# Jurnalul Oficial L 18/2023

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 18 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6619 ianuarie 2023 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 18

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6619 ianuarie 2023

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/111 al Comisiei din 18 ianuarie 2023 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acizi grași originari din Indonezia | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/112 al Comisiei din 18 ianuarie 2023 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite roți din aluminiu originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului | 66 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/111 al Comisiei din 18 ianuarie 2023 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acizi grași originari din Indonezia

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/112 al Comisiei din 18 ianuarie 2023 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite roți din aluminiu originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului

66

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 19.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 18/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 18/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2023/111 AL COMISIEI

din 18 ianuarie 2023

de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acizi grași originari din Indonezia

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4),

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

PROCEDURĂ

1.1.   Inițiativa

Inițiativa

| (1) | La 30 noiembrie 2021, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a deschis o investigație antidumping cu privire la importurile de acizi grași originari din Indonezia (denumită în continuare „țara în cauză”) în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază. Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”). |
| --- | --- |

(1)

La 30 noiembrie 2021, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a deschis o investigație antidumping cu privire la importurile de acizi grași originari din Indonezia (denumită în continuare „țara în cauză”) în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază. Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”).

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

2

| (2) | Comisia a deschis investigația în urma unei plângeri depuse la 18 octombrie 2021 de Coalition against Unfair Trade in Fatty Acid (Coaliția împotriva comerțului inechitabil cu acizi grași, denumită în continuare „reclamantul” sau „CUTFA”). Plângerea a fost depusă în numele industriei acizilor grași din Uniune în sensul articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta conținea elemente de probă referitoare la existența dumpingului și a unui prejudiciu important rezultat din acesta, care au fost suficiente pentru a justifica deschiderea investigației. |
| --- | --- |

(2)

Comisia a deschis investigația în urma unei plângeri depuse la 18 octombrie 2021 de Coalition against Unfair Trade in Fatty Acid (Coaliția împotriva comerțului inechitabil cu acizi grași, denumită în continuare „reclamantul” sau „CUTFA”). Plângerea a fost depusă în numele industriei acizilor grași din Uniune în sensul articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta conținea elemente de probă referitoare la existența dumpingului și a unui prejudiciu important rezultat din acesta, care au fost suficiente pentru a justifica deschiderea investigației.

| (3) | La 13 mai 2022, Comisia a deschis o investigație antisubvenție cu privire la importurile de acizi grași originari din Indonezia Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3). |
| --- | --- |

(3)

La 13 mai 2022, Comisia a deschis o investigație antisubvenție cu privire la importurile de acizi grași originari din Indonezia Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3).

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

3

1.2.   Părțile interesate

Părțile interesate

| (4) | În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la investigație. În plus, Comisia a informat în mod specific reclamantul, alți producători din Uniune cunoscuți, producătorii-exportatori cunoscuți și autoritățile din Indonezia, importatorii și utilizatorii cunoscuți în legătură cu deschiderea investigației și i-a invitat să participe. |
| --- | --- |

(4)

În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la investigație. În plus, Comisia a informat în mod specific reclamantul, alți producători din Uniune cunoscuți, producătorii-exportatori cunoscuți și autoritățile din Indonezia, importatorii și utilizatorii cunoscuți în legătură cu deschiderea investigației și i-a invitat să participe.

| (5) | Părțile interesate au avut posibilitatea de a prezenta observații cu privire la deschiderea investigației și de a solicita să fie audiate de Comisie și/sau de consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. |
| --- | --- |

(5)

Părțile interesate au avut posibilitatea de a prezenta observații cu privire la deschiderea investigației și de a solicita să fie audiate de Comisie și/sau de consilierul-auditor pentru proceduri comerciale.

| (6) | Au avut loc audieri cu un producător de biomotorină, Campa Iberia SAU (denumit în continuare „Campa”) și cu societatea sa afiliată, IM Biofuel Italy S.r.l. (denumit în continuare „IMBI”), (denumite în mod colectiv „Campa/IMBI”) și cu un producător din Uniune inclus în eșantion, AAK AB (denumit în continuare „AAK”). |
| --- | --- |

(6)

Au avut loc audieri cu un producător de biomotorină, Campa Iberia SAU (denumit în continuare „Campa”) și cu societatea sa afiliată, IM Biofuel Italy S.r.l. (denumit în continuare „IMBI”), (denumite în mod colectiv „Campa/IMBI”) și cu un producător din Uniune inclus în eșantion, AAK AB (denumit în continuare „AAK”).

1.3.   Observații privind deschiderea investigației

Observații privind deschiderea investigației

| (7) | Comisia a primit observații cu privire la deschiderea investigației din partea producătorilor-exportatori P.T. Musim Mas („Musim Mas”) cu exportatorul său afiliat P.T. Intibenua Perkasatama („IBP”) (denumiți în mod colectiv „grupul Musim Mas”), P.T. Wilmar Nabati Indonesia („Wilmar”), P.T. Nubika Jaya și P.T. Permata Hijau Palm Oleo (denumiți în mod colectiv „grupul Permata”), precum și din partea Guvernului Indoneziei (denumit în continuare „GI”). |
| --- | --- |

(7)

Comisia a primit observații cu privire la deschiderea investigației din partea producătorilor-exportatori P.T. Musim Mas („Musim Mas”) cu exportatorul său afiliat P.T. Intibenua Perkasatama („IBP”) (denumiți în mod colectiv „grupul Musim Mas”), P.T. Wilmar Nabati Indonesia („Wilmar”), P.T. Nubika Jaya și P.T. Permata Hijau Palm Oleo (denumiți în mod colectiv „grupul Permata”), precum și din partea Guvernului Indoneziei (denumit în continuare „GI”).

| (8) | Grupul Musim Mas, Wilmar și GI au susținut că definiția din cadrul plângerii a produsului care face obiectul investigației este prea largă, deoarece include acizi grași care nu sunt vizați de plângere (cum ar fi acizii grași utilizați pentru fabricarea biomotorinei, acizii palmitici utilizați pentru hrana animalelor, acidul oleic vegetal utilizat pentru produsele alimentare și acizii grași derivați din ulei din nucă de cocos). GI a susținut că faptul că reclamantul nu a stabilit corect definiția produsului în plângere ar avea un efect asupra validității plângerii și a justificării pentru deschiderea investigației. |
| --- | --- |

(8)

Grupul Musim Mas, Wilmar și GI au susținut că definiția din cadrul plângerii a produsului care face obiectul investigației este prea largă, deoarece include acizi grași care nu sunt vizați de plângere (cum ar fi acizii grași utilizați pentru fabricarea biomotorinei, acizii palmitici utilizați pentru hrana animalelor, acidul oleic vegetal utilizat pentru produsele alimentare și acizii grași derivați din ulei din nucă de cocos). GI a susținut că faptul că reclamantul nu a stabilit corect definiția produsului în plângere ar avea un efect asupra validității plângerii și a justificării pentru deschiderea investigației.

| (9) | S-a afirmat, de asemenea, că, din cauza definiției largi a produsului care face obiectul investigației, datele din plângere (cum ar fi producția, capacitatea de producție, ocuparea forței de muncă, vânzările, cota de piață, profitul, legătura de cauzalitate și industria Uniunii) au fost incomplete, deoarece au fost compilate numai pentru tipurile de acizi grași vizate de reclamant. |
| --- | --- |

(9)

S-a afirmat, de asemenea, că, din cauza definiției largi a produsului care face obiectul investigației, datele din plângere (cum ar fi producția, capacitatea de producție, ocuparea forței de muncă, vânzările, cota de piață, profitul, legătura de cauzalitate și industria Uniunii) au fost incomplete, deoarece au fost compilate numai pentru tipurile de acizi grași vizate de reclamant.

| (10) | În plus, grupul Musim Mas și Wilmar au susținut că importurile din Indonezia au fost supraestimate în plângere, deoarece includ și acizii grași importați în Uniune pentru fabricarea biomotorinei și alți acizi grași care nu sunt utilizați în produsele alimentare, cosmetice, de îngrijire personală și în aplicații farmaceutice, cum ar fi acizii palmitici. Prin urmare, consumul și cotele de piață menționate în plângere nu au fost corecte. |
| --- | --- |

(10)

În plus, grupul Musim Mas și Wilmar au susținut că importurile din Indonezia au fost supraestimate în plângere, deoarece includ și acizii grași importați în Uniune pentru fabricarea biomotorinei și alți acizi grași care nu sunt utilizați în produsele alimentare, cosmetice, de îngrijire personală și în aplicații farmaceutice, cum ar fi acizii palmitici. Prin urmare, consumul și cotele de piață menționate în plângere nu au fost corecte.

| (11) | În plus, s-a afirmat că prețul importurilor din Indonezia, menționat în plângere, a fost subestimat, deoarece a inclus acizii grași cu prețuri mai mici, produși din deșeuri și subproduse utilizate pentru fabricarea biomotorinei. În consecință, nici marjele de subcotare nu au fost corecte. |
| --- | --- |

(11)

În plus, s-a afirmat că prețul importurilor din Indonezia, menționat în plângere, a fost subestimat, deoarece a inclus acizii grași cu prețuri mai mici, produși din deșeuri și subproduse utilizate pentru fabricarea biomotorinei. În consecință, nici marjele de subcotare nu au fost corecte.

| (12) | În cele din urmă, grupul Musim Mas și GI au susținut că, din cauza problemelor legate de produsul în cauză și de produsul similar, deschiderea investigației s-a bazat pe informații nefiabile, incomplete și inexacte. În consecință, și investigația este afectată de aceleași probleme ca și plângerea și, prin urmare, investigația ar trebui încheiată. |
| --- | --- |

(12)

În cele din urmă, grupul Musim Mas și GI au susținut că, din cauza problemelor legate de produsul în cauză și de produsul similar, deschiderea investigației s-a bazat pe informații nefiabile, incomplete și inexacte. În consecință, și investigația este afectată de aceleași probleme ca și plângerea și, prin urmare, investigația ar trebui încheiată.

| (13) | Definiția produsului din plângere și din avizul de deschidere s-a bazat pe informațiile aflate la dispoziția reclamantului la momentul întocmirii și depunerii plângerii. La momentul respectiv, nu exista nicio informație potrivit căreia produsul, astfel cum a fost definit, ar putea cuprinde și tipuri de acizi grași care nu erau produși de industria reclamantă. Această chestiune a ieșit în evidență după deschiderea investigației și a fost abordată în mod adecvat, astfel cum se explică în considerentele 91-102 și 108-124 de mai jos. În ceea ce privește datele referitoare la prejudiciu, menționate în plângere, afirmațiile rezumate în considerentul 9 sunt incorecte din punct de vedere faptic sau se bazează pe o neînțelegere. Într-adevăr, datele din plângere privind prejudiciul se referă la produsul în cauză. Definiția produsului s-a bazat pe produsul fabricat de reclamant și a reflectat definiția produsului vizat. Analiza prejudiciului s-a bazat pe definiția produsului vizat, care era produsul real pe care reclamantul dorea să îl cuprindă. Prin urmare, datele din plângere cu privire la analiza prejudiciului au fost complete, fapt confirmat de investigație. |
| --- | --- |

(13)

Definiția produsului din plângere și din avizul de deschidere s-a bazat pe informațiile aflate la dispoziția reclamantului la momentul întocmirii și depunerii plângerii. La momentul respectiv, nu exista nicio informație potrivit căreia produsul, astfel cum a fost definit, ar putea cuprinde și tipuri de acizi grași care nu erau produși de industria reclamantă. Această chestiune a ieșit în evidență după deschiderea investigației și a fost abordată în mod adecvat, astfel cum se explică în considerentele 91-102 și 108-124 de mai jos. În ceea ce privește datele referitoare la prejudiciu, menționate în plângere, afirmațiile rezumate în considerentul 9 sunt incorecte din punct de vedere faptic sau se bazează pe o neînțelegere. Într-adevăr, datele din plângere privind prejudiciul se referă la produsul în cauză. Definiția produsului s-a bazat pe produsul fabricat de reclamant și a reflectat definiția produsului vizat. Analiza prejudiciului s-a bazat pe definiția produsului vizat, care era produsul real pe care reclamantul dorea să îl cuprindă. Prin urmare, datele din plângere cu privire la analiza prejudiciului au fost complete, fapt confirmat de investigație.

| (14) | Cifrele privind importurile din Indonezia reflectate în plângere s-au bazat pe informațiile aflate la dispoziția reclamantului la momentul respectiv. Comisia a examinat cu atenție exactitatea și caracterul adecvat al informațiilor furnizate de reclamant și a ajuns la concluzia că diferitele tipuri de acizi grași au aceleași caracteristici de bază, ceea ce înseamnă că aparțin aceleiași categorii de produse. În același timp, caracteristicile de bază ale produsului în cauză au permis separarea acestuia de alte tipuri de produs, în măsura în care acestea ar putea fi considerate diferite și ar aparține unei alte categorii de acizi grași. Prin urmare, s-a constatat, în etapa de deschidere, că definiția produsului propusă de reclamant îndeplinea toate cerințele legale relevante. |
| --- | --- |

(14)

Cifrele privind importurile din Indonezia reflectate în plângere s-au bazat pe informațiile aflate la dispoziția reclamantului la momentul respectiv. Comisia a examinat cu atenție exactitatea și caracterul adecvat al informațiilor furnizate de reclamant și a ajuns la concluzia că diferitele tipuri de acizi grași au aceleași caracteristici de bază, ceea ce înseamnă că aparțin aceleiași categorii de produse. În același timp, caracteristicile de bază ale produsului în cauză au permis separarea acestuia de alte tipuri de produs, în măsura în care acestea ar putea fi considerate diferite și ar aparține unei alte categorii de acizi grași. Prin urmare, s-a constatat, în etapa de deschidere, că definiția produsului propusă de reclamant îndeplinea toate cerințele legale relevante.

| (15) | Acest lucru nu este pus sub semnul întrebării de faptul că informațiile și elementele de probă colectate după deschiderea investigației au contribuit la o clarificare a definiției produsului după deschiderea investigației, precum și la excluderea adecvată a produselor, astfel cum se menționează în considerentele 94-124. Datele din plângere au fost în concordanță cu clarificările furnizate de Comisie în considerentul 91. Prin urmare, afirmațiile au fost respinse. |
| --- | --- |

(15)

Acest lucru nu este pus sub semnul întrebării de faptul că informațiile și elementele de probă colectate după deschiderea investigației au contribuit la o clarificare a definiției produsului după deschiderea investigației, precum și la excluderea adecvată a produselor, astfel cum se menționează în considerentele 94-124. Datele din plângere au fost în concordanță cu clarificările furnizate de Comisie în considerentul 91. Prin urmare, afirmațiile au fost respinse.

| (16) | Wilmar a susținut că plângerea conține elemente de probă insuficiente în sprijinul constatării unui prejudiciu important sau a unei amenințări de producere a unui prejudiciu important pentru producătorii din Uniune. În special, s-a afirmat că producția și gradul de utilizare a capacității de producție nu indică existența unui prejudiciu și, de asemenea, că ocuparea forței de muncă și investițiile au crescut și nu reflectă un prejudiciu. În plus, s-a susținut că afirmațiile privind subcotarea prețurilor cuprinse în plângere nu sunt concludente, deoarece producătorii din Uniune și-au majorat substanțial prețurile de vânzare. De asemenea, s-a afirmat că plângerea nu conține nicio mențiune referitoare la datele privind profitabilitatea reclamantului. În plus, s-a afirmat că nu există nicio amenințare de producere a unui prejudiciu, deoarece capacitățile indoneziene au fost supraestimate, iar cererea internă este în creștere. |
| --- | --- |

(16)

Wilmar a susținut că plângerea conține elemente de probă insuficiente în sprijinul constatării unui prejudiciu important sau a unei amenințări de producere a unui prejudiciu important pentru producătorii din Uniune. În special, s-a afirmat că producția și gradul de utilizare a capacității de producție nu indică existența unui prejudiciu și, de asemenea, că ocuparea forței de muncă și investițiile au crescut și nu reflectă un prejudiciu. În plus, s-a susținut că afirmațiile privind subcotarea prețurilor cuprinse în plângere nu sunt concludente, deoarece producătorii din Uniune și-au majorat substanțial prețurile de vânzare. De asemenea, s-a afirmat că plângerea nu conține nicio mențiune referitoare la datele privind profitabilitatea reclamantului. În plus, s-a afirmat că nu există nicio amenințare de producere a unui prejudiciu, deoarece capacitățile indoneziene au fost supraestimate, iar cererea internă este în creștere.

| (17) | Comisia reamintește că, potrivit articolului 5 alineatul (2) din regulamentul de bază, o plângere trebuie să conțină informații privind evoluția volumului importurilor care se presupune că fac obiectul unui dumping, efectul acestor importuri asupra prețurilor produsului similar pe piața Uniunii și efectul acestor importuri asupra industriei Uniunii, demonstrat prin factori și indici pertinenți (nu neapărat prin intermediul tuturor acestor factori și indici) care influențează situația acestei industrii a Uniunii, cum ar fi cei enumerați la articolul 3 alineatele (3) și (5) din regulamentul de bază, aflați în mod rezonabil la dispoziția reclamantului. Nu toți factorii trebuie să indice o deteriorare pentru a se stabili existența unui prejudiciu important. |
| --- | --- |

(17)

Comisia reamintește că, potrivit articolului 5 alineatul (2) din regulamentul de bază, o plângere trebuie să conțină informații privind evoluția volumului importurilor care se presupune că fac obiectul unui dumping, efectul acestor importuri asupra prețurilor produsului similar pe piața Uniunii și efectul acestor importuri asupra industriei Uniunii, demonstrat prin factori și indici pertinenți (nu neapărat prin intermediul tuturor acestor factori și indici) care influențează situația acestei industrii a Uniunii, cum ar fi cei enumerați la articolul 3 alineatele (3) și (5) din regulamentul de bază, aflați în mod rezonabil la dispoziția reclamantului. Nu toți factorii trebuie să indice o deteriorare pentru a se stabili existența unui prejudiciu important.

| (18) | În această privință, plângerea a arătat o tendință prejudiciabilă globală atât în ceea ce privește macroindicatorii, cât și microindicatorii. Analiza a indicat o scădere a producției și a gradului de utilizare a capacității de producție. În ceea ce privește creșterea prețurilor de vânzare ale producătorilor din Uniune, Comisia a considerat că astfel de creșteri nu ar fi suficiente pentru a pune sub semnul întrebării afirmațiile reclamanților privind subcotarea și că acestea reflectă parțial creșterea costului materiilor prime. În ceea ce privește informațiile privind profitabilitatea reclamantului, afirmația formulată de Wilmar a fost incorectă din punct de vedere faptic. Plângerea a inclus suficiente informații, sub formă de indici, cu privire la evoluția negativă a marjelor de profit ale industriei Uniunii. Informațiile au fost considerate confidențiale din cauza numărului redus de producători reclamanți și susținători din Uniune, precum și a sensibilității comerciale ridicate a acestor date. În plus, plângerea a arătat că motivul creșterii investițiilor nu a fost legat de consolidarea capacităților, ci de cerințele naționale în materie de mediu. Chiar dacă ocuparea forței de muncă a crescut ușor, Comisia a considerat că, în ansamblu, plângerea a furnizat suficiente elemente de probă care tind să demonstreze existența unei situații prejudiciabile a industriei Uniunii. În cele din urmă, în ceea ce privește capacitățile indoneziene și cererea internă, reclamantul a furnizat dovezi potrivit cărora producția indoneziană a fost mai mare decât cererea și consumul său la nivel local. În plus, un nivel mai scăzut al capacităților și o cerere internă în creștere nu ar fi suficiente pentru a infirma existența unui prejudiciu important. Prin urmare, afirmațiile au fost respinse. |
| --- | --- |

(18)

În această privință, plângerea a arătat o tendință prejudiciabilă globală atât în ceea ce privește macroindicatorii, cât și microindicatorii. Analiza a indicat o scădere a producției și a gradului de utilizare a capacității de producție. În ceea ce privește creșterea prețurilor de vânzare ale producătorilor din Uniune, Comisia a considerat că astfel de creșteri nu ar fi suficiente pentru a pune sub semnul întrebării afirmațiile reclamanților privind subcotarea și că acestea reflectă parțial creșterea costului materiilor prime. În ceea ce privește informațiile privind profitabilitatea reclamantului, afirmația formulată de Wilmar a fost incorectă din punct de vedere faptic. Plângerea a inclus suficiente informații, sub formă de indici, cu privire la evoluția negativă a marjelor de profit ale industriei Uniunii. Informațiile au fost considerate confidențiale din cauza numărului redus de producători reclamanți și susținători din Uniune, precum și a sensibilității comerciale ridicate a acestor date. În plus, plângerea a arătat că motivul creșterii investițiilor nu a fost legat de consolidarea capacităților, ci de cerințele naționale în materie de mediu. Chiar dacă ocuparea forței de muncă a crescut ușor, Comisia a considerat că, în ansamblu, plângerea a furnizat suficiente elemente de probă care tind să demonstreze existența unei situații prejudiciabile a industriei Uniunii. În cele din urmă, în ceea ce privește capacitățile indoneziene și cererea internă, reclamantul a furnizat dovezi potrivit cărora producția indoneziană a fost mai mare decât cererea și consumul său la nivel local. În plus, un nivel mai scăzut al capacităților și o cerere internă în creștere nu ar fi suficiente pentru a infirma existența unui prejudiciu important. Prin urmare, afirmațiile au fost respinse.

| (19) | Grupul Musim Mas și Wilmar au susținut, de asemenea, că plângerea nu este reprezentativă pentru producția de acizi grași din Uniune, deoarece nu include date de la producătorii de biomotorină din Uniune care produc și acizi grași în cantități substanțiale. |
| --- | --- |

(19)

Grupul Musim Mas și Wilmar au susținut, de asemenea, că plângerea nu este reprezentativă pentru producția de acizi grași din Uniune, deoarece nu include date de la producătorii de biomotorină din Uniune care produc și acizi grași în cantități substanțiale.

| (20) | În acest sens, Comisia observă că acizii grași rezultați ca subprodus în procesul de fabricare a biomotorinei nu au fost incluși în domeniul de aplicare al investigației. La 21 ianuarie 2022, Comisia a inclus în dosar o notă care clarifică acest aspect. Prin urmare, nu a existat nicio problemă în ceea ce privește reprezentativitatea industriei Uniunii în cadrul plângerii. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(20)

În acest sens, Comisia observă că acizii grași rezultați ca subprodus în procesul de fabricare a biomotorinei nu au fost incluși în domeniul de aplicare al investigației. La 21 ianuarie 2022, Comisia a inclus în dosar o notă care clarifică acest aspect. Prin urmare, nu a existat nicio problemă în ceea ce privește reprezentativitatea industriei Uniunii în cadrul plângerii. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (21) | Grupul Musim Mas și Wilmar au susținut, de asemenea, că producătorii din Uniune care erau afiliați producătorilor indonezieni de acizi grași sau exportatorilor malaysieni de acizi grași către Uniune ar trebui să fie excluși din definiția industriei Uniunii, deoarece aceste societăți fac obiectul unui conflict de interese și, în acest caz, s-a afirmat că Comisia ar trebui să reevalueze dacă ceilalți reclamanți ar atinge pragul necesar pentru plângere. |
| --- | --- |

(21)

Grupul Musim Mas și Wilmar au susținut, de asemenea, că producătorii din Uniune care erau afiliați producătorilor indonezieni de acizi grași sau exportatorilor malaysieni de acizi grași către Uniune ar trebui să fie excluși din definiția industriei Uniunii, deoarece aceste societăți fac obiectul unui conflict de interese și, în acest caz, s-a afirmat că Comisia ar trebui să reevalueze dacă ceilalți reclamanți ar atinge pragul necesar pentru plângere.

| (22) | Comisia observă că, în analiza anterioară deschiderii investigației, nu a fost identificat niciun motiv pentru excluderea vreunui producător din Uniune. În ceea ce privește producătorii din Uniune afiliați exportatorilor malaysieni de acizi grași, grupul Musim Mas și Wilmar nu au explicat natura presupusului „conflict de interese”, motivul pentru care ar trebui să conducă la excluderea acestor producători din definiția industriei Uniunii și temeiul juridic pentru o astfel de excludere. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(22)

Comisia observă că, în analiza anterioară deschiderii investigației, nu a fost identificat niciun motiv pentru excluderea vreunui producător din Uniune. În ceea ce privește producătorii din Uniune afiliați exportatorilor malaysieni de acizi grași, grupul Musim Mas și Wilmar nu au explicat natura presupusului „conflict de interese”, motivul pentru care ar trebui să conducă la excluderea acestor producători din definiția industriei Uniunii și temeiul juridic pentru o astfel de excludere. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (23) | Grupul Musim Mas a susținut, de asemenea, că Guvernul Malaysiei și cel al Indoneziei au adoptat o politică similară privind taxa la export pentru uleiul brut de palmier (crude palm oil – CPO) și uleiul brut de sâmburi de palmier (crude palm kernel oil – CPKO) și că, dacă această politică produce un prejudiciu industriei Uniunii, atunci investigația ar trebui să vizeze și Malaysia. S-a afirmat, de asemenea, că obiectivul reclamantului a fost de a bloca importurile din Indonezia în avantajul societăților malaysiene care sunt afiliate producătorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(23)

Grupul Musim Mas a susținut, de asemenea, că Guvernul Malaysiei și cel al Indoneziei au adoptat o politică similară privind taxa la export pentru uleiul brut de palmier (crude palm oil – CPO) și uleiul brut de sâmburi de palmier (crude palm kernel oil – CPKO) și că, dacă această politică produce un prejudiciu industriei Uniunii, atunci investigația ar trebui să vizeze și Malaysia. S-a afirmat, de asemenea, că obiectivul reclamantului a fost de a bloca importurile din Indonezia în avantajul societăților malaysiene care sunt afiliate producătorilor din Uniune.

crude palm oil

crude palm kernel oil

| (24) | Plângerea a evaluat importurile din Malaysia. Cu toate acestea, potrivit informațiilor aflate la dispoziția reclamantului, volumul importurilor din Malaysia a fost mult mai mic decât volumul celor din Indonezia și a înregistrat o ușoară scădere din 2018 până în martie 2021. În plus, importurile din Malaysia au fost efectuate la un preț mai mare decât prețul indicativ al industriei Uniunii și nu ar fi putut cauza niciun prejudiciu. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(24)

Plângerea a evaluat importurile din Malaysia. Cu toate acestea, potrivit informațiilor aflate la dispoziția reclamantului, volumul importurilor din Malaysia a fost mult mai mic decât volumul celor din Indonezia și a înregistrat o ușoară scădere din 2018 până în martie 2021. În plus, importurile din Malaysia au fost efectuate la un preț mai mare decât prețul indicativ al industriei Uniunii și nu ar fi putut cauza niciun prejudiciu. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (25) | Grupul Musim Mas și Wilmar au susținut, de asemenea, că reclamantul a atribuit în mod eronat întregul prejudiciu presupus suferit de industria Uniunii importurilor din Indonezia. În plus, grupul Musim Mas a susținut că o eventuală legătură de cauzalitate dintre presupusul prejudiciu suferit de industria Uniunii și importurile din Indonezia a fost, de asemenea, afectată de problemele menționate în considerentul 8. Wilmar a susținut că legătura de cauzalitate pe care plângerea a încercat să o stabilească a fost suprimată de alte cauze ale prejudiciului, cum ar fi: (1) creșterea utilizării principalei materii prime a producătorilor din Uniune, seul, în producția de biocombustibili, (2) impactul pandemiei de COVID-19 asupra sectorului autovehiculelor, (3) ineficiențele din industria Uniunii cauzate de lipsa investițiilor în echipamente noi și superioare, (4) performanța industriei Uniunii în ceea ce privește punctualitatea și calitatea, (5) costurile de producție excesive ca urmare a costurilor exagerate ale forței de muncă, (6) amplasarea dezavantajoasă din punct de vedere geografic a instalațiilor de producție, care a majorat costul accesului la materiile prime și a afectat posibilitățile de export și (7) evoluțiile în materie de reglementare, inclusiv intrarea în vigoare a cerințelor legale referitoare la 3-MCPD. |
| --- | --- |

(25)

Grupul Musim Mas și Wilmar au susținut, de asemenea, că reclamantul a atribuit în mod eronat întregul prejudiciu presupus suferit de industria Uniunii importurilor din Indonezia. În plus, grupul Musim Mas a susținut că o eventuală legătură de cauzalitate dintre presupusul prejudiciu suferit de industria Uniunii și importurile din Indonezia a fost, de asemenea, afectată de problemele menționate în considerentul 8. Wilmar a susținut că legătura de cauzalitate pe care plângerea a încercat să o stabilească a fost suprimată de alte cauze ale prejudiciului, cum ar fi: (1) creșterea utilizării principalei materii prime a producătorilor din Uniune, seul, în producția de biocombustibili, (2) impactul pandemiei de COVID-19 asupra sectorului autovehiculelor, (3) ineficiențele din industria Uniunii cauzate de lipsa investițiilor în echipamente noi și superioare, (4) performanța industriei Uniunii în ceea ce privește punctualitatea și calitatea, (5) costurile de producție excesive ca urmare a costurilor exagerate ale forței de muncă, (6) amplasarea dezavantajoasă din punct de vedere geografic a instalațiilor de producție, care a majorat costul accesului la materiile prime și a afectat posibilitățile de export și (7) evoluțiile în materie de reglementare, inclusiv intrarea în vigoare a cerințelor legale referitoare la 3-MCPD.

| (26) | Plângerea a inclus și o analiză a altor factori care ar fi putut afecta legătura de cauzalitate dintre presupusele importuri care fac obiectul unui dumping din Indonezia și situația prejudiciabilă a industriei Uniunii, și anume alte importuri, costul materiilor prime și exporturile industriei Uniunii. Totuși, niciunul dintre ceilalți factori nu a atenuat legătura de cauzalitate menționată în plângere. Acestea au constituit suficiente elemente de probă aflate în mod rezonabil la dispoziția reclamantului, care tind să demonstreze că prejudiciul important evident nu a fost cauzat de alți factori. În cursul investigației, părților interesate li se oferă posibilitatea de a prezenta afirmații mai detaliate cu privire la alți factori care ar fi putut afecta legătura de cauzalitate și care sunt evaluați de Comisie. |
| --- | --- |

(26)

Plângerea a inclus și o analiză a altor factori care ar fi putut afecta legătura de cauzalitate dintre presupusele importuri care fac obiectul unui dumping din Indonezia și situația prejudiciabilă a industriei Uniunii, și anume alte importuri, costul materiilor prime și exporturile industriei Uniunii. Totuși, niciunul dintre ceilalți factori nu a atenuat legătura de cauzalitate menționată în plângere. Acestea au constituit suficiente elemente de probă aflate în mod rezonabil la dispoziția reclamantului, care tind să demonstreze că prejudiciul important evident nu a fost cauzat de alți factori. În cursul investigației, părților interesate li se oferă posibilitatea de a prezenta afirmații mai detaliate cu privire la alți factori care ar fi putut afecta legătura de cauzalitate și care sunt evaluați de Comisie.

| (27) | Grupul Musim Mas a afirmat, de asemenea, că, din cauza definiției greșite a produsului în cauză și a produsului similar corespunzător, plângerea nu a luat în considerare interesul Uniunii în ceea ce privește producătorii, utilizatorii și importatorii de acizi grași care nu concurează cu acizii grași fabricați de reclamant (cum ar fi industria biomotorinei din Uniune și consumatorii de acizi grași importați care nu sunt utilizați în produse alimentare, cosmetice, de îngrijire personală și aplicații farmaceutice, printre care acizii palmitici și acizii grași produși din ulei de nucă de cocos). |
| --- | --- |

(27)

Grupul Musim Mas a afirmat, de asemenea, că, din cauza definiției greșite a produsului în cauză și a produsului similar corespunzător, plângerea nu a luat în considerare interesul Uniunii în ceea ce privește producătorii, utilizatorii și importatorii de acizi grași care nu concurează cu acizii grași fabricați de reclamant (cum ar fi industria biomotorinei din Uniune și consumatorii de acizi grași importați care nu sunt utilizați în produse alimentare, cosmetice, de îngrijire personală și aplicații farmaceutice, printre care acizii palmitici și acizii grași produși din ulei de nucă de cocos).

| (28) | Articolul 5 alineatul (2) din regulamentul de bază nu impune reclamantului să includă în plângere informații privind interesul Uniunii, iar criteriul privind interesul Uniunii nu este relevant pentru deschiderea investigației. În orice caz, astfel cum se menționează în considerentul 20, acizii grași rezultați ca subprodus în procesul de fabricare a biomotorinei nu au făcut obiectul plângerii/investigației. |
| --- | --- |

(28)

Articolul 5 alineatul (2) din regulamentul de bază nu impune reclamantului să includă în plângere informații privind interesul Uniunii, iar criteriul privind interesul Uniunii nu este relevant pentru deschiderea investigației. În orice caz, astfel cum se menționează în considerentul 20, acizii grași rezultați ca subprodus în procesul de fabricare a biomotorinei nu au făcut obiectul plângerii/investigației.

