

| 2.1.1.5 | Če se nasloni zadnjih sedežev lahko sklopijo, se nastavijo v običajen pokončen položaj s standardnim mehanizmom za blokiranje. |
| --- | --- |

2.1.1.5

| 2.1.1.6 | Sedeži, za katerimi vgradnja preizkusnih blokov tipa 1 ni mogoča, so izvzeti iz tega preizkusa. |
| --- | --- |

2.1.1.6

| 2.1.1.7 | Vsa sedežna mesta v vrsti sedežev, ki se preizkuša, so opremljena z vsemi sestavnimi deli varnostnega pasu, ki so del sedeža in opravljajo funkcijo zadrževanja. |
| --- | --- |

2.1.1.7

Slika 9-1

Položaj preizkusnih blokov pred preizkusom zadnjih naslonov sedežev

Image 14

| 2.1.2 | Vozila z več kot dvema vrstama sedežev |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.2.1 | Če je skrajna zadnja vrsta sedežev odstranljiva in/ali jo uporabnik lahko sklopi v skladu z navodili proizvajalca, da se poveča prostornina prtljažnika, se vrsta sedežev takoj pred skrajno zadnjo vrsto prav tako preizkusi. |
| --- | --- |

2.1.2.1

| 2.1.2.2 | Vendar se v tem primeru tehnična služba po posvetovanju s proizvajalcem lahko odloči, da ne bo preizkusila ene od dveh skrajno zadnjih vrst sedežev, če imajo sedeži in njihova pritrdišča podobno konstrukcijo in če se upošteva preizkusna zahteva o razdalji 200 mm. |
| --- | --- |

2.1.2.2

| 2.1.3 | Če obstaja reža, ki omogoča drsenje enega preizkusnega bloka tipa 1 mimo sedežev, se preizkusna obremenitev (dva bloka tipa 1) pritrdi za sedeži, po dogovoru med tehnično službo in proizvajalcem. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Natančna razporeditev pri preizkusu se navede v poročilu o preizkusu. |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.2 | Preizkus pregradnih sistemov
  Za preizkus pregradnih sistemov nad nasloni sedežev se vozilo opremi s pritrjenim dvignjenim preizkusnim dnom, ki ima prostor za tovor, ki določa položaj težišča preizkusnega bloka na sredini med zgornjim robom naslona sedeža, na katerega meji (brez upoštevanja vzglavnikov), in spodnjim robom podlage strehe. Preizkusni blok tipa 2 se postavi na dvignjeno preizkusno dno z največjo površino 500 × 350 mm na sredini glede na vzdolžno os vozila in s površino 500 × 125 mm, obrnjeno naprej. Pregradni sistemi, za katerimi vgradnja preizkusnih blokov tipa 2 ni mogoča, so izvzeti iz tega preizkusa. Preizkusni blok se postavi tako, da je v neposrednem stiku s pregradnim sistemom. Poleg tega se dva preizkusna bloka tipa 1 postavita v skladu z odstavkom 2.1, da se istočasno izvede preizkus na naslonih sedežev (glej sliko 2). |
| --- | --- |

2.2

Za preizkus pregradnih sistemov nad nasloni sedežev se vozilo opremi s pritrjenim dvignjenim preizkusnim dnom, ki ima prostor za tovor, ki določa položaj težišča preizkusnega bloka na sredini med zgornjim robom naslona sedeža, na katerega meji (brez upoštevanja vzglavnikov), in spodnjim robom podlage strehe. Preizkusni blok tipa 2 se postavi na dvignjeno preizkusno dno z največjo površino 500 × 350 mm na sredini glede na vzdolžno os vozila in s površino 500 × 125 mm, obrnjeno naprej. Pregradni sistemi, za katerimi vgradnja preizkusnih blokov tipa 2 ni mogoča, so izvzeti iz tega preizkusa. Preizkusni blok se postavi tako, da je v neposrednem stiku s pregradnim sistemom. Poleg tega se dva preizkusna bloka tipa 1 postavita v skladu z odstavkom 2.1, da se istočasno izvede preizkus na naslonih sedežev (glej sliko 2).

Slika 9-2

Preizkus pregradnega sistema nad nasloni sedežev

Image 15

| 2.2.1 | Če je naslon sedeža opremljen z vzglavnikom, ki je nastavljiv, se preizkus izvede z vzglavnikom v najvišjem položaju. |
| --- | --- |

2.2.1

3.   Dinamično preizkušanje naslonov sedežev in pregradnih sistemov, ki se uporabljajo kot sistemi za zadrževanje prtljage

| 3.1 | Karoserija osebnega avtomobila se trdno pritrdi na preizkusne sani in to pritrdišče nima vloge ojačevalca naslonov sedežev in pregradnega sistema. Po namestitvi preizkusnih blokov, kot je opisano v odstavku 2.1 ali 2.2, karoserija osebnega avtomobila zmanjšuje hitrost ali po izbiri vložnika pospešuje, tako da krivulja ostane v območju grafa iz Dodatka k Prilogi 9, skupna sprememba hitrosti ΔV pa je 50 + 0/– 2 km/h. S soglasjem proizvajalca se zgoraj opisani razpon preizkusnega impulza lahko uporabi za izvedbo preizkusa trdnosti sedeža v skladu z odstavkom 6.3.1 tega pravilnika. |
| --- | --- |

3.1

---

Dodatek

Razpon pojemka ali pospeška sani kot funkcija časa

Slika 9-3

(Simulacija čelnega trčenja)

Image 16

---

PRILOGA 10

Preizkusni postopek za merjenje višine

1.   Namen

Namen tega preizkusnega postopka je dokazati skladnost z zahtevami glede višine, opisanimi v odstavku 5.6.2 tega pravilnika.

2.   Postopek za merjenje višine

Skladnost z zahtevami iz odstavka 5.6.2 tega pravilnika se dokaže z uporabo postopka za merjenje višine, opredeljenega v odstavkih 2.2 in 2.3 te priloge.

| 2.1 | Razmerje med točko H in točko R
  Sedež se nastavi tako, da točka H sovpada s točko R; če je naslonjalo sedeža nastavljivo, se nastavi na naklon naslonjala, ki ustreza konstrukcijsko določenemu naklonu trupa; razmerje med točko H in točko R je v skladu z zahtevami iz odstavka 2.1.1 Priloge 11.
  Če se drugod pri preizkušanju vzglavnika ugotovi, da sta točka H in dejanski naklon trupa v skladu z odstavkom 2.1.1 Priloge 11, razmerja ni treba ponovno preveriti pri preizkusnem postopku za merjenje višine iz te priloge.
  Druga možnost:
  Če se drugod pri preizkušanju vzglavnika ugotovi, da točka H in/ali dejanski naklon trupa nista v skladu z odstavkom 2.1.1 Priloge 11, ampak je bil zato uporabljen odstavek 2.1.3 ali 2.1.4 Priloge 11, se preverjanje razmerja pri merjenju višine ne ponovi. |
| --- | --- |

2.1

Sedež se nastavi tako, da točka H sovpada s točko R; če je naslonjalo sedeža nastavljivo, se nastavi na naklon naslonjala, ki ustreza konstrukcijsko določenemu naklonu trupa; razmerje med točko H in točko R je v skladu z zahtevami iz odstavka 2.1.1 Priloge 11.

Če se drugod pri preizkušanju vzglavnika ugotovi, da sta točka H in dejanski naklon trupa v skladu z odstavkom 2.1.1 Priloge 11, razmerja ni treba ponovno preveriti pri preizkusnem postopku za merjenje višine iz te priloge.

Druga možnost:

Če se drugod pri preizkušanju vzglavnika ugotovi, da točka H in/ali dejanski naklon trupa nista v skladu z odstavkom 2.1.1 Priloge 11, ampak je bil zato uporabljen odstavek 2.1.3 ali 2.1.4 Priloge 11, se preverjanje razmerja pri merjenju višine ne ponovi.

| 2.2 | Naprava za merjenje višine
  Merjenje višine temelji na uporabi naprave, ki omogoča merjenje koordinat. |
| --- | --- |

2.2

Merjenje višine temelji na uporabi naprave, ki omogoča merjenje koordinat.

| 2.3 | Merjenje višine
  Vse meritve se opravijo v srednji vzdolžni ravnini konstrukcijsko določenega sedežnega mesta. |
| --- | --- |

2.3

Vse meritve se opravijo v srednji vzdolžni ravnini konstrukcijsko določenega sedežnega mesta.

| 2.3.1 | Določitev dotikališča (glej sliko 10-1)
  Vzglavnik se nastavi v položaj, namenjen za uporabo srednje velikega moškega (1), kot ga določi proizvajalec. Če ni nobene specifikacije, se vzglavnik nastavi čim bližje središčnemu položaju. Če sta dva položaja nastavitve enako oddaljena od središčnega položaja, se vzglavnik nastavi v položaj, ki je višji od središčnega položaja in/ali za njim.
  Pri vzglavnikih, ki niso nastavljivi po višini, se uporabi fiksni položaj.
  Če je mogoče uporabljati samo en položaj, se vzglavnik obravnava kot vzglavnik, ki ni nastavljiv po višini.
  Dotikališče je opredeljeno kot presečišče vodoravne črte na višini koordinate Z zadnje strani glave srednje velikega moškega (kot je navedeno v preglednici 10-1) s sprednjo površino vzglavnika, kot je prikazano na sliki 10-1.
  Ko je dotikališče določeno, je to navidezna referenčna točka sedeža (koordinati X in Z).
  Če dotikališča ni mogoče določiti, ker je vodoravna črta skozi zadnji del glave srednje velikega moškega nad vzglavnikom, je treba vzglavnik dvigniti v naslednji zaskočni položaj, da se lahko določi dotikališče.
  Kadar tako ni mogoče določiti točke presečišča, se dotikališče določi na vodoravnem vrhu glave (vzglavnika).
  Vodoravni vrh vzglavnika je opredeljen kot najvišja točka na vzglavniku, ki se določi s spuščanjem vodoravne črte v vzdolžni srednji ravnini konstrukcijsko določenega sedežnega mesta, dokler se ne dotakne vzglavnika (glej sliko 10-4).
  Če je več točk na isti višini, se za dotikališče določi vzdolžno najbolj sprednja točka vodoravnega vrha vzglavnika.

  Opomba: v tem odstavku 2.3.1 je opisano samo dotikališče.
  Če dotikališča ni mogoče določiti, ker je vodoravna črta skozi zadnji del glave srednje velikega moškega na ravni reže v vzglavniku, se dotikališče določi z uporabo krogle s premerom 165 mm, katere središče je na isti višini kot vodoravna črta skozi zadnji del glave srednje velikega moškega.
  Ko se krogla prvič dotakne vzglavnika, se dotikališče določi kot skrajna zadnja točka krogle na območju reže (glej sliko 10-5). |
| --- | --- |

2.3.1

Vzglavnik se nastavi v položaj, namenjen za uporabo srednje velikega moškega (1), kot ga določi proizvajalec. Če ni nobene specifikacije, se vzglavnik nastavi čim bližje središčnemu položaju. Če sta dva položaja nastavitve enako oddaljena od središčnega položaja, se vzglavnik nastavi v položaj, ki je višji od središčnega položaja in/ali za njim.

Pri vzglavnikih, ki niso nastavljivi po višini, se uporabi fiksni položaj.

Če je mogoče uporabljati samo en položaj, se vzglavnik obravnava kot vzglavnik, ki ni nastavljiv po višini.

Dotikališče je opredeljeno kot presečišče vodoravne črte na višini koordinate Z zadnje strani glave srednje velikega moškega (kot je navedeno v preglednici 10-1) s sprednjo površino vzglavnika, kot je prikazano na sliki 10-1.

Ko je dotikališče določeno, je to navidezna referenčna točka sedeža (koordinati X in Z).

Če dotikališča ni mogoče določiti, ker je vodoravna črta skozi zadnji del glave srednje velikega moškega nad vzglavnikom, je treba vzglavnik dvigniti v naslednji zaskočni položaj, da se lahko določi dotikališče.

Kadar tako ni mogoče določiti točke presečišča, se dotikališče določi na vodoravnem vrhu glave (vzglavnika).

Vodoravni vrh vzglavnika je opredeljen kot najvišja točka na vzglavniku, ki se določi s spuščanjem vodoravne črte v vzdolžni srednji ravnini konstrukcijsko določenega sedežnega mesta, dokler se ne dotakne vzglavnika (glej sliko 10-4).

Če je več točk na isti višini, se za dotikališče določi vzdolžno najbolj sprednja točka vodoravnega vrha vzglavnika.

Opomba: v tem odstavku 2.3.1 je opisano samo dotikališče.

Če dotikališča ni mogoče določiti, ker je vodoravna črta skozi zadnji del glave srednje velikega moškega na ravni reže v vzglavniku, se dotikališče določi z uporabo krogle s premerom 165 mm, katere središče je na isti višini kot vodoravna črta skozi zadnji del glave srednje velikega moškega.

Ko se krogla prvič dotakne vzglavnika, se dotikališče določi kot skrajna zadnja točka krogle na območju reže (glej sliko 10-5).

| 2.3.2 | Določitev točke presečišča
  Vzglavnik se nastavi v najvišji položaj. Če je vzglavnik nagiben ali nastavljiv naprej in nazaj, se ohranita nagib in nastavitev naprej in nazaj, ki sta bila uporabljena za določitev dotikališča.
  Točka presečišča se določi na sprednji površini vzglavnika kot presečišče z navpično črto v smeri nazaj od dotikališča (glej sliko 10-2) na „razdalji x“ (kot je navedeno v preglednici 10-1).
  Kadar je točka presečišča v smeri nazaj od vodoravnega vrha vzglavnika, se dotikališče določi na vodoravnem vrhu vzglavnika (glej sliko 10-4).

  Opomba: za podobno rešitev upoštevajte vse sklice na „vodoravni vrh“.
  Če je dotikališče določeno na vodoravnem vrhu vzglavnika v odstavku 2.3.1 in na površini vzglavnika ni obstoječe točke presečišča, se točka presečišča določi tudi na vodoravnem vrhu vzglavnika, kot je določeno v skladu z odstavkom 2.3.1 te priloge.
  Določena točka presečišča se ohrani v vsakem položaju za nastavljanje.
  Pri vzglavnikih brez nastavljive višine se točka presečišča določi v fiksnem položaju.

  Preglednica 10-1


  Preglednica s položaji glave


  Lokacija zadnje strani glave dveh konstrukcijsko določenih moških v avtomobilski drži glede na točko R pri več konstrukcijsko določenih naklonih trupa in njuna vmesna „razdalja x“













  Konstrukcijsko določeni naklon trupa | Koordinata X zadnje strani glave, izračunana za srednje velikega moškega | Koordinata Z zadnje strani glave, izračunana za srednje velikega moškega | Koordinata X zadnje strani glave, izračunana za velikega moškega  (2) | „Razdalja X“:
  razdalja med koordinatama X zadnjih strani glave obeh moških |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 504,5 * sin (konstrukcijsko določeni naklon trupa – 2,6) + 71 | 504,5 * cos (konstrukcijsko določeni naklon trupa – 2,6) + 203 | 593 * sin (konstrukcijsko določeni naklon trupa – 2,6) +76 | 88,5 * sin (konstrukcijsko določeni naklon trupa – 2,6) + 5 |
| 5 | 92 | 707 | 101 | 9 |
| 6 | 101 | 707 | 111 | 10 |
| 7 | 110 | 706 | 121 | 12 |
| 8 | 118 | 705 | 132 | 13 |
| 9 | 127 | 704 | 142 | 15 |
| 10 | 136 | 703 | 152 | 16 |
| 11 | 145 | 702 | 163 | 18 |
| 12 | 153 | 701 | 173 | 19 |
| 13 | 162 | 699 | 183 | 21 |
| 14 | 171 | 698 | 193 | 22 |
| 15 | 179 | 696 | 203 | 24 |
| 16 | 188 | 694 | 213 | 26 |
| 17 | 196 | 692 | 223 | 27 |
| 18 | 205 | 689 | 233 | 29 |
| 19 | 213 | 687 | 243 | 30 |
| 20 | 222 | 684 | 253 | 31 |
| 21 | 230 | 682 | 263 | 33 |
| 22 | 239 | 679 | 273 | 34 |
| 23 | 247 | 676 | 283 | 36 |
| 24 | 255 | 673 | 292 | 37 |
| 25 | 263 | 669 | 302 | 39 |
| 26 | 271 | 666 | 312 | 40 |
| 27 | 279 | 662 | 321 | 42 |
| 28 | 287 | 659 | 330 | 43 |
| 29 | 295 | 655 | 340 | 44 |
| 30 | 303 | 651 | 349 | 46 |

2.3.2

Vzglavnik se nastavi v najvišji položaj. Če je vzglavnik nagiben ali nastavljiv naprej in nazaj, se ohranita nagib in nastavitev naprej in nazaj, ki sta bila uporabljena za določitev dotikališča.

Točka presečišča se določi na sprednji površini vzglavnika kot presečišče z navpično črto v smeri nazaj od dotikališča (glej sliko 10-2) na „razdalji x“ (kot je navedeno v preglednici 10-1).

Kadar je točka presečišča v smeri nazaj od vodoravnega vrha vzglavnika, se dotikališče določi na vodoravnem vrhu vzglavnika (glej sliko 10-4).

Opomba: za podobno rešitev upoštevajte vse sklice na „vodoravni vrh“.

Če je dotikališče določeno na vodoravnem vrhu vzglavnika v odstavku 2.3.1 in na površini vzglavnika ni obstoječe točke presečišča, se točka presečišča določi tudi na vodoravnem vrhu vzglavnika, kot je določeno v skladu z odstavkom 2.3.1 te priloge.

Določena točka presečišča se ohrani v vsakem položaju za nastavljanje.

Pri vzglavnikih brez nastavljive višine se točka presečišča določi v fiksnem položaju.

Preglednica 10-1

Preglednica s položaji glave

Lokacija zadnje strani glave dveh konstrukcijsko določenih moških v avtomobilski drži glede na točko R pri več konstrukcijsko določenih naklonih trupa in njuna vmesna „razdalja x“

Konstrukcijsko določeni naklon trupa

Koordinata X zadnje strani glave, izračunana za srednje velikega moškega

Koordinata Z zadnje strani glave, izračunana za srednje velikega moškega

Koordinata X zadnje strani glave, izračunana za velikega moškega  (2)

„Razdalja X“:

razdalja med koordinatama X zadnjih strani glave obeh moških

504,5 * sin (konstrukcijsko določeni naklon trupa – 2,6) + 71

504,5 * cos (konstrukcijsko določeni naklon trupa – 2,6) + 203

593 * sin (konstrukcijsko določeni naklon trupa – 2,6) +76

88,5 * sin (konstrukcijsko določeni naklon trupa – 2,6) + 5

5

92

707

101

9

6

101

707

111

10

7

110

706

121

12

8

118

705

132

13

9

127

704

142

15

10

136

703

152

16

11

145

702

163

18

12

153

701

173

19

13

162

699

183

21

14

171

698

193

22

15

179

696

203

24

16

188

694

213

26

17

196

692

223

27

18

205

689

233

29

19

213

687

243

30

20

222

684

253

31

21

230

682

263

33

22

239

679

273

34

23

247

676

283

36

24

255

673

292

37

25

263

669

302

39

26

271

666

312

40

27

279

662

321

42

28

287

659

330

43

29

295

655

340

44

30

303

651

349

46

| 2.3.3 | Določitev najvišje višine vzglavnika
  Višina vzglavnika je razdalja od točke R, ki je vzporedna z referenčno črto trupa in omejena s črto, ki je pravokotna na referenčno črto trupa in seka točko presečišča (glej sliko 10-3).
  Ko se določijo koordinate točke presečišča, se lahko najvišja višina vzglavnika izračuna z njegovo vzdolžno (ΔX) in navpično (ΔZ) oddaljenostjo od točke R (glej sliko 10-3), kot sledi:
  Višina vzglavnika = ΔX • SIN(konstrukcijsko določeni naklon trupa) + ΔZ • COS(konstrukcijsko določeni naklon trupa) |
| --- | --- |

2.3.3

Višina vzglavnika je razdalja od točke R, ki je vzporedna z referenčno črto trupa in omejena s črto, ki je pravokotna na referenčno črto trupa in seka točko presečišča (glej sliko 10-3).