| (29) | Wilmar a susținut că plângerea nu a inclus suficiente elemente de probă care să justifice aplicarea articolului 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază. În special, s-a afirmat că impunerea la export introdusă în scopul finanțării Fondului pentru plantații de palmieri pentru ulei a servit drept taxă generatoare de venituri legitime pentru produse de bază competitive, iar pretenția reclamantului potrivit căreia impunerea la export a avut un efect de denaturare asupra prețurilor CPO și CPKO este nefondată. În plus, Wilmar a susținut că plângerea nu a demonstrat că taxa la export și impunerea la export funcționează ca un sistem dual care a reprezentat o restricție la export și că presupusul preț maxim al CPO și al CPKO și sistemul de licitații organizate de societățile deținute de stat numite P.T. Perkebunan Nusantara (denumite în continuare, în mod colectiv, „PTPN”) nu au depreciat prețurile interne ale CPO. Prețurile acceptate de PTPN au rezultat din licitații competitive, iar sistemul de licitații a reprezentat un mecanism transparent de stabilire a prețurilor similar altor piețe tranzacționate la bursă. Potrivit Wilmar, nu a existat nicio dovadă că PTPN ar fi stabilit intenționat prețuri scăzute în mod artificial. PTPN vinde ofertantului cu prețul cel mai mare, iar prețurile pe care PTPN le poate obține în cadrul licitațiilor publice vor depinde nu doar de prețul la care PTPN ar dori să vândă, ci și de prețul pe care cumpărătorii sunt dispuși să îl plătească. Prin urmare, Wilmar a susținut că prețul pe care PTPN l-a acceptat în cele din urmă a fost un preț de piață, care a reflectat cererea și oferta din Indonezia. În plus, faptul că prețurile CPO din Indonezia au fost mai scăzute decât pe alte piețe internaționale nu demonstra că prețurile au fost scăzute în mod artificial, deoarece Indonezia era cel mai mare producător de CPO din lume. În cele din urmă, s-a afirmat că presupusele diferențe de preț dintre prețurile interne și prețurile internaționale pentru CPO și CPKO au fost eronate, întrucât reclamantul a utilizat două valori de referință diferite și inconsecvente, și anume pentru CPO prețul intern din Malaysia, iar pentru CPKO prețurile CIF în portul Rotterdam. Wilmar și grupul Musim Mas au afirmat că reclamantul ar fi trebuit să utilizeze o singură valoare de referință atât pentru CPO, cât și pentru CPKO. Wilmar a afirmat că presupusele diferențe de preț de 14 % pentru CPO și de 11 % pentru CPKO s-au situat sub pragul „semnificativ mai redus” prevăzut la articolul 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(29)

Wilmar a susținut că plângerea nu a inclus suficiente elemente de probă care să justifice aplicarea articolului 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază. În special, s-a afirmat că impunerea la export introdusă în scopul finanțării Fondului pentru plantații de palmieri pentru ulei a servit drept taxă generatoare de venituri legitime pentru produse de bază competitive, iar pretenția reclamantului potrivit căreia impunerea la export a avut un efect de denaturare asupra prețurilor CPO și CPKO este nefondată. În plus, Wilmar a susținut că plângerea nu a demonstrat că taxa la export și impunerea la export funcționează ca un sistem dual care a reprezentat o restricție la export și că presupusul preț maxim al CPO și al CPKO și sistemul de licitații organizate de societățile deținute de stat numite P.T. Perkebunan Nusantara (denumite în continuare, în mod colectiv, „PTPN”) nu au depreciat prețurile interne ale CPO. Prețurile acceptate de PTPN au rezultat din licitații competitive, iar sistemul de licitații a reprezentat un mecanism transparent de stabilire a prețurilor similar altor piețe tranzacționate la bursă. Potrivit Wilmar, nu a existat nicio dovadă că PTPN ar fi stabilit intenționat prețuri scăzute în mod artificial. PTPN vinde ofertantului cu prețul cel mai mare, iar prețurile pe care PTPN le poate obține în cadrul licitațiilor publice vor depinde nu doar de prețul la care PTPN ar dori să vândă, ci și de prețul pe care cumpărătorii sunt dispuși să îl plătească. Prin urmare, Wilmar a susținut că prețul pe care PTPN l-a acceptat în cele din urmă a fost un preț de piață, care a reflectat cererea și oferta din Indonezia. În plus, faptul că prețurile CPO din Indonezia au fost mai scăzute decât pe alte piețe internaționale nu demonstra că prețurile au fost scăzute în mod artificial, deoarece Indonezia era cel mai mare producător de CPO din lume. În cele din urmă, s-a afirmat că presupusele diferențe de preț dintre prețurile interne și prețurile internaționale pentru CPO și CPKO au fost eronate, întrucât reclamantul a utilizat două valori de referință diferite și inconsecvente, și anume pentru CPO prețul intern din Malaysia, iar pentru CPKO prețurile CIF în portul Rotterdam. Wilmar și grupul Musim Mas au afirmat că reclamantul ar fi trebuit să utilizeze o singură valoare de referință atât pentru CPO, cât și pentru CPKO. Wilmar a afirmat că presupusele diferențe de preț de 14 % pentru CPO și de 11 % pentru CPKO s-au situat sub pragul „semnificativ mai redus” prevăzut la articolul 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază.

| (30) | Comisia nu a fost de acord cu această afirmație. Reclamantul nu a fost obligat să stabilească faptul că taxa la export și impunerea la export funcționează ca un sistem dual care a reprezentat o restricție la export. Taxa la export este una dintre distorsiunile legate de materiile prime menționate la articolul 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază. În ceea ce privește criteriile de referință, reclamantul a utilizat criteriul de referință cel mai reprezentativ pe care l-a avut la dispoziție, care a fost considerat adecvat de către Comisie în etapa plângerii. În plus, Comisia a constatat că diferența de preț în acest caz, astfel cum a fost prezentată în plângere, a fost „semnificativ mai redusă” în sensul articolului 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(30)

Comisia nu a fost de acord cu această afirmație. Reclamantul nu a fost obligat să stabilească faptul că taxa la export și impunerea la export funcționează ca un sistem dual care a reprezentat o restricție la export. Taxa la export este una dintre distorsiunile legate de materiile prime menționate la articolul 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază. În ceea ce privește criteriile de referință, reclamantul a utilizat criteriul de referință cel mai reprezentativ pe care l-a avut la dispoziție, care a fost considerat adecvat de către Comisie în etapa plângerii. În plus, Comisia a constatat că diferența de preț în acest caz, astfel cum a fost prezentată în plângere, a fost „semnificativ mai redusă” în sensul articolului 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (31) | Grupul Permata a susținut că reclamantul a săvârșit o eroare afirmând că obiectivul taxei la export era de a contribui la politica Indoneziei care vizează tranziția economiei indoneziene către producția de bunuri cu valoare ridicată, cum ar fi produsele oleochimice. Potrivit grupului Permata, taxa de export a fost introdusă cu scopul specific de a asigura cererea locală și stabilitatea prețurilor la uleiul de gătit. Prin urmare, grupul Permata a susținut că nu au existat distorsiuni privind materiile prime în sensul articolului 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază, deoarece taxa la export nu a fost creată sau introdusă cu scopul de a menține prețurile CPO și CPKO la un nivel scăzut în mod artificial în avantajul produselor oleochimice. |
| --- | --- |

(31)

Grupul Permata a susținut că reclamantul a săvârșit o eroare afirmând că obiectivul taxei la export era de a contribui la politica Indoneziei care vizează tranziția economiei indoneziene către producția de bunuri cu valoare ridicată, cum ar fi produsele oleochimice. Potrivit grupului Permata, taxa de export a fost introdusă cu scopul specific de a asigura cererea locală și stabilitatea prețurilor la uleiul de gătit. Prin urmare, grupul Permata a susținut că nu au existat distorsiuni privind materiile prime în sensul articolului 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază, deoarece taxa la export nu a fost creată sau introdusă cu scopul de a menține prețurile CPO și CPKO la un nivel scăzut în mod artificial în avantajul produselor oleochimice.

| (32) | Comisia a observat că analiza referitoare la existența unor denaturări privind materiile prime ia în considerare efectele distorsiunilor asupra prețului materiilor prime, indiferent de scopul măsurilor care cauzează distorsiunile. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(32)

Comisia a observat că analiza referitoare la existența unor denaturări privind materiile prime ia în considerare efectele distorsiunilor asupra prețului materiilor prime, indiferent de scopul măsurilor care cauzează distorsiunile. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (33) | În concluzie, Comisia a reamintit că standardul juridic al elementelor de probă necesar pentru o plângere arată că, în mod clar, cantitatea și calitatea informațiilor cuprinse în plângere nu sunt cele necesare pentru o determinare definitivă la sfârșitul unei investigații. Astfel cum se explică în considerentul 13, în etapa de deschidere a investigației s-a considerat că definiția produsului, propusă de reclamant, îndeplinește toate cerințele legale relevante. Existența elementelor necesare pentru adoptarea unei măsuri sau pentru încheierea unei proceduri este apoi confirmată treptat pe măsură ce investigația avansează. Prin urmare, nu este exclus să aibă loc modificări între etapa plângerii și încheierea investigației. Având în vedere cele de mai sus, Comisia nu a fost de acord cu pretenția potrivit căreia au existat probleme legate de informațiile furnizate în plângere care ar justifica încheierea investigației. |
| --- | --- |

(33)

În concluzie, Comisia a reamintit că standardul juridic al elementelor de probă necesar pentru o plângere arată că, în mod clar, cantitatea și calitatea informațiilor cuprinse în plângere nu sunt cele necesare pentru o determinare definitivă la sfârșitul unei investigații. Astfel cum se explică în considerentul 13, în etapa de deschidere a investigației s-a considerat că definiția produsului, propusă de reclamant, îndeplinește toate cerințele legale relevante. Existența elementelor necesare pentru adoptarea unei măsuri sau pentru încheierea unei proceduri este apoi confirmată treptat pe măsură ce investigația avansează. Prin urmare, nu este exclus să aibă loc modificări între etapa plângerii și încheierea investigației. Având în vedere cele de mai sus, Comisia nu a fost de acord cu pretenția potrivit căreia au existat probleme legate de informațiile furnizate în plângere care ar justifica încheierea investigației.

| (34) | În ansamblu, analiza Comisiei a confirmat că niciunul dintre elementele menționate mai sus, indiferent dacă ar fi sau nu corect din punct de vedere factual, nu este suficient pentru a pune sub semnul întrebării concluzia potrivit căreia plângerea conținea suficiente elemente de probă care tind să demonstreze existența unui dumping în ceea ce privește acizii grași importați din Indonezia, care cauzează un prejudiciu industriei Uniunii. Aceste aspecte au fost stabilite pe baza celor mai concludente elemente de probă aflate la dispoziția reclamantului la momentul depunerii plângerii și au fost considerate suficient de reprezentative și de fiabile pentru deschiderea unei investigații. |
| --- | --- |

(34)

În ansamblu, analiza Comisiei a confirmat că niciunul dintre elementele menționate mai sus, indiferent dacă ar fi sau nu corect din punct de vedere factual, nu este suficient pentru a pune sub semnul întrebării concluzia potrivit căreia plângerea conținea suficiente elemente de probă care tind să demonstreze existența unui dumping în ceea ce privește acizii grași importați din Indonezia, care cauzează un prejudiciu industriei Uniunii. Aceste aspecte au fost stabilite pe baza celor mai concludente elemente de probă aflate la dispoziția reclamantului la momentul depunerii plângerii și au fost considerate suficient de reprezentative și de fiabile pentru deschiderea unei investigații.

1.4.   Eșantionare

Eșantionare

| (35) | În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion din rândul părților interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(35)

În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion din rândul părților interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

1.4.1.   Selectarea eșantionului de producători din Uniune

Selectarea eșantionului de producători din Uniune

| (36) | În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Comisia a selectat eșantionul pe baza articolului 17 din regulamentul de bază, stabilind drept criteriu principal reprezentativitatea în ceea ce privește producția și volumul vânzărilor de produs similar în Uniune în perioada cuprinsă între 1 octombrie 2020 și 30 septembrie 2021. Acest eșantion a fost constituit din patru producători din Uniune, care reprezentau 61 % din volumul total estimat al producției și 63 % din vânzări. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu, dar nu a primit nicio observație. Eșantionul a fost confirmat și considerat reprezentativ pentru industria Uniunii. |
| --- | --- |

(36)

În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Comisia a selectat eșantionul pe baza articolului 17 din regulamentul de bază, stabilind drept criteriu principal reprezentativitatea în ceea ce privește producția și volumul vânzărilor de produs similar în Uniune în perioada cuprinsă între 1 octombrie 2020 și 30 septembrie 2021. Acest eșantion a fost constituit din patru producători din Uniune, care reprezentau 61 % din volumul total estimat al producției și 63 % din vânzări. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu, dar nu a primit nicio observație. Eșantionul a fost confirmat și considerat reprezentativ pentru industria Uniunii.

1.4.2.   Eșantionarea importatorilor

Eșantionarea importatorilor

| (37) | Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(37)

Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.

| (38) | Niciunul dintre importatorii neafiliați cunoscuți nu a furnizat informațiile solicitate și nu a fost de acord să fie inclus în eșantion. Având în vedere lipsa răspunsurilor, Comisia a decis că nu este necesară constituirea unui eșantion. |
| --- | --- |

(38)

Niciunul dintre importatorii neafiliați cunoscuți nu a furnizat informațiile solicitate și nu a fost de acord să fie inclus în eșantion. Având în vedere lipsa răspunsurilor, Comisia a decis că nu este necesară constituirea unui eșantion.

1.4.3.   Eșantionarea producătorilor-exportatori din Indonezia

Eșantionarea producătorilor-exportatori din Indonezia

| (39) | Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din Indonezia să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. De asemenea, Comisia a solicitat Misiunii Indoneziei să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori, dacă este cazul, care ar putea fi interesați să participe la investigație. |
| --- | --- |

(39)

Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din Indonezia să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. De asemenea, Comisia a solicitat Misiunii Indoneziei să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori, dacă este cazul, care ar putea fi interesați să participe la investigație.

| (40) | Șaisprezece producători-exportatori din țara în cauză, care fac parte din opt grupuri, au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de trei producători-exportatori, care fac parte din două grupuri, pe baza celui mai mare volum reprezentativ de exporturi către Uniune care au putut face obiectul investigației, ținând seama de timpul disponibil. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului toți producătorii-exportatori cunoscuți în cauză, precum și autoritățile din țara în cauză. Nu s-au primit observații. |
| --- | --- |

(40)

Șaisprezece producători-exportatori din țara în cauză, care fac parte din opt grupuri, au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de trei producători-exportatori, care fac parte din două grupuri, pe baza celui mai mare volum reprezentativ de exporturi către Uniune care au putut face obiectul investigației, ținând seama de timpul disponibil. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului toți producătorii-exportatori cunoscuți în cauză, precum și autoritățile din țara în cauză. Nu s-au primit observații.

1.5.   Examinarea individuală

Examinarea individuală

| (41) | Nouă producători-exportatori din Indonezia, care fac parte din șapte grupuri, au solicitat o examinare individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază. Comisia a informat producătorii-exportatori neincluși în eșantion că, dacă doresc să fie examinați în mod individual, trebuie să furnizeze un răspuns la chestionar. Două grupuri de producători-exportatori neincluși în eșantion au furnizat un răspuns la chestionar. |
| --- | --- |

(41)

Nouă producători-exportatori din Indonezia, care fac parte din șapte grupuri, au solicitat o examinare individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază. Comisia a informat producătorii-exportatori neincluși în eșantion că, dacă doresc să fie examinați în mod individual, trebuie să furnizeze un răspuns la chestionar. Două grupuri de producători-exportatori neincluși în eșantion au furnizat un răspuns la chestionar.

| (42) | Din cauza complexității investigației și a structurii complexe a producătorilor-exportatori incluși în eșantion (4) (unul dintre cele două grupuri de producători-exportatori cuprindea doi producători din Indonezia și un comerciant din Singapore, iar celălalt făcea parte dintr-o societate multinațională cu un canal de distribuție complex), Comisia a concluzionat că nu este posibil să se acorde o examinare individuală și să se finalizeze investigația în termenul legal. |
| --- | --- |

(42)

Din cauza complexității investigației și a structurii complexe a producătorilor-exportatori incluși în eșantion (4) (unul dintre cele două grupuri de producători-exportatori cuprindea doi producători din Indonezia și un comerciant din Singapore, iar celălalt făcea parte dintr-o societate multinațională cu un canal de distribuție complex), Comisia a concluzionat că nu este posibil să se acorde o examinare individuală și să se finalizeze investigația în termenul legal.

4

| (43) | În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale (astfel cum sunt definite în considerentul 57), grupul Permata a susținut că Comisia a încălcat dispozițiile articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază și ale articolului 6.10.2 din Acordul antidumping al OMC (denumit în continuare „Acordul privind PAD”). În special, grupul Permata a susținut că Comisia a respins cererea sa de examinare individuală pe baza complexității investigației și a structurii complexe a producătorilor-exportatori incluși în eșantion, și nu pe baza numărului de exportatori sau de producători care au solicitat o examinare individuală, care ar complica în mod inutil examinările individuale și ar împiedica finalizarea investigației în timp util. În plus, grupul Permata a susținut că examinarea sa individuală nu ar complica în mod inutil procedura și nu ar împiedica finalizarea la timp a investigației, întrucât Comisia dispune de încă cinci luni până la termenul pentru instituirea măsurilor definitive. De asemenea, grupul Permata a adăugat că întârzierea inițială în cadrul investigației pentru stabilirea definiției produsului nu a fost cauzată de grupul Permata și nu putea duce la privarea acestuia de drepturile sale procedurale. |
| --- | --- |

(43)

În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale (astfel cum sunt definite în considerentul 57), grupul Permata a susținut că Comisia a încălcat dispozițiile articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază și ale articolului 6.10.2 din Acordul antidumping al OMC (denumit în continuare „Acordul privind PAD”). În special, grupul Permata a susținut că Comisia a respins cererea sa de examinare individuală pe baza complexității investigației și a structurii complexe a producătorilor-exportatori incluși în eșantion, și nu pe baza numărului de exportatori sau de producători care au solicitat o examinare individuală, care ar complica în mod inutil examinările individuale și ar împiedica finalizarea investigației în timp util. În plus, grupul Permata a susținut că examinarea sa individuală nu ar complica în mod inutil procedura și nu ar împiedica finalizarea la timp a investigației, întrucât Comisia dispune de încă cinci luni până la termenul pentru instituirea măsurilor definitive. De asemenea, grupul Permata a adăugat că întârzierea inițială în cadrul investigației pentru stabilirea definiției produsului nu a fost cauzată de grupul Permata și nu putea duce la privarea acestuia de drepturile sale procedurale.

| (44) | Comisia a observat că, într-adevăr, a respins cele două cereri de examinare individuală pe baza faptului că aceste examinări individuale ar fi fost excesiv de împovărătoare. De fapt, în pofida trimiterii greșite la „producătorii-exportatori incluși în eșantion” din considerentul 42, a reieșit în mod clar din context și din tezele imediat anterioare și ulterioare că trimiterea corectă era la cei doi „producători-exportatori neincluși în eșantion” care au solicitat o examinare individuală și considerentul 42 trebuie interpretat ca atare. Teza cuprinsă între paranteze în cadrul aceluiași considerent a clarificat faptul că producătorii-exportatori menționați erau, într-adevăr, grupul Permata („unul dintre cele două grupuri de producători-exportatori includea doi producători din Indonezia și un comerciant din Singapore”) și P.T. Unilever Oleochemical Indonesia („Unilever Indonesia” – „celălalt făcea parte dintr-o corporație multinațională cu un lanț de distribuție complex”), ambele solicitând o examinare individuală. Prin urmare, Comisia a aplicat criteriul juridic corect în evaluarea sa și a confirmat că nu era posibil să se acorde o examinare individuală din cauza complexității investigației și a structurii complexe a producătorilor-exportatori neincluși în eșantion, care au solicitat o examinare individuală, ceea ce ar fi făcut ca examinarea individuală să fie excesiv de împovărătoare, astfel încât finalizarea la timp a investigației ar fi putut fi periclitată. |
| --- | --- |

(44)

Comisia a observat că, într-adevăr, a respins cele două cereri de examinare individuală pe baza faptului că aceste examinări individuale ar fi fost excesiv de împovărătoare. De fapt, în pofida trimiterii greșite la „producătorii-exportatori incluși în eșantion” din considerentul 42, a reieșit în mod clar din context și din tezele imediat anterioare și ulterioare că trimiterea corectă era la cei doi „producători-exportatori neincluși în eșantion” care au solicitat o examinare individuală și considerentul 42 trebuie interpretat ca atare. Teza cuprinsă între paranteze în cadrul aceluiași considerent a clarificat faptul că producătorii-exportatori menționați erau, într-adevăr, grupul Permata („unul dintre cele două grupuri de producători-exportatori includea doi producători din Indonezia și un comerciant din Singapore”) și P.T. Unilever Oleochemical Indonesia („Unilever Indonesia” – „celălalt făcea parte dintr-o corporație multinațională cu un lanț de distribuție complex”), ambele solicitând o examinare individuală. Prin urmare, Comisia a aplicat criteriul juridic corect în evaluarea sa și a confirmat că nu era posibil să se acorde o examinare individuală din cauza complexității investigației și a structurii complexe a producătorilor-exportatori neincluși în eșantion, care au solicitat o examinare individuală, ceea ce ar fi făcut ca examinarea individuală să fie excesiv de împovărătoare, astfel încât finalizarea la timp a investigației ar fi putut fi periclitată.

incluși în eșantion

neincluși în eșantion

| (45) | De fapt, Comisia a observat, de asemenea, că, deși nu au fost decât două grupuri de producători-exportatori care au transmis răspunsul la chestionar pentru o examinare individuală, structura lor complexă ar fi implicat verificarea mai multor entități. Pentru a acorda o examinare individuală, Comisia ar fi trebuit să verifice toți producătorii, comercianții afiliați și importatorii implicați în vânzarea produsului în cauză către Uniune și să analizeze toate lanțurile lor de distribuție, astfel cum s-a procedat în cazul producătorilor-exportatori incluși în eșantion. Indiferent de întârzierea inițială a investigației, cauzată de stabilirea definiției produsului, o astfel de verificare și analiză, în special cu privire la mai multe grupuri cu structură complexă, ar fi reprezentat o povară inutilă. Într-adevăr, cele cinci luni menționate de grupul Permata în considerentul 43 nu sunt dedicate în întregime etapei de investigație și de constatări a procedurii, întrucât astfel de proceduri includ câteva luni de proceduri administrative (prelucrarea observațiilor, organizarea de audieri, aprobări interne, consultări cu alte servicii ale Comisiei, traducere etc.). Toți acești factori, precum și complexitatea societăților implicate (care vor impune timpul necesar pentru efectuarea unei analize adecvate a fiecărui producător-exportator) trebuie luate în considerare împreună. În plus, în această privință, trebuie avut în vedere faptul că cele două societăți incluse în eșantion dispuneau, de asemenea, de structuri extrem de complexe care necesitau alocarea unor resurse administrative și de investigare semnificative pentru a le eșantiona și pentru a obține rezultate exacte. Prin urmare, Comisiei nu i se poate reproșa faptul că a decis să nu ia în considerare două grupuri suplimentare riscând să nu poată finaliza și publica la timp rezultatele investigațiilor. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(45)

De fapt, Comisia a observat, de asemenea, că, deși nu au fost decât două grupuri de producători-exportatori care au transmis răspunsul la chestionar pentru o examinare individuală, structura lor complexă ar fi implicat verificarea mai multor entități. Pentru a acorda o examinare individuală, Comisia ar fi trebuit să verifice toți producătorii, comercianții afiliați și importatorii implicați în vânzarea produsului în cauză către Uniune și să analizeze toate lanțurile lor de distribuție, astfel cum s-a procedat în cazul producătorilor-exportatori incluși în eșantion. Indiferent de întârzierea inițială a investigației, cauzată de stabilirea definiției produsului, o astfel de verificare și analiză, în special cu privire la mai multe grupuri cu structură complexă, ar fi reprezentat o povară inutilă. Într-adevăr, cele cinci luni menționate de grupul Permata în considerentul 43 nu sunt dedicate în întregime etapei de investigație și de constatări a procedurii, întrucât astfel de proceduri includ câteva luni de proceduri administrative (prelucrarea observațiilor, organizarea de audieri, aprobări interne, consultări cu alte servicii ale Comisiei, traducere etc.). Toți acești factori, precum și complexitatea societăților implicate (care vor impune timpul necesar pentru efectuarea unei analize adecvate a fiecărui producător-exportator) trebuie luate în considerare împreună. În plus, în această privință, trebuie avut în vedere faptul că cele două societăți incluse în eșantion dispuneau, de asemenea, de structuri extrem de complexe care necesitau alocarea unor resurse administrative și de investigare semnificative pentru a le eșantiona și pentru a obține rezultate exacte. Prin urmare, Comisiei nu i se poate reproșa faptul că a decis să nu ia în considerare două grupuri suplimentare riscând să nu poată finaliza și publica la timp rezultatele investigațiilor. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

| (46) | În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale suplimentare (astfel cum sunt definite în considerentul 58), grupul Permata a reiterat observațiile anterioare și a susținut că Unilever Indonesia părea să nu își mai continue cererea de examinare individuală. Prin urmare, volumul de muncă al Comisiei ar fi fost și mai limitat. |
| --- | --- |

(46)

În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale suplimentare (astfel cum sunt definite în considerentul 58), grupul Permata a reiterat observațiile anterioare și a susținut că Unilever Indonesia părea să nu își mai continue cererea de examinare individuală. Prin urmare, volumul de muncă al Comisiei ar fi fost și mai limitat.

| (47) | Comisia a observat că această afirmație a fost incorectă din punct de vedere factual și, prin urmare, a fost respinsă, întrucât Unilever Indonesia și-a reiterat cererea până la audierea care a urmat comunicării constatărilor finale, astfel cum se reamintește în considerentul următor. |
| --- | --- |

(47)

Comisia a observat că această afirmație a fost incorectă din punct de vedere factual și, prin urmare, a fost respinsă, întrucât Unilever Indonesia și-a reiterat cererea până la audierea care a urmat comunicării constatărilor finale, astfel cum se reamintește în considerentul următor.

| (48) | În cursul audierii care a urmat comunicării constatărilor finale, Unilever Indonesia și Unilever Europe BV („Unilever”) au susținut că, având în vedere efectele negative pe care măsurile antidumping le-ar putea avea asupra activităților comerciale ale Unilever în Europa, calendarul investigației nu putea constitui un motiv de respingere a cererii de examinare individuală formulate de Unilever Indonesia. |
| --- | --- |

(48)

În cursul audierii care a urmat comunicării constatărilor finale, Unilever Indonesia și Unilever Europe BV („Unilever”) au susținut că, având în vedere efectele negative pe care măsurile antidumping le-ar putea avea asupra activităților comerciale ale Unilever în Europa, calendarul investigației nu putea constitui un motiv de respingere a cererii de examinare individuală formulate de Unilever Indonesia.

| (49) | Comisia a remarcat că are dreptul de a respinge cererile de examinare individuală atunci când acestea ar complica inutil procedura și ar împiedica finalizarea investigației în timp util. Astfel cum s-a explicat mai sus, acordarea examinării individuale pentru grupul Permata și pentru Unilever Indonesia ar fi fost într-adevăr împovărătoare în mod inutil, astfel încât finalizarea la timp a investigației ar fi fost periclitată. |
| --- | --- |

(49)

Comisia a remarcat că are dreptul de a respinge cererile de examinare individuală atunci când acestea ar complica inutil procedura și ar împiedica finalizarea investigației în timp util. Astfel cum s-a explicat mai sus, acordarea examinării individuale pentru grupul Permata și pentru Unilever Indonesia ar fi fost într-adevăr împovărătoare în mod inutil, astfel încât finalizarea la timp a investigației ar fi fost periclitată.

1.6.   Răspunsurile la chestionar și vizitele de verificare

Răspunsurile la chestionar și vizitele de verificare

| (50) | Reclamantul a furnizat în plângere suficiente elemente de probă privind existența unor distorsiuni referitoare la materiile prime din Indonezia în legătură cu produsul în cauză. Prin urmare, după cum s-a anunțat în avizul de deschidere, investigația a vizat aceste distorsiuni legate de materiile prime pentru a determina dacă se aplică dispozițiile articolului 7 alineatele (2a) și (2b) din regulamentul de bază în cazul Indoneziei. Din acest motiv, Comisia a trimis un chestionar suplimentar Guvernului Indoneziei. |
| --- | --- |

(50)

Reclamantul a furnizat în plângere suficiente elemente de probă privind existența unor distorsiuni referitoare la materiile prime din Indonezia în legătură cu produsul în cauză. Prin urmare, după cum s-a anunțat în avizul de deschidere, investigația a vizat aceste distorsiuni legate de materiile prime pentru a determina dacă se aplică dispozițiile articolului 7 alineatele (2a) și (2b) din regulamentul de bază în cazul Indoneziei. Din acest motiv, Comisia a trimis un chestionar suplimentar Guvernului Indoneziei.

| (51) | Comisia a publicat online chestionarele (5) pentru producătorii, importatorii, utilizatorii și producătorii-exportatori din Uniune în ziua deschiderii investigației. În plus, Comisia a transmis un chestionar către CUTFA. |
| --- | --- |

(51)

Comisia a publicat online chestionarele (5) pentru producătorii, importatorii, utilizatorii și producătorii-exportatori din Uniune în ziua deschiderii investigației. În plus, Comisia a transmis un chestionar către CUTFA.

5

| (52) | Comisia a primit răspunsuri la chestionar din partea CUTFA, a GI, a patru producători din Uniune: Oleon N.V. („Oleon”), KLK Emmerich GmbH („KLK”), AAK, Cailà & Parés S.A. („Cailà & Parés”), a patru utilizatori: Peter Greven Nederlands C.V., Peter Greven GmbH & Co. KG (denumiți în mod colectiv „grupul Greven”), Schill + Seilacher „Struktol” GmbH și Schill + Seilacher GmbH (denumiți în mod colectiv „grupul Schill + Seilacher”), a trei producători-exportatori incluși în eșantion: Musim Mas, IBP și Wilmar, a comercianților afiliați ai acestora: Inter-Continental Oils & Fats Pte. Ltd. („ICOF Singapore”), Wilmar Trading Pte. Ltd., Volac Wilmar Feed Ingredients Ltd., și a importatorilor afiliați ai acestora: ICOF Europe GmbH, IMBI și Wilmar Europe Trading B.V. („WETBV”). |
| --- | --- |

(52)

Comisia a primit răspunsuri la chestionar din partea CUTFA, a GI, a patru producători din Uniune: Oleon N.V. („Oleon”), KLK Emmerich GmbH („KLK”), AAK, Cailà & Parés S.A. („Cailà & Parés”), a patru utilizatori: Peter Greven Nederlands C.V., Peter Greven GmbH & Co. KG (denumiți în mod colectiv „grupul Greven”), Schill + Seilacher „Struktol” GmbH și Schill + Seilacher GmbH (denumiți în mod colectiv „grupul Schill + Seilacher”), a trei producători-exportatori incluși în eșantion: Musim Mas, IBP și Wilmar, a comercianților afiliați ai acestora: Inter-Continental Oils & Fats Pte. Ltd. („ICOF Singapore”), Wilmar Trading Pte. Ltd., Volac Wilmar Feed Ingredients Ltd., și a importatorilor afiliați ai acestora: ICOF Europe GmbH, IMBI și Wilmar Europe Trading B.V. („WETBV”).

| (53) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare în vederea stabilirii existenței dumpingului, a prejudiciului generat de acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare, în conformitate cu articolul 16 din regulamentul de bază, la sediile următoarelor societăți/organizații: | Asociația producătorilor din Uniune








  — | Coaliția împotriva comerțului inechitabil cu acizi grași |
| --- | --- | --- | --- |

(53)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare în vederea stabilirii existenței dumpingului, a prejudiciului generat de acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare, în conformitate cu articolul 16 din regulamentul de bază, la sediile următoarelor societăți/organizații:

Asociația producătorilor din Uniune

Asociația producătorilor din Uniune

—

Coaliția împotriva comerțului inechitabil cu acizi grași

| | Producători din Uniune








  — | Oleon N.V., Ertvelde, Belgia |
| --- | --- | --- |

Producători din Uniune

Producători din Uniune

—

Oleon N.V., Ertvelde, Belgia

| — | KLK Emmerich GmbH, Emmerich am Rhein, Germania |
| --- | --- |

—

KLK Emmerich GmbH, Emmerich am Rhein, Germania

| — | AAK AB, Malmö, Suedia |
| --- | --- |

—

AAK AB, Malmö, Suedia

| — | Cailà & Parés S.A., Barcelona, Spania |
| --- | --- |

—

Cailà & Parés S.A., Barcelona, Spania

| | Producători-exportatori din Indonezia








  — | P.T. Musim Mas și P.T. Intibenua Perkasatama, Medan și Dumai |
| --- | --- | --- |

Producători-exportatori din Indonezia

Producători-exportatori din Indonezia

—

P.T. Musim Mas și P.T. Intibenua Perkasatama, Medan și Dumai

| — | P.T. Wilmar Nabati Indonesia („Wilmar”), Medan |
| --- | --- |

—

P.T. Wilmar Nabati Indonesia („Wilmar”), Medan

| | Comercianți afiliați din Singapore








  — | Inter-Continental Oils & Fats Pte. Ltd., Singapore |
| --- | --- | --- |

Comercianți afiliați din Singapore

Comercianți afiliați din Singapore

—

Inter-Continental Oils & Fats Pte. Ltd., Singapore

| — | Wilmar Trading Pte. Ltd., Singapore |
| --- | --- |

—

Wilmar Trading Pte. Ltd., Singapore

| | Comerciant afiliat din Regatul Unit








  — | Volac Wilmar Feed Ingredients Ltd., Royston |
| --- | --- | --- |

Comerciant afiliat din Regatul Unit

Comerciant afiliat din Regatul Unit

—

Volac Wilmar Feed Ingredients Ltd., Royston

| | Importatori afiliați din Uniune








  — | ICOF Europe GmbH, Hamburg, Germania |
| --- | --- | --- |

Importatori afiliați din Uniune

Importatori afiliați din Uniune

—

ICOF Europe GmbH, Hamburg, Germania

| — | Wilmar Europe Trading B.V., Rotterdam, Țările de Jos. |
| --- | --- |

—

Wilmar Europe Trading B.V., Rotterdam, Țările de Jos.