Ko se določijo koordinate točke presečišča, se lahko najvišja višina vzglavnika izračuna z njegovo vzdolžno (ΔX) in navpično (ΔZ) oddaljenostjo od točke R (glej sliko 10-3), kot sledi:

Višina vzglavnika = ΔX • SIN(konstrukcijsko določeni naklon trupa) + ΔZ • COS(konstrukcijsko določeni naklon trupa)

| 2.3.3.1 | Določitev najvišje višine vzglavnika v primeru izjeme v skladu z odstavkom 5.6.2.3 in 5.6.2.5
  Vzglavnik se nastavi v najvišji položaj, namenjen za uporabo osebe v vozilu, in izmeri se razdalja med najvišjo točko na središčnici vzglavnika in notranjo površino strehe ali zadnjega stekla, tako se da med njima poskusi potisniti krogla velikosti 50 ± 0,5 mm. |
| --- | --- |

2.3.3.1

Vzglavnik se nastavi v najvišji položaj, namenjen za uporabo osebe v vozilu, in izmeri se razdalja med najvišjo točko na središčnici vzglavnika in notranjo površino strehe ali zadnjega stekla, tako se da med njima poskusi potisniti krogla velikosti 50 ± 0,5 mm.

| 2.3.4 | Določitev najnižje višine vzglavnika
  Vzglavnik se nastavi v najnižji položaj nastavitve, namenjen za običajno uporabo, ki ni položaj neuporabe, opisan v odstavku 5.8 tega pravilnika.
  V tem najnižjem položaju uporabe je višina vzglavnika razdalja od točke R, vzporedna z referenčno črto trupa in omejena s črto, pravokotno na referenčno črto trupa, ki seka točko presečišča (točka presečišča je bila določena za najvišjo višino vzglavnika v odstavku 2.3.3). |
| --- | --- |

2.3.4

Vzglavnik se nastavi v najnižji položaj nastavitve, namenjen za običajno uporabo, ki ni položaj neuporabe, opisan v odstavku 5.8 tega pravilnika.

V tem najnižjem položaju uporabe je višina vzglavnika razdalja od točke R, vzporedna z referenčno črto trupa in omejena s črto, pravokotno na referenčno črto trupa, ki seka točko presečišča (točka presečišča je bila določena za najvišjo višino vzglavnika v odstavku 2.3.3).

Slika 10-1

Goniometrija v preizkusnem postopku z uporabo naprav, ki omogočajo merjenje koordinat

Image 17

Naprava za določanje točke H je prikazana le za razlago koncepta, vendar za ta preizkusni postopek ni potrebna.

Slika 10-2

Image 18

Slika 10-3

Image 19

Slika 10-4

Image 20

Slika 10-5

Image 21

Slika 10-6

Image 22

---

(1)  Zadnjo stran glave srednje velikega moškega predstavljata naprava za merjenje vzglavnika, ki je pritrjena na tridimenzionalno napravo za določanje točke H, ter model trupa in vratu s sondo prostora za glavo, nameščeno 71 mm nazaj (glej sliko 10-1).

(2)  Velikega moškega predstavlja navidezno povečan model trupa in vratu, pri čemer različica modela trupa in vratu za srednje velikega moškega meri 504,5 mm in 203 mm s sondo prostora za glavo, nameščeno 71 mm nazaj, povečana različica za velikega moškega pa 593 mm oziroma 219 mm s sondo prostora za glavo, nameščeno 76 mm nazaj.

---

PRILOGA 11

Preizkusni postopek za merjenje razdalje med vzglavnikom in glavo

1.   Namen

Dokazati skladnost z odstavkom 5.6.6 z merjenjem razdalje med vzglavnikom in glavo z uporabo točke R kot referenčne točke.

2.   Postopek za merjenje razdalje med vzglavnikom in glavo z uporabo točke R kot referenčne točke

Skladnost z odstavkom 5.6.6 se dokaže z merjenjem razdalje med vzglavnikom in glavo glede na točko R na podlagi uporabe naprave, ki omogoča merjenje koordinat, za njene mere pa se uporablja slika 10-2 iz Priloge 10.

| 2.1 | Sedež se nastavi tako, da njegova točka H sovpada s točko R v skladu z naslednjimi zahtevami |
| --- | --- |

2.1

| 2.1.1 | Razmerje med točko H in točko R
  Ko je sedež nameščen v skladu s specifikacijami proizvajalca in postopkom iz Priloge 3, točka H, kakor je določena s svojimi koordinatami, leži v kvadratu s stranico dolžine 50 mm, katerega stranice potekajo v vodoravni in navpični smeri ter katerega diagonali se sekata v točki R, dejanski naklon trupa pa je v območju 5° glede na konstrukcijsko določen naklon trupa. |
| --- | --- |

2.1.1

Ko je sedež nameščen v skladu s specifikacijami proizvajalca in postopkom iz Priloge 3, točka H, kakor je določena s svojimi koordinatami, leži v kvadratu s stranico dolžine 50 mm, katerega stranice potekajo v vodoravni in navpični smeri ter katerega diagonali se sekata v točki R, dejanski naklon trupa pa je v območju 5° glede na konstrukcijsko določen naklon trupa.

| 2.1.2 | Če so ti pogoji izpolnjeni, se za dokazovanje skladnosti z določbami iz odstavka 5.6.6 tega pravilnika uporabita točka R in konstrukcijsko določen naklon trupa. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Če točka H ali dejanski naklon trupa ne ustreza zahtevam iz odstavka 2.1.1, se točka H in dejanski naklon trupa določita še dvakrat (skupaj trikrat). Če rezultati dveh od treh postopkov izpolnjujejo zahteve, veljajo pogoji iz odstavka 2.1.2. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Če rezultati vsaj dveh od treh postopkov iz odstavka 2.1.3 ne izpolnjujejo zahtev iz odstavka 2.1.1, se uporabi srednja vrednost treh izmerjenih točk ali povprečna vrednost treh izmerjenih naklonov, ki se šteje za veljavno v vseh primerih, v katerih je v tem pravilniku navedeno sklicevanje na točko R ali konstrukcijsko določen naklon trupa. |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.2 | Naslon sedeža se nastavi na konstrukcijsko določen naklon. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Sprednji vzglavnik se nastavi tako, da je njegova točka presečišča na kateri koli višini med 720 mm in vključno 830 mm iz odstavka 5.6.2.1 tega pravilnika, merjeno, kot je opisano v Prilogi 10. Če je najnižji položaj nastavitve nad 830 mm, nastavite vzglavnik na ta najnižji položaj nastavitve. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Pri vzglavniku z nastavljivo razdaljo med vzglavnikom in glavo se vzglavnik nastavi v skrajni zadnji položaj, tako da je razdalja med vzglavnikom in glavo največja možna. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Na vzglavniku se določi točka D, pri čemer je točka D presečišče črte, ki poteka iz točke C vodoravno v smeri x, in sprednje površine vzglavnika, glej sliko 10-1 v Prilogi 10. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Izmeri se koordinata X točke D. Točka R razdalje med vzglavnikom in glavo je razlika med koordinato X točke D in koordinato X zadnje strani glave srednje velikega moškega, kot je navedeno v preglednici 10-1 v Prilogi 10. |
| --- | --- |

2.6

---

PRILOGA 12

Preizkusni postopek za absorpcijo energije za vzglavnik od spredaj

1.   Namen

Oceniti sposobnost vzglavnika za absorpcijo energije z dokazovanjem skladnosti z odstavkom 5.7.1 tega pravilnika v skladu s to prilogo.

2.   Nastavitev sedeža

Sedež se vgradi v vozilo ali trdno pritrdi na preizkuševalno napravo, ko se namesti v vozilo z deli za pritrditev, ki jih je predvidel proizvajalec, tako da se pri udarcu ne premakne. Naslon sedeža se nastavi, kot je določeno v odstavku 6.1.1 tega pravilnika. Vzglavnik se pritrdi na naslon za sedež kot v vozilu. Pri ločenem vzglavniku se ta pritrdi na del konstrukcije vozila, na katerega se običajno pritrdi.

| 2.1 | Sprednje mesto udarca je omejeno z vodoravno ravnino, ki je tangencialna na vrh vzglavnika, kot je določeno v odstavku 6.5 tega pravilnika. |
| --- | --- |

2.1

3.   Postopek za absorpcijo energije

Nastavljivi vzglavniki se merijo v katerem koli položaju nastavitve višine ter razdalje med vzglavnikom in glavo.

| 3.1 | Preizkuševalna oprema |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Uporabi se udarna glava z modelom glave v obliki polkrogle premera 165 2 mm. Skupna masa modela glave in pripadajoče podlage je takšna, da se pri hitrosti 24,1 km/h v trenutku udarca doseže energija 152 joulov. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Udarna glava se opremi z napravo za zaznavanje pospeška, katere izhod je zabeležen v podatkovnem kanalu, ki ustreza zahtevam za filter razreda kanala 600 Hz, kot je določeno v standardu ISO 6487 (2002). Os naprave za zaznavanje pospeška sovpada z geometrijskim središčem modela glave in smerjo udarca. Namesto tega se lahko udarna glava opremi z dvema merilnikoma pospeška, ki zaznavata smer udarca in sta nameščena simetrično glede na geometrijsko središče okroglega modela glave. V tem primeru se za vrednost pojemka upošteva povprečje sočasnih odčitanih vrednosti obeh merilcev pospeška. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.2 | Točnost preizkuševalne opreme
  Uporabljene naprave za beleženje merilnih rezultatov so takšne, da omogočajo meritve z naslednjo točnostjo: |
| --- | --- |

3.2

Uporabljene naprave za beleženje merilnih rezultatov so takšne, da omogočajo meritve z naslednjo točnostjo:

| 3.2.1 | Pospešek: | točnost = ± 5 % dejanske vrednosti; |
| --- | --- | --- |

3.2.1

točnost = ± 5 % dejanske vrednosti;

| | prečna občutljivost = < 5 % najnižje točke na skali. |
| --- | --- |

prečna občutljivost = < 5 % najnižje točke na skali.

| 3.2.2 | Hitrost: | točnost: ± 2,5 % dejanske vrednosti; |
| --- | --- | --- |

3.2.2

točnost: ± 2,5 % dejanske vrednosti;

| | občutljivost: 0,5 km/h. |
| --- | --- |

občutljivost: 0,5 km/h.

| 3.2.3 | Beleženje časa:
  naprava omogoča beleženje poteka celotnega preizkusa in točnost odčitavanja na tisočinko sekunde;
  v zapisu podatkov, ki se uporabljajo za analizo preizkusa, se zabeleži začetek udarca v trenutku prvega stika med udarno glavo in preizkušanim elementom. |
| --- | --- |

3.2.3

naprava omogoča beleženje poteka celotnega preizkusa in točnost odčitavanja na tisočinko sekunde;

v zapisu podatkov, ki se uporabljajo za analizo preizkusa, se zabeleži začetek udarca v trenutku prvega stika med udarno glavo in preizkušanim elementom.

| 3.3 | Preizkusni postopek |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Udarna glava se potisne proti vzglavniku. V trenutku udarca je vzdolžna os udarne glave vodoravna in vzporedna z vzdolžno osjo vozila za ± 2°, hitrost udarne glave pa je 24,1 km/h. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Udari se v sprednjo površino sedeža ali vzglavnika v kateri koli točki, ki je višja od 635 mm od točke R in v bočni razdalji 70 mm od navpične osi vzglavnika, ter se izmeri pospešek. |
| --- | --- |

3.3.2

---

PRILOGA 13

Preizkusni postopek za zadrževanje višine

1.   Namen

Dokazati skladnost z zahtevami glede zadrževanja višine iz odstavka 5.7.4 tega pravilnika v skladu s to prilogo.

2.   Postopki za zadrževanje višine

| 2.1 | Nastavitev sedeža
  Nastavljiv vzglavnik se nastavi tako, da je njegov dejanski vrh v katerem koli od naslednjih položajev višine pri katerem koli položaju razdalje med vzglavnikom in glavo: |
| --- | --- |

2.1

Nastavljiv vzglavnik se nastavi tako, da je njegov dejanski vrh v katerem koli od naslednjih položajev višine pri katerem koli položaju razdalje med vzglavnikom in glavo:

| 2.1.1 | Pri sprednjih zunanjih konstrukcijsko določenih sedežnih mestih: |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.1.1 | najvišji položaj in |
| --- | --- |

2.1.1.1

| 2.1.1.2 | ne manj kot 830 mm, vendar čim bližje 830 mm. |
| --- | --- |

2.1.1.2

| 2.1.2 | Pri zadnjih zunanjih in sprednjih sredinskih konstrukcijsko določenih sedežnih mestih: |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.2.1 | najvišji položaj in |
| --- | --- |

2.1.2.1

| 2.1.2.2 | ne manj kot 720 mm, vendar čim bližje 720 mm. |
| --- | --- |

2.1.2.2

| 2.1.3 | Pri zadnjih sredinskih konstrukcijsko določenih sedežnih mestih: |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.3.1 | najvišji položaj in |
| --- | --- |

2.1.3.1

| 2.1.3.2 | ne manj kot 700 mm, vendar čim bližje 700 mm. |
| --- | --- |

2.1.3.2

| 2.2 | Valjasta preizkusna naprava s premerom 165 ± 2 mm v ravnini pogleda (pravokotno na os vrtenja) in dolžino 152 ± 2 mm v profilu (skozi os vrtenja) se usmeri tako, tako da je os vrtenja vodoravna in v vzdolžni navpični ravnini skozi ničelno navpično vzdolžno ravnino vzglavnika. Središče spodnje površine valja se nastavi tako, da je v stiku z vzglavnikom. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Vzpostavi se začetni referenčni položaj z navpično navzdol usmerjeno obremenitvijo 50 ± 1 N s hitrostjo 250 ± 50 N/minuto. Referenčni položaj valja se določi po petih sekundah pri tej obremenitvi. Označi se začetni referenčni položaj vzglavnika. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Izmeri se navpična razdalja med najnižjo točko na spodnji strani vzglavnika in vrhom naslona sedeža (glej odstavek 2.9 te priloge). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Obremenitev s hitrostjo 250 ± 50 N/minuto se poveča na najmanj 500 N in vzdržuje najmanj pet sekund. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Obremenitev se zmanjšuje s hitrostjo 250 ± 50 N/m, dokler obremenitev popolnoma ne pojenja. To stanje se vzdržuje največ dve minuti. Obremenitev se povečuje s hitrostjo 250 ± 50 N/minuto na 50 ± 1 N, po petih sekundah ob ohranjanju te obremenitve pa se določi položaj valjaste naprave glede na njen začetni referenčni položaj. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Ponovi se meritev navpične razdalje, ki se meri med najnižjo točko na spodnji strani vzglavnika in vrhom naslona sedeža (glej odstavek 2.9 te priloge). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Primerjajo se meritve iz odstavkov 2.4 in 2.7 te priloge. Razlika je meritev, ki je potrebna za skladnost z odstavkom 5.7.4 tega pravilnika. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Če je vzglavnik zasnovan tako, da ne omogoča meritve do vrha sedeža, se navpična meritev opravi tako, da se označi vodoravna črta na sprednji strani naslona sedeža vsaj 25 mm pod najnižjo točko vzglavnika, meritev pa se opravi od te črte do spodnje strani vzglavnika. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Če proizvajalec dokaže, da je razlika med referenčnimi položaji valja, izmerjenimi v odstavkih 2.3 in 2.6 te priloge, manjša od vrednosti, zahtevane v odstavku 5.7.4 tega pravilnika, je rezultat preizkusa skladen tudi z odstavkom 5.7.4 tega pravilnika. V tem primeru meritev iz odstavkov 2.4 in 2.7 ni treba zabeležiti. |
| --- | --- |

2.10

---

PRILOGA 14

Preizkusni postopek za dinamično zmogljivost

1.   Namen

Dokazati skladnost z odstavkom 5.9 te priloge z uporabo preizkusne lutke BioRID II ZN z merami 50. percentila moške populacije.

2.   Preizkuševalna oprema

| 2.1 | Pospeševanje s preizkusnimi sanmi |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Preizkusna lutka z merami 50. percentila moške populacije |
| --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Preizkusna lutka BioRID II ZN |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.1.1 | V skladu z Dodatkom 1 k vzajemni resoluciji M.R.1 (ECE/TRANS/WP.29/1101/Add.1) |
| --- | --- |

2.2.1.1

| 2.2.2 | Oprema za merjenje in evidentiranje pospeškov sani |
| --- | --- |

2.2.2

3.   Postopki za preizkusno nastavitev

| 3.1 | Nastavitev sedeža in preizkusne lutke na saneh |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Uporabijo se sani za pospeševanje, na katerih preizkusna lutka sedi obrnjena v smeri gibanja. Pospeški sani se merijo z ustreznim merilnikom pospeška, pritrjenim na ploščad sani.
  Temperatura v preizkusnem laboratoriju je 22,5 ± 3 °C z relativno vlažnostjo med 10 % in 70 %. Preizkusna lutka in sedež, ki se preizkušata, sta pred preizkusom vsaj tri ure shranjena pri tej temperaturi.
  Vsi preizkusi se izvedejo z aktivnimi elementi sistema, zasnovanimi za delovanje med trkom od zadaj, nastavljenimi na stanje delovanja (npr. aktivni vzglavnik, zategovalnik varnostnega pasu). Čas do sprožitve, potreben za določene elemente aktivnega vzglavnika, določi proizvajalec vozila. |
| --- | --- |

3.1.1

Temperatura v preizkusnem laboratoriju je 22,5 ± 3 °C z relativno vlažnostjo med 10 % in 70 %. Preizkusna lutka in sedež, ki se preizkušata, sta pred preizkusom vsaj tri ure shranjena pri tej temperaturi.

Vsi preizkusi se izvedejo z aktivnimi elementi sistema, zasnovanimi za delovanje med trkom od zadaj, nastavljenimi na stanje delovanja (npr. aktivni vzglavnik, zategovalnik varnostnega pasu). Čas do sprožitve, potreben za določene elemente aktivnega vzglavnika, določi proizvajalec vozila.

| 3.1.2 | Sani za pospeševanje |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.2.1 | Deli konstrukcije vozila, ki se štejejo za bistvene za ponovitev togosti vozila, kar zadeva sedež, njegova pritrdišča, pritrdišča varnostnih pasov in vzglavnike, se pritrdijo na sani.
  Konstrukcija mora biti zasnovana tako, da po trčenju ni trajno deformirana. Če je zgornje pritrdišče nastavljivo po višini, mora biti nastavljeno najbližje srednjemu položaju, ki ga dovoljuje zasnova. |
| --- | --- |

3.1.2.1

Konstrukcija mora biti zasnovana tako, da po trčenju ni trajno deformirana. Če je zgornje pritrdišče nastavljivo po višini, mora biti nastavljeno najbližje srednjemu položaju, ki ga dovoljuje zasnova.

| 3.1.2.2 | Na sani je mogoče ustrezno namestiti opremo, ki jo lahko proizvajalec določi kot potrebno za pravilno delovanje naprednih sistemov vzglavnikov (aktivni vzglavniki). |
| --- | --- |

3.1.2.2

| 3.1.2.3 | Zagotovi se podlaga za stopala, ki je sestavljena iz vodoravnega dela in dela, obrnjenega naprej in usmerjenega pod kotom 45o od vodoravnega kota. |
| --- | --- |

3.1.2.3

| 3.1.2.4 | Na začetku preizkusa (T = 0) je dovoljeno določeno gibanje sani, vendar morajo imeti glava preizkusne lutke, vretence T1 in sani pri T = 0 enako hitrost ± 0,1 m/s. Zadnji del glave preizkusne lutke in vretence T1 bi morala biti pri T = 0 v enakem položaju (± 5 mm) glede na vzglavnik kot pri začetni preizkusni nastavitvi. |
| --- | --- |

3.1.2.4

| 3.1.3 | Namestitev sedeža na sani |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.3.1 | Sedež, vključno z vsemi mehanizmi za nastavitev in okovjem, s katerim je običajno pritrjen na pod vozila, se na ploščad sani namesti tako, da je sedež glede na vodoravnico usmerjen enako kot v vozilu. Reža med sprednjim delom sedeža in zadnjim delom podlage za stopala ni večja od 100 mm. Merilnik pospeška se na ploščad namesti tako, da je njegova občutljiva os vzporedna s smerjo vožnje preizkusne ploščadi. |
| --- | --- |

3.1.3.1

| 3.1.4 | Nastavitev sedežev |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.4.1 | Sedež se nastavi tako, kot je določil proizvajalec, in sicer kar zadeva konstrukcijsko določeno lego naslona sedeža (glej odstavek 2.21 tega pravilnika) in položaj samega sedeža. V tem položaju točka H sovpada s točko R50.
  Če proizvajalec ne navede nobene specifikacije, se uporabljajo postopki iz odstavkov 3.1.4.2 do 3.1.4.5. |
| --- | --- |

3.1.4.1

Če proizvajalec ne navede nobene specifikacije, se uporabljajo postopki iz odstavkov 3.1.4.2 do 3.1.4.5.