1.7.   Perioada de investigație și perioada examinată

Perioada de investigație și perioada examinată

| (54) | Investigația privind dumpingul și prejudiciul rezultat din acesta a acoperit perioada cuprinsă între 1 octombrie 2020 și 30 septembrie 2021 (denumită în continuare „perioada de investigație”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2018 și sfârșitul perioadei de investigație (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(54)

Investigația privind dumpingul și prejudiciul rezultat din acesta a acoperit perioada cuprinsă între 1 octombrie 2020 și 30 septembrie 2021 (denumită în continuare „perioada de investigație”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2018 și sfârșitul perioadei de investigație (denumită în continuare „perioada examinată”).

1.8.   Neinstituirea de măsuri provizorii

Neinstituirea de măsuri provizorii

| (55) | Având în vedere complexitatea tehnică a cazului, Comisia a decis să nu instituie măsuri provizorii și să continue investigația. |
| --- | --- |

(55)

Având în vedere complexitatea tehnică a cazului, Comisia a decis să nu instituie măsuri provizorii și să continue investigația.

| (56) | La 1 iulie 2022, în conformitate cu articolul 19a alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a informat statele membre și toate părțile interesate că nu vor fi instituite taxe provizorii la importurile de acizi grași originari din Indonezia și că investigația va continua. |
| --- | --- |

(56)

La 1 iulie 2022, în conformitate cu articolul 19a alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a informat statele membre și toate părțile interesate că nu vor fi instituite taxe provizorii la importurile de acizi grași originari din Indonezia și că investigația va continua.

1.9.   Comunicarea constatărilor

Comunicarea constatărilor

| (57) | La 1 august 2022, Comisia a informat toate părțile interesate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora intenționa să instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de acizi grași originari din Indonezia (informare denumită în continuare „comunicarea constatărilor finale”). Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în care să poată prezenta observații cu privire la comunicarea constatărilor finale. Comisia a primit observații din partea GI, a producătorilor-exportatori grupul Musim Mas, Wilmar, P.T. Ecogreen Oleochemicals („Ecogreen”), Unilever Indonesia, a utilizatorilor IMBI, Procter & Gamble International Operations SA („P&G”), grupul Greven, grupul Schill + Seilacher, Henkel Global Supply Chain B.V. („Henkel”), Kapachim S.A. („Kapachim”), Evonik Industries AG („Evonik”), Quaker Chemical Corporation („Quaker Houghton”), Omya GmbH („Omya”), Stéarinerie Dubois Fils („Stéarinerie Dubois”), NYCO Group („NYCO”), DHW Deutsche Hydrierwerke GmbH Rodleben („DHW”), E&S Chemie SAS („E&S”) și Unilever. |
| --- | --- |

(57)

La 1 august 2022, Comisia a informat toate părțile interesate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora intenționa să instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de acizi grași originari din Indonezia (informare denumită în continuare „comunicarea constatărilor finale”). Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în care să poată prezenta observații cu privire la comunicarea constatărilor finale. Comisia a primit observații din partea GI, a producătorilor-exportatori grupul Musim Mas, Wilmar, P.T. Ecogreen Oleochemicals („Ecogreen”), Unilever Indonesia, a utilizatorilor IMBI, Procter & Gamble International Operations SA („P&G”), grupul Greven, grupul Schill + Seilacher, Henkel Global Supply Chain B.V. („Henkel”), Kapachim S.A. („Kapachim”), Evonik Industries AG („Evonik”), Quaker Chemical Corporation („Quaker Houghton”), Omya GmbH („Omya”), Stéarinerie Dubois Fils („Stéarinerie Dubois”), NYCO Group („NYCO”), DHW Deutsche Hydrierwerke GmbH Rodleben („DHW”), E&S Chemie SAS („E&S”) și Unilever.

| (58) | Pe baza acestor observații, la 4 octombrie și respectiv 28 noiembrie 2022, Comisia a modificat unele dintre considerațiile pe baza cărora intenționa să instituie o taxă antidumping definitivă, informând toate părțile interesate în acest sens (informări denumite în continuare „comunicarea constatărilor finale suplimentare” și „a doua comunicare a constatărilor finale suplimentare”). |
| --- | --- |

(58)

Pe baza acestor observații, la 4 octombrie și respectiv 28 noiembrie 2022, Comisia a modificat unele dintre considerațiile pe baza cărora intenționa să instituie o taxă antidumping definitivă, informând toate părțile interesate în acest sens (informări denumite în continuare „comunicarea constatărilor finale suplimentare” și „a doua comunicare a constatărilor finale suplimentare”).

| (59) | Au fost primite observații cu privire la comunicarea constatărilor finale suplimentare din partea Wilmar, Musim Mas, grupul Permata, Stéarinerie Dubois și Henkel, iar cu privire la a doua comunicare a constatărilor finale suplimentare au fost primite observații de la Wilmar, Musim Mas și grupul Permata. Deși Comisia a solicitat părților interesate să prezinte observații limitate exclusiv la comunicările constatărilor finale suplimentare, Musim Mas, grupul Permata, Wilmar, Henkel și Stéarinerie Dubois și-au reiterat afirmațiile prezentate după comunicarea constatărilor finale. |
| --- | --- |

(59)

Au fost primite observații cu privire la comunicarea constatărilor finale suplimentare din partea Wilmar, Musim Mas, grupul Permata, Stéarinerie Dubois și Henkel, iar cu privire la a doua comunicare a constatărilor finale suplimentare au fost primite observații de la Wilmar, Musim Mas și grupul Permata. Deși Comisia a solicitat părților interesate să prezinte observații limitate exclusiv la comunicările constatărilor finale suplimentare, Musim Mas, grupul Permata, Wilmar, Henkel și Stéarinerie Dubois și-au reiterat afirmațiile prezentate după comunicarea constatărilor finale.

| (60) | În urma comunicării constatărilor finale, părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a fi audiate în conformitate cu dispozițiile prevăzute la punctul 5.7 din avizul de deschidere. Au avut loc audieri cu privire la comunicarea constatărilor finale cu grupul Musim Mas, Wilmar, Ecogreen, Unilever, grupul Greven, grupul Schill + Seilacher și AAK. În plus, în urma solicitării grupului Greven, a avut loc o audiere cu consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. Consilierul-auditor a constatat că drepturile la apărare ale părților interesate au fost respectate în cadrul prezentei proceduri. |
| --- | --- |

(60)

În urma comunicării constatărilor finale, părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a fi audiate în conformitate cu dispozițiile prevăzute la punctul 5.7 din avizul de deschidere. Au avut loc audieri cu privire la comunicarea constatărilor finale cu grupul Musim Mas, Wilmar, Ecogreen, Unilever, grupul Greven, grupul Schill + Seilacher și AAK. În plus, în urma solicitării grupului Greven, a avut loc o audiere cu consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. Consilierul-auditor a constatat că drepturile la apărare ale părților interesate au fost respectate în cadrul prezentei proceduri.

1.10.   Retragerea plângerii

Retragerea plângerii

| (61) | La 24 august 2022, CUTFA și-a retras plângerea. |
| --- | --- |

(61)

La 24 august 2022, CUTFA și-a retras plângerea.

| (62) | Observații cu privire la retragerea plângerii au fost primite din partea GI, Musim Mas, Wilmar, P.T. Soci Mas și P.T. Energi Sejahtera Mas (denumite în mod colectiv „SOCI/ESM”), Ecogreen, P&G, Omya și Stéarinerie Dubois. |
| --- | --- |

(62)

Observații cu privire la retragerea plângerii au fost primite din partea GI, Musim Mas, Wilmar, P.T. Soci Mas și P.T. Energi Sejahtera Mas (denumite în mod colectiv „SOCI/ESM”), Ecogreen, P&G, Omya și Stéarinerie Dubois.

| (63) | GI a afirmat că, având în vedere retragerea plângerii, Comisia ar trebui să înceteze imediat investigația din cauza lipsei calității procesuale active. În acest sens, GI a făcut trimitere la articolul 5.4 din Acordul privind PAD al OMC, despre care a afirmat că impune îndeplinirea calității procesuale active pentru a justifica investigația. În plus, potrivit GI, investigația nu ar fi susținută de mai mult de 50 % din producția produsului similar fabricat de industria Uniunii și nici măcar de 25 % din totalul producătorilor de produs similar din Uniune, având în vedere retragerea plângerii și faptul că KLK, unul dintre cei mai mari producători din Uniune, a considerat, într-o primă scrisoare din 15 august 2022, că taxele antidumping propuse ar putea crea perturbări în aprovizionarea cu acizi grași din Asia și, ulterior, s-a opus întru totul instituirii de măsuri antidumping într-o a doua scrisoare din 19 august 2022. |
| --- | --- |

(63)

GI a afirmat că, având în vedere retragerea plângerii, Comisia ar trebui să înceteze imediat investigația din cauza lipsei calității procesuale active. În acest sens, GI a făcut trimitere la articolul 5.4 din Acordul privind PAD al OMC, despre care a afirmat că impune îndeplinirea calității procesuale active pentru a justifica investigația. În plus, potrivit GI, investigația nu ar fi susținută de mai mult de 50 % din producția produsului similar fabricat de industria Uniunii și nici măcar de 25 % din totalul producătorilor de produs similar din Uniune, având în vedere retragerea plângerii și faptul că KLK, unul dintre cei mai mari producători din Uniune, a considerat, într-o primă scrisoare din 15 august 2022, că taxele antidumping propuse ar putea crea perturbări în aprovizionarea cu acizi grași din Asia și, ulterior, s-a opus întru totul instituirii de măsuri antidumping într-o a doua scrisoare din 19 august 2022.

| (64) | Pentru început, Comisia observă că articolul 5.4 din Acordul privind PAD al OMC se referă la deschiderea investigației. Prin urmare, Comisia trebuie să aibă calitate procesuală activă numai la deschiderea investigației. În plus, pragul de 50 % și cel de 25 % prevăzute la articolul 5.4 din Acordul privind PAD al OMC se referă la grupuri diferite de producători din Uniune. Contrar celor afirmate de GI în observațiile sale, pragul de 50 % se referă exclusiv la ponderea relativă a producătorilor din Uniune care susțin plângerea în cadrul grupului de producători din Uniune care o susțin sau care se opun acesteia. În schimb, pragul de 25 % se raportează la „producția totală a produsului similar realizată de ramura de producție națională” și se referă la procentul de producători din Uniune care susțin plângerea, din producția totală a Uniunii. În plus, Comisia a reamintit că, în conformitate cu jurisprudența constantă (6), articolul 5.4 din Acordul privind PAD al OMC nu impune nicio obligație autorităților de procedură ale unui membru, în cazul de față Comisiei, de a încheia o investigație antidumping aflată în curs atunci când nivelul de susținere a plângerii scade sub un prag minim de 25 % din producția națională. Într-adevăr, articolul respectiv nu vizează decât gradul de susținere a plângerii necesar pentru a permite Comisiei să deschidă o procedură. A fortiori, acest lucru este valabil și pentru pragul de 50 %. Această interpretare este confirmată de formularea articolului 9 alineatul (1) din regulamentul de bază, referitor la retragerea plângerii, care folosește verbul „poate”. Astfel, chiar dacă plângerea este retrasă de industria Uniunii, Comisia nu este supusă unei obligații de a încheia procedura, ci doar are opțiunea de a face acest lucru. În consecință, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(64)

Pentru început, Comisia observă că articolul 5.4 din Acordul privind PAD al OMC se referă la deschiderea investigației. Prin urmare, Comisia trebuie să aibă calitate procesuală activă numai la deschiderea investigației. În plus, pragul de 50 % și cel de 25 % prevăzute la articolul 5.4 din Acordul privind PAD al OMC se referă la grupuri diferite de producători din Uniune. Contrar celor afirmate de GI în observațiile sale, pragul de 50 % se referă exclusiv la ponderea relativă a producătorilor din Uniune care susțin plângerea în cadrul grupului de producători din Uniune care o susțin sau care se opun acesteia. În schimb, pragul de 25 % se raportează la „producția totală a produsului similar realizată de ramura de producție națională” și se referă la procentul de producători din Uniune care susțin plângerea, din producția totală a Uniunii. În plus, Comisia a reamintit că, în conformitate cu jurisprudența constantă (6), articolul 5.4 din Acordul privind PAD al OMC nu impune nicio obligație autorităților de procedură ale unui membru, în cazul de față Comisiei, de a încheia o investigație antidumping aflată în curs atunci când nivelul de susținere a plângerii scade sub un prag minim de 25 % din producția națională. Într-adevăr, articolul respectiv nu vizează decât gradul de susținere a plângerii necesar pentru a permite Comisiei să deschidă o procedură. A fortiori, acest lucru este valabil și pentru pragul de 50 %. Această interpretare este confirmată de formularea articolului 9 alineatul (1) din regulamentul de bază, referitor la retragerea plângerii, care folosește verbul „poate”. Astfel, chiar dacă plângerea este retrasă de industria Uniunii, Comisia nu este supusă unei obligații de a încheia procedura, ci doar are opțiunea de a face acest lucru. În consecință, această afirmație a fost respinsă.

6

A fortiori

| (65) | În plus, GI a susținut că, din cauza retragerii plângerii și a opoziției KLK față de măsuri, analiza prejudiciului efectuată de Comisie nu a acoperit industria Uniunii, înțeleasă ca fiind „ramura de producție națională”, care, în conformitate cu articolul 4.1 din Acordul privind PAD al OMC, ar trebui să se refere la producătorii naționali ai produsului similar în ansamblu sau la proporția majoră din producția națională totală a produsului similar. |
| --- | --- |

(65)

În plus, GI a susținut că, din cauza retragerii plângerii și a opoziției KLK față de măsuri, analiza prejudiciului efectuată de Comisie nu a acoperit industria Uniunii, înțeleasă ca fiind „ramura de producție națională”, care, în conformitate cu articolul 4.1 din Acordul privind PAD al OMC, ar trebui să se refere la producătorii naționali ai produsului similar în ansamblu sau la proporția majoră din producția națională totală a produsului similar.

| (66) | Comisia a observat că noțiunea de „ramură de producție națională” utilizată în scopul stabilirii prejudiciului nu trebuie să cuprindă neapărat aceiași producători naționali care alcătuiesc și industria națională luată în considerare pentru a verifica dacă plângerea beneficiază de suficientă susținere în conformitate cu articolul 5.4 din Acordul privind PAD al OMC. Într-adevăr, articolul 5.4 din Acordul privind PAD al OMC se referă la chestiunea calității procesuale active și nu abordează problema separată a ceea ce constituie o proporție majoră în temeiul articolului 4.1 din Acordul privind PAD al OMC (7). În plus, articolul 4.1 din Acordul privind PAD al OMC nu se opune includerii în definiția ramurii de producție naționale a producătorilor care nu au susținut plângerea sau care nu au cooperat la investigație (8). De asemenea, analiza prejudiciului efectuată de Comisie acoperea întreaga industrie a Uniunii, indiferent de susținerea acordată de fiecare producător din Uniune sau de cooperarea fiecăruia. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(66)

Comisia a observat că noțiunea de „ramură de producție națională” utilizată în scopul stabilirii prejudiciului nu trebuie să cuprindă neapărat aceiași producători naționali care alcătuiesc și industria națională luată în considerare pentru a verifica dacă plângerea beneficiază de suficientă susținere în conformitate cu articolul 5.4 din Acordul privind PAD al OMC. Într-adevăr, articolul 5.4 din Acordul privind PAD al OMC se referă la chestiunea calității procesuale active și nu abordează problema separată a ceea ce constituie o proporție majoră în temeiul articolului 4.1 din Acordul privind PAD al OMC (7). În plus, articolul 4.1 din Acordul privind PAD al OMC nu se opune includerii în definiția ramurii de producție naționale a producătorilor care nu au susținut plângerea sau care nu au cooperat la investigație (8). De asemenea, analiza prejudiciului efectuată de Comisie acoperea întreaga industrie a Uniunii, indiferent de susținerea acordată de fiecare producător din Uniune sau de cooperarea fiecăruia. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

7

8

| (67) | GI, Wilmar, Musim Mas, SOCI/MES, Stéarinerie Dubois, P&G și Omya au susținut că scrisorile transmise de KLK și retragerea plângerii au arătat că instituirea de taxe antidumping ar fi împotriva interesului Uniunii. În special, Wilmar, P&G și Stéarinerie Dubois au susținut că, în urma retragerii plângerii, Comisia ar trebui să încheie investigația în temeiul articolului 9 alineatul (1) din regulamentul de bază, întrucât instituirea măsurilor ar fi împotriva interesului Uniunii. În plus, Wilmar a făcut referire la două investigații (9) încheiate de Comisie după retragerea plângerii, precum și la cauza privind fibrele discontinue din poliester (PSF) (10), în care Comisia a analizat cinci factori și apoi a concluzionat că nu era în interesul Uniunii să continue investigația. Ecogreen a afirmat că retragerea plângerii a demonstrat că încheierea investigației ar fi în interesul Uniunii. Musim Mas a afirmat că retragerea plângerii și cele două scrisori transmise de KLK, menționate în considerentul 63, care confirmă faptul că KLK nu a fost prejudiciată de importurile din Indonezia, confirmă faptul că industria Uniunii nu a fost prejudiciată de importurile din Indonezia. |
| --- | --- |

(67)

GI, Wilmar, Musim Mas, SOCI/MES, Stéarinerie Dubois, P&G și Omya au susținut că scrisorile transmise de KLK și retragerea plângerii au arătat că instituirea de taxe antidumping ar fi împotriva interesului Uniunii. În special, Wilmar, P&G și Stéarinerie Dubois au susținut că, în urma retragerii plângerii, Comisia ar trebui să încheie investigația în temeiul articolului 9 alineatul (1) din regulamentul de bază, întrucât instituirea măsurilor ar fi împotriva interesului Uniunii. În plus, Wilmar a făcut referire la două investigații (9) încheiate de Comisie după retragerea plângerii, precum și la cauza privind fibrele discontinue din poliester (PSF) (10), în care Comisia a analizat cinci factori și apoi a concluzionat că nu era în interesul Uniunii să continue investigația. Ecogreen a afirmat că retragerea plângerii a demonstrat că încheierea investigației ar fi în interesul Uniunii. Musim Mas a afirmat că retragerea plângerii și cele două scrisori transmise de KLK, menționate în considerentul 63, care confirmă faptul că KLK nu a fost prejudiciată de importurile din Indonezia, confirmă faptul că industria Uniunii nu a fost prejudiciată de importurile din Indonezia.

9

10

| (68) | Comisia a reamintit că retragerea unei plângeri antidumping este reglementată de articolul 9 alineatul (1) din regulamentul de bază, care prevede că „[î] n cazul în care o plângere este retrasă, procedura poate fi încheiată, cu excepția cazului în care încheierea ei nu este în interesul Uniunii” (sublinierea noastră). Tribunalul a interpretat dispozițiile articolului 9 alineatul (1) din regulamentul de bază, printre altele, în hotărârea pronunțată în cauza Philips Lighting Poland și Philips Lighting/Consiliul, care nu a fost atacată în recurs (11). Tribunalul a recunoscut că instituțiile Uniunii dispun de o largă putere de apreciere pentru a continua sau a încheia o investigație în urma unei retrageri și a clarificat faptul că interesul Uniunii în sens strict trebuie luat în considerare numai în cazul în care Comisia are în vedere încheierea investigației; în acest caz, Comisia trebuie să verifice dacă încheierea nu este contrară interesului Uniunii. În acest context, investigațiile recente pe care Comisia a decis să le încheie după retragerea plângerii nu au o valoare generală de precedent obligatoriu, ci corespund, în schimb, unei analize de la caz la caz. În plus, analiza interesului Uniunii efectuată de Comisie în cadrul investigației privind fibrele discontinue din poliester nu s-a referit la continuarea cazului, ci mai degrabă la încheierea acestuia. De asemenea, în cadrul prezentei investigații, Comisia a efectuat o analiză a prejudiciului pentru întreaga industrie a Uniunii, iar investigația a arătat că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important cauzat de importurile din Indonezia la prețuri de dumping, astfel cum se menționează în considerentele 180-372. O simplă declarație dintr-o scrisoare transmisă de un producător din Uniune, nesusținută de niciun element de probă, nu contrazice constatările Comisiei din cadrul investigației. Prin urmare, aceste afirmații au fost respinse. |
| --- | --- |

(68)

Comisia a reamintit că retragerea unei plângeri antidumping este reglementată de articolul 9 alineatul (1) din regulamentul de bază, care prevede că „[î] n cazul în care o plângere este retrasă, procedura poate fi încheiată, cu excepția cazului în care încheierea ei nu este în interesul Uniunii” (sublinierea noastră). Tribunalul a interpretat dispozițiile articolului 9 alineatul (1) din regulamentul de bază, printre altele, în hotărârea pronunțată în cauza Philips Lighting Poland și Philips Lighting/Consiliul, care nu a fost atacată în recurs (11). Tribunalul a recunoscut că instituțiile Uniunii dispun de o largă putere de apreciere pentru a continua sau a încheia o investigație în urma unei retrageri și a clarificat faptul că interesul Uniunii în sens strict trebuie luat în considerare numai în cazul în care Comisia are în vedere încheierea investigației; în acest caz, Comisia trebuie să verifice dacă încheierea nu este contrară interesului Uniunii. În acest context, investigațiile recente pe care Comisia a decis să le încheie după retragerea plângerii nu au o valoare generală de precedent obligatoriu, ci corespund, în schimb, unei analize de la caz la caz. În plus, analiza interesului Uniunii efectuată de Comisie în cadrul investigației privind fibrele discontinue din poliester nu s-a referit la continuarea cazului, ci mai degrabă la încheierea acestuia. De asemenea, în cadrul prezentei investigații, Comisia a efectuat o analiză a prejudiciului pentru întreaga industrie a Uniunii, iar investigația a arătat că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important cauzat de importurile din Indonezia la prețuri de dumping, astfel cum se menționează în considerentele 180-372. O simplă declarație dintr-o scrisoare transmisă de un producător din Uniune, nesusținută de niciun element de probă, nu contrazice constatările Comisiei din cadrul investigației. Prin urmare, aceste afirmații au fost respinse.

[î] n cazul în care o plângere este retrasă, procedura poate fi încheiată, cu excepția cazului în care încheierea ei nu este în interesul Uniunii

11

| (69) | Pe baza considerațiilor de mai sus, Comisia a decis să continue investigația în pofida retragerii plângerii și să examineze dacă observațiile formulate în urma comunicării constatărilor finale ar invalida constatările sale potrivit cărora au fost îndeplinite condițiile care justifică instituirea măsurilor. Astfel cum se explică în cele ce urmează în prezentul regulament, Comisia a concluzionat că respectivele condiții pentru instituirea de măsuri definitive sunt în continuare îndeplinite. |
| --- | --- |

(69)

Pe baza considerațiilor de mai sus, Comisia a decis să continue investigația în pofida retragerii plângerii și să examineze dacă observațiile formulate în urma comunicării constatărilor finale ar invalida constatările sale potrivit cărora au fost îndeplinite condițiile care justifică instituirea măsurilor. Astfel cum se explică în cele ce urmează în prezentul regulament, Comisia a concluzionat că respectivele condiții pentru instituirea de măsuri definitive sunt în continuare îndeplinite.

2.   PRODUSUL CARE FACE OBIECTUL INVESTIGAȚIEI, PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

PRODUSUL CARE FACE OBIECTUL INVESTIGAȚIEI, PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul care face obiectul investigației

Produsul care face obiectul investigației

| (70) | Produsul care face obiectul investigației este reprezentat de acizii grași cu o lungime a lanțului de carbon de C6, C8, C10, C12, C14, C16 sau C18, cu un indice de iod sub 105 g/100 g și cu un raport acizi grași liberi/trigliceride (grad de fracționare) de cel puțin 97 %, inclusiv:






  — | acizi grași izolați (denumiți și „în stare pură”) și |
| --- | --- | --- |

(70)

Produsul care face obiectul investigației este reprezentat de acizii grași cu o lungime a lanțului de carbon de C6, C8, C10, C12, C14, C16 sau C18, cu un indice de iod sub 105 g/100 g și cu un raport acizi grași liberi/trigliceride (grad de fracționare) de cel puțin 97 %, inclusiv:

—

acizi grași izolați (denumiți și „în stare pură”) și

| — | amestecuri care conțin o combinație de două sau mai multe lungimi ale lanțului de carbon |
| --- | --- |

—

amestecuri care conțin o combinație de două sau mai multe lungimi ale lanțului de carbon

cu excepția acizilor grași certificați de un sistem voluntar (12) pentru producția de biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă durabili, recunoscut de Comisia Europeană în temeiul articolului 30 alineatul (4) din Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (13), sau de un sistem național de certificare instituit în temeiul articolului 30 alineatul (6) din directiva menționată, care se încadrează în prezent la codurile NC ex 2915 70 40, ex 2915 70 50, ex 2915 90 30, ex 2915 90 70, ex 2916 15 00, ex 3823 11 00, ex 3823 12 00, ex 3823 19 10 și ex 3823 19 90 (codurile TARIC: 2915704095, 2915705010, 2915903095, 2915907095, 2916150010, 3823110020, 3823110070, 3823120020, 3823120070, 3823191030, 3823191070, 3823199070 și 3823199095).

12

13

| (71) | În avizul de deschidere, termenul „grad de fracționare” nu a fost inclus în definiția produsului care face obiectul investigației. Însă, în urma observațiilor primite de la părți, astfel cum se explică în considerentele 80-90, la 21 ianuarie 2022, printr-o notă la dosar, Comisia a confirmat definiția produsului, astfel cum este stabilită în avizul de deschidere, clarificând faptul că investigația vizează doar acizii grași cu un grad de fracționare de cel puțin 97 %. |
| --- | --- |

(71)

În avizul de deschidere, termenul „grad de fracționare” nu a fost inclus în definiția produsului care face obiectul investigației. Însă, în urma observațiilor primite de la părți, astfel cum se explică în considerentele 80-90, la 21 ianuarie 2022, printr-o notă la dosar, Comisia a confirmat definiția produsului, astfel cum este stabilită în avizul de deschidere, clarificând faptul că investigația vizează doar acizii grași cu un grad de fracționare de cel puțin 97 %.

| (72) | Acizii grași sunt produși ai transformării chimice a oricărui ulei vegetal, inclusiv a uleiului de sâmburi de palmier și a uleiului de palmier, sau a grăsimii animale. Ca atare, aceștia apar rareori ca molecule libere și sunt obținuți mai degrabă prin distilarea și fracționarea uleiurilor și a grăsimilor. |
| --- | --- |

(72)

Acizii grași sunt produși ai transformării chimice a oricărui ulei vegetal, inclusiv a uleiului de sâmburi de palmier și a uleiului de palmier, sau a grăsimii animale. Ca atare, aceștia apar rareori ca molecule libere și sunt obținuți mai degrabă prin distilarea și fracționarea uleiurilor și a grăsimilor.

| (73) | Acizii grași sunt utilizați într-o gamă largă de aplicații și, prin urmare, pot fi găsiți în numeroase produse obișnuite, de exemplu mai multe produse alimentare, furaje, săpunuri, detergenți, produse farmaceutice, cosmetice și alte produse de îngrijire personală și a locuinței. |
| --- | --- |

(73)

Acizii grași sunt utilizați într-o gamă largă de aplicații și, prin urmare, pot fi găsiți în numeroase produse obișnuite, de exemplu mai multe produse alimentare, furaje, săpunuri, detergenți, produse farmaceutice, cosmetice și alte produse de îngrijire personală și a locuinței.

2.2.   Produsul în cauză

Produsul în cauză

| (74) | Produsul în cauză este produsul care face obiectul investigației, originar din Indonezia („produsul în cauză”). |
| --- | --- |

(74)

Produsul în cauză este produsul care face obiectul investigației, originar din Indonezia („produsul în cauză”).

2.3.   Produsul similar

Produsul similar

| (75) | Investigația a arătat că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări principale:






  — | produsul în cauză; |
| --- | --- | --- |

(75)

Investigația a arătat că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări principale:

—

produsul în cauză;

| — | produsul care face obiectul investigației, fabricat și vândut pe piața internă a țării în cauză precum și |
| --- | --- |

—

produsul care face obiectul investigației, fabricat și vândut pe piața internă a țării în cauză precum și

| — | produsul care face obiectul investigației, fabricat și vândut în Uniune de către industria Uniunii. |
| --- | --- |

—

produsul care face obiectul investigației, fabricat și vândut în Uniune de către industria Uniunii.

| (76) | Comisia a stabilit în această etapă că produsele respective sunt, prin urmare, produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(76)

Comisia a stabilit în această etapă că produsele respective sunt, prin urmare, produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (77) | În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, Stéarinerie Dubois a susținut că produsul în cauză și produsul fabricat și vândut de industria Uniunii pe piața Uniunii nu sunt produse similare, în special, deoarece nu există o piață a Uniunii pentru produsul care face obiectul investigației fabricat de industria Uniunii conformă cu REACH (14), în conformitate cu cerințele referitoare la alimentele cușer și halal. |
| --- | --- |

(77)

În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, Stéarinerie Dubois a susținut că produsul în cauză și produsul fabricat și vândut de industria Uniunii pe piața Uniunii nu sunt produse similare, în special, deoarece nu există o piață a Uniunii pentru produsul care face obiectul investigației fabricat de industria Uniunii conformă cu REACH (14), în conformitate cu cerințele referitoare la alimentele cușer și halal.

14

| (78) | Articolul 1 alineatul (4) din regulamentul de bază prevede că prin „produs similar” se înțelege un produs identic sau care prezintă caracteristici foarte apropiate celor ale produsului în cauză. Comisia a constatat că produsul fabricat și vândut în țara în cauză și produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria Uniunii au aceleași caracteristici principale fizice, chimice și tehnice de bază. În plus, industria Uniunii produce cantități mari de acizi grași care sunt în conformitate cu legislația REACH și/sau cu cerințele referitoare la alimentele cușer și/sau halal, astfel cum se menționează în considerentul 337. Prin urmare, Comisia confirmă că produsul în cauză și produsele fabricate și vândute pe piața Uniunii de către industria Uniunii sunt produse similare. |
| --- | --- |

(78)

Articolul 1 alineatul (4) din regulamentul de bază prevede că prin „produs similar” se înțelege un produs identic sau care prezintă caracteristici foarte apropiate celor ale produsului în cauză. Comisia a constatat că produsul fabricat și vândut în țara în cauză și produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria Uniunii au aceleași caracteristici principale fizice, chimice și tehnice de bază. În plus, industria Uniunii produce cantități mari de acizi grași care sunt în conformitate cu legislația REACH și/sau cu cerințele referitoare la alimentele cușer și/sau halal, astfel cum se menționează în considerentul 337. Prin urmare, Comisia confirmă că produsul în cauză și produsele fabricate și vândute pe piața Uniunii de către industria Uniunii sunt produse similare.

2.4.   Afirmații cu privire la definiția produsului

Afirmații cu privire la definiția produsului

| (79) | Comisia a primit observații cu privire la definiția produsului de la grupul Musim Mas, Wilmar, AAK, Campa/IMBI, EBB (European Biodiesel Board – Comitetul European pentru Biomotorină), ASSITOL (Asociația Italiană a Producătorilor de Biomotorină), APPA Biocarburantes (Asociația Spaniolă a Producătorilor de Biocombustibili), Neste (producător de motorină regenerabilă) și de la două societăți afiliate ale Ecogreen, producător indonezian de alcool gras: DHW, producător de polioli, esteri grași, amine grase și alcooli grași nesaturați, și E&S, producător de esteri grași, etoxilați și sulfonați. Solicitantul a prezentat, de asemenea, observații în această privință. |
| --- | --- |

(79)

Comisia a primit observații cu privire la definiția produsului de la grupul Musim Mas, Wilmar, AAK, Campa/IMBI, EBB (European Biodiesel Board – Comitetul European pentru Biomotorină), ASSITOL (Asociația Italiană a Producătorilor de Biomotorină), APPA Biocarburantes (Asociația Spaniolă a Producătorilor de Biocombustibili), Neste (producător de motorină regenerabilă) și de la două societăți afiliate ale Ecogreen, producător indonezian de alcool gras: DHW, producător de polioli, esteri grași, amine grase și alcooli grași nesaturați, și E&S, producător de esteri grași, etoxilați și sulfonați. Solicitantul a prezentat, de asemenea, observații în această privință.