| 3.1.4.2 | Če nastavitev ni določena, se sedež nastavi na središčni položaj v vodoravni in navpični smeri.
  Če položaja za nastavljanje ni na sredini med navedenima položajema, se sedež postavi na sredino med skrajno sprednjim in skrajno zadnjim položajem. Uporabi se položaj za nastavljanje, ki je najbližji položaj za središčem. |
| --- | --- |

3.1.4.2

Če položaja za nastavljanje ni na sredini med navedenima položajema, se sedež postavi na sredino med skrajno sprednjim in skrajno zadnjim položajem. Uporabi se položaj za nastavljanje, ki je najbližji položaj za središčem.

| 3.1.4.3 | Če nastavitev blazine ni določena in je sedežna blazina nastavljiva neodvisno od naslona sedeža, se naklon sedežne blazine nastavi na središčni položaj. Vse druge nastavitve blazine so v popolnoma zloženem položaju, razen stranskih opor blazine, ki so nastavljene v najširšem položaju. |
| --- | --- |

3.1.4.3

| 3.1.4.4 | Vse nastavljive ledvene opore se nastavijo tako, da so v najnižjem položaju, zložene ali izpraznjene. Naslonjala za roke so zložena. |
| --- | --- |

3.1.4.4

| 3.1.4.5 | Vse druge naprave za nastavitev sedeža morajo biti do konca zložene ali popolnoma izpraznjene. |
| --- | --- |

3.1.4.5

| 3.1.4.6 | Če konstrukcijsko določeni naklon trupa ni določen in je naslonjalo sedeža nastavljivo, se nastavi na naklon trupa, ki je najbližji 25o ± 1o od navpičnice, kot je izmerjeno s tridimenzionalno napravo za določanje točke H, kot je določeno v Prilogi 3. Če je več kot en položaj nagiba blizu naklona trupa 25o, se nastavi v položaj, ki je najbližje 25o in je za njim. |
| --- | --- |

3.1.4.6

| 3.1.5 | Nastavitev vzglavnika |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.5.1 | Če se vzglavnik nastavi samodejno, veljajo nastavitve iz odstavkov 3.1.4.1 do 3.1.4.6. |
| --- | --- |

3.1.5.1

| 3.1.5.2 | Vzglavnik se nastavi v položaj, namenjen za uporabo preizkusne lutke z merami 50. percentila moške populacije, kot ga določi proizvajalec. Če ni na voljo, se vzglavnik nastavi na sredino med najnižjim in najvišjim položajem in upošteva se odstavek 3.1.5.2.2 te priloge. |
| --- | --- |

3.1.5.2

| 3.1.5.2.1 | Če nastavitev vzglavnika ni samodejna, se nastavi v skladu s specifikacijami proizvajalca. |
| --- | --- |

3.1.5.2.1

| 3.1.5.2.2 | Če na sredini med najnižjim in najvišjim položajem ni zaskočnega položaja, se vzglavnik nastavi v položaj, določen v odstavkih v nadaljevanju.
  V območju 10 mm navpično navzgor od geometrijskega središčnega položaja je zaskočni položaj, ki je preizkusni položaj. Če v območju 10 mm navpično navzgor od geometrijskega središčnega položaja ni zaskočnega položaja, je preizkusni položaj naslednji zaskočni položaj v smeri navzdol. Določi se od vrha vzglavnika. |
| --- | --- |

3.1.5.2.2

V območju 10 mm navpično navzgor od geometrijskega središčnega položaja je zaskočni položaj, ki je preizkusni položaj. Če v območju 10 mm navpično navzgor od geometrijskega središčnega položaja ni zaskočnega položaja, je preizkusni položaj naslednji zaskočni položaj v smeri navzdol. Določi se od vrha vzglavnika.

Slika 14-1

| | | |
| --- | --- | --- |
| Primeri A
  (Zaskočni položaji na geometrijskem središču) | Primeri B
  (Zaskočni položaji do 10 mm nad geometrijskim središčem) | Primeri C
  (Zaskočni položaji več kot 10 mm nad geometrijskim središčem) |

Image 23

Image 24

Image 25

Primeri A

(Zaskočni položaji na geometrijskem središču)

Primeri B

(Zaskočni položaji do 10 mm nad geometrijskim središčem)

Primeri C

(Zaskočni položaji več kot 10 mm nad geometrijskim središčem)

| 1: | vzglavnik je v najnižjem položaju. |
| --- | --- |
| 2: | vzglavnik je v najvišjem položaju. |
| 3: | preizkusni položaj. |
| | Vodoravni središčni položaj med najnižjim in najvišjim položajem vzglavnika. |

1:

vzglavnik je v najnižjem položaju.

2:

vzglavnik je v najvišjem položaju.

3:

preizkusni položaj.

Image 26

Vodoravni središčni položaj med najnižjim in najvišjim položajem vzglavnika.

Kadar ima vzglavnik zaskočno nastavitev naprej in nazaj, je v središču. Če je zaskočni položaj v območju 10 mm vodoravno naprej od geometrijskega središčnega položaja, je to preizkusni položaj. Če v območju 10 mm vodoravno naprej od geometrijskega središčnega položaja ni zaskočnega položaja, je preizkusni položaj naslednji zaskočni položaj v smeri nazaj, kot je prikazano na sliki 14.1.

Če vzglavnik nima zaskočnih položajev naprej in nazaj, je nagnjen povsem nazaj.

| 3.1.6 | Referenčna meritev preizkusne lutke BioRID II ZN |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.6.1 | S tridimenzionalno napravo za določanje točke H se preveri, ali točka H sovpada s točko R50 v skladu z naslednjimi zahtevami.
  Za preverjanje razmerja med točko H in točko R50, ki ga določi proizvajalec, se uporabi postopek iz Priloge 3.
  Relativni položaji razmerja med točko R in točko H se štejejo za zadovoljive za zadevno sedežno mesto, če dejanska točka H leži v kvadratu s stranico 50 mm, katerega stranice F potekajo v vodoravni in navpični smeri ter katerega diagonali se sekata v točki R50, dejanski naklon trupa pa je v območju 5° glede na konstrukcijsko določeni naklon trupa. |
| --- | --- |

3.1.6.1

Za preverjanje razmerja med točko H in točko R50, ki ga določi proizvajalec, se uporabi postopek iz Priloge 3.

Relativni položaji razmerja med točko R in točko H se štejejo za zadovoljive za zadevno sedežno mesto, če dejanska točka H leži v kvadratu s stranico 50 mm, katerega stranice F potekajo v vodoravni in navpični smeri ter katerega diagonali se sekata v točki R50, dejanski naklon trupa pa je v območju 5° glede na konstrukcijsko določeni naklon trupa.

| 3.1.6.2 | Referenčni položaj zadnjega dela glave
  Referenčni položaj zadnjega dela glave preizkusne lutke BioRID II ZN je vrednost za zadnji del glave, kot je določena za 50. percentil v preglednici 10-1 v Prilogi 10 k temu pravilniku glede na določeni naklon trupa, zmanjšan za 15 mm (povečana razdalja med vzglavnikom in glavo, kot je prikazano na sliki 14-2).
  Če konstrukcijsko določeni naklon trupa ni določen, se naklon določi v skladu z odstavkom 3.1.4.6. Pri sklicevanju na preglednico 10-1 v Prilogi 10 se uporabita izmerjena točka H in naklon. |
| --- | --- |

3.1.6.2

Referenčni položaj zadnjega dela glave preizkusne lutke BioRID II ZN je vrednost za zadnji del glave, kot je določena za 50. percentil v preglednici 10-1 v Prilogi 10 k temu pravilniku glede na določeni naklon trupa, zmanjšan za 15 mm (povečana razdalja med vzglavnikom in glavo, kot je prikazano na sliki 14-2).

Če konstrukcijsko določeni naklon trupa ni določen, se naklon določi v skladu z odstavkom 3.1.4.6. Pri sklicevanju na preglednico 10-1 v Prilogi 10 se uporabita izmerjena točka H in naklon.

| 3.1.7 | Namestitev preizkusne lutke |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.1.7.1 | Obleka preizkusne lutke je sestavljena iz dveh parov kratkih hlač in dveh majic iz najlona. Tkanina ima na zunanji strani drugačno teksturo kot v notranjosti – svetlečo in mat. Preizkusna lutka je oblečena v oba kompleta oblačil, tako da sta svetleči strani materialov obrnjeni druga proti drugi. Čevlji so moški tipa oxford, ameriške velikosti 11 (evropske velikosti 45), zelo široki, ki ustrezajo vojaškim specifikacijam MIL-S-13192P. Vsak čevelj tehta 0,57 ± 0,1 kg in v dolžino skupno meri 320–325 mm. |
| --- | --- |

3.1.7.1

| 3.1.7.2 | Sedež je pred namestitvijo preizkusne lutke najmanj 15 minut v neobremenjenem stanju. |
| --- | --- |

3.1.7.2

| 3.1.7.3 | Za namestitev preizkusne lutke v sedež se uporabljajo ustrezna dvižna orodja in pritrdilne točke, ki jih priporoča proizvajalec preizkusne lutke. Preizkusna lutka se najprej namesti tako, da je njena točka H za ciljno točko H, medenica pa se premakne naprej, da se doseže položaj iz odstavka 3.1.7.6. Če se preizkusna lutka premakne naprej od določene ciljne točke H, jo je treba odstraniti s sedeža in ponoviti celoten postopek namestitve. Medenice ni dovoljeno potiskati nazaj, da bi se točka H medenice uskladila z določenim položajem točke H. |
| --- | --- |

3.1.7.3

| 3.1.7.4 | Sagitalna srednja ravnina preizkusne lutke se prilagodi tako, da je navpična in poravnana s središčnico sedeža. Platforma z merilnimi napravami v prostoru za glavo je bočno vodoravna z odstopanjem ± 0,5°. |
| --- | --- |

3.1.7.4

| 3.1.7.5 | Kot medenice se prilagodi dejanskemu naklonu trupa, zabeleženemu s postopkom iz odstavka 2.1 Priloge 11 plus 1,5 ± 2,5°. |
| --- | --- |

3.1.7.5

| 3.1.7.6 | Preizkusna lutka BioRID se namesti tako, da je točka H 20 ± 10 mm naprej od točke R50, kot je prikazano na sliki 14-2, pri čemer je kot medenice v območju, določenem v odstavku 3.1.7.5. |
| --- | --- |