European Biodiesel Board

2.4.1.   Distilatul de acizi grași de palmier, efluent de la fabricile de ulei de palmier, uleiul acid de palmier și acizii grași de palmier ca subproduse

Distilatul de acizi grași de palmier, efluent de la fabricile de ulei de palmier, uleiul acid de palmier și acizii grași de palmier ca subproduse

| (80) | Neste a solicitat confirmarea din partea Comisiei a faptului că distilatul de acizi grași de palmier (palm fatty acid distillate – PFAD) nu intră în domeniul de aplicare al investigației. PFAD este un biodeșeu și o materie primă biologică reziduală provenită din rafinarea uleiului de palmier de uz alimentar utilizat pentru a produce motorină regenerabilă și alte produse regenerabile. |
| --- | --- |

(80)

Neste a solicitat confirmarea din partea Comisiei a faptului că distilatul de acizi grași de palmier (palm fatty acid distillate – PFAD) nu intră în domeniul de aplicare al investigației. PFAD este un biodeșeu și o materie primă biologică reziduală provenită din rafinarea uleiului de palmier de uz alimentar utilizat pentru a produce motorină regenerabilă și alte produse regenerabile.

palm fatty acid distillate

| (81) | Wilmar a solicitat clarificări cu privire la includerea efluentului provenit de la fabricile de ulei de palmier (palm oil mill effluent – POME) în definiția produsului care face obiectul investigației. POME este un flux de ape uzate care rezultă din procesul fizic de măcinare din cadrul producerii uleiului de palmier și este o materie primă utilizată la producerea biocombustibililor. POME este alcătuit în principal din apă și un mic procent de ulei și materie solidă. |
| --- | --- |

(81)

Wilmar a solicitat clarificări cu privire la includerea efluentului provenit de la fabricile de ulei de palmier (palm oil mill effluent – POME) în definiția produsului care face obiectul investigației. POME este un flux de ape uzate care rezultă din procesul fizic de măcinare din cadrul producerii uleiului de palmier și este o materie primă utilizată la producerea biocombustibililor. POME este alcătuit în principal din apă și un mic procent de ulei și materie solidă.

palm oil mill effluent

| (82) | AAK a solicitat excluderea uleiului acid de palmier din domeniul de aplicare al investigației atunci când s-a menționat codul NC 3823 19 90. În special, societatea a susținut că uleiul acid de palmier, care se încadrează la codul NC respectiv, nu este același lucru cu un acid gras, ci conține o parte semnificativă de ulei care îl împiedică să fie utilizat ca acid gras. S-a explicat că uleiul acid de palmier este un subprodus al activității de rafinare din amonte și este utilizat ca factor de producție pentru fabricarea acizilor stearici, care fac obiectul investigației. |
| --- | --- |

(82)

AAK a solicitat excluderea uleiului acid de palmier din domeniul de aplicare al investigației atunci când s-a menționat codul NC 3823 19 90. În special, societatea a susținut că uleiul acid de palmier, care se încadrează la codul NC respectiv, nu este același lucru cu un acid gras, ci conține o parte semnificativă de ulei care îl împiedică să fie utilizat ca acid gras. S-a explicat că uleiul acid de palmier este un subprodus al activității de rafinare din amonte și este utilizat ca factor de producție pentru fabricarea acizilor stearici, care fac obiectul investigației.

| (83) | Campa/IMBI și EBB au afirmat că producătorii de biomotorină sunt și producători de acizi grași, deoarece produc acizi grași ca subprodus în timpul procesului de fabricare a biomotorinei. În special, s-a afirmat că procesul de rafinare a uleiului brut generează un deșeu numit „distilat de acizi grași”. În plus, acizii grași se obțin ca reziduuri atunci când biomotorina este fabricată prin transesterificarea uleiului rafinat și a metanolului. |
| --- | --- |

(83)

Campa/IMBI și EBB au afirmat că producătorii de biomotorină sunt și producători de acizi grași, deoarece produc acizi grași ca subprodus în timpul procesului de fabricare a biomotorinei. În special, s-a afirmat că procesul de rafinare a uleiului brut generează un deșeu numit „distilat de acizi grași”. În plus, acizii grași se obțin ca reziduuri atunci când biomotorina este fabricată prin transesterificarea uleiului rafinat și a metanolului.

| (84) | Ca răspuns la aceste afirmații, reclamantul a confirmat că tipurile de acizi grași utilizate la fabricarea biomotorinei nu ar fi urmat să intre în domeniul de aplicare al investigației. În acest sens, reclamantul a afirmat că acizii grași respectivi pot fi diferențiați ca urmare a diferențelor dintre procesele de producție (scopuri oleochimice, nu legate de fabricarea biomotorinei). Potrivit reclamantului, cele două tipuri de acizi grași sunt produse diferite, care nu sunt în concurență unele cu altele și nu pot face parte din produsul unic în cauză. |
| --- | --- |

(84)

Ca răspuns la aceste afirmații, reclamantul a confirmat că tipurile de acizi grași utilizate la fabricarea biomotorinei nu ar fi urmat să intre în domeniul de aplicare al investigației. În acest sens, reclamantul a afirmat că acizii grași respectivi pot fi diferențiați ca urmare a diferențelor dintre procesele de producție (scopuri oleochimice, nu legate de fabricarea biomotorinei). Potrivit reclamantului, cele două tipuri de acizi grași sunt produse diferite, care nu sunt în concurență unele cu altele și nu pot face parte din produsul unic în cauză.

| (85) | În plus, reclamantul a explicat că producerea de acizi grași oleochimici implică un proces esențial necesar de descompunere a trigliceridelor pentru eliberarea și separarea acizilor grași și a gliceridelor în vederea obținerii unui produs foarte purificat, format în proporție de cel puțin 97 % din acizi grași și doar în proporție de maximum 3 % din grăsimi neseparate. Acest proces se numește „separare”. Pentru a obține un produs cu o puritate de aproape 100 %, acizii grași sunt supuși în continuare unui proces de distilare sau de fracționare, prin care se urmărește eliminarea restului de grăsimi neseparate și a eventualelor impurități rămase. Atât acizii grași distilați, cât și acizii grași fracționați se încadrează în definiția produsului, cu condiția ca aceste produse să respecte pragul de 105 g/100 g al indicelui de iod. |
| --- | --- |

(85)

În plus, reclamantul a explicat că producerea de acizi grași oleochimici implică un proces esențial necesar de descompunere a trigliceridelor pentru eliberarea și separarea acizilor grași și a gliceridelor în vederea obținerii unui produs foarte purificat, format în proporție de cel puțin 97 % din acizi grași și doar în proporție de maximum 3 % din grăsimi neseparate. Acest proces se numește „separare”. Pentru a obține un produs cu o puritate de aproape 100 %, acizii grași sunt supuși în continuare unui proces de distilare sau de fracționare, prin care se urmărește eliminarea restului de grăsimi neseparate și a eventualelor impurități rămase. Atât acizii grași distilați, cât și acizii grași fracționați se încadrează în definiția produsului, cu condiția ca aceste produse să respecte pragul de 105 g/100 g al indicelui de iod.

| (86) | Reclamantul a explicat, de asemenea, că procesul de fabricare a biomotorinei constă în rafinarea uleiului pentru a elimina impuritățile, dar nu se realizează nicio operațiune de separare. În procesul de fabricare a biomotorinei sunt generate ca subproduse mai multe produse distilate de acizi grași, cum ar fi FAD (fatty acid distillate – distilat de acizi grași), PFAD, PKFAD (palm kernel fatty acid distillate – distilat de acizi grași din sâmburi de palmier). |
| --- | --- |

(86)

Reclamantul a explicat, de asemenea, că procesul de fabricare a biomotorinei constă în rafinarea uleiului pentru a elimina impuritățile, dar nu se realizează nicio operațiune de separare. În procesul de fabricare a biomotorinei sunt generate ca subproduse mai multe produse distilate de acizi grași, cum ar fi FAD (fatty acid distillate – distilat de acizi grași), PFAD, PKFAD (palm kernel fatty acid distillate – distilat de acizi grași din sâmburi de palmier).

fatty acid distillate

palm kernel fatty acid distillate

| (87) | Prin urmare, reclamantul a susținut că gradul de fracționare sau indicele de separare, care indică procentul de acizi grași separați din ulei, constituie o linie de demarcație clară și obiectivă pentru a diferenția produsul care face obiectul investigației de alte tipuri de acizi grași care nu fac obiectul investigației. Gradul de fracționare se calculează împărțind indicele de aciditate la indicele de saponificare. Indicele de aciditate (sau indicele de neutralizare) și indicele de saponificare au fost definiți în plângere. Reclamantul a explicat că, deși criteriul gradului de fracționare a fost luat în considerare în etapa plângerii, acesta nu a fost reținut ca atare (exprimat ca indicele de aciditate împărțit la indicele de saponificare) deoarece toți acizii grași oleochimici din definiția produsului au în comun această caracteristică de a avea un conținut de acizi grași de cel puțin 97 %. |
| --- | --- |

(87)

Prin urmare, reclamantul a susținut că gradul de fracționare sau indicele de separare, care indică procentul de acizi grași separați din ulei, constituie o linie de demarcație clară și obiectivă pentru a diferenția produsul care face obiectul investigației de alte tipuri de acizi grași care nu fac obiectul investigației. Gradul de fracționare se calculează împărțind indicele de aciditate la indicele de saponificare. Indicele de aciditate (sau indicele de neutralizare) și indicele de saponificare au fost definiți în plângere. Reclamantul a explicat că, deși criteriul gradului de fracționare a fost luat în considerare în etapa plângerii, acesta nu a fost reținut ca atare (exprimat ca indicele de aciditate împărțit la indicele de saponificare) deoarece toți acizii grași oleochimici din definiția produsului au în comun această caracteristică de a avea un conținut de acizi grași de cel puțin 97 %.

| (88) | Potrivit reclamantului, acizii grași utilizați la fabricarea biomotorinei au grade de fracționare mult mai scăzute (între 81 % și 97 %). Pe baza celor de mai sus, reclamantul a susținut că valoarea de 97 % a gradului de fracționare ar trebui să fie considerată un criteriu-limită pentru diferențierea acizilor grași. |
| --- | --- |

(88)

Potrivit reclamantului, acizii grași utilizați la fabricarea biomotorinei au grade de fracționare mult mai scăzute (între 81 % și 97 %). Pe baza celor de mai sus, reclamantul a susținut că valoarea de 97 % a gradului de fracționare ar trebui să fie considerată un criteriu-limită pentru diferențierea acizilor grași.

| (89) | AAK și-a exprimat sprijinul față de abordarea reclamantului. |
| --- | --- |

(89)

AAK și-a exprimat sprijinul față de abordarea reclamantului.

| (90) | Wilmar a susținut că indicele de aciditate utilizat la calcularea gradului de fracționare ar fi cea mai adecvată modalitate de a diferenția acizii grași. Societatea a susținut că gradul de fracționare nu este la fel de precis ca o limită fixă bazată pe indicele de aciditate. Wilmar a solicitat Comisiei să includă indicele de aciditate în numărul de control al produsului („NCP”). |
| --- | --- |

(90)

Wilmar a susținut că indicele de aciditate utilizat la calcularea gradului de fracționare ar fi cea mai adecvată modalitate de a diferenția acizii grași. Societatea a susținut că gradul de fracționare nu este la fel de precis ca o limită fixă bazată pe indicele de aciditate. Wilmar a solicitat Comisiei să includă indicele de aciditate în numărul de control al produsului („NCP”).

| (91) | Astfel cum se menționează în considerentul 71, Comisia a luat act de observațiile transmise de părțile interesate cu privire la definiția produsului și a clarificat, printr-o notă la dosar, faptul că numai acizii grași cu un grad de fracționare de cel puțin 97 % fac obiectul investigației. Prin urmare, PFAD, POME, uleiul acid de palmier care se încadrează la codul NC 3823 19 90 și acizii grași obținuți ca subproduse în procesul de fabricare a biomotorinei nu au fost incluși în investigație, deoarece gradul lor de fracționare este mai mic de 97 %. De asemenea, Comisia a invitat părțile interesate să identifice orice cantitate de acizi grași cu gradul de fracționare de cel puțin 97 % importată în scopul fabricării biomotorinei și să specifice caracteristicile fizice, chimice și/sau tehnice distinctive ale acestui tip de acizi grași, spre deosebire de cele ale acizilor grași destinați altor aplicații. |
| --- | --- |

(91)

Astfel cum se menționează în considerentul 71, Comisia a luat act de observațiile transmise de părțile interesate cu privire la definiția produsului și a clarificat, printr-o notă la dosar, faptul că numai acizii grași cu un grad de fracționare de cel puțin 97 % fac obiectul investigației. Prin urmare, PFAD, POME, uleiul acid de palmier care se încadrează la codul NC 3823 19 90 și acizii grași obținuți ca subproduse în procesul de fabricare a biomotorinei nu au fost incluși în investigație, deoarece gradul lor de fracționare este mai mic de 97 %. De asemenea, Comisia a invitat părțile interesate să identifice orice cantitate de acizi grași cu gradul de fracționare de cel puțin 97 % importată în scopul fabricării biomotorinei și să specifice caracteristicile fizice, chimice și/sau tehnice distinctive ale acestui tip de acizi grași, spre deosebire de cele ale acizilor grași destinați altor aplicații.

| (92) | Wilmar a susținut că, întrucât introducerea pragului de 97 % pentru gradul de fracționare a modificat în mod semnificativ definiția produsului, plângerea ar trebui respinsă pentru că nu ar conține elemente de probă insuficiente privind dumpingul sau prejudiciul. În plus, Wilmar a susținut că datele din plângere s-au bazat pe o definiție a produsului diferită de cea utilizată în scopul prezentei investigații. |
| --- | --- |

(92)

Wilmar a susținut că, întrucât introducerea pragului de 97 % pentru gradul de fracționare a modificat în mod semnificativ definiția produsului, plângerea ar trebui respinsă pentru că nu ar conține elemente de probă insuficiente privind dumpingul sau prejudiciul. În plus, Wilmar a susținut că datele din plângere s-au bazat pe o definiție a produsului diferită de cea utilizată în scopul prezentei investigații.

| (93) | Comisia nu a fost de acord cu această afirmație. Clarificarea furnizată prin introducerea gradului de fracționare de 97 % în definiția produsului, astfel cum se explică în considerentul 71, nu a modificat nici definiția produsului, nici plângerea, deoarece aceasta doar a clarificat și a descris mai bine produsul vizat de plângere. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(93)

Comisia nu a fost de acord cu această afirmație. Clarificarea furnizată prin introducerea gradului de fracționare de 97 % în definiția produsului, astfel cum se explică în considerentul 71, nu a modificat nici definiția produsului, nici plângerea, deoarece aceasta doar a clarificat și a descris mai bine produsul vizat de plângere. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

2.4.2.   Acizii grași produși din deșeuri de palmier și utilizați pentru fabricarea biomotorinei

Acizii grași produși din deșeuri de palmier și utilizați pentru fabricarea biomotorinei

| (94) | EBB, grupul Musim Mas și Campa/IMBI au afirmat că producătorii de biomotorină utilizează acizi grași produși din deșeuri pentru a fabrica biomotorină. Campa/IMBI și grupul Musim Mas au afirmat că acizii grași utilizați pentru a fabrica biomotorină într-o unitate de producție de esterificare (15) necesită, ca materii prime principale, acizi grași cu un grad de fracționare de cel puțin 97 % și, prin urmare, acizii grași utilizați de Campa/IMBI pentru fabricarea biomotorinei ar fi în continuare incluși în investigație după clarificarea furnizată de Comisie în considerentul 91. Campa/IMBI, grupul Musim Mas și EBB au afirmat că utilizarea finală este singurul criteriu relevant pentru a face distincția între acizii grași care fac obiectul investigației și acizii grași utilizați pentru fabricarea biomotorinei. În plus, s-a afirmat că documentul de certificare este esențial pentru a înțelege utilizarea finală a produsului. În special, acizii grași necesari pentru industria cosmetică, farmaceutică, chimică sau alimentară sunt concepuți astfel încât să îndeplinească diverse cerințe de certificare (cum ar fi cele referitoare la alimentele cușer și halal, BPF+, FSSC 22000, certificarea RSPO, ISO 9001, ISO 14001, ISO 45001), în timp ce producătorii de biomotorină solicită doar o certificare pentru respectarea Directivei (UE) 2018/2001 (RED II) (un sistem voluntar recunoscut de Comisia Europeană în temeiul RED II, cum ar fi ISCC EU sau 2BSVS, sau un sistem național de certificare instituit în temeiul RED II). S-a afirmat, de asemenea, că industria Uniunii nu a produs și nici nu ar fi putut să producă acizi grași cu un grad de fracționare ridicat destinați fabricării biomotorinei, care ar intra sub incidența RED II, ceea ce a încurajat utilizarea unor materii prime avansate în acest sens. Campa/IMBI a declarat, de asemenea, că importă acest tip de acizi grași cu codul TARIC 3823193089, care nu a fost inclus nici în plângere, nici în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(94)

EBB, grupul Musim Mas și Campa/IMBI au afirmat că producătorii de biomotorină utilizează acizi grași produși din deșeuri pentru a fabrica biomotorină. Campa/IMBI și grupul Musim Mas au afirmat că acizii grași utilizați pentru a fabrica biomotorină într-o unitate de producție de esterificare (15) necesită, ca materii prime principale, acizi grași cu un grad de fracționare de cel puțin 97 % și, prin urmare, acizii grași utilizați de Campa/IMBI pentru fabricarea biomotorinei ar fi în continuare incluși în investigație după clarificarea furnizată de Comisie în considerentul 91. Campa/IMBI, grupul Musim Mas și EBB au afirmat că utilizarea finală este singurul criteriu relevant pentru a face distincția între acizii grași care fac obiectul investigației și acizii grași utilizați pentru fabricarea biomotorinei. În plus, s-a afirmat că documentul de certificare este esențial pentru a înțelege utilizarea finală a produsului. În special, acizii grași necesari pentru industria cosmetică, farmaceutică, chimică sau alimentară sunt concepuți astfel încât să îndeplinească diverse cerințe de certificare (cum ar fi cele referitoare la alimentele cușer și halal, BPF+, FSSC 22000, certificarea RSPO, ISO 9001, ISO 14001, ISO 45001), în timp ce producătorii de biomotorină solicită doar o certificare pentru respectarea Directivei (UE) 2018/2001 (RED II) (un sistem voluntar recunoscut de Comisia Europeană în temeiul RED II, cum ar fi ISCC EU sau 2BSVS, sau un sistem național de certificare instituit în temeiul RED II). S-a afirmat, de asemenea, că industria Uniunii nu a produs și nici nu ar fi putut să producă acizi grași cu un grad de fracționare ridicat destinați fabricării biomotorinei, care ar intra sub incidența RED II, ceea ce a încurajat utilizarea unor materii prime avansate în acest sens. Campa/IMBI a declarat, de asemenea, că importă acest tip de acizi grași cu codul TARIC 3823193089, care nu a fost inclus nici în plângere, nici în avizul de deschidere.

15

| (95) | Campa/IMBI și EBB au solicitat Comisiei confirmarea faptului că acizii grași utilizați pentru fabricarea biomotorinei nu fac obiectul investigației. În special, s-a afirmat că definiția produsului include acizii grași utilizați de Campa/IMBI utilizați pentru fabricarea biomotorinei. În plus, s-a afirmat că plângerea nu menționează producătorii de biomotorină din Uniune ca importatori sau utilizatori de acizi grași și că biomotorina nu se numără printre utilizările produsului în cauză enumerate în plângere. |
| --- | --- |

(95)

Campa/IMBI și EBB au solicitat Comisiei confirmarea faptului că acizii grași utilizați pentru fabricarea biomotorinei nu fac obiectul investigației. În special, s-a afirmat că definiția produsului include acizii grași utilizați de Campa/IMBI utilizați pentru fabricarea biomotorinei. În plus, s-a afirmat că plângerea nu menționează producătorii de biomotorină din Uniune ca importatori sau utilizatori de acizi grași și că biomotorina nu se numără printre utilizările produsului în cauză enumerate în plângere.

| (96) | În mod similar, ASSITOL și APPA Biocarburantes și-au exprimat opoziția față de utilizarea gradului de fracționare pentru definirea acizilor grași care fac obiectul investigației, deoarece definiția nu a exclus toți acizii grași utilizați pentru fabricarea biomotorinei. S-a susținut că ar trebui adoptat un alt mecanism, și anume unul bazat pe utilizarea finală a produsului, în conformitate cu articolul 254 din Codul vamal al Uniunii. |
| --- | --- |

(96)

În mod similar, ASSITOL și APPA Biocarburantes și-au exprimat opoziția față de utilizarea gradului de fracționare pentru definirea acizilor grași care fac obiectul investigației, deoarece definiția nu a exclus toți acizii grași utilizați pentru fabricarea biomotorinei. S-a susținut că ar trebui adoptat un alt mecanism, și anume unul bazat pe utilizarea finală a produsului, în conformitate cu articolul 254 din Codul vamal al Uniunii.

| (97) | În acest sens, ASSITOL și Campa/IMBI au solicitat Comisiei să publice un aviz de modificare a avizului de deschidere. |
| --- | --- |

(97)

În acest sens, ASSITOL și Campa/IMBI au solicitat Comisiei să publice un aviz de modificare a avizului de deschidere.

| (98) | Comisia nu a putut confirma dacă acizii grași cu un grad de fracționare de cel puțin 97 % produși din deșeuri fac parte din produsul în cauză fără a evalua dacă aceștia au aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază, dacă au aceeași utilizare și dacă sunt în concurență cu produsul similar. În plus, materiile prime nu reprezintă un factor decisiv pentru excluderea unui tip de produs din definiția produsului din cadrul investigației în cazul în care produsele finale sunt aceleași și au aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază. |
| --- | --- |

(98)

Comisia nu a putut confirma dacă acizii grași cu un grad de fracționare de cel puțin 97 % produși din deșeuri fac parte din produsul în cauză fără a evalua dacă aceștia au aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază, dacă au aceeași utilizare și dacă sunt în concurență cu produsul similar. În plus, materiile prime nu reprezintă un factor decisiv pentru excluderea unui tip de produs din definiția produsului din cadrul investigației în cazul în care produsele finale sunt aceleași și au aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază.

| (99) | Vizita de verificare efectuată la sediul producătorului-exportator din Indonezia a arătat, într-adevăr, că acizii grași distilați importați de IMBI au fost produși fie din subproduse precum PFAD, fie din diferite materii prime din deșeuri de palmier. |
| --- | --- |

(99)

Vizita de verificare efectuată la sediul producătorului-exportator din Indonezia a arătat, într-adevăr, că acizii grași distilați importați de IMBI au fost produși fie din subproduse precum PFAD, fie din diferite materii prime din deșeuri de palmier.

| (100) | În cursul vizitei de verificare efectuate în Indonezia, Comisia a evaluat caracteristicile fizice ale produsului (precum aspectul, mirosul, titrul, culoarea), caracteristicile tehnice (precum tipul și clasa, calitatea, formele materialului, stabilitatea culorii) și caracteristicile chimice (precum indicele de aciditate, indicele de saponificare, indicele de iod și conținutul de acizi grași) ale acizilor grași distilați produși din deșeuri în comparație cu celălalt tip de acizi grași. Cu toate acestea, investigația a arătat că acizii grași distilați produși din deșeuri au caracteristici fizice, tehnice și chimice foarte asemănătoare cu cele ale acizilor grași produși din CPO și CPKO. Prin urmare, investigația nu a evidențiat nicio caracteristică fizică, tehnică sau chimică de bază care să diferențieze acizii grași distilați produși din deșeuri de celălalt tip de acizi grași. |
| --- | --- |

(100)

În cursul vizitei de verificare efectuate în Indonezia, Comisia a evaluat caracteristicile fizice ale produsului (precum aspectul, mirosul, titrul, culoarea), caracteristicile tehnice (precum tipul și clasa, calitatea, formele materialului, stabilitatea culorii) și caracteristicile chimice (precum indicele de aciditate, indicele de saponificare, indicele de iod și conținutul de acizi grași) ale acizilor grași distilați produși din deșeuri în comparație cu celălalt tip de acizi grași. Cu toate acestea, investigația a arătat că acizii grași distilați produși din deșeuri au caracteristici fizice, tehnice și chimice foarte asemănătoare cu cele ale acizilor grași produși din CPO și CPKO. Prin urmare, investigația nu a evidențiat nicio caracteristică fizică, tehnică sau chimică de bază care să diferențieze acizii grași distilați produși din deșeuri de celălalt tip de acizi grași.

| (101) | În plus, investigația a arătat că acizii grași distilați produși din deșeuri intră sub incidența legislației Uniunii privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile [RED II (16)], care stabilește că biomotorina produsă din acizi grași utilizând deșeuri sau subproduse poate fi luată în considerare de statele membre ale UE în ceea ce privește obiectivele stabilite de RED II (17). Potrivit RED II (18), pentru ca biomotorina să poată fi contabilizată de statele membre ale UE în ceea ce privește obiectivele lor de durabilitate, materia primă, în acest caz acizii grași distilați, trebuie să fie certificată pentru a asigura respectarea standardelor chimice și de durabilitate. |
| --- | --- |

(101)

În plus, investigația a arătat că acizii grași distilați produși din deșeuri intră sub incidența legislației Uniunii privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile [RED II (16)], care stabilește că biomotorina produsă din acizi grași utilizând deșeuri sau subproduse poate fi luată în considerare de statele membre ale UE în ceea ce privește obiectivele stabilite de RED II (17). Potrivit RED II (18), pentru ca biomotorina să poată fi contabilizată de statele membre ale UE în ceea ce privește obiectivele lor de durabilitate, materia primă, în acest caz acizii grași distilați, trebuie să fie certificată pentru a asigura respectarea standardelor chimice și de durabilitate.

16

17

18

| (102) | Pe această bază, Comisia a constatat că acizii grași cu un grad de fracționare de cel puțin 97 % produși din deșeuri și certificați printr-un sistem voluntar recunoscut de Comisie în temeiul articolului 30 alineatul (4) din RED II (19) sau printr-un sistem național de certificare instituit în temeiul articolului 30 alineatul (6) din RED II (20), deși au aceleași caracteristici ca și alți acizi grași, au utilizări diferite și nu sunt în concurență cu produsul similar. Comisia a confirmat, de asemenea, că acizii grași produși din deșeuri nu au fost incluși în plângere. În consecință, Comisia a concluzionat că acizii grași respectivi nu fac parte din produsul în cauză și, prin urmare, sunt excluși din investigație. În consecință, s-a constatat că acești acizi grași provenind, printre altele, de la producătorul-exportator IBP inclus în eșantion – care face parte din grupul Musim Mas –, importați de IMBI, nu fac obiectul prezentei investigații. |
| --- | --- |

(102)

Pe această bază, Comisia a constatat că acizii grași cu un grad de fracționare de cel puțin 97 % produși din deșeuri și certificați printr-un sistem voluntar recunoscut de Comisie în temeiul articolului 30 alineatul (4) din RED II (19) sau printr-un sistem național de certificare instituit în temeiul articolului 30 alineatul (6) din RED II (20), deși au aceleași caracteristici ca și alți acizi grași, au utilizări diferite și nu sunt în concurență cu produsul similar. Comisia a confirmat, de asemenea, că acizii grași produși din deșeuri nu au fost incluși în plângere. În consecință, Comisia a concluzionat că acizii grași respectivi nu fac parte din produsul în cauză și, prin urmare, sunt excluși din investigație. În consecință, s-a constatat că acești acizi grași provenind, printre altele, de la producătorul-exportator IBP inclus în eșantion – care face parte din grupul Musim Mas –, importați de IMBI, nu fac obiectul prezentei investigații.

19

20

| (103) | Aceste clarificări suplimentare privind definiția produsului, în plus față de cele publicate printr-o notă la dosar menționată în considerentul 71, se reflectă în definiția produsului care face obiectul investigației, stabilită în considerentul 70. |
| --- | --- |

(103)

Aceste clarificări suplimentare privind definiția produsului, în plus față de cele publicate printr-o notă la dosar menționată în considerentul 71, se reflectă în definiția produsului care face obiectul investigației, stabilită în considerentul 70.

2.4.3.   Alte tipuri de acizi grași

Alte tipuri de acizi grași

| (104) | Filialele Ecogreen, DHW și E&S, au solicitat excluderea acizilor grași C6 (denumirea comercială: Ecoric 6), C8-C10 (denumirea comercială: Ecoric 80), C16-C18, C18 nesaturați (denumirea comercială: Ecoric 68 TA) și C18:1 (denumirea comercială: Ecoric 18W) din definiția produsului. DHW și E&S au susținut că aceste tipuri de acizi grași au fost produse de producătorul-exportator afiliat al lor, Ecogreen, în timpul procesului de fabricare a alcoolului gras, că au anumite caracteristici unice și că nu pot fi produse la aceeași calitate de către producătorii din Uniune. DHW și E&S au declarat că primii trei acizi grași, în special, au fost exportați de Ecogreen către filialele sale din Europa numai pentru prelucrare internă, datorită calității stabile, a continuității aprovizionării și a lanțului de certificare consacrat. În special, DHW și E&S au afirmat că Ecoric 6 poate fi produs numai din CPKO și din ulei de nucă de cocos pur într-un volum foarte mic. În plus, s-a afirmat că există și alți acizi C6 disponibili în Uniune, dar că aceștia sunt produși prin fermentare, ceea ce înseamnă că nu sunt utilizabili pentru Ecogreen. În plus, DHW și E&S au susținut că Ecoric 80 a fost produs în cea mai mare parte din CPKO și din ulei de nucă de cocos și a fost utilizat pentru a produce esteri grași care, după tratarea de către DHW utilizând un anumit brevet, ar conduce la un ester de înaltă calitate în ceea ce privește gustul, mirosul și stabilitatea culorii. Ecoric 68 TA a fost obținut din CPKO, distribuția lanțului de carbon a fost similară cu cea a acizilor grași din seu și a fost utilizat pentru a produce amine grase fără seu. Ecoric 18W a fost utilizat pentru a produce esteri cu un comportament bun la temperaturi scăzute, cu o culoare mai bună a produsului finit și mai puține subproduse. În cele din urmă, DHW și E&S au afirmat că acidul oleic de origine animală este interzis în fabricile lor de esteri din cauza normelor stricte referitoare la alimentele cușer. |
| --- | --- |

(104)

Filialele Ecogreen, DHW și E&S, au solicitat excluderea acizilor grași C6 (denumirea comercială: Ecoric 6), C8-C10 (denumirea comercială: Ecoric 80), C16-C18, C18 nesaturați (denumirea comercială: Ecoric 68 TA) și C18:1 (denumirea comercială: Ecoric 18W) din definiția produsului. DHW și E&S au susținut că aceste tipuri de acizi grași au fost produse de producătorul-exportator afiliat al lor, Ecogreen, în timpul procesului de fabricare a alcoolului gras, că au anumite caracteristici unice și că nu pot fi produse la aceeași calitate de către producătorii din Uniune. DHW și E&S au declarat că primii trei acizi grași, în special, au fost exportați de Ecogreen către filialele sale din Europa numai pentru prelucrare internă, datorită calității stabile, a continuității aprovizionării și a lanțului de certificare consacrat. În special, DHW și E&S au afirmat că Ecoric 6 poate fi produs numai din CPKO și din ulei de nucă de cocos pur într-un volum foarte mic. În plus, s-a afirmat că există și alți acizi C6 disponibili în Uniune, dar că aceștia sunt produși prin fermentare, ceea ce înseamnă că nu sunt utilizabili pentru Ecogreen. În plus, DHW și E&S au susținut că Ecoric 80 a fost produs în cea mai mare parte din CPKO și din ulei de nucă de cocos și a fost utilizat pentru a produce esteri grași care, după tratarea de către DHW utilizând un anumit brevet, ar conduce la un ester de înaltă calitate în ceea ce privește gustul, mirosul și stabilitatea culorii. Ecoric 68 TA a fost obținut din CPKO, distribuția lanțului de carbon a fost similară cu cea a acizilor grași din seu și a fost utilizat pentru a produce amine grase fără seu. Ecoric 18W a fost utilizat pentru a produce esteri cu un comportament bun la temperaturi scăzute, cu o culoare mai bună a produsului finit și mai puține subproduse. În cele din urmă, DHW și E&S au afirmat că acidul oleic de origine animală este interzis în fabricile lor de esteri din cauza normelor stricte referitoare la alimentele cușer.

| (105) | Ca răspuns, reclamantul s-a opus excluderii acestor tipuri de acizi grași, susținând că acest lucru ar afecta întreaga definiție a produsului care face obiectul investigației, întrucât excluderea de produse solicitată de filialele Ecogreen viza întreaga lungime a lanțului acizilor grași în cauză, de la C6 la C18. În plus, reclamantul a susținut că, contrar afirmațiilor formulate de DHW și E&S, producătorii din Uniune sunt capabili să producă și chiar aprovizionează filialele Ecogreen cu acest tip de acizi grași, întrucât aceste produse nu sunt „unicate” ale grupului Ecogreen, ci sunt, de fapt, interschimbabile cu acizii grași produși de industria Uniunii. |
| --- | --- |

(105)

Ca răspuns, reclamantul s-a opus excluderii acestor tipuri de acizi grași, susținând că acest lucru ar afecta întreaga definiție a produsului care face obiectul investigației, întrucât excluderea de produse solicitată de filialele Ecogreen viza întreaga lungime a lanțului acizilor grași în cauză, de la C6 la C18. În plus, reclamantul a susținut că, contrar afirmațiilor formulate de DHW și E&S, producătorii din Uniune sunt capabili să producă și chiar aprovizionează filialele Ecogreen cu acest tip de acizi grași, întrucât aceste produse nu sunt „unicate” ale grupului Ecogreen, ci sunt, de fapt, interschimbabile cu acizii grași produși de industria Uniunii.

| (106) | Comisia a concluzionat că industria Uniunii a produs acizi grași similari și, prin urmare, produsele cu privire la care DHW și E&S au solicitat excluderea din definiția produsului erau în concurență cu industria Uniunii și au cauzat un prejudiciu. În consecință, Comisia a respins această cerere de excludere. |
| --- | --- |

(106)

Comisia a concluzionat că industria Uniunii a produs acizi grași similari și, prin urmare, produsele cu privire la care DHW și E&S au solicitat excluderea din definiția produsului erau în concurență cu industria Uniunii și au cauzat un prejudiciu. În consecință, Comisia a respins această cerere de excludere.

| (107) | În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, Ecogreen și-a reiterat cererea de excludere menționată în considerentul 104. Ecogreen a susținut că, în contradicție cu afirmațiile reclamantului, cererea sa de excludere nu a acoperit întreaga lungime a lanțului acizilor grași care fac obiectul investigației, întrucât C12 (acidul lauric), C14 (acidul mistic), C16 (acidul palmitic), C18 saturat (acidul stearic) și produsele în amestec ale acestora nu fac parte din cererea de excludere formulată. În plus, în ceea ce privește produsele incluse în cererea de excludere, Ecogreen a susținut că nu există produse similare fabricate de industria Uniunii. În special, Ecogreen a susținut că produsele sale Ecoric 6 includ un anumit compus organic care nu se găsește în acizii C6 produși de industria Uniunii. În plus, Ecogreen a susținut că industria Uniunii utilizează un proces de producție complet diferit pentru produsele C6, C8-C10, C16-C18 și C18 (nesaturat). În special referitor la C6, Ecogreen a susținut că industria Uniunii utilizează fermentarea și că nici grupul Ecogreen, nici clienții săi nu au aprobat niciodată procesul de fermentare ca proces de fabricare a acizilor grași, deoarece acesta ar putea afecta caracteristicile de bază ale acizilor grași produși. În ceea ce privește produsul său C18:1, Ecogreen a susținut că acesta este de o calitate deosebit de ridicată și că utilizatorii din Uniune ai acestui produs au încheiat acorduri privind calitatea care obligă Ecogreen să aprovizioneze clienții cu esteri produși cu acizi grași C18:1 care respectă specificații stricte. |
| --- | --- |

(107)

În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, Ecogreen și-a reiterat cererea de excludere menționată în considerentul 104. Ecogreen a susținut că, în contradicție cu afirmațiile reclamantului, cererea sa de excludere nu a acoperit întreaga lungime a lanțului acizilor grași care fac obiectul investigației, întrucât C12 (acidul lauric), C14 (acidul mistic), C16 (acidul palmitic), C18 saturat (acidul stearic) și produsele în amestec ale acestora nu fac parte din cererea de excludere formulată. În plus, în ceea ce privește produsele incluse în cererea de excludere, Ecogreen a susținut că nu există produse similare fabricate de industria Uniunii. În special, Ecogreen a susținut că produsele sale Ecoric 6 includ un anumit compus organic care nu se găsește în acizii C6 produși de industria Uniunii. În plus, Ecogreen a susținut că industria Uniunii utilizează un proces de producție complet diferit pentru produsele C6, C8-C10, C16-C18 și C18 (nesaturat). În special referitor la C6, Ecogreen a susținut că industria Uniunii utilizează fermentarea și că nici grupul Ecogreen, nici clienții săi nu au aprobat niciodată procesul de fermentare ca proces de fabricare a acizilor grași, deoarece acesta ar putea afecta caracteristicile de bază ale acizilor grași produși. În ceea ce privește produsul său C18:1, Ecogreen a susținut că acesta este de o calitate deosebit de ridicată și că utilizatorii din Uniune ai acestui produs au încheiat acorduri privind calitatea care obligă Ecogreen să aprovizioneze clienții cu esteri produși cu acizi grași C18:1 care respectă specificații stricte.

| (108) | Comisia a fost de acord că cererea Ecogreen de excludere a produselor nu acoperă toate lungimile posibile ale lanțului de carbon al acizilor grași în cauză, dar acoperă, totuși, un subset substanțial al acestora. În orice caz, în ceea ce privește produsele care au fost incluse în cererea de excludere, Ecogreen nu și-a demonstrat afirmația potrivit căreia nu există „produse similare” fabricate de industria Uniunii. În ceea ce privește compusul organic care se presupune că diferențiază produsul său C6 de produsele respective fabricate de industria Uniunii, Ecogreen nu a furnizat elemente de probă care să demonstreze relevanța sa, nici măcar în ceea ce privește concentrația substanței în produs și modul în care aceasta îi afectează caracteristicile de bază și utilizările. În plus, întrucât în versiunea deschisă a observațiilor nu a fost dezvăluită nicio informație despre această substanță, nici măcar denumirea sa, alte părți interesate nu au putut să prezinte observații cu privire la aceste aspecte. În ceea ce privește presupusele diferențe existente în procesul de producție, Comisia reamintește că, în principiu, procesele de producție nu sunt relevante atunci când se evaluează dacă produsele sunt „similare”. În acest caz particular, Ecogreen nu a furnizat elemente de probă concrete cu privire la modul în care procesele de producție ar afecta caracteristicile de bază ale produsului final. În special referitor la fermentare, chiar Ecogreen prezintă presupusele diferențe în ceea ce privește caracteristicile de bază ale produsului, care rezultă din acest proces, ca pe o simplă posibilitate, mai degrabă decât ca un fapt dovedit, susținut de elemente de probă. Având în vedere cele de mai sus, Comisia a respins această cerere de excludere. |
| --- | --- |

(108)

Comisia a fost de acord că cererea Ecogreen de excludere a produselor nu acoperă toate lungimile posibile ale lanțului de carbon al acizilor grași în cauză, dar acoperă, totuși, un subset substanțial al acestora. În orice caz, în ceea ce privește produsele care au fost incluse în cererea de excludere, Ecogreen nu și-a demonstrat afirmația potrivit căreia nu există „produse similare” fabricate de industria Uniunii. În ceea ce privește compusul organic care se presupune că diferențiază produsul său C6 de produsele respective fabricate de industria Uniunii, Ecogreen nu a furnizat elemente de probă care să demonstreze relevanța sa, nici măcar în ceea ce privește concentrația substanței în produs și modul în care aceasta îi afectează caracteristicile de bază și utilizările. În plus, întrucât în versiunea deschisă a observațiilor nu a fost dezvăluită nicio informație despre această substanță, nici măcar denumirea sa, alte părți interesate nu au putut să prezinte observații cu privire la aceste aspecte. În ceea ce privește presupusele diferențe existente în procesul de producție, Comisia reamintește că, în principiu, procesele de producție nu sunt relevante atunci când se evaluează dacă produsele sunt „similare”. În acest caz particular, Ecogreen nu a furnizat elemente de probă concrete cu privire la modul în care procesele de producție ar afecta caracteristicile de bază ale produsului final. În special referitor la fermentare, chiar Ecogreen prezintă presupusele diferențe în ceea ce privește caracteristicile de bază ale produsului, care rezultă din acest proces, ca pe o simplă posibilitate, mai degrabă decât ca un fapt dovedit, susținut de elemente de probă. Având în vedere cele de mai sus, Comisia a respins această cerere de excludere.

| (109) | AAK a solicitat Comisiei să excludă acidul oleic de uz alimentar din definiția produsului care face obiectul investigației, susținând că, deși acesta face obiectul investigației, se pot distinge două tipuri de acid oleic: acidul oleic de uz industrial și acidul oleic de uz alimentar. AAK a afirmat că, deși cele două clase au aceleași proprietăți chimice de bază, deoarece clasa alimentară este utilizată la fabricarea produselor alimentare, procesul său de producție trebuie să respecte standarde mai stricte, și anume contaminanții prezenți în acid nu trebuie să depășească un anumit nivel, prevăzut de Regulamentul UE privind produsele alimentare (21). AAK a susținut, de asemenea, că acidul oleic de uz alimentar este mult mai scump decât cel de uz industrial, nu poate fi înlocuit cu acesta, iar industria Uniunii nu este în măsură să furnizeze cantități mai mari. AAK a afirmat că au existat doar importuri marginale de acid oleic de uz alimentar din Indonezia și, prin urmare, acestea nu au putut cauza un prejudiciu industriei Uniunii. AAK a afirmat că este, probabil, singurul importator din Uniune de volume semnificative de acid oleic de uz alimentar din alte țări. De asemenea, AAK a afirmat că, potrivit informațiilor sale, în Indonezia nu există plante producătoare de acid oleic care să îndeplinească cerințele stricte privind nivelul maxim de contaminanți din produsele alimentare. AAK a afirmat că prețurile crescute ale potențialelor importuri de acid oleic de uz alimentar din Indonezia ar duce la creșterea prețurilor utilizatorilor din Uniune pentru toate categoriile de acid oleic și din Malaysia, ceea ce ar afecta în mod negativ activitatea AAK. AAK a sugerat că acidul oleic de uz alimentar ar putea fi exclus prin referire la nivelurile maxime de benzo(a)piren și la conținutul de acizi grași trans, care reprezintă praguri sancționate oficial stabilite în Regulamentul UE privind produsele alimentare. |
| --- | --- |

(109)

AAK a solicitat Comisiei să excludă acidul oleic de uz alimentar din definiția produsului care face obiectul investigației, susținând că, deși acesta face obiectul investigației, se pot distinge două tipuri de acid oleic: acidul oleic de uz industrial și acidul oleic de uz alimentar. AAK a afirmat că, deși cele două clase au aceleași proprietăți chimice de bază, deoarece clasa alimentară este utilizată la fabricarea produselor alimentare, procesul său de producție trebuie să respecte standarde mai stricte, și anume contaminanții prezenți în acid nu trebuie să depășească un anumit nivel, prevăzut de Regulamentul UE privind produsele alimentare (21). AAK a susținut, de asemenea, că acidul oleic de uz alimentar este mult mai scump decât cel de uz industrial, nu poate fi înlocuit cu acesta, iar industria Uniunii nu este în măsură să furnizeze cantități mai mari. AAK a afirmat că au existat doar importuri marginale de acid oleic de uz alimentar din Indonezia și, prin urmare, acestea nu au putut cauza un prejudiciu industriei Uniunii. AAK a afirmat că este, probabil, singurul importator din Uniune de volume semnificative de acid oleic de uz alimentar din alte țări. De asemenea, AAK a afirmat că, potrivit informațiilor sale, în Indonezia nu există plante producătoare de acid oleic care să îndeplinească cerințele stricte privind nivelul maxim de contaminanți din produsele alimentare. AAK a afirmat că prețurile crescute ale potențialelor importuri de acid oleic de uz alimentar din Indonezia ar duce la creșterea prețurilor utilizatorilor din Uniune pentru toate categoriile de acid oleic și din Malaysia, ceea ce ar afecta în mod negativ activitatea AAK. AAK a sugerat că acidul oleic de uz alimentar ar putea fi exclus prin referire la nivelurile maxime de benzo(a)piren și la conținutul de acizi grași trans, care reprezintă praguri sancționate oficial stabilite în Regulamentul UE privind produsele alimentare.

21

| (110) | Ca răspuns la afirmația de mai sus, reclamantul și-a exprimat opoziția față de excluderea acidului oleic de uz alimentar din domeniul de aplicare al investigației. În acest sens, reclamantul a susținut că acidul oleic de uz alimentar are aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază ca și celelalte produse incluse în domeniul de aplicare al investigației și, prin urmare, excluderea acestei grupe de produse ar conduce la un risc ridicat de circumvenție a măsurilor. În plus, reclamantul a susținut că producătorii care utilizează acid oleic de uz alimentar sunt și utilizatori de acid oleic de uz tehnic și, prin urmare, o distincție bazată pe utilizarea finală nu ar evita riscul de circumvenție. De asemenea, reclamantul a susținut că acidul oleic de uz alimentar este disponibil din alte surse de importuri care sunt vizate de investigație și, prin urmare, nu există niciun risc de deficit în aprovizionare. |
| --- | --- |

(110)

Ca răspuns la afirmația de mai sus, reclamantul și-a exprimat opoziția față de excluderea acidului oleic de uz alimentar din domeniul de aplicare al investigației. În acest sens, reclamantul a susținut că acidul oleic de uz alimentar are aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază ca și celelalte produse incluse în domeniul de aplicare al investigației și, prin urmare, excluderea acestei grupe de produse ar conduce la un risc ridicat de circumvenție a măsurilor. În plus, reclamantul a susținut că producătorii care utilizează acid oleic de uz alimentar sunt și utilizatori de acid oleic de uz tehnic și, prin urmare, o distincție bazată pe utilizarea finală nu ar evita riscul de circumvenție. De asemenea, reclamantul a susținut că acidul oleic de uz alimentar este disponibil din alte surse de importuri care sunt vizate de investigație și, prin urmare, nu există niciun risc de deficit în aprovizionare.

| (111) | În acest sens, Comisia a concluzionat că acidul oleic de uz alimentar are caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază similare cu cele ale acidului oleic de uz industrial. Deși acidul oleic de uz alimentar face obiectul unor cerințe mai stricte privind calitatea și puritatea, acesta are aceeași lungime a lanțului de carbon ca și acidul oleic utilizat pentru aplicații industriale. Diferența de preț dintre cele două clase nu este, per se, un element esențial pentru excluderea produselor. În plus, industria Uniunii produce, într-adevăr, acid oleic de uz alimentar și există și alte surse de aprovizionare, cum ar fi Malaysia. Având în vedere cele de mai sus, Comisia a respins cererea de excludere. |
| --- | --- |

(111)

În acest sens, Comisia a concluzionat că acidul oleic de uz alimentar are caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază similare cu cele ale acidului oleic de uz industrial. Deși acidul oleic de uz alimentar face obiectul unor cerințe mai stricte privind calitatea și puritatea, acesta are aceeași lungime a lanțului de carbon ca și acidul oleic utilizat pentru aplicații industriale. Diferența de preț dintre cele două clase nu este, per se, un element esențial pentru excluderea produselor. În plus, industria Uniunii produce, într-adevăr, acid oleic de uz alimentar și există și alte surse de aprovizionare, cum ar fi Malaysia. Având în vedere cele de mai sus, Comisia a respins cererea de excludere.

per se

| (112) | În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, AAK și-a reiterat solicitarea de a exclude acidul oleic de uz alimentar din definiția produsului care face obiectul investigației. AAK a criticat Comisia pentru că nu a răspuns în mod corespunzător afirmațiilor sale și a susținut că aceasta a utilizat criterii inconsecvente în decizia sa de a exclude acizii grași destinați producției de biomotorină, spre deosebire de acidul oleic de uz alimentar. În special, AAK a susținut că, în considerentul 102, concluzia Comisiei privind excluderea acizilor grași produși din deșeuri s-a bazat pe faptul că acești acizi grași specifici au utilizări diferite și nu erau în concurență cu produsul similar, având totuși aceleași caracteristici ca și alți acizi grași. Pe de altă parte, pentru a nu exclude acidul oleic de uz alimentar din definiția produsului care face obiectul investigației, Comisia a concluzionat în considerentul 111 că acizii oleici de uz alimentar au caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază similare cu cele ale acidului oleic de uz industrial cu aceeași lungime a lanțului de carbon. În plus, AAK a afirmat că acidul oleic de uz alimentar și acidul oleic de uz industrial au utilizări diferite și nu se află în concurență unul cu celălalt și că afirmația Comisiei potrivit căreia cele două tipuri prezintă caracteristici fizice, chimice și tehnice similare este nesusținută de fapte și fără temei în regulament. În cele din urmă, AAK a susținut că, dacă Comisia ar fi efectuat o analiză similară pentru acidul oleic de uz alimentar și pentru cel de uz industrial, ar fi constatat diferențe de tip, de clasă și de calitate între cele două tipuri. |
| --- | --- |

(112)

În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, AAK și-a reiterat solicitarea de a exclude acidul oleic de uz alimentar din definiția produsului care face obiectul investigației. AAK a criticat Comisia pentru că nu a răspuns în mod corespunzător afirmațiilor sale și a susținut că aceasta a utilizat criterii inconsecvente în decizia sa de a exclude acizii grași destinați producției de biomotorină, spre deosebire de acidul oleic de uz alimentar. În special, AAK a susținut că, în considerentul 102, concluzia Comisiei privind excluderea acizilor grași produși din deșeuri s-a bazat pe faptul că acești acizi grași specifici au utilizări diferite și nu erau în concurență cu produsul similar, având totuși aceleași caracteristici ca și alți acizi grași. Pe de altă parte, pentru a nu exclude acidul oleic de uz alimentar din definiția produsului care face obiectul investigației, Comisia a concluzionat în considerentul 111 că acizii oleici de uz alimentar au caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază similare cu cele ale acidului oleic de uz industrial cu aceeași lungime a lanțului de carbon. În plus, AAK a afirmat că acidul oleic de uz alimentar și acidul oleic de uz industrial au utilizări diferite și nu se află în concurență unul cu celălalt și că afirmația Comisiei potrivit căreia cele două tipuri prezintă caracteristici fizice, chimice și tehnice similare este nesusținută de fapte și fără temei în regulament. În cele din urmă, AAK a susținut că, dacă Comisia ar fi efectuat o analiză similară pentru acidul oleic de uz alimentar și pentru cel de uz industrial, ar fi constatat diferențe de tip, de clasă și de calitate între cele două tipuri.

| (113) | Comisia nu a fost de acord cu aceste afirmații. În primul rând, în ceea ce privește acizii grași fabricați din deșeuri, astfel cum se menționează în considerentul 102, aceștia nu ar fi trebuit să facă obiectul investigației. Totuși, deoarece au aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice ca și alți acizi grași, au fost incluși în mod neintenționat în definiția produsului. Pentru a se asigura că investigația și potențialele măsuri au fost efectuate și aplicate corect, Comisia a investigat în profunzime produsul respectiv înainte de a confirma că, într-adevăr, el nu ar fi trebuit să fie supus investigației/vizat de măsuri, astfel cum se explică în considerentele 98-102. Acesta diferă de acizii grași pentru aplicații alimentare (precum acidul oleic de uz alimentar), care au făcut obiectul plângerii și pentru care reclamanții au furnizat elemente de probă privind dumpingul, prejudiciul și legătura de cauzalitate, care au fost confirmate în cursul investigației. În al doilea rând, criticile formulate de AAK se bazează pe o înțelegere greșită a situației de fapt și de drept în ceea ce privește cererea de excludere a acidului oleic de uz alimentar. Chiar dacă acidul oleic industrial și cel alimentar ar fi considerate două tipuri diferite de acizi grași, astfel cum susține AAK, acest lucru nu ar avea niciun impact asupra constatărilor Comisiei. Industria Uniunii produce și vinde acid oleic de uz alimentar și, întrucât există posibilitatea unor importuri de acid oleic alimentar din Indonezia (22), acesta ar putea fi în concurență directă cu produsul vândut de industria Uniunii și, în consecință, ar putea cauza un prejudiciu. Prin urmare, nu există niciun motiv pentru care Comisia să concluzioneze că s-ar justifica excluderea acidului oleic de uz alimentar. De fapt, concluzia logică trebuie să fie exact contrariul: nu este posibil să se excludă acidul oleic de uz alimentar fără a submina efectele corective ale măsurilor care urmează să fie impuse. |
| --- | --- |

(113)

Comisia nu a fost de acord cu aceste afirmații. În primul rând, în ceea ce privește acizii grași fabricați din deșeuri, astfel cum se menționează în considerentul 102, aceștia nu ar fi trebuit să facă obiectul investigației. Totuși, deoarece au aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice ca și alți acizi grași, au fost incluși în mod neintenționat în definiția produsului. Pentru a se asigura că investigația și potențialele măsuri au fost efectuate și aplicate corect, Comisia a investigat în profunzime produsul respectiv înainte de a confirma că, într-adevăr, el nu ar fi trebuit să fie supus investigației/vizat de măsuri, astfel cum se explică în considerentele 98-102. Acesta diferă de acizii grași pentru aplicații alimentare (precum acidul oleic de uz alimentar), care au făcut obiectul plângerii și pentru care reclamanții au furnizat elemente de probă privind dumpingul, prejudiciul și legătura de cauzalitate, care au fost confirmate în cursul investigației. În al doilea rând, criticile formulate de AAK se bazează pe o înțelegere greșită a situației de fapt și de drept în ceea ce privește cererea de excludere a acidului oleic de uz alimentar. Chiar dacă acidul oleic industrial și cel alimentar ar fi considerate două tipuri diferite de acizi grași, astfel cum susține AAK, acest lucru nu ar avea niciun impact asupra constatărilor Comisiei. Industria Uniunii produce și vinde acid oleic de uz alimentar și, întrucât există posibilitatea unor importuri de acid oleic alimentar din Indonezia (22), acesta ar putea fi în concurență directă cu produsul vândut de industria Uniunii și, în consecință, ar putea cauza un prejudiciu. Prin urmare, nu există niciun motiv pentru care Comisia să concluzioneze că s-ar justifica excluderea acidului oleic de uz alimentar. De fapt, concluzia logică trebuie să fie exact contrariul: nu este posibil să se excludă acidul oleic de uz alimentar fără a submina efectele corective ale măsurilor care urmează să fie impuse.

22

| (114) | AAK a afirmat, de asemenea, că producția marginală a Uniunii de acid oleic de uz alimentar și existența unei alte țări terțe care furnizează produsul nu sprijineau includerea în continuare a acidului oleic alimentar în definiția produsului care face obiectul investigației. În special, AAK a afirmat că, la stabilirea definiției produsului, în trecut Comisia a acordat importanță faptului că în Uniune se fabrica un volum mic dintr-un anumit tip de produs. În acest sens, AAK a menționat investigația antidumping privind importurile de fibre sintetice discontinue din poliester („PSF”) originare din Malaysia și Taiwan (23). De asemenea, AAK a menționat o reexaminare a definiției produsului privind măsurile antidumping aplicate importurilor de produse laminate plate din oțeluri cu siliciu numite „magnetice” cu grăunți orientați („GOES”) originare din Statele Unite ale Americii și din Rusia, susținând că o variantă subțire a acestui produs a fost exclusă, deoarece niciun producător nu avea un interes direct în fabricarea acesteia. |
| --- | --- |

(114)

AAK a afirmat, de asemenea, că producția marginală a Uniunii de acid oleic de uz alimentar și existența unei alte țări terțe care furnizează produsul nu sprijineau includerea în continuare a acidului oleic alimentar în definiția produsului care face obiectul investigației. În special, AAK a afirmat că, la stabilirea definiției produsului, în trecut Comisia a acordat importanță faptului că în Uniune se fabrica un volum mic dintr-un anumit tip de produs. În acest sens, AAK a menționat investigația antidumping privind importurile de fibre sintetice discontinue din poliester („PSF”) originare din Malaysia și Taiwan (23). De asemenea, AAK a menționat o reexaminare a definiției produsului privind măsurile antidumping aplicate importurilor de produse laminate plate din oțeluri cu siliciu numite „magnetice” cu grăunți orientați („GOES”) originare din Statele Unite ale Americii și din Rusia, susținând că o variantă subțire a acestui produs a fost exclusă, deoarece niciun producător nu avea un interes direct în fabricarea acesteia.

23

| (115) | Pe lângă cele două societăți menționate de AAK în comunicare, mai există un al treilea producător din Uniune care oferă acid oleic de uz alimentar pe piața Uniunii (24). În plus, Comisia a observat că, în ceea ce privește acest produs, aprovizionarea poate fi asigurată și de la furnizori din Malaysia. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(115)

Pe lângă cele două societăți menționate de AAK în comunicare, mai există un al treilea producător din Uniune care oferă acid oleic de uz alimentar pe piața Uniunii (24). În plus, Comisia a observat că, în ceea ce privește acest produs, aprovizionarea poate fi asigurată și de la furnizori din Malaysia. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

24

| (116) | AAK și grupul Musim Mas au solicitat excluderea din definiția produsului a acidului palmitic utilizat pentru hrana animalelor. AAK este un producător de acid palmitic din Uniune, însă cererea sa totală îi depășește capacitatea de producție. S-a afirmat că acidul palmitic pur, cu lungimea lanțului de carbon C16, este produs din CPO și CPKO. Potrivit AAK, seul nu poate fi utilizat ca materie primă pentru producerea acidului palmitic destinat producției de hrană pentru animale, deoarece legislația UE privind hrana pentru animale interzice utilizarea grăsimilor animale în hrana rumegătoarelor (25). S-a afirmat, de asemenea, că producția europeană de acid palmitic este neglijabilă, în Uniune existând doar doi alți producători de acid palmitic, și anume KLK și IOI Oleo GmbH. AAK a estimat că cererea de acid palmitic din Uniune este de 45 000 de tone pe an. AAK a afirmat că acidul palmitic pur nu poate substitui alți acizi grași și nici alți acizi grași nu pot înlocui acidul palmitic. În plus, s-a afirmat că acizii grași produși din rapiță, despre care se presupune că este principala materie primă disponibilă în Uniune, nu sunt adecvați pentru hrana animalelor, deoarece nu sprijină producția de lapte de vacă, așa cum face acidul palmitic. Potrivit AAK, producătorii din Uniune nu sunt stimulați să producă acid palmitic în cantități semnificative din cauza cererii scăzute de acid stearic, cele două produse fiind fabricate în paralel. AAK a sugerat că această excludere ar putea fi pusă în aplicare prin eliminarea C16 din definiția produsului. |
| --- | --- |

(116)

AAK și grupul Musim Mas au solicitat excluderea din definiția produsului a acidului palmitic utilizat pentru hrana animalelor. AAK este un producător de acid palmitic din Uniune, însă cererea sa totală îi depășește capacitatea de producție. S-a afirmat că acidul palmitic pur, cu lungimea lanțului de carbon C16, este produs din CPO și CPKO. Potrivit AAK, seul nu poate fi utilizat ca materie primă pentru producerea acidului palmitic destinat producției de hrană pentru animale, deoarece legislația UE privind hrana pentru animale interzice utilizarea grăsimilor animale în hrana rumegătoarelor (25). S-a afirmat, de asemenea, că producția europeană de acid palmitic este neglijabilă, în Uniune existând doar doi alți producători de acid palmitic, și anume KLK și IOI Oleo GmbH. AAK a estimat că cererea de acid palmitic din Uniune este de 45 000 de tone pe an. AAK a afirmat că acidul palmitic pur nu poate substitui alți acizi grași și nici alți acizi grași nu pot înlocui acidul palmitic. În plus, s-a afirmat că acizii grași produși din rapiță, despre care se presupune că este principala materie primă disponibilă în Uniune, nu sunt adecvați pentru hrana animalelor, deoarece nu sprijină producția de lapte de vacă, așa cum face acidul palmitic. Potrivit AAK, producătorii din Uniune nu sunt stimulați să producă acid palmitic în cantități semnificative din cauza cererii scăzute de acid stearic, cele două produse fiind fabricate în paralel. AAK a sugerat că această excludere ar putea fi pusă în aplicare prin eliminarea C16 din definiția produsului.

25

| (117) | Ca răspuns la aceste afirmații, Cailà & Parés a declarat că ar putea produce 17 000 de tone de acid palmitic pe an după restabilirea condițiilor de concurență echitabile pe piața Uniunii, această cantitate constituind, potrivit Cailà & Parés, o parte semnificativă din cererea de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(117)

Ca răspuns la aceste afirmații, Cailà & Parés a declarat că ar putea produce 17 000 de tone de acid palmitic pe an după restabilirea condițiilor de concurență echitabile pe piața Uniunii, această cantitate constituind, potrivit Cailà & Parés, o parte semnificativă din cererea de la nivelul Uniunii.

| (118) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a acceptat argumentul potrivit căruia profitabilitatea producției de acid palmitic este asociată cu cererea de acid stearic. Totuși, Comisia a considerat că prin restabilirea unor condiții de concurență echitabile în Uniune pentru toți acizii grași, inclusiv pentru acidul palmitic și acidul stearic, ar fi restabilite și stimulentele producătorilor din Uniune de a produce acid palmitic în cantități semnificative, inclusiv acid palmitic adecvat pentru hrana animalelor. În plus, există și alte surse de aprovizionare cu acid palmitic, cum ar fi Malaysia. Pe această bază și ținând seama de informațiile furnizate de Cailà & Parés cu privire la capacitatea sa de producție, care este mai mare decât volumul importurilor din Indonezia și, de asemenea, mai mare decât cererea AAK, Comisia a respins cererea de excludere a acidului palmitic. |
| --- | --- |

(118)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a acceptat argumentul potrivit căruia profitabilitatea producției de acid palmitic este asociată cu cererea de acid stearic. Totuși, Comisia a considerat că prin restabilirea unor condiții de concurență echitabile în Uniune pentru toți acizii grași, inclusiv pentru acidul palmitic și acidul stearic, ar fi restabilite și stimulentele producătorilor din Uniune de a produce acid palmitic în cantități semnificative, inclusiv acid palmitic adecvat pentru hrana animalelor. În plus, există și alte surse de aprovizionare cu acid palmitic, cum ar fi Malaysia. Pe această bază și ținând seama de informațiile furnizate de Cailà & Parés cu privire la capacitatea sa de producție, care este mai mare decât volumul importurilor din Indonezia și, de asemenea, mai mare decât cererea AAK, Comisia a respins cererea de excludere a acidului palmitic.

| (119) | În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, grupul Musim Mas și AAK și-au reiterat cererea de excludere a acidului palmitic din definiția produsului. Cele două societăți au pus sub semnul întrebării capacitatea Cailà & Parés de a-și spori producția de acid palmitic după instituirea măsurilor antidumping. În special, grupul Musim Mas a afirmat că aceasta este o afirmație speculativă, nesusținută de elemente de probă. AAK a reiterat faptul că producția de acid palmitic a fost asociată cu producția de acid stearic pur și că pentru acesta din urmă nu există piață în Uniune, deoarece principala utilizare a acidului stearic pur este producția de ceară AKD (dimer alchil cetenă), care nu mai este produsă în Uniune. |
| --- | --- |

(119)

În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, grupul Musim Mas și AAK și-au reiterat cererea de excludere a acidului palmitic din definiția produsului. Cele două societăți au pus sub semnul întrebării capacitatea Cailà & Parés de a-și spori producția de acid palmitic după instituirea măsurilor antidumping. În special, grupul Musim Mas a afirmat că aceasta este o afirmație speculativă, nesusținută de elemente de probă. AAK a reiterat faptul că producția de acid palmitic a fost asociată cu producția de acid stearic pur și că pentru acesta din urmă nu există piață în Uniune, deoarece principala utilizare a acidului stearic pur este producția de ceară AKD (dimer alchil cetenă), care nu mai este produsă în Uniune.

| (120) | Comisia nu a acceptat aceste argumente, nici cu privire la capacitatea tehnică, nici cu privire la stimulentele pentru producerea acidului palmitic. În ceea ce privește capacitatea tehnică, Comisia a confirmat, în cursul vizitei de verificare la sediul Cailà & Parés, că capacitatea totală a societății pentru producția de acizi grași a fost semnificativ mai mare decât capacitatea sa declarată pentru producția de acid palmitic (inclusiv coprodusele sau subprodusele respective) și nu s-a evidențiat niciun blocaj evident care ar putea fi specific pentru o producție sporită de acid palmitic. În ceea ce privește stimulentele, astfel cum se menționează în considerentul 118, investigația a confirmat că producția de acid palmitic este combinată cu producția de acid stearic. Totuși, contrar celor sugerate de AAK, aceasta din urmă nu se limitează la acidul stearic pur. În special în ceea ce privește Cailà & Parés, coprodusele producției de acid palmitic sunt alte tipuri de acid stearic care sunt vândute în cantități semnificative în Uniune. Prin urmare, Comisia susține că instituirea de măsuri privind acizii grași, inclusiv acidul palmitic și acidul stearic, ar restabili probabil și stimulentele pentru producerea de acid palmitic în Uniune. |
| --- | --- |

(120)

Comisia nu a acceptat aceste argumente, nici cu privire la capacitatea tehnică, nici cu privire la stimulentele pentru producerea acidului palmitic. În ceea ce privește capacitatea tehnică, Comisia a confirmat, în cursul vizitei de verificare la sediul Cailà & Parés, că capacitatea totală a societății pentru producția de acizi grași a fost semnificativ mai mare decât capacitatea sa declarată pentru producția de acid palmitic (inclusiv coprodusele sau subprodusele respective) și nu s-a evidențiat niciun blocaj evident care ar putea fi specific pentru o producție sporită de acid palmitic. În ceea ce privește stimulentele, astfel cum se menționează în considerentul 118, investigația a confirmat că producția de acid palmitic este combinată cu producția de acid stearic. Totuși, contrar celor sugerate de AAK, aceasta din urmă nu se limitează la acidul stearic pur. În special în ceea ce privește Cailà & Parés, coprodusele producției de acid palmitic sunt alte tipuri de acid stearic care sunt vândute în cantități semnificative în Uniune. Prin urmare, Comisia susține că instituirea de măsuri privind acizii grași, inclusiv acidul palmitic și acidul stearic, ar restabili probabil și stimulentele pentru producerea de acid palmitic în Uniune.

| (121) | Grupul Musim Mas a susținut, de asemenea, că nu se intenționa ca acidul palmitic să facă obiectul plângerii, întrucât aceasta viza acizii grași destinați consumului uman, nu și pe cei utilizați în hrana pentru animale. În plus, potrivit grupului Musim Mas, producția de acid palmitic din Uniune nu este adecvată pentru utilizarea ca hrană pentru animale, deoarece utilizează seu ca materie primă și, prin urmare, nu poate îndeplini anumite cerințe, cum ar fi cele referitoare la alimentele cușer și halal. Grupul Musim Mas a concluzionat că Comisia a respins cererea de excludere doar din cauza posibilității de a transfera aprovizionarea de acid palmitic către Malaysia. |
| --- | --- |

(121)

Grupul Musim Mas a susținut, de asemenea, că nu se intenționa ca acidul palmitic să facă obiectul plângerii, întrucât aceasta viza acizii grași destinați consumului uman, nu și pe cei utilizați în hrana pentru animale. În plus, potrivit grupului Musim Mas, producția de acid palmitic din Uniune nu este adecvată pentru utilizarea ca hrană pentru animale, deoarece utilizează seu ca materie primă și, prin urmare, nu poate îndeplini anumite cerințe, cum ar fi cele referitoare la alimentele cușer și halal. Grupul Musim Mas a concluzionat că Comisia a respins cererea de excludere doar din cauza posibilității de a transfera aprovizionarea de acid palmitic către Malaysia.

| (122) | Comisia nu a acceptat aceste argumente. Pe lângă „produsele alimentare”, plângerea menționează în mod explicit „hrana pentru animale” (26) ca fiind o utilizare a produselor care intră în domeniul său de aplicare. În plus, investigația a arătat că producătorii din Uniune utilizează uleiuri vegetale, inclusiv ulei de palmier, pentru producția de acid palmitic. În cele din urmă, Comisia observă că, astfel cum s-a arătat mai sus, investigația a evaluat și capacitatea și stimulentele industriei Uniunii de a-și spori producția de acid palmitic, în loc să se bazeze doar pe alți producători din afara Uniunii. |
| --- | --- |

(122)

Comisia nu a acceptat aceste argumente. Pe lângă „produsele alimentare”, plângerea menționează în mod explicit „hrana pentru animale” (26) ca fiind o utilizare a produselor care intră în domeniul său de aplicare. În plus, investigația a arătat că producătorii din Uniune utilizează uleiuri vegetale, inclusiv ulei de palmier, pentru producția de acid palmitic. În cele din urmă, Comisia observă că, astfel cum s-a arătat mai sus, investigația a evaluat și capacitatea și stimulentele industriei Uniunii de a-și spori producția de acid palmitic, în loc să se bazeze doar pe alți producători din afara Uniunii.