3.1.7.6

Slika 14-2

Image 27

| 3.1.7.7 | Nastavitev zadnjega dela glave |
| --- | --- |

3.1.7.7

| 3.1.7.7.1 | Zadnji del glave (skrajno zadnji položaj glave, ko je glava vodoravno poravnana ± 1o) preizkusne lutke BioRID se namesti na referenčni položaj iz odstavka 3.1.6.2 te priloge z dovoljenim odstopanjem ± 5 mm. |
| --- | --- |

3.1.7.7.1

| 3.1.7.7.2 | Če se položaj zadnje strani glave preizkusne lutke razlikuje za več kot ± 5 mm od referenčnega položaja zadnje strani glave preizkusne lutke BioRID, določenega s postopkom iz odstavka 3.1.6.2 te priloge, se uporabljata odstavka 3.1.7.7.2.1 in 3.1.7.7.2.2. |
| --- | --- |

3.1.7.7.2

| 3.1.7.7.2.1 | Glava se nagne naprej/nazaj za največ +3,5/–0,5o od ravnega položaja, da se izpolni zahteva glede razdalje med vzglavnikom in glavo. |
| --- | --- |

3.1.7.7.2.1

| 3.1.7.7.2.2 | Če po izvedbi nastavitev iz odstavka 3.1.7.7.2.1 meritve razdalje med vzglavnikom in glavo preizkusne lutke še vedno ni mogoče nastaviti na 15 ± 2 mm referenčnega položaja zadnje strani glave iz odstavka 3.1.6.2, se kot medenice preizkusne lutke in položaj točke H prilagodita v okviru območij dovoljenega odstopanja, pri čemer ima prednost prilagoditev odstopanja kota medenice, da se doseže ustrezna razdalja med vzglavnikom in glavo. Zahtevanega položaja ni dovoljeno doseči s potiskanjem preizkusne lutke nazaj. |
| --- | --- |

3.1.7.7.2.2

| 3.1.7.8 | Stegna nog preizkusne lutke voznika počivajo na sedežni blazini, če to dovoljuje položaj stopal. Razmik med nogami se prilagodi tako, da so kolena in gležnji med seboj oddaljeni 200 mm (± 10 mm), in zagotavlja, da so kolena poravnana. |
| --- | --- |

3.1.7.8

| 3.1.7.8.1 | Stopala preizkusne lutke in/ali vodoravni položaj nastavljive podlage za stopala nastavite tako, da peta njenega čevlja počiva na površini za peto. Konica čevlja počiva na podlagi za stopala med 230 mm in 270 mm od presečišča površine pete in podlage za stopala, merjeno vzdolž površine podlage za stopala. Položaj pete se določi na podlagi lokacije, namenjene za peto, določene z meritvami vozila, ali na podlagi točke, ki jo določi proizvajalec vozila. |
| --- | --- |

3.1.7.8.1

| 3.1.7.8.2 | Nadlakti preizkusne lutke se namestita tako, da sta čim bližje stranem lutke, pri čemer se zadnji del nadlakti dotika naslona sedeža, komolci pa so upognjeni tako, da se mezinca obeh rok preizkusne lutke dotikata blazine sedeža vozila, dlani pa so obrnjene proti stegnom preizkusne lutke. |
| --- | --- |

3.1.7.8.2

| 3.1.8 | Prilagoditev varnostnega pasu |
| --- | --- |

3.1.8

| 3.1.8.1 | Ko preizkusna lutka sedi v skladu z zahtevami iz odstavka 3.1.7, se okrog nje namesti in zapne varnostni pas. Pustiti je treba, da se ohlapni del trebušnega dela pasu navije na navijalnik. Del pasu čez zgornji del trupa se povleče iz navijalnika in pusti, da se zopet navije. To se ponovi štirikrat. Na trebušnem delu pasu se uporabi natezna sila 9–18 N. Potek trebušnega pasu je rezultat postopka namestitve in se ne sme umetno spreminjati. |
| --- | --- |

3.1.8.1

4.   Preizkusni postopek

| 4.1 | Sedež na saneh za pospeševanje (BioRID II ZN)
  Razponi za impulz so prikazani na sliki 14-3. Pospešek sani se prilagodi v razponih, opisanih na sliki 14-3 in v preglednici 14-1, za celoten časovni interval 0–0,15 s. Impulz sani izpolnjuje zahteve iz preglednice 14-2. |
| --- | --- |

4.1

Razponi za impulz so prikazani na sliki 14-3. Pospešek sani se prilagodi v razponih, opisanih na sliki 14-3 in v preglednici 14-1, za celoten časovni interval 0–0,15 s. Impulz sani izpolnjuje zahteve iz preglednice 14-2.

Preglednica 14-1

Dovoljena odstopanja krivulje pospeška glede na čas

| | | Opredelitev | Dovoljeno odstopanje | Enota |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sprememba hitrosti | ΔV | 17,6 | ±0,9 | km/h |
| Trajanje | ΔT | 90,0 | ±5,0 | ms |
| Povprečni pospešek | Povprečni pospešek | 54,3 | ±5,0 | m/s2 |
| Pospešek T = 0 | AT0 | 0,0 | ±3,0 | m/s2 |

Opredelitev

Dovoljeno odstopanje

Enota

Sprememba hitrosti

ΔV

17,6

±0,9

km/h

Trajanje

ΔT

90,0

±5,0

ms

Povprečni pospešek

Povprečni pospešek

54,3

±5,0

m/s2

Pospešek T = 0

AT0

0,0

±3,0

m/s2

Preglednica 14-2

Lokacije referenčne točke razpona impulza sani na sliki 14-3

Začetna točka

| Čas (ms) | Naklon – zgornja vrednost (m/s2) | Čas (ms) | Naklon – spodnja vrednost (m/s2) |
| --- | --- | --- | --- |
| 4,2 | 10,8 | 8,4 | 10,8 |
| 5,3 | 14,2 | 9,5 | 14,2 |
| 6,3 | 18,0 | 10,5 | 18,0 |
| 7,4 | 22,3 | 11,6 | 22,3 |
| 8,4 | 27,0 | 12,6 | 27,0 |
| 9,5 | 32,2 | 13,7 | 32,2 |
| 10,5 | 37,8 | 14,7 | 37,8 |
| 11,6 | 43,7 | 15,8 | 43,7 |
| 12,6 | 49,8 | 16,8 | 49,8 |
| 13,7 | 56,0 | 17,9 | 56,0 |
| 14,7 | 62,2 | 18,9 | 62,2 |
| 15,8 | 68,4 | 20,0 | 68,4 |
| 16,8 | 74,3 | 21,0 | 74,3 |
| 17,9 | 80,0 | 22,1 | 80,0 |
| 18,9 | 85,2 | 23,1 | 85,2 |

Čas (ms)

Naklon – zgornja vrednost (m/s2)

Čas (ms)

Naklon – spodnja vrednost (m/s2)

4,2

10,8

8,4

10,8

5,3

14,2

9,5

14,2

6,3

18,0

10,5

18,0

7,4

22,3

11,6

22,3

8,4

27,0

12,6

27,0

9,5

32,2

13,7

32,2

10,5

37,8

14,7

37,8

11,6

43,7

15,8

43,7

12,6

49,8

16,8

49,8

13,7

56,0

17,9

56,0

14,7

62,2

18,9

62,2

15,8

68,4

20,0

68,4

16,8

74,3

21,0

74,3

17,9

80,0

22,1

80,0

18,9

85,2

23,1

85,2

Najvišja točka

| Čas (ms) | Najvišja vrednost – vodoravno (m/s2) | Čas (ms) | Najvišja vrednost – navpično (m/s2) |
| --- | --- | --- | --- |
| 17,9 | 113,3 | 28,4 | 82,4 |
| 38,9 | 113,3 | 28,4 | 92,7 |

Čas (ms)

Najvišja vrednost – vodoravno (m/s2)

Čas (ms)

Najvišja vrednost – navpično (m/s2)

17,9

113,3

28,4

82,4

38,9

113,3

28,4

92,7

Končna točka

| Čas | Raven 1 g – spodnja (m/s2) | Čas | Raven 1 g – zgornja (m/s2) |
| --- | --- | --- | --- |
| 105,0 | 10,3 | 105,0 | –10,3 |
| 147,0 | 10,3 | 147,0 | –10,3 |

Čas

Raven 1 g – spodnja (m/s2)

Čas

Raven 1 g – zgornja (m/s2)

105,0

10,3

105,0

–10,3

147,0

10,3

147,0

–10,3

Slika 14-3

Krivulja pospeška glede na čas in dopustno območje krivulje za preizkusno nastavitev v skladu z oddelkom 3.1. (Ciljni pospešek s časom, izraženim v milisekundah, ustreza vrednosti iz preglednice 14-2.)

Image 28

| 4.1.1 | Obdelava podatkov in opredelitve |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.1.1 | Filtriranje s filtrom CFC60
  Da hrup nizke ravni ne bi vplival na rezultate, se signal pospeška filtrira s filtrom CFC60. Filter CFC60 se uporabi v skladu s standardom SAE J211 za signale pospeška sani. |
| --- | --- |

4.1.1.1

Da hrup nizke ravni ne bi vplival na rezultate, se signal pospeška filtrira s filtrom CFC60. Filter CFC60 se uporabi v skladu s standardom SAE J211 za signale pospeška sani.

| 4.1.1.2 | Opredelitev T0

  T0(Tzero) je opredeljen kot čas 5,8 ms, preden pospešek sani, filtriran s filtrom CFC60, doseže raven 1,0 g. |
| --- | --- |

4.1.1.2

T0(Tzero) je opredeljen kot čas 5,8 ms, preden pospešek sani, filtriran s filtrom CFC60, doseže raven 1,0 g.

| 4.1.1.3 | Opredelitev T(end)
  Čas, ko je pospešek sani, filtriran s filtrom CFC60, prvič < 0 g, se imenuje T(end). |
| --- | --- |

4.1.1.3

Čas, ko je pospešek sani, filtriran s filtrom CFC60, prvič < 0 g, se imenuje T(end).

| 4.1.1.4 | Opredelitev časovnega razpona
  Časovni razpon razpona impulza sani je opredeljen kot dT = T(end) – T0. |
| --- | --- |

4.1.1.4

Časovni razpon razpona impulza sani je opredeljen kot dT = T(end) – T0.

| 4.1.1.5 | Čas stika glave in vzglavnika (T-HRCstart, T-HRCend)
  Čas začetka stika z vzglavnikom, T-HRCstart, je opredeljen kot čas (izračunan od T=0) prvega stika med zadnjim delom glave preizkusne lutke in vzglavnikom, pri čemer nadaljnje neprekinjeno trajanje stika presega 40 ms. T-HRCstart se izrazi v ms in zaokroži na eno decimalno mesto. Dovoljeni sta dve decimalni mesti kontaktnega časa (do 1 ms), če je mogoče dokazati, da je to posledica slabih električnih kontaktov, vendar je treba to raziskati glede na posnetek, da se ugotovi, ali prekinitve stika niso posledica biomehanskih pojavov, kot so nagibanje lutke, padec vzglavnika ali naslona sedeža ali „odboj“ glave med nestrukturnim stikom z vzglavnikom. Za naslednja merila je treba najti tudi konec stika z vzglavnikom, tj. T-HRCend. Ta je opredeljen kot čas, ko glava prvič izgubi stik z vzglavnikom, pri čemer nadaljnje neprekinjeno trajanje izgube stika traja več kot 40 ms. |
| --- | --- |

4.1.1.5

Čas začetka stika z vzglavnikom, T-HRCstart, je opredeljen kot čas (izračunan od T=0) prvega stika med zadnjim delom glave preizkusne lutke in vzglavnikom, pri čemer nadaljnje neprekinjeno trajanje stika presega 40 ms. T-HRCstart se izrazi v ms in zaokroži na eno decimalno mesto. Dovoljeni sta dve decimalni mesti kontaktnega časa (do 1 ms), če je mogoče dokazati, da je to posledica slabih električnih kontaktov, vendar je treba to raziskati glede na posnetek, da se ugotovi, ali prekinitve stika niso posledica biomehanskih pojavov, kot so nagibanje lutke, padec vzglavnika ali naslona sedeža ali „odboj“ glave med nestrukturnim stikom z vzglavnikom. Za naslednja merila je treba najti tudi konec stika z vzglavnikom, tj. T-HRCend. Ta je opredeljen kot čas, ko glava prvič izgubi stik z vzglavnikom, pri čemer nadaljnje neprekinjeno trajanje izgube stika traja več kot 40 ms.

| 4.2 | Meritve, ki jih je treba zabeležiti
  Podatki o električnih meritvah za naslednje parametre iz merilnikov pospeška in merilnih celic, nameščenih na ustreznih delih preizkusne lutke in preizkusnih saneh, se zabeležijo od 20 ms pred udarcem do 300 ms po udarcu ali dlje.






  (a) | Vzdolžni pospešek na glavi preizkusne lutke; |
| --- | --- | --- |

4.2

Podatki o električnih meritvah za naslednje parametre iz merilnikov pospeška in merilnih celic, nameščenih na ustreznih delih preizkusne lutke in preizkusnih saneh, se zabeležijo od 20 ms pred udarcem do 300 ms po udarcu ali dlje.

(a)

Vzdolžni pospešek na glavi preizkusne lutke;

| (b) | vzdolžna sila na zgornjem delu vratu preizkusne lutke; |
| --- | --- |

(b)

vzdolžna sila na zgornjem delu vratu preizkusne lutke;

| (c) | navpična sila na zgornjem delu vratu preizkusne lutke; |
| --- | --- |

(c)

navpična sila na zgornjem delu vratu preizkusne lutke;

| (d) | bočni aksialni vrtilni moment na zgornjem delu vratu preizkusne lutke; |
| --- | --- |

(d)

bočni aksialni vrtilni moment na zgornjem delu vratu preizkusne lutke;

| (e) | vzdolžna sila na spodnjem delu vratu preizkusne lutke; |
| --- | --- |

(e)

vzdolžna sila na spodnjem delu vratu preizkusne lutke;

| (f) | navpična sila na spodnjem delu vratu preizkusne lutke; |
| --- | --- |

(f)

navpična sila na spodnjem delu vratu preizkusne lutke;

| (g) | bočni aksialni vrtilni moment na spodnjem delu vratu preizkusne lutke; |
| --- | --- |

(g)

bočni aksialni vrtilni moment na spodnjem delu vratu preizkusne lutke;

| (h) | vzdolžni pospešek na desni strani vretenca T1 preizkusne lutke; |
| --- | --- |

(h)

vzdolžni pospešek na desni strani vretenca T1 preizkusne lutke;

| (i) | navpični pospešek na desni strani vretenca T1 preizkusne lutke; |
| --- | --- |

(i)

navpični pospešek na desni strani vretenca T1 preizkusne lutke;

| (j) | vzdolžni pospešek na levi strani vretenca T1 preizkusne lutke; |
| --- | --- |

(j)

vzdolžni pospešek na levi strani vretenca T1 preizkusne lutke;

| (k) | navpični pospešek na levi strani vretenca T1 preizkusne lutke; |
| --- | --- |

(k)

navpični pospešek na levi strani vretenca T1 preizkusne lutke;

| (l) | signal stika med zadnjim delom glave preizkusne lutke in vzglavnikom. |
| --- | --- |

(l)

signal stika med zadnjim delom glave preizkusne lutke in vzglavnikom.

| 4.3 | Kriteriji poškodbe
  Kriteriji poškodbe preizkusne lutke se izračunajo po naslednji metodi na podlagi valovne oblike, določene v odstavku 4.3. |
| --- | --- |

4.3

Kriteriji poškodbe preizkusne lutke se izračunajo po naslednji metodi na podlagi valovne oblike, določene v odstavku 4.3.

| 4.3.1 | Kriterij poškodbe vratu
  Kriterij poškodbe vatu se določi na podlagi hitrosti glave glede na vretence T1 in horizontalnega pospeška. Vsak pospešek se izračuna v metrih na sekundo na kvadrat (m/s2), vzdolžni pospešek glave pa se filtrira s filtrom CFC60. Pospešek vretenca T1 se meri na obeh straneh, vendar se pri izračunu kriterija poškodbe vratu uporabi povprečje pospeška leve in desne strani, ki sta bili filtrirani s filtrom CFC60.
  Ta povprečni pospešek se določi na naslednji način:












  T1left(t) | = | pospešek, izmerjen z merilnikom pospeška na levi strani vretenca T1, |
| --- | --- | --- | --- |
| T1right(t) | = | pospešek, izmerjen z merilnikom pospeška na desni strani vretenca T1. |

4.3.1

Kriterij poškodbe vatu se določi na podlagi hitrosti glave glede na vretence T1 in horizontalnega pospeška. Vsak pospešek se izračuna v metrih na sekundo na kvadrat (m/s2), vzdolžni pospešek glave pa se filtrira s filtrom CFC60. Pospešek vretenca T1 se meri na obeh straneh, vendar se pri izračunu kriterija poškodbe vratu uporabi povprečje pospeška leve in desne strani, ki sta bili filtrirani s filtrom CFC60.

Ta povprečni pospešek se določi na naslednji način:

Image 29

T1left(t)

=

pospešek, izmerjen z merilnikom pospeška na levi strani vretenca T1,

T1right(t)

=

pospešek, izmerjen z merilnikom pospeška na desni strani vretenca T1.

„Relativni vzdolžni pospešek“ med glavo in vretencem T1 (
  Image 30
  ) se izračuna z odštevanjem vzdolžnega pospeška glave (
  Image 31
  ) od povprečja levega in desnega vzdolžnega pospeška vretenca T1 (
  Image 32
  ).

Ta pospešek se izračuna na naslednji način:

Image 33

„Relativna vzdolžna hitrost“ med glavo in vretencem T1 (
  Image 34
  ) se izračuna z integriranjem relativnega pospeška glede na čas na naslednji način:

Image 35

Kanal kriterija poškodbe vratu se nato izračuna kot kombinacija relativnega pospeška, pomnoženega z 0,2 in prištetega kvadratu relativne hitrosti. Izračun se opravi z naslednjo enačbo:

Image 36

Najvišja skupna vrednost kriterija poškodbe vratu (NICmax) se določi ob upoštevanju le dela podatkov od T=0 (začetek preizkusa) do T-HRC(end) (konec stika med glavo in vzglavnikom) na naslednji način:

Image 37

| 4.3.2 | Strižna sila na zgornjem delu (Fx na zgornjem delu vratu) in strižna sila na spodnjem delu vratu (Fx na spodnjem delu vratu)
  To sta strižni sili, ki ju izmerita merilni celici na zgornjem in spodnjem delu vratu preizkusne lutke, ocenjeni pred trenutkom odboja.
  Če so merilne naprave konfigurirane v skladu s standardom SAE J211, se šteje, da je relativni premik glave v smeri nazaj pozitiven, relativni premik glave v smeri naprej pa negativen.
  Podatki se filtrirajo s filtrom CFC1000 in določi se najvišja absolutna vrednost sile, pri čemer se upošteva del podatkov od T = 0 do T-HRC(end), kot sledi: |
| --- | --- |

4.3.2

To sta strižni sili, ki ju izmerita merilni celici na zgornjem in spodnjem delu vratu preizkusne lutke, ocenjeni pred trenutkom odboja.

Če so merilne naprave konfigurirane v skladu s standardom SAE J211, se šteje, da je relativni premik glave v smeri nazaj pozitiven, relativni premik glave v smeri naprej pa negativen.

Podatki se filtrirajo s filtrom CFC1000 in določi se najvišja absolutna vrednost sile, pri čemer se upošteva del podatkov od T = 0 do T-HRC(end), kot sledi:

Formula

| 4.3.3 | Bočni aksialni vrtilni moment na zgornjem delu vratu (My na zgornjem delu vratu)
  To je bočni aksialni vrtilni moment, izmerjen z merilnikom obremenitve zgornjega dela vratu preizkusne lutke, ocenjen pred trenutkom odboja.
  Če so merilne naprave konfigurirane v skladu s standardom SAE J211, pozitivni bočni aksialni vrtilni moment pomeni upogib vratu (nagib glave naprej), negativni bočni aksialni vrtilni moment pa pomeni izteg (nagib glave nazaj). Podatki se filtrirajo s filtrom CFC600. Zaradi konstrukcije preizkusne lutke se nato opravi popravek za pretvorbo dejanskega momenta, izmerjenega z merilnikom obremenitve zgornjega dela vratu, v moment okoli okcipitalnega kondila (OC), kot je prikazano v nadaljevanju:





  D = 0,01778
  Določi se najvišja absolutna vrednost momenta okoli okcipitalnega kondila, pri čemer se upošteva del podatkov od T = 0 do T-HRC(end). |
| --- | --- |

4.3.3

To je bočni aksialni vrtilni moment, izmerjen z merilnikom obremenitve zgornjega dela vratu preizkusne lutke, ocenjen pred trenutkom odboja.