26

| (123) | Grupul Musim Mas a afirmat că, întrucât nu a existat nicio taxă la export sau impunere la export pentru uleiul de nucă de cocos, acizii grași produși din ulei de nucă de cocos nu ar trebui să fie vizați de plângere. |
| --- | --- |

(123)

Grupul Musim Mas a afirmat că, întrucât nu a existat nicio taxă la export sau impunere la export pentru uleiul de nucă de cocos, acizii grași produși din ulei de nucă de cocos nu ar trebui să fie vizați de plângere.

| (124) | Comisia observă că, deși plângerea susține că există distorsiuni legate de CPO și CPKO datorate taxei la export și impunerii la export în sensul articolului 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază, plângerea și investigația vizează toate tipurile de acizi grași care intră sub incidența definiției produsului, nu numai tipurile produse din CPO și CPKO. În orice caz, investigația nu a evidențiat niciun tip de acizi grași exportat din Indonezia către UE care să fi fost produs numai din ulei de nucă de cocos. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(124)

Comisia observă că, deși plângerea susține că există distorsiuni legate de CPO și CPKO datorate taxei la export și impunerii la export în sensul articolului 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază, plângerea și investigația vizează toate tipurile de acizi grași care intră sub incidența definiției produsului, nu numai tipurile produse din CPO și CPKO. În orice caz, investigația nu a evidențiat niciun tip de acizi grași exportat din Indonezia către UE care să fi fost produs numai din ulei de nucă de cocos. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (125) | În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, NYCO a solicitat Comisiei să excludă acizii grași C8-C10 din definiția produsului. În acest sens, NYCO a afirmat că acizii grași C8-C10 reprezintă o formă foarte specifică de acizi grași produsă în cantități reduse în Uniune. De asemenea, acești acizi grași au fost importați din Indonezia și din Malaysia. NYCO a susținut că, din septembrie 2021, există un deficit mondial de acizi grași C8-C10 pe piață, ceea ce a dus la o creștere semnificativă a prețului acestora. NYCO a susținut că instituirea de taxe antidumping asupra acestui produs ar avea consecințe negative asupra competitivității și profitabilității sale la nivel mondial și a solicitat Comisiei să excludă acești acizi grași din definiția produsului. |
| --- | --- |

(125)

În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, NYCO a solicitat Comisiei să excludă acizii grași C8-C10 din definiția produsului. În acest sens, NYCO a afirmat că acizii grași C8-C10 reprezintă o formă foarte specifică de acizi grași produsă în cantități reduse în Uniune. De asemenea, acești acizi grași au fost importați din Indonezia și din Malaysia. NYCO a susținut că, din septembrie 2021, există un deficit mondial de acizi grași C8-C10 pe piață, ceea ce a dus la o creștere semnificativă a prețului acestora. NYCO a susținut că instituirea de taxe antidumping asupra acestui produs ar avea consecințe negative asupra competitivității și profitabilității sale la nivel mondial și a solicitat Comisiei să excludă acești acizi grași din definiția produsului.

| (126) | Comisia a observat că observațiile privind definiția produsului ar fi trebuit să fie prezentate în primele etape ale investigației, pentru a acorda suficient timp pentru evaluarea lor și pentru a oferi altor părți interesate posibilitatea de a reacționa la acestea. În plus, NYCO nu a prezentat caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază care ar putea diferenția acest tip de acizi grași de celelalte tipuri de acizi grași care fac obiectul investigației. În ceea ce privește aspectele de fond ale cererii, în special în legătură cu interesul Uniunii, acestea sunt abordate în considerentul 470. Având în vedere aceste considerații, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(126)

Comisia a observat că observațiile privind definiția produsului ar fi trebuit să fie prezentate în primele etape ale investigației, pentru a acorda suficient timp pentru evaluarea lor și pentru a oferi altor părți interesate posibilitatea de a reacționa la acestea. În plus, NYCO nu a prezentat caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază care ar putea diferenția acest tip de acizi grași de celelalte tipuri de acizi grași care fac obiectul investigației. În ceea ce privește aspectele de fond ale cererii, în special în legătură cu interesul Uniunii, acestea sunt abordate în considerentul 470. Având în vedere aceste considerații, afirmația a fost respinsă.

| (127) | În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, Wilmar a afirmat că produsul care face obiectul măsurilor ar trebui să excludă în mod explicit orice produse care intră sub incidența codurilor TARIC excluse din calculul importurilor. |
| --- | --- |

(127)

În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, Wilmar a afirmat că produsul care face obiectul măsurilor ar trebui să excludă în mod explicit orice produse care intră sub incidența codurilor TARIC excluse din calculul importurilor.

| (128) | Comisia a confirmat că descrierea produsului în cauză de mai sus este compatibilă cu calculul importurilor. Codurile TARIC utilizate pentru a descrie produsul sunt menționate doar cu titlu informativ. |
| --- | --- |

(128)

Comisia a confirmat că descrierea produsului în cauză de mai sus este compatibilă cu calculul importurilor. Codurile TARIC utilizate pentru a descrie produsul sunt menționate doar cu titlu informativ.

3.   DUMPINGUL

DUMPINGUL

3.1.   Valoarea normală

Valoarea normală

| (129) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază, „valoarea normală se stabilește de obicei pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite, în cadrul operațiunilor comerciale normale, de către cumpărători independenți din țara exportatoare”. |
| --- | --- |

(129)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază, „valoarea normală se stabilește de obicei pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite, în cadrul operațiunilor comerciale normale, de către cumpărători independenți din țara exportatoare”.

| (130) | Comisia a verificat mai întâi dacă volumul total al vânzărilor pe piața internă ale fiecărui producător-exportator cooperant inclus în eșantion a fost reprezentativ, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Pe această bază, vânzările totale pe piața internă ale fiecărui producător-exportator de produs similar inclus în eșantion au fost reprezentative. |
| --- | --- |

(130)

Comisia a verificat mai întâi dacă volumul total al vânzărilor pe piața internă ale fiecărui producător-exportator cooperant inclus în eșantion a fost reprezentativ, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Pe această bază, vânzările totale pe piața internă ale fiecărui producător-exportator de produs similar inclus în eșantion au fost reprezentative.

| (131) | Ulterior, Comisia a identificat tipurile de produs vândute pe piața internă care erau identice sau comparabile cu tipurile de produse vândute la export către Uniune pentru ambii producători-exportatori. |
| --- | --- |

(131)

Ulterior, Comisia a identificat tipurile de produs vândute pe piața internă care erau identice sau comparabile cu tipurile de produse vândute la export către Uniune pentru ambii producători-exportatori.

| (132) | În continuare, Comisia a examinat dacă vânzările pe piața internă ale fiecărui producător-exportator inclus în eșantion pe propria piață internă, pentru fiecare tip de produs care este identic sau comparabil cu tipul de produs vândut la export către Uniune au fost reprezentative, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a stabilit că vânzările pe piața internă ale anumitor tipuri de produs nu au fost reprezentative pentru ambii producători-exportatori incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(132)

În continuare, Comisia a examinat dacă vânzările pe piața internă ale fiecărui producător-exportator inclus în eșantion pe propria piață internă, pentru fiecare tip de produs care este identic sau comparabil cu tipul de produs vândut la export către Uniune au fost reprezentative, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a stabilit că vânzările pe piața internă ale anumitor tipuri de produs nu au fost reprezentative pentru ambii producători-exportatori incluși în eșantion.

| (133) | În etapa următoare, Comisia a definit proporția de vânzări profitabile către clienți independenți de pe piața internă pentru fiecare tip de produs, în cursul perioadei de investigație, pentru a decide dacă este oportun să utilizeze vânzările interne efective pentru calcularea valorii normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(133)

În etapa următoare, Comisia a definit proporția de vânzări profitabile către clienți independenți de pe piața internă pentru fiecare tip de produs, în cursul perioadei de investigație, pentru a decide dacă este oportun să utilizeze vânzările interne efective pentru calcularea valorii normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (134) | Valoarea normală se bazează pe prețul efectiv practicat pe piața internă al fiecărui tip de produs, indiferent dacă aceste vânzări sunt sau nu profitabile, în cazul în care:






  (a) | volumul vânzărilor de produse de tipul respectiv, vândute la un preț de vânzare net mai mare sau egal cu costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total de vânzări ale produselor de tipul respectiv; precum și |
| --- | --- | --- |

(134)

Valoarea normală se bazează pe prețul efectiv practicat pe piața internă al fiecărui tip de produs, indiferent dacă aceste vânzări sunt sau nu profitabile, în cazul în care:

(a)

volumul vânzărilor de produse de tipul respectiv, vândute la un preț de vânzare net mai mare sau egal cu costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total de vânzări ale produselor de tipul respectiv; precum și

| (b) | prețul de vânzare mediu ponderat al tipului respectiv de produs este mai mare sau egal cu costul de producție unitar. |
| --- | --- |

(b)

prețul de vânzare mediu ponderat al tipului respectiv de produs este mai mare sau egal cu costul de producție unitar.

| (135) | În cazul de față, valoarea normală este media ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne ale produselor de tipul respectiv în cursul PI. |
| --- | --- |

(135)

În cazul de față, valoarea normală este media ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne ale produselor de tipul respectiv în cursul PI.

| (136) | Valoarea normală este prețul efectiv de pe piața internă al fiecărui tip de produs numai pentru vânzările interne profitabile ale tipurilor respective de produse în cursul PI, în cazul în care:






  (a) | volumul vânzărilor profitabile ale tipului de produs reprezintă cel mult 80 % din volumul total al vânzărilor de acest tip; sau |
| --- | --- | --- |

(136)

Valoarea normală este prețul efectiv de pe piața internă al fiecărui tip de produs numai pentru vânzările interne profitabile ale tipurilor respective de produse în cursul PI, în cazul în care:

(a)

volumul vânzărilor profitabile ale tipului de produs reprezintă cel mult 80 % din volumul total al vânzărilor de acest tip; sau

| (b) | prețul mediu ponderat al acestui tip de produs este mai mic decât costul de producție unitar. |
| --- | --- |

(b)

prețul mediu ponderat al acestui tip de produs este mai mic decât costul de producție unitar.

| (137) | Analiza vânzărilor pe piața internă a arătat că 80 % din vânzările pe piața internă ale fiecărui tip de produs au fost profitabile și că prețul de vânzare mediu ponderat a fost mai mare decât costul de producție. Prin urmare, pentru aceste tipuri de produs, valoarea normală a fost calculată ca o medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor de pe piața internă din cursul perioadei de investigație. |
| --- | --- |

(137)

Analiza vânzărilor pe piața internă a arătat că 80 % din vânzările pe piața internă ale fiecărui tip de produs au fost profitabile și că prețul de vânzare mediu ponderat a fost mai mare decât costul de producție. Prin urmare, pentru aceste tipuri de produs, valoarea normală a fost calculată ca o medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor de pe piața internă din cursul perioadei de investigație.

| (138) | Pentru anumite tipuri de produse pentru care nu au existat vânzări sau vânzările unui tip de produs al produsului similar au fost insuficiente în cadrul operațiunilor comerciale normale sau în cazul în care un tip de produs nu a fost vândut în cantități reprezentative pe piața internă, Comisia a construit valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază, cu excepția cazului în care s-a considerat mai adecvat să se utilizeze prețul unui tip de produs suficient de comparabil vândut pe piața internă, care putea fi ajustat pentru a ține seama de diferențele de caracteristici fizice în scopul asigurării unei comparații echitabile cu prețul de export relevant, astfel cum se arată în considerentul 145. |
| --- | --- |

(138)

Pentru anumite tipuri de produse pentru care nu au existat vânzări sau vânzările unui tip de produs al produsului similar au fost insuficiente în cadrul operațiunilor comerciale normale sau în cazul în care un tip de produs nu a fost vândut în cantități reprezentative pe piața internă, Comisia a construit valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază, cu excepția cazului în care s-a considerat mai adecvat să se utilizeze prețul unui tip de produs suficient de comparabil vândut pe piața internă, care putea fi ajustat pentru a ține seama de diferențele de caracteristici fizice în scopul asigurării unei comparații echitabile cu prețul de export relevant, astfel cum se arată în considerentul 145.

| (139) | Pentru anumite tipuri de produs, valoarea normală a fost calculată prin adăugarea la costul mediu de producție al produsului similar al producătorilor-exportatori cooperanți incluși în eșantion din cursul perioadei de investigație a următoarelor:






  (a) | media ponderată a costurilor de vânzare, a cheltuielilor administrative și a altor costuri generale („costurile VAG”) suportate de producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion cu privire la vânzările pe piața internă ale produsului similar, în cadrul operațiunilor comerciale normale, în cursul PI precum și |
| --- | --- | --- |

(139)

Pentru anumite tipuri de produs, valoarea normală a fost calculată prin adăugarea la costul mediu de producție al produsului similar al producătorilor-exportatori cooperanți incluși în eșantion din cursul perioadei de investigație a următoarelor:

(a)

media ponderată a costurilor de vânzare, a cheltuielilor administrative și a altor costuri generale („costurile VAG”) suportate de producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion cu privire la vânzările pe piața internă ale produsului similar, în cadrul operațiunilor comerciale normale, în cursul PI precum și

| (b) | profitul mediu ponderat realizat de producătorii-exportatori cooperanți pentru vânzările pe piața internă ale produsului similar, în cadrul operațiunilor comerciale normale, în cursul PI. |
| --- | --- |

(b)

profitul mediu ponderat realizat de producătorii-exportatori cooperanți pentru vânzările pe piața internă ale produsului similar, în cadrul operațiunilor comerciale normale, în cursul PI.

| (140) | Pentru tipurile de produs care nu au fost vândute în cantități reprezentative pe piața internă, s-au adăugat costurile VAG medii și profitul tranzacțiilor efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale de pe piața internă pentru respectivele tipuri de produs. Pentru tipurile de produs care nu au fost vândute deloc pe piața internă, s-au adăugat costurile VAG medii ponderate și profitul pentru toate tranzacțiile efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale de pe piața internă. |
| --- | --- |

(140)

Pentru tipurile de produs care nu au fost vândute în cantități reprezentative pe piața internă, s-au adăugat costurile VAG medii și profitul tranzacțiilor efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale de pe piața internă pentru respectivele tipuri de produs. Pentru tipurile de produs care nu au fost vândute deloc pe piața internă, s-au adăugat costurile VAG medii ponderate și profitul pentru toate tranzacțiile efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale de pe piața internă.

3.2.   Prețul de export

Prețul de export

| (141) | Producătorii-exportatori incluși în eșantion au exportat către Uniune prin intermediul unor societăți afiliate care acționează ca importatori în Uniune. |
| --- | --- |

(141)

Producătorii-exportatori incluși în eșantion au exportat către Uniune prin intermediul unor societăți afiliate care acționează ca importatori în Uniune.

| (142) | Prin urmare, prețul de export a fost stabilit pe baza prețului la care produsul importat a fost revândut pentru prima oară unor clienți independenți din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. În acest caz, au fost efectuate ajustări ale prețului pentru a ține cont de toate costurile suportate între import și revânzare, inclusiv de costurile VAG, și de profitul acumulat. |
| --- | --- |

(142)

Prin urmare, prețul de export a fost stabilit pe baza prețului la care produsul importat a fost revândut pentru prima oară unor clienți independenți din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. În acest caz, au fost efectuate ajustări ale prețului pentru a ține cont de toate costurile suportate între import și revânzare, inclusiv de costurile VAG, și de profitul acumulat.

| (143) | În ceea ce privește marja de profit, din cauza faptului că niciun importator afiliat nu a cooperat, astfel cum se arată în considerentul 38, Comisia a decis să recurgă la marja de profit utilizată într-o procedură anterioară referitoare la un alt produs chimic fabricat de o industrie similară și importat în circumstanțe similare, și anume o marjă de profit de 6,89 % (27) stabilită în cadrul investigației recente referitoare la PVA. |
| --- | --- |

(143)

În ceea ce privește marja de profit, din cauza faptului că niciun importator afiliat nu a cooperat, astfel cum se arată în considerentul 38, Comisia a decis să recurgă la marja de profit utilizată într-o procedură anterioară referitoare la un alt produs chimic fabricat de o industrie similară și importat în circumstanțe similare, și anume o marjă de profit de 6,89 % (27) stabilită în cadrul investigației recente referitoare la PVA.

27

3.3.   Comparație

Comparație

| (144) | Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export al producătorilor-exportatori incluși în eșantion pe o bază franco fabrică. |
| --- | --- |

(144)

Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export al producătorilor-exportatori incluși în eșantion pe o bază franco fabrică.

| (145) | În cazurile justificate de necesitatea de a asigura o comparație echitabilă, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectau prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au efectuat ajustări pentru a ține seama de diferențele în ceea ce privește caracteristicile fizice, cheltuielile de manipulare, de încărcare și auxiliare, de navlul în țara în cauză, de asigurarea internă, de navlul maritim intern, de navlul în Uniune, de costurile de credit, de comisioanele bancare, de navlul maritim, de asigurarea maritimă, de cheltuielile de ambalare, de cheltuielile de garanție, precum și de comisioane. |
| --- | --- |

(145)

În cazurile justificate de necesitatea de a asigura o comparație echitabilă, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectau prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au efectuat ajustări pentru a ține seama de diferențele în ceea ce privește caracteristicile fizice, cheltuielile de manipulare, de încărcare și auxiliare, de navlul în țara în cauză, de asigurarea internă, de navlul maritim intern, de navlul în Uniune, de costurile de credit, de comisioanele bancare, de navlul maritim, de asigurarea maritimă, de cheltuielile de ambalare, de cheltuielile de garanție, precum și de comisioane.

| (146) | Pentru vânzările prin intermediul societăților comerciale afiliate a fost efectuată o ajustare în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (i). S-a constatat că funcțiile comercianților din Singapore și din Regatul Unit erau similare cu cele ale unui agent. Acești comercianți căutau clienți, stabileau contacte cu aceștia, răspundeau pentru procesul de vânzare, primeau o marjă pentru serviciile lor și comercializau o gamă largă de alte produse decât produsul în cauză. Ajustarea a constat în costurile VAG ale societăților comerciale și profitul menționat în considerentul 143. |
| --- | --- |

(146)

Pentru vânzările prin intermediul societăților comerciale afiliate a fost efectuată o ajustare în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (i). S-a constatat că funcțiile comercianților din Singapore și din Regatul Unit erau similare cu cele ale unui agent. Acești comercianți căutau clienți, stabileau contacte cu aceștia, răspundeau pentru procesul de vânzare, primeau o marjă pentru serviciile lor și comercializau o gamă largă de alte produse decât produsul în cauză. Ajustarea a constat în costurile VAG ale societăților comerciale și profitul menționat în considerentul 143.

| (147) | În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, Wilmar a susținut că formează o entitate economică unică împreună cu comerciantul său afiliat din Singapore, WTPL și, prin urmare, nu ar trebui efectuate ajustări în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază pentru vânzările efectuate de WTPL. În versiunea confidențială a observațiilor sale, Wilmar a prezentat mai multe detalii cu privire la această afirmație. În plus, Wilmar a susținut că, chiar dacă Wilmar și WTPL nu formează o entitate economică unică, condițiile de aplicare a articolului 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază nu au fost îndeplinite în cazul vânzărilor Wilmar prin intermediul WETBV și Volac Wilmar Feed Ingredients Ltd. („VWFI”). Wilmar a afirmat că WETBV și VWFI – și nu WTPL – sunt cele care au căutat clienți, au stabilit contacte cu aceștia, au fost responsabile de procesul de vânzare și au primit o marjă de profit pentru serviciile lor. Wilmar a făcut referire la contractele de vânzare, ordinele de cumpărare, facturile, conosamentele, documentele de verificare, confirmările de verificare și extrasele de cont care sunt adresate WETBV și VWFI, și nu WTPL. Prin urmare, WTPL nu a fost implicată în vânzări efectuate de WETBV și VWFI către părți neafiliate din Uniune și, ca atare, nu a îndeplinit funcții similare cu cele ale unui agent. În consecință, nu ar trebui să existe nicio ajustare pentru costurile VAG și profitul WTPL pentru vânzările în UE pe care Wilmar le-a realizat prin intermediul WETBV și VWFI. Wilmar a făcut referire, de asemenea, la investigația antidumping privind importurile de amestecuri de uree și de azotat de amoniu originare din Rusia (28). În cadrul investigației respective, un exportator rus a vândut produsul care face obiectul investigației mai întâi unui comerciant afiliat din Elveția, care l-a revândut ulterior importatorului afiliat din UE, iar Comisia a ajustat prețurile de vânzare către un client neafiliat din UE numai pentru costurile VAG și profitul importatorului afiliat din UE în temeiul articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, nu și pentru profitul comerciantului afiliat din Elveția. În observațiile sale în urma comunicării constatărilor suplimentare, Wilmar a afirmat că, întrucât Comisia a utilizat metodologia din investigația privind biomotorina (menționată în considerentul 163) pentru P.T. Musim Mas pentru calcularea prețului de export, pe baza principiului nediscriminării, Comisia ar trebui să utilizeze metodologia din investigația privind biomotorina și pentru WINA și în special să calculeze un preț de export fără deducerea profitului și costurilor VAG ale WTPL. |
| --- | --- |

(147)

În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, Wilmar a susținut că formează o entitate economică unică împreună cu comerciantul său afiliat din Singapore, WTPL și, prin urmare, nu ar trebui efectuate ajustări în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază pentru vânzările efectuate de WTPL. În versiunea confidențială a observațiilor sale, Wilmar a prezentat mai multe detalii cu privire la această afirmație. În plus, Wilmar a susținut că, chiar dacă Wilmar și WTPL nu formează o entitate economică unică, condițiile de aplicare a articolului 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază nu au fost îndeplinite în cazul vânzărilor Wilmar prin intermediul WETBV și Volac Wilmar Feed Ingredients Ltd. („VWFI”). Wilmar a afirmat că WETBV și VWFI – și nu WTPL – sunt cele care au căutat clienți, au stabilit contacte cu aceștia, au fost responsabile de procesul de vânzare și au primit o marjă de profit pentru serviciile lor. Wilmar a făcut referire la contractele de vânzare, ordinele de cumpărare, facturile, conosamentele, documentele de verificare, confirmările de verificare și extrasele de cont care sunt adresate WETBV și VWFI, și nu WTPL. Prin urmare, WTPL nu a fost implicată în vânzări efectuate de WETBV și VWFI către părți neafiliate din Uniune și, ca atare, nu a îndeplinit funcții similare cu cele ale unui agent. În consecință, nu ar trebui să existe nicio ajustare pentru costurile VAG și profitul WTPL pentru vânzările în UE pe care Wilmar le-a realizat prin intermediul WETBV și VWFI. Wilmar a făcut referire, de asemenea, la investigația antidumping privind importurile de amestecuri de uree și de azotat de amoniu originare din Rusia (28). În cadrul investigației respective, un exportator rus a vândut produsul care face obiectul investigației mai întâi unui comerciant afiliat din Elveția, care l-a revândut ulterior importatorului afiliat din UE, iar Comisia a ajustat prețurile de vânzare către un client neafiliat din UE numai pentru costurile VAG și profitul importatorului afiliat din UE în temeiul articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, nu și pentru profitul comerciantului afiliat din Elveția. În observațiile sale în urma comunicării constatărilor suplimentare, Wilmar a afirmat că, întrucât Comisia a utilizat metodologia din investigația privind biomotorina (menționată în considerentul 163) pentru P.T. Musim Mas pentru calcularea prețului de export, pe baza principiului nediscriminării, Comisia ar trebui să utilizeze metodologia din investigația privind biomotorina și pentru WINA și în special să calculeze un preț de export fără deducerea profitului și costurilor VAG ale WTPL.

28

| (148) | Comisia a analizat cu atenție observațiile primite din partea Wilmar în urma comunicării constatărilor finale și a comunicării constatărilor suplimentare și, pe baza tuturor factorilor relevanți, a considerat că elementele de probă prezentate de Wilmar justificau tratarea Wilmar și WTPL ca entitate economică unică. |
| --- | --- |

(148)

Comisia a analizat cu atenție observațiile primite din partea Wilmar în urma comunicării constatărilor finale și a comunicării constatărilor suplimentare și, pe baza tuturor factorilor relevanți, a considerat că elementele de probă prezentate de Wilmar justificau tratarea Wilmar și WTPL ca entitate economică unică.

| (149) | În plus, Wilmar a contestat utilizarea marjei de profit de 6,89 % menționate în considerentul 143, susținând că aceasta este depășită, că nu a ținut seama de evoluțiile recente ale pieței, cum ar fi fluctuațiile semnificative ale prețurilor materiilor prime și ale costurilor de transport, și că nu este aplicabilă produsului în cauză. |
| --- | --- |

(149)

În plus, Wilmar a contestat utilizarea marjei de profit de 6,89 % menționate în considerentul 143, susținând că aceasta este depășită, că nu a ținut seama de evoluțiile recente ale pieței, cum ar fi fluctuațiile semnificative ale prețurilor materiilor prime și ale costurilor de transport, și că nu este aplicabilă produsului în cauză.

| (150) | Astfel cum se explică în considerentul 38, niciun importator neafiliat nu a cooperat la prezenta investigație. Prin urmare, în absența unor date alternative la dosar care să poată fi utilizate, Comisia a decis să utilizeze marja de profit stabilită în cadrul investigației recente privind PVA. Această marjă de profit reprezintă baza cea mai obiectivă disponibilă pentru a se ajunge la o estimare satisfăcătoare și, prin urmare, rezonabilă a unui preț de export stabilit în condiții obiective, pe baza datelor detaliate privind vânzările pentru un produs similar. Comisia a observat că Wilmar nu a propus alternative. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(150)

Astfel cum se explică în considerentul 38, niciun importator neafiliat nu a cooperat la prezenta investigație. Prin urmare, în absența unor date alternative la dosar care să poată fi utilizate, Comisia a decis să utilizeze marja de profit stabilită în cadrul investigației recente privind PVA. Această marjă de profit reprezintă baza cea mai obiectivă disponibilă pentru a se ajunge la o estimare satisfăcătoare și, prin urmare, rezonabilă a unui preț de export stabilit în condiții obiective, pe baza datelor detaliate privind vânzările pentru un produs similar. Comisia a observat că Wilmar nu a propus alternative. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (151) | Wilmar a afirmat, de asemenea, că marja de profit stabilită în cadrul investigației privind PVA era pentru un importator neafiliat din Uniune și a susținut că, prin urmare, aceasta nu este aplicabilă în cazul de față pentru ajustarea profiturilor unui comerciant dintr-o țară terță, a cărui activitate este diferită de cea a unui importator din Uniune. |
| --- | --- |

(151)

Wilmar a afirmat, de asemenea, că marja de profit stabilită în cadrul investigației privind PVA era pentru un importator neafiliat din Uniune și a susținut că, prin urmare, aceasta nu este aplicabilă în cazul de față pentru ajustarea profiturilor unui comerciant dintr-o țară terță, a cărui activitate este diferită de cea a unui importator din Uniune.

| (152) | În absența unor date alternative la dosar care să poată fi utilizate, Comisia recurge, în general, la profitul unui importator neafiliat din Uniune ca substitut pentru profitul unui comerciant dintr-o țară terță. Comisia a observat că Wilmar nu a propus alternative. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(152)

În absența unor date alternative la dosar care să poată fi utilizate, Comisia recurge, în general, la profitul unui importator neafiliat din Uniune ca substitut pentru profitul unui comerciant dintr-o țară terță. Comisia a observat că Wilmar nu a propus alternative. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (153) | În ceea ce privește construirea valorii normale pentru NCP (numărul de control al produsului) ale cărui vânzări au fost considerate ca nefiind efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale din cauza prețului, potrivit Wilmar, Comisia ar fi trebuit să calculeze marja de profit pe baza tuturor vânzărilor interne, inclusiv a vânzărilor aferente NCP pentru care trebuia construită valoarea normală. Întrucât, în ansamblu, pentru toate NCP-urile cumulate, vânzările interne profitabile reprezintă peste 80 % din totalul vânzărilor interne, Wilmar consideră că toate vânzările interne trebuie considerate ca fiind efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale. |
| --- | --- |

(153)

În ceea ce privește construirea valorii normale pentru NCP (numărul de control al produsului) ale cărui vânzări au fost considerate ca nefiind efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale din cauza prețului, potrivit Wilmar, Comisia ar fi trebuit să calculeze marja de profit pe baza tuturor vânzărilor interne, inclusiv a vânzărilor aferente NCP pentru care trebuia construită valoarea normală. Întrucât, în ansamblu, pentru toate NCP-urile cumulate, vânzările interne profitabile reprezintă peste 80 % din totalul vânzărilor interne, Wilmar consideră că toate vânzările interne trebuie considerate ca fiind efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale.

| (154) | Comisia a observat că argumentul Wilmar este în mod intrinsec contradictoriu și, în orice caz, combină două dispoziții din regulamentul de bază. În primul rând, în ceea ce privește contradicția intrinsecă, argumentul Wilmar pierde din vedere faptul că testul operațiunilor comerciale normale se efectuează la nivelul fiecărui NCP. Scopul este de a stabili, pentru fiecare NCP în parte, dacă vânzările relevante sunt efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale în raport cu costurile aferente. În cazul de față, valoarea normală a respectivului NCP a trebuit să fie construită deoarece vânzările respectivului NCP nu au fost considerate ca fiind efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale. Deși Wilmar nu contestă această concluzie la care s-a ajuns în temeiul articolului 2 alineatul (4) al treilea paragraf, susține că aceleași vânzări ar trebui totuși utilizate pentru calcularea marjei de profit în cadrul operațiunilor comerciale normale în temeiul articolului 2 alineatul (6). Comisia nu a fost de acord. Vânzările care au fost considerate în mod legal ca nefiind efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale și care, prin urmare, ar putea fi excluse din determinarea valorii normale (fapt necontestat de Wilmar) nu pot fi utilizate ulterior pentru a calcula o marjă de profit în cadrul operațiunilor comerciale normale. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(154)

Comisia a observat că argumentul Wilmar este în mod intrinsec contradictoriu și, în orice caz, combină două dispoziții din regulamentul de bază. În primul rând, în ceea ce privește contradicția intrinsecă, argumentul Wilmar pierde din vedere faptul că testul operațiunilor comerciale normale se efectuează la nivelul fiecărui NCP. Scopul este de a stabili, pentru fiecare NCP în parte, dacă vânzările relevante sunt efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale în raport cu costurile aferente. În cazul de față, valoarea normală a respectivului NCP a trebuit să fie construită deoarece vânzările respectivului NCP nu au fost considerate ca fiind efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale. Deși Wilmar nu contestă această concluzie la care s-a ajuns în temeiul articolului 2 alineatul (4) al treilea paragraf, susține că aceleași vânzări ar trebui totuși utilizate pentru calcularea marjei de profit în cadrul operațiunilor comerciale normale în temeiul articolului 2 alineatul (6). Comisia nu a fost de acord. Vânzările care au fost considerate în mod legal ca nefiind efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale și care, prin urmare, ar putea fi excluse din determinarea valorii normale (fapt necontestat de Wilmar) nu pot fi utilizate ulterior pentru a calcula o marjă de profit în cadrul operațiunilor comerciale normale. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (155) | Wilmar a susținut, de asemenea, că, pentru tipurile de produs vândute atât pe piața internă, cât și pe piața de export, la construirea valorii normale, Comisia ar fi trebuit să utilizeze datele privind costul de producție pentru export (tabelul EUCOP, nu DMCOP). În acest sens, Wilmar a menționat hotărârea pronunțată în cauzele conexate C-273/85 și C-107/86 (29), în care a s-a statuat la punctul 16 că „calcularea valorii normale urmărește să stabilească prețul de vânzare al unui produs, astfel cum ar fi acesta în cazul în care acest produs ar fi vândut în țara de origine sau în țara exportatoare”. |
| --- | --- |

(155)

Wilmar a susținut, de asemenea, că, pentru tipurile de produs vândute atât pe piața internă, cât și pe piața de export, la construirea valorii normale, Comisia ar fi trebuit să utilizeze datele privind costul de producție pentru export (tabelul EUCOP, nu DMCOP). În acest sens, Wilmar a menționat hotărârea pronunțată în cauzele conexate C-273/85 și C-107/86 (29), în care a s-a statuat la punctul 16 că „calcularea valorii normale urmărește să stabilească prețul de vânzare al unui produs, astfel cum ar fi acesta în cazul în care acest produs ar fi vândut în țara de origine sau în țara exportatoare”.