Če so merilne naprave konfigurirane v skladu s standardom SAE J211, pozitivni bočni aksialni vrtilni moment pomeni upogib vratu (nagib glave naprej), negativni bočni aksialni vrtilni moment pa pomeni izteg (nagib glave nazaj). Podatki se filtrirajo s filtrom CFC600. Zaradi konstrukcije preizkusne lutke se nato opravi popravek za pretvorbo dejanskega momenta, izmerjenega z merilnikom obremenitve zgornjega dela vratu, v moment okoli okcipitalnega kondila (OC), kot je prikazano v nadaljevanju:

Image 38

D = 0,01778

Določi se najvišja absolutna vrednost momenta okoli okcipitalnega kondila, pri čemer se upošteva del podatkov od T = 0 do T-HRC(end).

Formula

| 4.3.4 | Bočni aksialni vrtilni moment na spodnjem delu vratu (My na spodnjem delu vratu)
  To je bočni aksialni vrtilni moment, izmerjen z merilnikom obremenitve spodnjega dela vratu preizkusne lutke, ocenjen pred trenutkom odboja.
  Če so merilne naprave konfigurirane v skladu s standardom SAE J211, pozitivni bočni aksialni vrtilni moment pomeni upogib vratu (nagib glave naprej), negativni bočni aksialni vrtilni moment pa pomeni izteg (nagib glave nazaj). Podatki se filtrirajo s filtrom CFC600 in določi se najvišja absolutna vrednost momenta, pri čemer se upošteva del podatkov od T = 0 do T-HRC(end), kot sledi: |
| --- | --- |

4.3.4

To je bočni aksialni vrtilni moment, izmerjen z merilnikom obremenitve spodnjega dela vratu preizkusne lutke, ocenjen pred trenutkom odboja.

Če so merilne naprave konfigurirane v skladu s standardom SAE J211, pozitivni bočni aksialni vrtilni moment pomeni upogib vratu (nagib glave naprej), negativni bočni aksialni vrtilni moment pa pomeni izteg (nagib glave nazaj). Podatki se filtrirajo s filtrom CFC600 in določi se najvišja absolutna vrednost momenta, pri čemer se upošteva del podatkov od T = 0 do T-HRC(end), kot sledi:

Formula

---

PRILOGA 15

Preizkusni postopek za položaj neuporabe

1.   Namen

Postopki za zlaganje ali sklapljanje vzglavnikov na vseh konstrukcijsko določenih sedežnih mestih, opremljenih z vzglavniki, razen na voznikovem konstrukcijsko določenem sedežnem mestu.

2.   Postopki za preizkušanje vzglavnikov, ki se samodejno vrnejo v položaj uporabe, in dokazovanje skladnosti z odstavkom 5.8.4.1.

Postopek se izvede z vklopljenim vžigom in z uporabo preizkusne lutke Hybrid III z merami 5. percentila ženske populacije v skladu z odstavkom 2.1 te priloge ali človeškega nadomestka v skladu z odstavkom 2.2 te priloge. Skladnost se ugotavlja pri temperaturi 23 ± 5 °C.

| 2.1 | Uporaba preizkusne lutke Hybrid III z merami 5. percentila ženske populacije |
| --- | --- |

2.1

| 2.1.1 | Preizkusna lutka se namesti v sedež tako, da je njena sagitalna srednja ravnina poravnana znotraj 15 mm od središčnice sedežnega mesta in je vzporedna z navpično ravnino, ki je vzporedna z vzdolžno središčnico vozila. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Stegna preizkusne lutke se držijo navzdol, zgornji del trupa pa se potisne nazaj, da se čim bolj poveča kot medenice preizkusne lutke. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Noge se namestijo čim bližje stegnom pod kotom 90°. Kolena preizkusne lutke se potisnejo nazaj, da se medenica namesti v sedež tako, da med medenico in naslonjalom sedeža ni nobene reže, ali dokler se zadnji del meč preizkusne lutke ne dotakne sprednjega dela sedežne blazine tako, da se kot med stegni in nogami preizkusne lutke začne spreminjati. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Zabeležiti je treba položaj vzglavnika. Preizkusna lutka se odstrani iz vozila. Če se vzglavnik po odstranitvi preizkusne lutke vrne v zloženi položaj, se ročno namesti v zabeleženi položaj. Skladnost z zahtevami glede višine iz odstavka 5.6.2 se določi s preizkusnimi postopki iz Priloge 10. |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.2 | Človeški nadomestek
  Uporabi se lahko človek, ki tehta med 47 in 51 kg ter je visok med 140 in 150 cm. Človeški nadomestek je oblečen v bombažno majico, dolge bombažne hlače in športne copate. Navedeni teža in višina vključujeta oblačila. |
| --- | --- |

2.2

Uporabi se lahko človek, ki tehta med 47 in 51 kg ter je visok med 140 in 150 cm. Človeški nadomestek je oblečen v bombažno majico, dolge bombažne hlače in športne copate. Navedeni teža in višina vključujeta oblačila.

| 2.2.1 | Človek se namesti na sredino sedeža tako, da se medenica dotika naslona sedeža, hrbet pa je naslonjen na naslonjalo sedeža; |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | preveri se, ali je človekova sagitalna srednja ravnina navpična in v območju ± 15 mm od središčnice sedeža; |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | preveri se, ali je prečna razdalja med središčema sprednjih delov kolen 160 do 170 mm. Razmik kolen se centrira glede na središčnico sedeža; |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | po potrebi se iztegnejo noge, da se stopala ne dotikajo poda. Stegna so naslonjena na sedežno blazino; |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | če se človek dotika notranjosti strehe, se sedež pomakne v smeri nazaj, dokler se ne doseže največje razdalje 5 mm ali dokler sedež ni v najbližjem zaskočnem položaju, pri katerem ni stika s človekom. |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.2.6 | Položaj stopal potnika |
| --- | --- |

2.2.6

| 2.2.6.1 | Stopala se postavijo plosko na podlago za stopala ali |
| --- | --- |

2.2.6.1

| 2.2.6.2 | če stopal ni mogoče plosko postaviti na podlago za stopala, so stopala pravokotna na golen, peta pa je čim bolj spredaj in počiva na podu, ali |
| --- | --- |

2.2.6.2

| 2.2.6.3 | če se pete ne dotikajo poda, so noge v navpični legi, stopala pa vzporedna s podom. |
| --- | --- |

2.2.6.3

| 2.2.7 | Položaj rok/dlani potnika |
| --- | --- |

2.2.7

| 2.2.7.1 | Nadlakti človeka se namestijo ob trupu, pri čemer morajo biti središčnice rok čim bližje navpični vzdolžni ravnini. |
| --- | --- |

2.2.7.1

| 2.2.7.2 | Dlani človeka se namestijo tako, da so v stiku z zunanjim delom stegen. |
| --- | --- |

2.2.7.2

| 2.2.7.3 | Mezinca se namestita tako, da se dotikata sedežne blazine. |
| --- | --- |

2.2.7.3

| 2.3 | Motor vozila se zažene ali pa se vklopi stikalo za vžig, kar koli od tega bo vklopilo dušilni sistem, in zaprejo se vsa vrata vozila. Zabeležiti je treba položaj vzglavnika. Človek se odstrani iz vozila. Če se vzglavnik po odstranitvi človeka vrne v zloženi položaj, se ročno namesti v zabeleženi položaj. Skladnost z zahtevami glede višine iz odstavka 5.6.2 se določi s preizkusnimi postopki iz Priloge 10. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Stikalo za vžig se ponovno izklopi. |
| --- | --- |

2.4

3.   Ocena rotacije za 60°

Postopki za zadnja in sprednja sredinska konstrukcijsko določena sedežna mesta za dokazovanje skladnosti z odstavkom 5.8.4.2.

| 3.1 | Vzglavnik se namesti v kateri koli položaj, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 5.6.2.2, 5.6.2.4 ali 5.6.2.6 tega pravilnika; |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | na vzglavniku se označi črta, ki ima en konec na točki vrtenja. Izmeri se kot ali razpon kotov referenčne črte vzglavnika, kot je projicirana na navpično vzdolžno ravnino vozila; |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | vzglavnik se zloži ali sklopi v položaj, v katerem je njegova najmanjša višina manjša od tiste, določene v odstavku 5.6.2.2, 5.6.2.4 ali 5.6.2.6; |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | določi se najmanjša sprememba kota referenčne črte vzglavnika, kot je projicirana na navpično vzdolžno ravnino vozila, od kota ali razpona kotov, izmerjenih v odstavku 3.1.1 te priloge. |
| --- | --- |

3.1.3

4.   Metrika nelagodja

Postopki za zadnja in sprednja sredinska konstrukcijsko določena sedežna mesta za dokazovanje skladnosti z odstavkom 5.8.4.3 tega pravilnika.

| 4.1 | Dimenziji HLE in S sta opredeljeni na sliki 15-1 kot navpična ravnina v smeri naprej in nazaj, ki poteka skozi točko R (tj. na sredini konstrukcijsko določenega sedežnega mesta) in seka sedežno blazino, naslonjalo sedeža in vzglavnik. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Vzglavnik se nastavi v položaj neuporabe. |
| --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | HLE je razdalja od točke R do spodnjega roba vzglavnika, merjena vzdolž linije trupa. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | S je največja debelina spodnjega roba vzglavnika (določena na razdalji 25 mm od spodnjega roba vzglavnika), izmerjena pravokotno na linijo trupa med TH in TS od črte P. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | P je črta, vzporedna z linijo trupa, ki seka vzglavnik v točki TS. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | TH je črta, ki je pravokotna na linijo trupa in se dotika spodnjega roba vzglavnika. |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | TS je črta, ki je vzporedna s črto TH in je od nje oddaljena 25 mm. |
| --- | --- |

4.2.5

5.   Sprememba dejanskega kota trupa za 10°

Postopki za zadnja in sprednja sredinska konstrukcijsko določena sedežna mesta za dokazovanje skladnosti z odstavkom 5.8.4.4.

| 5.1 | Vzglavnik se namesti v kateri koli položaj, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 5.6.1 tega pravilnika; |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | dejanski naklon trupa se izmeri s tridimenzionalno napravo za določanje točke „H“, opredeljeno v Prilogi 3; |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | vzglavnik se zloži ali sklopi v kateri koli položaj, v katerem je njegova najmanjša višina manjša od tiste, določene v odstavku 5.6.2 tega pravilnika, in |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | ponovno se izmeri dejanski naklon trupa. |
| --- | --- |

5.4

Slika 15-1

Image 39

---