29

calcularea valorii normale urmărește să stabilească prețul de vânzare al unui produs, astfel cum ar fi acesta în cazul în care acest produs ar fi vândut în țara de origine sau în țara exportatoare

| (156) | Comisia a observat că aceeași hotărâre prevede la același punct că „[î]n consecință, trebuie luate în considerare cheltuielile legate de vânzările pe piața internă” și, prin urmare, costul de producție de pe piața internă. În plus, se reamintește faptul că valoarea normală este prețul plătit sau care urmează să fie plătit, în cadrul operațiunilor comerciale normale, de către clienți independenți din țara exportatoare și, prin urmare, pentru construirea valorii normale, Comisia trebuie să utilizeze costul de producție al produsului vândut pe piața internă, și nu al celui exportat. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(156)

Comisia a observat că aceeași hotărâre prevede la același punct că „[î]n consecință, trebuie luate în considerare cheltuielile legate de vânzările pe piața internă” și, prin urmare, costul de producție de pe piața internă. În plus, se reamintește faptul că valoarea normală este prețul plătit sau care urmează să fie plătit, în cadrul operațiunilor comerciale normale, de către clienți independenți din țara exportatoare și, prin urmare, pentru construirea valorii normale, Comisia trebuie să utilizeze costul de producție al produsului vândut pe piața internă, și nu al celui exportat. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

[î]n consecință, trebuie luate în considerare cheltuielile legate de vânzările pe piața internă

| (157) | Wilmar a susținut, de asemenea, că vânzările către părți afiliate ale importatorului său din Uniune ar trebui excluse din calculul marjei de dumping, argumentând că practica standard a Comisiei este aceea de a exclude din calculul marjei de dumping vânzările efectuate către părți afiliate pentru utilizare captivă, deoarece, în astfel de cazuri, este imposibil să se stabilească un preț de export pe baza prețului cu care produsul importat a fost revândut pentru prima dată unor clienți independenți din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(157)

Wilmar a susținut, de asemenea, că vânzările către părți afiliate ale importatorului său din Uniune ar trebui excluse din calculul marjei de dumping, argumentând că practica standard a Comisiei este aceea de a exclude din calculul marjei de dumping vânzările efectuate către părți afiliate pentru utilizare captivă, deoarece, în astfel de cazuri, este imposibil să se stabilească un preț de export pe baza prețului cu care produsul importat a fost revândut pentru prima dată unor clienți independenți din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază.

| (158) | Comisia nu a fost de acord cu această afirmație. Comisia nu are o astfel de practică. De fapt, în conformitate cu raportul privind conformitatea al Organului de apel în cauza CE – Elemente de fixare (DS397) (30), calculele privind dumpingul trebuie să acopere 100 % din tranzacțiile de export. În plus, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, dacă produsele nu sunt revândute unui cumpărător independent, prețul poate fi stabilit prin orice altă modalitate rezonabilă. Prin urmare, având în vedere faptul că volumul acestor vânzări reprezintă aproximativ 1 % din totalul exporturilor către Uniune și întrucât prețul aferent este puțin mai mic decât prețul neafiliat, Comisia a revizuit calculul prețului de export utilizând prețul pentru clienții neafiliați ca indicator al prețului pentru clienții afiliați cu privire la aceleași tipuri de produse. |
| --- | --- |

(158)

Comisia nu a fost de acord cu această afirmație. Comisia nu are o astfel de practică. De fapt, în conformitate cu raportul privind conformitatea al Organului de apel în cauza CE – Elemente de fixare (DS397) (30), calculele privind dumpingul trebuie să acopere 100 % din tranzacțiile de export. În plus, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, dacă produsele nu sunt revândute unui cumpărător independent, prețul poate fi stabilit prin orice altă modalitate rezonabilă. Prin urmare, având în vedere faptul că volumul acestor vânzări reprezintă aproximativ 1 % din totalul exporturilor către Uniune și întrucât prețul aferent este puțin mai mic decât prețul neafiliat, Comisia a revizuit calculul prețului de export utilizând prețul pentru clienții neafiliați ca indicator al prețului pentru clienții afiliați cu privire la aceleași tipuri de produse.

30

| (159) | Wilmar a susținut, de asemenea, că costurile VAG ale importatorului său afiliat din Uniune ar trebui să fie stabilite fără costurile financiare. În versiunea confidențială a comunicării sale, Wilmar a detaliat această afirmație. |
| --- | --- |

(159)

Wilmar a susținut, de asemenea, că costurile VAG ale importatorului său afiliat din Uniune ar trebui să fie stabilite fără costurile financiare. În versiunea confidențială a comunicării sale, Wilmar a detaliat această afirmație.

| (160) | Comisia nu a fost de acord cu această afirmație. Societății Wilmar i-au fost furnizate detalii suplimentare cu privire la evaluarea Comisiei în cadrul comunicării specifice, întrucât acestea includeau informații comerciale confidențiale. |
| --- | --- |

(160)

Comisia nu a fost de acord cu această afirmație. Societății Wilmar i-au fost furnizate detalii suplimentare cu privire la evaluarea Comisiei în cadrul comunicării specifice, întrucât acestea includeau informații comerciale confidențiale.

| (161) | Wilmar a susținut, de asemenea, că Comisia a dedus de două ori anumite cheltuieli ale WETBV, o dată ca o indemnizație în calculul prețului de export și, ulterior, incluse în costurile VAG. În versiunea confidențială a observațiilor sale, Wilmar a prezentat mai multe detalii cu privire la această afirmație. |
| --- | --- |

(161)

Wilmar a susținut, de asemenea, că Comisia a dedus de două ori anumite cheltuieli ale WETBV, o dată ca o indemnizație în calculul prețului de export și, ulterior, incluse în costurile VAG. În versiunea confidențială a observațiilor sale, Wilmar a prezentat mai multe detalii cu privire la această afirmație.

| (162) | Afirmația a fost considerată justificată și, prin urmare, Comisia a fost de acord să revizuiască în consecință calculul prețului de export. |
| --- | --- |

(162)

Afirmația a fost considerată justificată și, prin urmare, Comisia a fost de acord să revizuiască în consecință calculul prețului de export.

| (163) | În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, grupul Musim Mas a susținut că, având în vedere faptul că Comisia a concluzionat în considerentele 388-400 că costul de producție al vânzărilor pe piața internă a fost distorsionat de taxele și impunerile la export instituite de Guvernul Indoneziei la uleiul brut de palmier și la uleiul brut de sâmburi de palmier, precum și de un preț maxim, aceasta înseamnă că și marja de profit care rezultă din compararea costului de producție pentru vânzările interne cu vânzările pe piața internă a fost distorsionată și nu putea fi utilizată ca marjă de profit pentru valoarea normală construită. În acest sens, grupul Musim Mas a făcut referire la investigația privind biomotorina (31), în cadrul căreia Comisia nu a utilizat profitul real din vânzările interne. În plus, grupul Musim Mas a afirmat că Comisia a utilizat un profit de 6 % ca valoare de referință pentru analiza industriei Uniunii, în timp ce pentru a construi valoarea normală a utilizat o marjă de profit de nouă ori mai mare. Grupul Musim Mas a afirmat că, prin urmare, Comisia a utilizat o marjă de profit nerezonabilă pentru construirea valorii normale. În plus, grupul Musim Mas a afirmat că, întrucât Comisia a utilizat costuri distorsionate pentru a calcula un profit distorsionat, aceasta a condus la o marjă de dumping distorsionată mai mare decât marja de prejudiciu, fapt care, la rândul său, a creat o situație în care Comisia putea invoca articolul 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază pentru a investiga aceleași costuri și a concluziona că respectivele costuri au fost distorsionate. Grupul Musim Mas a afirmat că, prin urmare, Comisia ar trebui fie să utilizeze o rată de profit nedistorsionată pentru construirea valorii normale în calculul dumpingului înainte de a aplica articolul 7 alineatul (2a), fie să nu aplice deloc articolul 7 alineatul (2a). |
| --- | --- |

(163)

În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, grupul Musim Mas a susținut că, având în vedere faptul că Comisia a concluzionat în considerentele 388-400 că costul de producție al vânzărilor pe piața internă a fost distorsionat de taxele și impunerile la export instituite de Guvernul Indoneziei la uleiul brut de palmier și la uleiul brut de sâmburi de palmier, precum și de un preț maxim, aceasta înseamnă că și marja de profit care rezultă din compararea costului de producție pentru vânzările interne cu vânzările pe piața internă a fost distorsionată și nu putea fi utilizată ca marjă de profit pentru valoarea normală construită. În acest sens, grupul Musim Mas a făcut referire la investigația privind biomotorina (31), în cadrul căreia Comisia nu a utilizat profitul real din vânzările interne. În plus, grupul Musim Mas a afirmat că Comisia a utilizat un profit de 6 % ca valoare de referință pentru analiza industriei Uniunii, în timp ce pentru a construi valoarea normală a utilizat o marjă de profit de nouă ori mai mare. Grupul Musim Mas a afirmat că, prin urmare, Comisia a utilizat o marjă de profit nerezonabilă pentru construirea valorii normale. În plus, grupul Musim Mas a afirmat că, întrucât Comisia a utilizat costuri distorsionate pentru a calcula un profit distorsionat, aceasta a condus la o marjă de dumping distorsionată mai mare decât marja de prejudiciu, fapt care, la rândul său, a creat o situație în care Comisia putea invoca articolul 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază pentru a investiga aceleași costuri și a concluziona că respectivele costuri au fost distorsionate. Grupul Musim Mas a afirmat că, prin urmare, Comisia ar trebui fie să utilizeze o rată de profit nedistorsionată pentru construirea valorii normale în calculul dumpingului înainte de a aplica articolul 7 alineatul (2a), fie să nu aplice deloc articolul 7 alineatul (2a).

31

| (164) | Comisia nu este de acord cu această afirmație. Musim Mas combină dispoziții diferite din regulamentul de bază, și anume articolul 2 alineatele (1)-(7) pentru determinarea valorii normale și articolul 7 alineatul (2a) pentru stabilirea nivelului măsurilor. În mod normal, Comisia nu poate să nu țină seama pentru construirea valorii normale de profitul efectiv al exportatorilor din vânzările interne într-o țară, cu excepția cazului în care poate fi respins în temeiul articolului 2 alineatul (6) sau al articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. În plus, articolul 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază nu acoperă calculul valorii normale. Articolul 7 alineatul (2a) permite Comisiei să stabilească măsurile la nivelul marjei de dumping în situațiile în care reclamantul a susținut existența unor distorsiuni legate de materiile prime, iar investigația confirmă aceste afirmații. Valoarea normală se calculează separat de această dispoziție. Prin urmare, Comisia nu poate ignora marja de profit a vânzărilor interne efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale. În ceea ce privește metodologia utilizată de Comisie în investigația privind biomotorina, menționată de grupul Musim Mas, se subliniază că această metodologie a fost respinsă atât de Tribunal în cauzele Musim Mas/Consiliul (32), Pelita Agung Agrindustri/Consiliul (33) și Wilmar Bioenergi Indonesia și Wilmar Nabati Indonesia/Consiliul (34), cât și de Grupul special de soluționare a litigiilor al OMC în cauza UE – Biomotorină (Indonezia) (35). În ceea ce privește marja de profit de 6 % menționată de grupul Musim Mas, aceasta este profitul indicativ al industriei Uniunii, care este un concept diferit de marja de profit a vânzărilor interne realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale de exportatori. Profitul indicativ este profitul minim prevăzut în regulamentul de bază pentru calcularea prețului indicativ și a marjei de prejudiciu. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(164)

Comisia nu este de acord cu această afirmație. Musim Mas combină dispoziții diferite din regulamentul de bază, și anume articolul 2 alineatele (1)-(7) pentru determinarea valorii normale și articolul 7 alineatul (2a) pentru stabilirea nivelului măsurilor. În mod normal, Comisia nu poate să nu țină seama pentru construirea valorii normale de profitul efectiv al exportatorilor din vânzările interne într-o țară, cu excepția cazului în care poate fi respins în temeiul articolului 2 alineatul (6) sau al articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. În plus, articolul 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază nu acoperă calculul valorii normale. Articolul 7 alineatul (2a) permite Comisiei să stabilească măsurile la nivelul marjei de dumping în situațiile în care reclamantul a susținut existența unor distorsiuni legate de materiile prime, iar investigația confirmă aceste afirmații. Valoarea normală se calculează separat de această dispoziție. Prin urmare, Comisia nu poate ignora marja de profit a vânzărilor interne efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale. În ceea ce privește metodologia utilizată de Comisie în investigația privind biomotorina, menționată de grupul Musim Mas, se subliniază că această metodologie a fost respinsă atât de Tribunal în cauzele Musim Mas/Consiliul (32), Pelita Agung Agrindustri/Consiliul (33) și Wilmar Bioenergi Indonesia și Wilmar Nabati Indonesia/Consiliul (34), cât și de Grupul special de soluționare a litigiilor al OMC în cauza UE – Biomotorină (Indonezia) (35). În ceea ce privește marja de profit de 6 % menționată de grupul Musim Mas, aceasta este profitul indicativ al industriei Uniunii, care este un concept diferit de marja de profit a vânzărilor interne realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale de exportatori. Profitul indicativ este profitul minim prevăzut în regulamentul de bază pentru calcularea prețului indicativ și a marjei de prejudiciu. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

32

33

34

35

| (165) | Grupul Musim Mas a afirmat, de asemenea, că ICOF Singapore servește drept unitate de marketing pentru Musim Mas Holdings („MMH”) și pentru filialele sale. MMH este societatea-mamă finală a mai multor entități. Potrivit grupului Musim Mas, MMH este, prin urmare, o entitate juridică corporativă consolidată care constituie o entitate economică unică. În plus, s-a afirmat că Musim Mas era deținută în proporție de 95 % de Musim Mas Resources, care, la rândul său, este deținută în proporție de 99,95 % de MMH. ICOF Europe este o filială deținută în proporție de 100 % de ICOF Singapore. În plus, grupul Musim Mas a afirmat că toate conturile, inclusiv informațiile privind profitul și pierderile, sunt consolidate în MMH. S-a afirmat că, prin urmare, întrucât MMH este o entitate economică unică, profitul utilizat de Comisie la calcularea ratei de dumping pentru grupul Musim Mas ar trebui să includă toate profiturile pentru MMH și filiala sa, întrucât Musim Mas, ICOF Singapore și ICOF Europe sunt toate filiale ale MMH. Prin urmare, Comisia nu ar trebui să deducă profitul de 6,9 % pentru vânzările realizate prin intermediul ICOF Europe, deoarece acest lucru ar conduce la o ajustare dublă a profitului rezultat din valoarea normală construită sau din profitul generat de vânzările realizate pe piața internă. În plus, s-a afirmat că, în ceea ce privește ICOF Singapore, Comisia nu ar fi trebuit să deducă profitul ipotetic de 6,9 % și costurile VAG efective ale societății respective. În acest sens, grupul Musim Mas a făcut referire la investigația privind biomotorina, în cadrul căreia Comisia a dedus marja de profit efectivă a ICOF Singapore pentru biomotorină. |
| --- | --- |

(165)

Grupul Musim Mas a afirmat, de asemenea, că ICOF Singapore servește drept unitate de marketing pentru Musim Mas Holdings („MMH”) și pentru filialele sale. MMH este societatea-mamă finală a mai multor entități. Potrivit grupului Musim Mas, MMH este, prin urmare, o entitate juridică corporativă consolidată care constituie o entitate economică unică. În plus, s-a afirmat că Musim Mas era deținută în proporție de 95 % de Musim Mas Resources, care, la rândul său, este deținută în proporție de 99,95 % de MMH. ICOF Europe este o filială deținută în proporție de 100 % de ICOF Singapore. În plus, grupul Musim Mas a afirmat că toate conturile, inclusiv informațiile privind profitul și pierderile, sunt consolidate în MMH. S-a afirmat că, prin urmare, întrucât MMH este o entitate economică unică, profitul utilizat de Comisie la calcularea ratei de dumping pentru grupul Musim Mas ar trebui să includă toate profiturile pentru MMH și filiala sa, întrucât Musim Mas, ICOF Singapore și ICOF Europe sunt toate filiale ale MMH. Prin urmare, Comisia nu ar trebui să deducă profitul de 6,9 % pentru vânzările realizate prin intermediul ICOF Europe, deoarece acest lucru ar conduce la o ajustare dublă a profitului rezultat din valoarea normală construită sau din profitul generat de vânzările realizate pe piața internă. În plus, s-a afirmat că, în ceea ce privește ICOF Singapore, Comisia nu ar fi trebuit să deducă profitul ipotetic de 6,9 % și costurile VAG efective ale societății respective. În acest sens, grupul Musim Mas a făcut referire la investigația privind biomotorina, în cadrul căreia Comisia a dedus marja de profit efectivă a ICOF Singapore pentru biomotorină.

| (166) | Comisia nu a fost de acord cu afirmația grupului Musim Mas potrivit căreia Musim Mas și ICOF Singapore formează o entitate economică unică. Comisia nu a considerat că Musim Mas a demonstrat, pe baza tuturor factorilor relevanți, că Musim Mas și ICOF Singapore formează o entitate economică unică. De fapt, investigația a arătat că vânzările dintre Musim Mas și ICOF Singapore erau reglementate printr-un acord-cadru. În plus, astfel cum se reamintește în considerentul 146, ICOF Singapore a comercializat o gamă largă de produse în afara produsului în cauză și nu a fost parte interesată în niciuna dintre vânzările Musim Mas pe piața internă. Societății Musim Mas i-au fost furnizate detalii suplimentare cu privire la evaluarea Comisiei în cadrul comunicării specifice, întrucât acestea includeau informații comerciale confidențiale. |
| --- | --- |

(166)

Comisia nu a fost de acord cu afirmația grupului Musim Mas potrivit căreia Musim Mas și ICOF Singapore formează o entitate economică unică. Comisia nu a considerat că Musim Mas a demonstrat, pe baza tuturor factorilor relevanți, că Musim Mas și ICOF Singapore formează o entitate economică unică. De fapt, investigația a arătat că vânzările dintre Musim Mas și ICOF Singapore erau reglementate printr-un acord-cadru. În plus, astfel cum se reamintește în considerentul 146, ICOF Singapore a comercializat o gamă largă de produse în afara produsului în cauză și nu a fost parte interesată în niciuna dintre vânzările Musim Mas pe piața internă. Societății Musim Mas i-au fost furnizate detalii suplimentare cu privire la evaluarea Comisiei în cadrul comunicării specifice, întrucât acestea includeau informații comerciale confidențiale.

| (167) | Cu toate acestea, având în vedere acordul-cadru respectiv, Comisia a revizuit calculul prețului de export pentru vânzările prin intermediul ICOF Singapore prin deducerea marjei reale din prețul de export în locul profitului importatorului neafiliat și al costurilor VAG ale ICOF Singapore. |
| --- | --- |

(167)

Cu toate acestea, având în vedere acordul-cadru respectiv, Comisia a revizuit calculul prețului de export pentru vânzările prin intermediul ICOF Singapore prin deducerea marjei reale din prețul de export în locul profitului importatorului neafiliat și al costurilor VAG ale ICOF Singapore.

| (168) | În ceea ce privește vânzările la export prin intermediul importatorului afiliat ICOF Europe, Comisia nu este de acord cu afirmația potrivit căreia profitul importatorului neafiliat și costurile VAG nu ar trebui deduse. Întrucât ICOF Europe este un importator din Uniune, prețul de export al vânzărilor sale în Uniune ar trebui să fie stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(168)

În ceea ce privește vânzările la export prin intermediul importatorului afiliat ICOF Europe, Comisia nu este de acord cu afirmația potrivit căreia profitul importatorului neafiliat și costurile VAG nu ar trebui deduse. Întrucât ICOF Europe este un importator din Uniune, prețul de export al vânzărilor sale în Uniune ar trebui să fie stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază.

3.4.   Marje de dumping

Marje de dumping

| (169) | Pentru producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion, Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(169)

Pentru producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion, Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

| (170) | Pe această bază, marjele de dumping medii ponderate definitive, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt după cum urmează:






  Societate | Marja de dumping definitivă |
| --- | --- | --- |
| P.T. Musim Mas | 46,4 % |
| P.T. Wilmar Nabati Indonesia | 15,2 % |

(170)

Pe această bază, marjele de dumping medii ponderate definitive, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt după cum urmează:

Societate

Marja de dumping definitivă

P.T. Musim Mas

46,4 %

P.T. Wilmar Nabati Indonesia

15,2 %

| (171) | Pentru producătorii-exportatori cooperanți neincluși în eșantion, Comisia a calculat marja de dumping medie ponderată, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. Prin urmare, marja respectivă a fost stabilită pe baza marjelor producătorilor-exportatori incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(171)

Pentru producătorii-exportatori cooperanți neincluși în eșantion, Comisia a calculat marja de dumping medie ponderată, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. Prin urmare, marja respectivă a fost stabilită pe baza marjelor producătorilor-exportatori incluși în eșantion.

| (172) | Pe această bază, marja de dumping definitivă a producătorilor-exportatori cooperanți neincluși în eșantion este de 26,6 %. |
| --- | --- |

(172)

Pe această bază, marja de dumping definitivă a producătorilor-exportatori cooperanți neincluși în eșantion este de 26,6 %.

| (173) | În ceea ce-i privește pe toți ceilalți producători-exportatori din Indonezia, Comisia a stabilit marja de dumping pe baza informațiilor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În acest scop, Comisia a stabilit nivelul de cooperare al producătorilor-exportatori. Nivelul de cooperare este volumul exporturilor către Uniune ale producătorilor-exportatori cooperanți, exprimat ca proporție din totalul importurilor din țara în cauză către Uniune în cursul PI, care au fost stabilite pe baza metodologiei descrise în considerentul 195. |
| --- | --- |

(173)

În ceea ce-i privește pe toți ceilalți producători-exportatori din Indonezia, Comisia a stabilit marja de dumping pe baza informațiilor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În acest scop, Comisia a stabilit nivelul de cooperare al producătorilor-exportatori. Nivelul de cooperare este volumul exporturilor către Uniune ale producătorilor-exportatori cooperanți, exprimat ca proporție din totalul importurilor din țara în cauză către Uniune în cursul PI, care au fost stabilite pe baza metodologiei descrise în considerentul 195.

| (174) | În cazul de față, nivelul de cooperare a fost ridicat, întrucât exporturile producătorilor-exportatori cooperanți au reprezentat totalul importurilor din cursul PI. Din aceste motive, Comisia a decis să stabilească marja de dumping pentru producătorii-exportatori necooperanți la nivelul societății incluse în eșantion având marja de dumping cea mai ridicată. |
| --- | --- |

(174)

În cazul de față, nivelul de cooperare a fost ridicat, întrucât exporturile producătorilor-exportatori cooperanți au reprezentat totalul importurilor din cursul PI. Din aceste motive, Comisia a decis să stabilească marja de dumping pentru producătorii-exportatori necooperanți la nivelul societății incluse în eșantion având marja de dumping cea mai ridicată.

| (175) | Marjele de dumping definitive, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt după cum urmează:






  Societate | Marja de dumping definitivă |
| --- | --- | --- |
| P.T. Musim Mas | 46,4 % |
| P.T. Wilmar Nabati Indonesia | 15,2 % |
| Alte societăți cooperante | 26,6 % |
| Toate celelalte societăți | 46,4 % |

(175)

Marjele de dumping definitive, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt după cum urmează:

Societate

Marja de dumping definitivă

P.T. Musim Mas

46,4 %

P.T. Wilmar Nabati Indonesia

15,2 %

Alte societăți cooperante

26,6 %

Toate celelalte societăți

46,4 %

| (176) | În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, grupul Greven a susținut că Comisia nu a fost suficient de transparentă în ceea ce privește calcularea marjelor de dumping și că ar trebui să se comunice mai multe informații în acest sens. |
| --- | --- |

(176)

În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, grupul Greven a susținut că Comisia nu a fost suficient de transparentă în ceea ce privește calcularea marjelor de dumping și că ar trebui să se comunice mai multe informații în acest sens.

| (177) | Comisia nu a fost de acord cu această afirmație. Metodologia de calcul este explicată în totalitate în considerentele 129-175. Comisia nu poate însă să comunice altor părți interesate calculele marjelor de dumping individuale ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion, deoarece calculele respective includ informații confidențiale. Comisia a comunicat detaliile calculelor producătorilor-exportatori incluși în eșantion, care au putut să prezinte observații în acest sens. Comisia a abordat aceste observații în considerentele 147-168 și a revizuit calculele atunci când a fost cazul. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(177)

Comisia nu a fost de acord cu această afirmație. Metodologia de calcul este explicată în totalitate în considerentele 129-175. Comisia nu poate însă să comunice altor părți interesate calculele marjelor de dumping individuale ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion, deoarece calculele respective includ informații confidențiale. Comisia a comunicat detaliile calculelor producătorilor-exportatori incluși în eșantion, care au putut să prezinte observații în acest sens. Comisia a abordat aceste observații în considerentele 147-168 și a revizuit calculele atunci când a fost cazul. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

| (178) | Grupul Greven a susținut, de asemenea, că diferența mare dintre marjele de dumping ale celor doi producători-exportatori incluși în eșantion nu pare rezonabilă. |
| --- | --- |

(178)

Grupul Greven a susținut, de asemenea, că diferența mare dintre marjele de dumping ale celor doi producători-exportatori incluși în eșantion nu pare rezonabilă.

| (179) | Marjele de dumping ale celor doi producători-exportatori incluși în eșantion au fost calculate pe baza datelor proprii ale acestora privind vânzările și costurile, care au fost verificate în cursul vizitei de verificare la fața locului efectuate la sediile lor. Faptul că, pentru un producător-exportator, marja de dumping a fost mai mare decât pentru celălalt este irelevant. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(179)

Marjele de dumping ale celor doi producători-exportatori incluși în eșantion au fost calculate pe baza datelor proprii ale acestora privind vânzările și costurile, care au fost verificate în cursul vizitei de verificare la fața locului efectuate la sediile lor. Faptul că, pentru un producător-exportator, marja de dumping a fost mai mare decât pentru celălalt este irelevant. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

4.   PREJUDICIU

PREJUDICIU

4.1.   Definirea industriei Uniunii și a producției din Uniune

Definirea industriei Uniunii și a producției din Uniune

| (180) | Investigația a arătat că 15 producători din Uniune fabricau produsul similar în cursul perioadei de investigație. Aceștia constituie „industria Uniunii” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(180)

Investigația a arătat că 15 producători din Uniune fabricau produsul similar în cursul perioadei de investigație. Aceștia constituie „industria Uniunii” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (181) | Producția totală a Uniunii în cursul perioadei de investigație a fost stabilită la aproximativ 872 000 de tone. Comisia a stabilit această cifră pe baza datelor macroeconomice cuprinse în chestionarul furnizat de CUTFA. Producătorii din Uniune incluși în eșantion au reprezentat aproximativ 61 % din producția totală a Uniunii de produs similar. |
| --- | --- |

(181)

Producția totală a Uniunii în cursul perioadei de investigație a fost stabilită la aproximativ 872 000 de tone. Comisia a stabilit această cifră pe baza datelor macroeconomice cuprinse în chestionarul furnizat de CUTFA. Producătorii din Uniune incluși în eșantion au reprezentat aproximativ 61 % din producția totală a Uniunii de produs similar.

| (182) | Wilmar și grupul Musim Mas au susținut că anumiți producători din Uniune ar trebui să fie excluși din definiția industriei Uniunii din cauza unei relații cu producători indonezieni și malaysieni ai produsului în cauză. În special, Wilmar și grupul Musim Mas au afirmat că KLK, un producător din Uniune inclus în eșantion, făcea parte dintr-un grup malaysian afiliat unui producător de acizi grași din Indonezia. Wilmar și grupul Musim Mas au afirmat, de asemenea, că Oleon era afiliat unui producător malaysian de acizi grași, Oleon Asia-Pacific Sdn Bhd și Oleon Port Klang Sdn Bhd, care a exportat în Uniune și era în concurență cu importurile din Indonezia. De asemenea, GI a solicitat Comisiei să examineze această afirmație. |
| --- | --- |

(182)

Wilmar și grupul Musim Mas au susținut că anumiți producători din Uniune ar trebui să fie excluși din definiția industriei Uniunii din cauza unei relații cu producători indonezieni și malaysieni ai produsului în cauză. În special, Wilmar și grupul Musim Mas au afirmat că KLK, un producător din Uniune inclus în eșantion, făcea parte dintr-un grup malaysian afiliat unui producător de acizi grași din Indonezia. Wilmar și grupul Musim Mas au afirmat, de asemenea, că Oleon era afiliat unui producător malaysian de acizi grași, Oleon Asia-Pacific Sdn Bhd și Oleon Port Klang Sdn Bhd, care a exportat în Uniune și era în concurență cu importurile din Indonezia. De asemenea, GI a solicitat Comisiei să examineze această afirmație.

| (183) | Examinarea afirmației de mai sus a arătat că KLK a importat cantități reduse de acizi grași din Indonezia și că mai puțin de 5 % din vânzările sale în Uniune au fost revânzări de produse importate. În plus, faptul că Oleon era afiliat unei societăți din Malaysia nu este relevant pentru investigația actuală, deoarece aceasta vizează importurile din Indonezia. Prin urmare, Comisia nu a găsit niciun motiv pentru a exclude această societate din definiția industriei Uniunii, nici pe motiv că este un importator de acizi grași, nici din cauza relației sale cu societăți din Indonezia sau Malaysia. |
| --- | --- |

(183)

Examinarea afirmației de mai sus a arătat că KLK a importat cantități reduse de acizi grași din Indonezia și că mai puțin de 5 % din vânzările sale în Uniune au fost revânzări de produse importate. În plus, faptul că Oleon era afiliat unei societăți din Malaysia nu este relevant pentru investigația actuală, deoarece aceasta vizează importurile din Indonezia. Prin urmare, Comisia nu a găsit niciun motiv pentru a exclude această societate din definiția industriei Uniunii, nici pe motiv că este un importator de acizi grași, nici din cauza relației sale cu societăți din Indonezia sau Malaysia.

| (184) | Wilmar a susținut, de asemenea, că Temix International – Temix Oleo făcea parte din același grup de societăți ca și P.T. Sinar Mas Agro Resources and Technology TbK, care este un producător-exportator indonezian. Golden Agri Resources Ltd deținea 92 % din acțiunile P.T. Sinar Mas și 25 % din Temix Oleo S.r.l. Wilmar a susținut că, prin urmare, pe baza acestei relații, Temix Oleo S.r.l. ar trebui exclusă din definiția industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(184)

Wilmar a susținut, de asemenea, că Temix International – Temix Oleo făcea parte din același grup de societăți ca și P.T. Sinar Mas Agro Resources and Technology TbK, care este un producător-exportator indonezian. Golden Agri Resources Ltd deținea 92 % din acțiunile P.T. Sinar Mas și 25 % din Temix Oleo S.r.l. Wilmar a susținut că, prin urmare, pe baza acestei relații, Temix Oleo S.r.l. ar trebui exclusă din definiția industriei Uniunii.

| (185) | Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că Temix International – Temix Oleo nu era un producător inclus în eșantion, iar datele referitoare la această societate au fost utilizate doar pentru a stabili tendințele macroeconomice, cum ar fi volumul vânzărilor și al producției. Întrucât aceste date nu au putut fi denaturate de o relație cu un producător-exportator, nu s-a considerat oportun să se aprofundeze examinarea acestei chestiuni. |
| --- | --- |

(185)

Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că Temix International – Temix Oleo nu era un producător inclus în eșantion, iar datele referitoare la această societate au fost utilizate doar pentru a stabili tendințele macroeconomice, cum ar fi volumul vânzărilor și al producției. Întrucât aceste date nu au putut fi denaturate de o relație cu un producător-exportator, nu s-a considerat oportun să se aprofundeze examinarea acestei chestiuni.

4.2.   Consumul din Uniune

Consumul din Uniune

| (186) | Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza datelor verificate referitoare la industria Uniunii furnizate de CUTFA cu privire la vânzările pe piața liberă a UE și la transferurile pentru utilizare captivă de către toți cei 15 producători incluși în definiția industriei Uniunii. Volumele importurilor din toate țările au fost obținute de la Eurostat. |
| --- | --- |

(186)

Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza datelor verificate referitoare la industria Uniunii furnizate de CUTFA cu privire la vânzările pe piața liberă a UE și la transferurile pentru utilizare captivă de către toți cei 15 producători incluși în definiția industriei Uniunii. Volumele importurilor din toate țările au fost obținute de la Eurostat.

| (187) | Acizii grași sunt comercializați în mod normal pe piața liberă, dar pot fi utilizați și ca material intermediar pentru fabricarea produselor din aval. Comisia a constatat că aproximativ 11 % din producția de produs similar a producătorilor din Uniune a fost destinată utilizării captive. Aceste cantități au fost transferate pur și simplu (fără facturare) și/sau livrate la prețuri de transfer, în cadrul aceleiași societăți sau al aceluiași grup de societăți, în vederea prelucrării ulterioare în aval. |
| --- | --- |

(187)

Acizii grași sunt comercializați în mod normal pe piața liberă, dar pot fi utilizați și ca material intermediar pentru fabricarea produselor din aval. Comisia a constatat că aproximativ 11 % din producția de produs similar a producătorilor din Uniune a fost destinată utilizării captive. Aceste cantități au fost transferate pur și simplu (fără facturare) și/sau livrate la prețuri de transfer, în cadrul aceleiași societăți sau al aceluiași grup de societăți, în vederea prelucrării ulterioare în aval.

| (188) | Pentru a oferi o imagine cât mai completă a industriei Uniunii, Comisia a obținut date pentru întreaga activitate de producție și a determinat producția destinată utilizării captive și producția destinată pieței libere. |
| --- | --- |

(188)

Pentru a oferi o imagine cât mai completă a industriei Uniunii, Comisia a obținut date pentru întreaga activitate de producție și a determinat producția destinată utilizării captive și producția destinată pieței libere.

| (189) | Tabelul 1 de mai jos arată că doar o mică parte din producția totală a industriei Uniunii a fost destinată utilizării captive în cursul perioadei examinate. Tabelul arată, de asemenea, că piața captivă a fost stabilă în perioada respectivă, la un nivel de aproximativ 8 % din consum. Din motive de exhaustivitate și dacă este cazul, cifrele referitoare la piața captivă de mici dimensiuni sunt prezentate și analizate separat în cadrul evaluării globale a indicatorului de prejudiciu relevant. Pentru alți indicatori, cum ar fi producția, capacitatea, productivitatea, ocuparea forței de muncă și salariile, cifrele menționate mai jos se referă la întreaga activitate și nu este necesară separarea cifrelor. |
| --- | --- |

(189)

Tabelul 1 de mai jos arată că doar o mică parte din producția totală a industriei Uniunii a fost destinată utilizării captive în cursul perioadei examinate. Tabelul arată, de asemenea, că piața captivă a fost stabilă în perioada respectivă, la un nivel de aproximativ 8 % din consum. Din motive de exhaustivitate și dacă este cazul, cifrele referitoare la piața captivă de mici dimensiuni sunt prezentate și analizate separat în cadrul evaluării globale a indicatorului de prejudiciu relevant. Pentru alți indicatori, cum ar fi producția, capacitatea, productivitatea, ocuparea forței de muncă și salariile, cifrele menționate mai jos se referă la întreaga activitate și nu este necesară separarea cifrelor.

| (190) | Consumul Uniunii a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 1


  Consumul la nivelul Uniunii (tone) | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consum total la nivelul Uniunii | 1 278 072 | 1 295 034 | 1 240 681 | 1 219 265 |
| Indice | 100 | 101 | 97 | 95 |
| Piața captivă | 92 607 | 92 409 | 87 133 | 94 575 |
| Indice | 100 | 100 | 94 | 102 |
| Consumul pe piața liberă | 1 185 465 | 1 202 625 | 1 153 549 | 1 124 691 |
| Indice | 100 | 101 | 97 | 95 |
| Sursă: | CUTFA și Eurostat |

(190)

Consumul Uniunii a evoluat după cum urmează:

Tabelul 1

Tabelul 1

Consumul la nivelul Uniunii (tone)

Consumul la nivelul Uniunii (tone)

2018

2019

2020

Perioada de investigație

Consum total la nivelul Uniunii

1 278 072

1 295 034

1 240 681

1 219 265

Indice

Indice

100

100

101

101

97

97

95

95

Piața captivă

92 607

92 409

87 133

94 575

Indice

Indice

100

100

100

100

94

94

102

102

Consumul pe piața liberă

1 185 465

1 202 625

1 153 549

1 124 691

Indice

Indice

100

100

101

101

97

97

95

95

Sursă:

Sursă

CUTFA și Eurostat

| (191) | Consumul de pe piața liberă din Uniune a scăzut cu 5 % în cursul perioadei examinate. O analiză detaliată arată că, în perioada 2018-2019, piața Uniunii a crescut cu 1 %, de la aproximativ 1,19 la 1,20 milioane de tone, iar în 2020 a scăzut cu 4 %, ajungând la aproximativ 1,15 milioane de tone. În cursul PI, consumul de pe piața liberă a scăzut cu încă 2,5 %, ajungând la 1,12 milioane de tone. |
| --- | --- |

(191)

Consumul de pe piața liberă din Uniune a scăzut cu 5 % în cursul perioadei examinate. O analiză detaliată arată că, în perioada 2018-2019, piața Uniunii a crescut cu 1 %, de la aproximativ 1,19 la 1,20 milioane de tone, iar în 2020 a scăzut cu 4 %, ajungând la aproximativ 1,15 milioane de tone. În cursul PI, consumul de pe piața liberă a scăzut cu încă 2,5 %, ajungând la 1,12 milioane de tone.

| (192) | Fluctuația și scăderea globală din cursul perioadei examinate s-au datorat dezvoltării anumitor sectoare de utilizatori, cum ar fi sectorul produselor de îngrijire a locuinței, adesea din cauza unor factori legați de pandemia de COVID-19, în special în 2020 și în perioada de investigație. Cu excepția acestui fenomen temporar, producătorii din Uniune au considerat că cererea de acizi grași de pe piața Uniunii a fost, în general, stabilă. |
| --- | --- |

(192)

Fluctuația și scăderea globală din cursul perioadei examinate s-au datorat dezvoltării anumitor sectoare de utilizatori, cum ar fi sectorul produselor de îngrijire a locuinței, adesea din cauza unor factori legați de pandemia de COVID-19, în special în 2020 și în perioada de investigație. Cu excepția acestui fenomen temporar, producătorii din Uniune au considerat că cererea de acizi grași de pe piața Uniunii a fost, în general, stabilă.

| (193) | Tendințele și evoluția pieței totale (inclusiv utilizarea captivă) au fost foarte asemănătoare cu cele observate pe piața liberă. |
| --- | --- |

(193)

Tendințele și evoluția pieței totale (inclusiv utilizarea captivă) au fost foarte asemănătoare cu cele observate pe piața liberă.

| (194) | Evoluțiile de pe piața captivă sunt prezentate și analizate în tabelul 5 de mai jos. |
| --- | --- |

(194)

Evoluțiile de pe piața captivă sunt prezentate și analizate în tabelul 5 de mai jos.

4.3.   Importurile provenite din țara în cauză

Importurile provenite din țara în cauză

4.3.1.   Volumul și cota de piață a importurilor originare din țara în cauză

Volumul și cota de piață a importurilor originare din țara în cauză

| (195) | Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza cifrelor furnizate de Eurostat, colectate pentru codurile NC și TARIC, menționate în avizul de deschidere. Pentru a obține date fiabile privind importurile produsului în cauză, cifrele disponibile referitoare la importuri au fost ajustate, deoarece nu toate codurile erau pe deplin legate de produsul în cauză. Pentru codurile de import legate parțial de produsul în cauză, s-a obținut un procent din codurile TARIC stabilite la data avizului de deschidere. Datele au acoperit perioada decembrie 2021-aprilie 2022. Pentru aceste coduri s-a calculat un procent atât pentru importurile din Indonezia, cât și pentru cele din țări terțe. Pentru toate țările, s-a aplicat o deducere suplimentară de 2 % din volumul importurilor pentru a acoperi importurile care au fost înregistrate la codurile relevante, dar al căror grad de fracționare se situa sub 97 %. Procentul de 2 % a fost calculat pe baza răspunsurilor la formularul de eșantionare, formulate de producătorii-exportatori cooperanți, care au revizuit răspunsurile la formularul de eșantionare după ce Comisia a clarificat definiția produsului, astfel cum se menționează în considerentul 71. |
| --- | --- |

(195)

Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza cifrelor furnizate de Eurostat, colectate pentru codurile NC și TARIC, menționate în avizul de deschidere. Pentru a obține date fiabile privind importurile produsului în cauză, cifrele disponibile referitoare la importuri au fost ajustate, deoarece nu toate codurile erau pe deplin legate de produsul în cauză. Pentru codurile de import legate parțial de produsul în cauză, s-a obținut un procent din codurile TARIC stabilite la data avizului de deschidere. Datele au acoperit perioada decembrie 2021-aprilie 2022. Pentru aceste coduri s-a calculat un procent atât pentru importurile din Indonezia, cât și pentru cele din țări terțe. Pentru toate țările, s-a aplicat o deducere suplimentară de 2 % din volumul importurilor pentru a acoperi importurile care au fost înregistrate la codurile relevante, dar al căror grad de fracționare se situa sub 97 %. Procentul de 2 % a fost calculat pe baza răspunsurilor la formularul de eșantionare, formulate de producătorii-exportatori cooperanți, care au revizuit răspunsurile la formularul de eșantionare după ce Comisia a clarificat definiția produsului, astfel cum se menționează în considerentul 71.

| (196) | Metodologia de mai sus pentru calcularea importurilor a fost descrisă într-o notă la dosar din data de 2 iunie 2022, iar părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a prezenta observații cu privire la aceasta. Volumul importurilor nu include acizii grași care au fost excluși din definiția produsului care face obiectul investigației. |
| --- | --- |

(196)

Metodologia de mai sus pentru calcularea importurilor a fost descrisă într-o notă la dosar din data de 2 iunie 2022, iar părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a prezenta observații cu privire la aceasta. Volumul importurilor nu include acizii grași care au fost excluși din definiția produsului care face obiectul investigației.

| (197) | Mai multe părți interesate au formulat observații cu privire la notă, dar nu au ridicat obiecții cu privire la metodologie ca atare și nici nu au sugerat o metodologie alternativă pentru a stabili în mod fiabil volumele importurilor de acizi grași care fac obiectul investigației. |
| --- | --- |

(197)

Mai multe părți interesate au formulat observații cu privire la notă, dar nu au ridicat obiecții cu privire la metodologie ca atare și nici nu au sugerat o metodologie alternativă pentru a stabili în mod fiabil volumele importurilor de acizi grași care fac obiectul investigației.

| (198) | CUTFA a sugerat că ajustarea de 2 % nu este adecvată, argumentând că metodologia Comisiei bazată pe procentaje lua deja în considerare acizii grași cu un grad de fracționare de cel puțin 97 %. |
| --- | --- |

(198)

CUTFA a sugerat că ajustarea de 2 % nu este adecvată, argumentând că metodologia Comisiei bazată pe procentaje lua deja în considerare acizii grași cu un grad de fracționare de cel puțin 97 %.

| (199) | Comisia a observat că, cel puțin până la sfârșitul lunii aprilie 2022, descrierea codurilor enumerate în plângere nu a acoperit criteriul referitor la gradul de fracționare. Prin urmare, sugestia de a renunța la ajustarea de 2 % nu era justificată și nu a putut fi acceptată. |
| --- | --- |

(199)

Comisia a observat că, cel puțin până la sfârșitul lunii aprilie 2022, descrierea codurilor enumerate în plângere nu a acoperit criteriul referitor la gradul de fracționare. Prin urmare, sugestia de a renunța la ajustarea de 2 % nu era justificată și nu a putut fi acceptată.

| (200) | Cota de piață a importurilor din toate țările terțe a fost stabilită pe baza importurilor totale stabilite pentru fiecare țară și în comparație cu consumul de pe piața liberă prezentat în tabelul 1 de mai sus. |
| --- | --- |

(200)

Cota de piață a importurilor din toate țările terțe a fost stabilită pe baza importurilor totale stabilite pentru fiecare țară și în comparație cu consumul de pe piața liberă prezentat în tabelul 1 de mai sus.

| (201) | Importurile în Uniune din țara în cauză au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 2


  Volumul importurilor (tone) și cota de piață | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor originare din țara vizată (tone) | 202 755 | 228 139 | 231 243 | 228 156 |
| Indice | 100 | 113 | 114 | 113 |
| Cota de piață a vânzărilor pe piața liberă (%) | 17,1 | 19,0 | 20,0 | 20,3 |
| Indice | 100 | 111 | 117 | 119 |
| Sursă: | Eurostat și CUTFA |

(201)

Importurile în Uniune din țara în cauză au evoluat după cum urmează:

Tabelul 2

Tabelul 2

Volumul importurilor (tone) și cota de piață

Volumul importurilor (tone) și cota de piață

2018

2019

2020

Perioada de investigație

Volumul importurilor originare din țara vizată (tone)

202 755

228 139

231 243

228 156

Indice

Indice

100

100

113

113

114

114

113

113

Cota de piață a vânzărilor pe piața liberă (%)

17,1

19,0

20,0

20,3

Indice

Indice

100

100

111

111

117

117

119

119

Sursă:

Sursă

Eurostat și CUTFA

| (202) | Volumul importurilor din țara în cauză care au făcut obiectul unui dumping a crescut de la aproximativ 203 000 de tone la aproximativ 228 000 de tone în cursul perioadei examinate, ceea ce reprezintă o creștere globală de 13 %. Cantitățile importate au crescut cu 11 % în 2019, dar ulterior au rămas stabile, la aproximativ 230 000 de tone. Informațiile colectate în cursul investigației au sugerat că unii producători-exportatori s-au confruntat cu probleme ca urmare a pandemiei de COVID-19, inclusiv cu probleme legate de lanțul de aprovizionare (a se vedea, în special, considerentul 266). |
| --- | --- |

(202)

Volumul importurilor din țara în cauză care au făcut obiectul unui dumping a crescut de la aproximativ 203 000 de tone la aproximativ 228 000 de tone în cursul perioadei examinate, ceea ce reprezintă o creștere globală de 13 %. Cantitățile importate au crescut cu 11 % în 2019, dar ulterior au rămas stabile, la aproximativ 230 000 de tone. Informațiile colectate în cursul investigației au sugerat că unii producători-exportatori s-au confruntat cu probleme ca urmare a pandemiei de COVID-19, inclusiv cu probleme legate de lanțul de aprovizionare (a se vedea, în special, considerentul 266).

| (203) | Totuși, cota de piață a acestor importuri a crescut în toți anii, de la 17,1 % la 20,3 % în cursul perioadei examinate, ceea ce reprezintă o creștere globală de 3,2 puncte procentuale sau cu 19 %. |
| --- | --- |

(203)

Totuși, cota de piață a acestor importuri a crescut în toți anii, de la 17,1 % la 20,3 % în cursul perioadei examinate, ceea ce reprezintă o creștere globală de 3,2 puncte procentuale sau cu 19 %.

4.3.2.   Prețurile importurilor din țările în cauză și subcotarea prețurilor/scăderea prețurilor

Prețurile importurilor din țările în cauză și subcotarea prețurilor/scăderea prețurilor

| (204) | Comisia a stabilit prețurile importurilor pe baza datelor furnizate de Eurostat. Importurile relevante au fost identificate utilizând metodologia descrisă în considerentul 195. Aceste cifre au fost comparate încrucișat cu cifrele producătorilor-exportatori incluși în eșantion, confirmând aceleași tendințe. |
| --- | --- |

(204)

Comisia a stabilit prețurile importurilor pe baza datelor furnizate de Eurostat. Importurile relevante au fost identificate utilizând metodologia descrisă în considerentul 195. Aceste cifre au fost comparate încrucișat cu cifrele producătorilor-exportatori incluși în eșantion, confirmând aceleași tendințe.

| (205) | Prețul mediu ponderat al importurilor în Uniune provenite din țara în cauză a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 3


  Prețuri de import (EUR/tonă) | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonezia | 912 | 765 | 805 | 1 023 |
| Indice | 100 | 84 | 88 | 112 |
| Sursă: | Eurostat |

(205)

Prețul mediu ponderat al importurilor în Uniune provenite din țara în cauză a evoluat după cum urmează:

Tabelul 3

Tabelul 3

Prețuri de import (EUR/tonă)

Prețuri de import (EUR/tonă)

2018

2019

2020

Perioada de investigație

Indonezia

912

765

805

1 023

Indice

Indice

100

100

84

84

88

88

112

112

Sursă:

Sursă

Eurostat

| (206) | Prețurile importurilor din Indonezia au crescut de la 912 la 1 023 EUR/tonă în cursul perioadei examinate, ceea ce reprezintă o creștere de 12 %. Prețurile au scăzut cu 12 % în perioada 2018-2020, dar apoi au crescut cu 27 % în perioada cuprinsă între 2020 și PI. Aceste evoluții trebuie privite prin prisma creșterii prețurilor materiilor prime la nivel mondial în perioada respectivă, care reprezintă principalul motiv al creșterii costurilor. Astfel cum se arată în tabelul 7, creșterea prețurilor materiilor prime a fost principalul motiv pentru creșterea prețurilor la nivelul Uniunii. În mod similar, costurile unitare de producție ale exportatorilor indonezieni au crescut, de asemenea, în cursul PI, în comparație cu 2020, ca urmare a unei creșteri a prețurilor materiilor lor prime. |
| --- | --- |

(206)

Prețurile importurilor din Indonezia au crescut de la 912 la 1 023 EUR/tonă în cursul perioadei examinate, ceea ce reprezintă o creștere de 12 %. Prețurile au scăzut cu 12 % în perioada 2018-2020, dar apoi au crescut cu 27 % în perioada cuprinsă între 2020 și PI. Aceste evoluții trebuie privite prin prisma creșterii prețurilor materiilor prime la nivel mondial în perioada respectivă, care reprezintă principalul motiv al creșterii costurilor. Astfel cum se arată în tabelul 7, creșterea prețurilor materiilor prime a fost principalul motiv pentru creșterea prețurilor la nivelul Uniunii. În mod similar, costurile unitare de producție ale exportatorilor indonezieni au crescut, de asemenea, în cursul PI, în comparație cu 2020, ca urmare a unei creșteri a prețurilor materiilor lor prime.

| (207) | Comisia a determinat subcotarea prețurilor în cursul perioadei de investigație, comparând următoarele:






  (i) | prețurile de vânzare medii ponderate pentru fiecare tip de produs practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, percepute de la clienți neafiliați de pe piața Uniunii și ajustate la nivel franco fabrică și |
| --- | --- | --- |

(207)

Comisia a determinat subcotarea prețurilor în cursul perioadei de investigație, comparând următoarele:

(i)

prețurile de vânzare medii ponderate pentru fiecare tip de produs practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, percepute de la clienți neafiliați de pe piața Uniunii și ajustate la nivel franco fabrică și

| (ii) | prețurile medii ponderate corespunzătoare pentru fiecare tip de produs practicate de producătorii-exportatori indonezieni incluși în eșantion, percepute de la primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe bază de cost, asigurare și navlu (CIF), cu ajustări corespunzătoare pentru a ține seama de taxele vamale și de costurile ulterioare importului. |
| --- | --- |

(ii)

prețurile medii ponderate corespunzătoare pentru fiecare tip de produs practicate de producătorii-exportatori indonezieni incluși în eșantion, percepute de la primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe bază de cost, asigurare și navlu (CIF), cu ajustări corespunzătoare pentru a ține seama de taxele vamale și de costurile ulterioare importului.

| (208) | În cazul în care vânzarea de la producătorii-exportatori indonezieni incluși în eșantion către primul client independent de pe piața Uniunii a fost efectuată prin intermediul unei societăți de vânzări afiliate cu sediul în Uniune, prețul de import a fost stabilit pe o bază CIF, prin ajustarea prețului de vânzare către primul client independent. Au fost luate în considerare toate costurile suportate între import și revânzare, inclusiv costurile VAG ale importatorului afiliat, și marja de profit stabilită în considerentul 143, aplicând prin analogie articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(208)

În cazul în care vânzarea de la producătorii-exportatori indonezieni incluși în eșantion către primul client independent de pe piața Uniunii a fost efectuată prin intermediul unei societăți de vânzări afiliate cu sediul în Uniune, prețul de import a fost stabilit pe o bază CIF, prin ajustarea prețului de vânzare către primul client independent. Au fost luate în considerare toate costurile suportate între import și revânzare, inclusiv costurile VAG ale importatorului afiliat, și marja de profit stabilită în considerentul 143, aplicând prin analogie articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază.

| (209) | Prețurile au fost comparate în funcție de tip, având în vedere tranzacții la același nivel comercial, și au fost ajustate în mod adecvat, atunci când a fost necesar și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion, înregistrată în cursul perioadei de investigație. Rezultatul a indicat o marjă de subcotare medie ponderată de peste 20 %. Cifrele reale calculate nu sunt înregistrate aici în vederea păstrării confidențialității (deoarece se referă doar la două societăți), dar au fost comunicate producătorilor-exportatori cooperanți în cauză și se situează între 11 % și 29 %. Toate vânzările producătorilor din Uniune incluși în eșantion au fost efectuate direct către clienți independenți, fără entități de vânzare afiliate. Un producător-exportator inclus în eșantion a vândut, de asemenea, direct către clienți independenți din Uniune, fără participarea entităților sale de vânzare afiliate din Uniune. În ceea ce privește celălalt producător-exportator, majoritatea vânzărilor sale au fost efectuate prin intermediul unei entități de vânzare afiliate din Uniune. Nicio parte interesată nu a contestat existența unei subcotări semnificative. |
| --- | --- |

(209)

Prețurile au fost comparate în funcție de tip, având în vedere tranzacții la același nivel comercial, și au fost ajustate în mod adecvat, atunci când a fost necesar și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion, înregistrată în cursul perioadei de investigație. Rezultatul a indicat o marjă de subcotare medie ponderată de peste 20 %. Cifrele reale calculate nu sunt înregistrate aici în vederea păstrării confidențialității (deoarece se referă doar la două societăți), dar au fost comunicate producătorilor-exportatori cooperanți în cauză și se situează între 11 % și 29 %. Toate vânzările producătorilor din Uniune incluși în eșantion au fost efectuate direct către clienți independenți, fără entități de vânzare afiliate. Un producător-exportator inclus în eșantion a vândut, de asemenea, direct către clienți independenți din Uniune, fără participarea entităților sale de vânzare afiliate din Uniune. În ceea ce privește celălalt producător-exportator, majoritatea vânzărilor sale au fost efectuate prin intermediul unei entități de vânzare afiliate din Uniune. Nicio parte interesată nu a contestat existența unei subcotări semnificative.

| (210) | Comisia a analizat în continuare alte efecte asupra prețurilor, în special existența unei scăderi semnificative a prețurilor. Încă de la începutul perioadei examinate, prețurile de vânzare și profitabilitatea industriei Uniunii erau scăzute (a se vedea cifrele privind profitabilitatea din tabelul 10). În 2019, industria Uniunii a fost obligată să își reducă în continuare prețurile, înregistrând pierderi. În absența importurilor care au făcut obiectul unui dumping, care au înregistrat cea mai mare creștere în 2019 și au rămas la niveluri ridicate în 2020 și în PI, industria Uniunii ar fi reușit, probabil, să își mențină prețurile cel puțin la nivelul necesar pentru a vinde fără pierderi în 2019 și 2020. În cursul anului 2020 și al PI, prețurile de vânzare ale Uniunii au crescut (în paralel cu creșterea costurilor de producție), dar din nou la niveluri care au generat pierderi în 2020 și doar o profitabilitate marginală în cursul PI. Între 2019 și PI, producătorii din Uniune au pierdut în mod constant din cota de piață. Prin urmare, importurile care au făcut obiectul unui dumping au fost în măsură să exercite o presiune semnificativă asupra prețurilor vânzărilor din Uniune, împiedicând producătorii din Uniune să crească prețurile pentru a ține seama de creșterile costurilor într-un mod care le-ar fi permis să obțină profituri rezonabile. |
| --- | --- |

(210)

Comisia a analizat în continuare alte efecte asupra prețurilor, în special existența unei scăderi semnificative a prețurilor. Încă de la începutul perioadei examinate, prețurile de vânzare și profitabilitatea industriei Uniunii erau scăzute (a se vedea cifrele privind profitabilitatea din tabelul 10). În 2019, industria Uniunii a fost obligată să își reducă în continuare prețurile, înregistrând pierderi. În absența importurilor care au făcut obiectul unui dumping, care au înregistrat cea mai mare creștere în 2019 și au rămas la niveluri ridicate în 2020 și în PI, industria Uniunii ar fi reușit, probabil, să își mențină prețurile cel puțin la nivelul necesar pentru a vinde fără pierderi în 2019 și 2020. În cursul anului 2020 și al PI, prețurile de vânzare ale Uniunii au crescut (în paralel cu creșterea costurilor de producție), dar din nou la niveluri care au generat pierderi în 2020 și doar o profitabilitate marginală în cursul PI. Între 2019 și PI, producătorii din Uniune au pierdut în mod constant din cota de piață. Prin urmare, importurile care au făcut obiectul unui dumping au fost în măsură să exercite o presiune semnificativă asupra prețurilor vânzărilor din Uniune, împiedicând producătorii din Uniune să crească prețurile pentru a ține seama de creșterile costurilor într-un mod care le-ar fi permis să obțină profituri rezonabile.

4.4.   Situația economică a industriei Uniunii

Situația economică a industriei Uniunii

4.4.1.   Observații generale

Observații generale

| (211) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei Uniunii a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au influențat situația industriei Uniunii pe parcursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(211)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei Uniunii a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au influențat situația industriei Uniunii pe parcursul perioadei examinate.

| (212) | Pentru determinarea prejudiciului, Comisia a făcut o distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor cuprinse în răspunsul verificat la chestionarul macro furnizat de CUTFA. Datele se refereau la toți producătorii din Uniune. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor cuprinse în răspunsurile la chestionar ale celor patru producători din Uniune incluși în eșantion. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(212)

Pentru determinarea prejudiciului, Comisia a făcut o distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor cuprinse în răspunsul verificat la chestionarul macro furnizat de CUTFA. Datele se refereau la toți producătorii din Uniune. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor cuprinse în răspunsurile la chestionar ale celor patru producători din Uniune incluși în eșantion. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei Uniunii.

| (213) | Indicatorii macroeconomici au fost furnizați de CUTFA pe baza unui raport al LMC International Ltd. (36), o societate independentă care desfășoară studii de piață în sectorul agricol și agroalimentar, incluzând și produsele oleochimice cum sunt acizii grași („datele din raport”). Datele din raport au un domeniu de aplicare mai larg decât acizii grași care fac obiectul prezentei investigații și sunt utilizate pe scară largă de industria oleochimică. Pentru a diferenția produsul similar de alte produse, CUTFA a utilizat informații suplimentare privind cantitățile de materii prime utilizate, bazându-se pe faptul că produsul similar a fost fabricat numai cu materii prime specifice, cum ar fi uleiul de palmier, uleiul de sâmburi de palmier sau seul. Produsele care nu fac obiectul investigației utilizează alte materii prime, cum ar fi uleiul de rapiță sau uleiul de soia. Prin utilizarea acestei metodologii, a fost posibilă stabilirea cantității de producție și de vânzări atât pentru produsul care face obiectul investigației, cât și pentru alte produse. Datele din raport au fost disponibile pentru perioada 2018-2020. Datele referitoare la PI au fost estimate proporțional, pe baza evoluțiilor înregistrate de producția și vânzările societăților care și-au pus datele la dispoziția CUTFA în mod direct. Datele referitoare la alți indicatori, menționați mai jos, au fost, de asemenea, stabilite utilizând aceleași date ale societăților. Calculele efectuate de CUTFA au fost verificate, iar macrodatele au fost comparate cu datele colectate de Comisie de la producătorii din Uniune incluși în eșantion, care reprezintă 61 % din producția totală a Uniunii. |
| --- | --- |

(213)

Indicatorii macroeconomici au fost furnizați de CUTFA pe baza unui raport al LMC International Ltd. (36), o societate independentă care desfășoară studii de piață în sectorul agricol și agroalimentar, incluzând și produsele oleochimice cum sunt acizii grași („datele din raport”). Datele din raport au un domeniu de aplicare mai larg decât acizii grași care fac obiectul prezentei investigații și sunt utilizate pe scară largă de industria oleochimică. Pentru a diferenția produsul similar de alte produse, CUTFA a utilizat informații suplimentare privind cantitățile de materii prime utilizate, bazându-se pe faptul că produsul similar a fost fabricat numai cu materii prime specifice, cum ar fi uleiul de palmier, uleiul de sâmburi de palmier sau seul. Produsele care nu fac obiectul investigației utilizează alte materii prime, cum ar fi uleiul de rapiță sau uleiul de soia. Prin utilizarea acestei metodologii, a fost posibilă stabilirea cantității de producție și de vânzări atât pentru produsul care face obiectul investigației, cât și pentru alte produse. Datele din raport au fost disponibile pentru perioada 2018-2020. Datele referitoare la PI au fost estimate proporțional, pe baza evoluțiilor înregistrate de producția și vânzările societăților care și-au pus datele la dispoziția CUTFA în mod direct. Datele referitoare la alți indicatori, menționați mai jos, au fost, de asemenea, stabilite utilizând aceleași date ale societăților. Calculele efectuate de CUTFA au fost verificate, iar macrodatele au fost comparate cu datele colectate de Comisie de la producătorii din Uniune incluși în eșantion, care reprezintă 61 % din producția totală a Uniunii.

36

| (214) | Wilmar a întrebat de ce macrodatele prezentate de CUTFA au indicat un volum mai mic decât datele din raport, care erau disponibile pe scară largă pentru industria oleochimică. |
| --- | --- |

(214)

Wilmar a întrebat de ce macrodatele prezentate de CUTFA au indicat un volum mai mic decât datele din raport, care erau disponibile pe scară largă pentru industria oleochimică.

| (215) | Acest lucru s-a datorat ajustărilor necesare, explicate în considerentul 213, efectuate de CUTFA pentru a exclude produsele care nu intrau sub incidența definiției produsului. |
| --- | --- |

(215)

Acest lucru s-a datorat ajustărilor necesare, explicate în considerentul 213, efectuate de CUTFA pentru a exclude produsele care nu intrau sub incidența definiției produsului.

| (216) | Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, rata de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare. |
| --- | --- |

(216)

Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, rata de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare.

| (217) | Cei patru producători incluși în eșantion au reprezentat sursa de date pentru indicatorii microeconomici. |
| --- | --- |

(217)

Cei patru producători incluși în eșantion au reprezentat sursa de date pentru indicatorii microeconomici.

| (218) | Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul de producție unitar, costul forței de muncă, stocurile, profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital. |
| --- | --- |

(218)

Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul de producție unitar, costul forței de muncă, stocurile, profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital.

4.4.2.   Indicatori macroeconomici

Indicatori macroeconomici

4.4.2.1.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

| (219) | Producția totală a Uniunii, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității de producție au evoluat în perioada luată în considerare după cum urmează:

  Tabelul 4


  Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul producției (tone) | 936 063 | 924 837 | 862 055 | 872 185 |
| Indice | 100 | 99 | 92 | 93 |
| Capacitate de producție (tone) | 1 161 964 | 1 134 616 | 1 097 798 | 1 118 314 |
| Indice | 100 | 98 | 94 | 96 |
| Rata de utilizare a capacității (%) | 80,6 | 81,5 | 78,5 | 78,0 |
| Indice | 100 | 101 | 97 | 97 |
| Sursă: | CUTFA |

(219)

Producția totală a Uniunii, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității de producție au evoluat în perioada luată în considerare după cum urmează:

Tabelul 4

Tabelul 4

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

2018

2019

2020

Perioada de investigație

Volumul producției (tone)

936 063

924 837

862 055

872 185

Indice

Indice

100

100

99

99

92

92

93

93

Capacitate de producție (tone)

1 161 964

1 134 616

1 097 798

1 118 314

Indice

Indice

100

100

98

98

94

94

96

96

Rata de utilizare a capacității (%)

80,6

81,5

78,5

78,0

Indice

Indice

100

100

101

101

97

97

97

97

Sursă:

Sursă

CUTFA

| (220) | Din motive de eficiență, producția din Uniune a produsului care face obiectul investigației este planificată pentru 24 de ore pe zi, cu excepția perioadelor de întreținere obișnuită. Cu toate acestea, investigația a arătat că, în unele cazuri și într-o anumită măsură, și alte produse pot fi fabricate în aceleași unități de producție. Producția se bazează pe comenzi. Tabelul 4 indică o capacitate neutilizată de aproximativ 20 % în fiecare an. |
| --- | --- |

(220)

Din motive de eficiență, producția din Uniune a produsului care face obiectul investigației este planificată pentru 24 de ore pe zi, cu excepția perioadelor de întreținere obișnuită. Cu toate acestea, investigația a arătat că, în unele cazuri și într-o anumită măsură, și alte produse pot fi fabricate în aceleași unități de producție. Producția se bazează pe comenzi. Tabelul 4 indică o capacitate neutilizată de aproximativ 20 % în fiecare an.

| (221) | Pe parcursul perioadei examinate, volumul de producție realizat de industria Uniunii a scăzut cu 7 %. O analiză detaliată arată că această scădere a producției a avut loc în principal în 2020. |
| --- | --- |

(221)

Pe parcursul perioadei examinate, volumul de producție realizat de industria Uniunii a scăzut cu 7 %. O analiză detaliată arată că această scădere a producției a avut loc în principal în 2020.

| (222) | Capacitatea de producție a Uniunii a fost calculată pe baza unei producții maxime realizabile pe termen lung, luând în considerare întreținerea. În cursul perioadei examinate, capacitatea de producție a Uniunii a scăzut cu 4 %. Această scădere reflectă o realocare a capacității către alte produse din cauza comenzilor reduse de acizi grași. Cu toate acestea, industria Uniunii nu a reușit să înlocuiască în întregime producția de acizi grași cu alte produse. |
| --- | --- |

(222)

Capacitatea de producție a Uniunii a fost calculată pe baza unei producții maxime realizabile pe termen lung, luând în considerare întreținerea. În cursul perioadei examinate, capacitatea de producție a Uniunii a scăzut cu 4 %. Această scădere reflectă o realocare a capacității către alte produse din cauza comenzilor reduse de acizi grași. Cu toate acestea, industria Uniunii nu a reușit să înlocuiască în întregime producția de acizi grași cu alte produse.

| (223) | În cursul perioadei examinate, în pofida unei reduceri cu 4 % a capacității de producție, gradul de utilizare a capacității de producție la nivelul Uniunii a scăzut cu 3 %. |
| --- | --- |

(223)

În cursul perioadei examinate, în pofida unei reduceri cu 4 % a capacității de producție, gradul de utilizare a capacității de producție la nivelul Uniunii a scăzut cu 3 %.

4.4.2.2.   Volumul vânzărilor și cota de piață

| (224) | Volumul vânzărilor și cota de piață a industriei Uniunii au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 5


  Volumul vânzărilor și cota de piață | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul total al vânzărilor pe piața Uniunii, inclusiv utilizarea captivă (tone) | 947 561 | 943 413 | 875 893 | 862 863 |
| Indice | 100 | 100 | 92 | 91 |
| Cota de piață (inclusiv utilizarea captivă) (%) | 74,1 | 72,8 | 70,6 | 70,8 |
| Indice | 100 | 98 | 95 | 95 |
| Utilizare captivă | 92 607 | 92 409 | 87 133 | 94 575 |
| Indice | 100 | 100 | 94 | 102 |
| Utilizarea captivă ca procent din vânzările totale pe piață | 9,8 | 9,8 | 9,9 | 11,0 |
| Indice | 100 | 100 | 102 | 112 |
| Vânzări pe piața liberă | 854 953 | 851 004 | 788 760 | 768 288 |
| Indice | 100 | 100 | 92 | 90 |
| Cota de piață a vânzărilor pe piața liberă (%) | 72,1 | 70,8 | 68,4 | 68,3 |
| Indice | 100 | 98 | 95 | 95 |
| Sursă: | CUTFA |

(224)

Volumul vânzărilor și cota de piață a industriei Uniunii au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 5

Tabelul 5

Volumul vânzărilor și cota de piață

Volumul vânzărilor și cota de piață

2018

2019

2020

Perioada de investigație

Volumul total al vânzărilor pe piața Uniunii, inclusiv utilizarea captivă (tone)

947 561

943 413

875 893

862 863

Indice

Indice

100

100

100

100

92

92

91

91

Cota de piață (inclusiv utilizarea captivă) (%)

74,1

72,8

70,6

70,8

Indice

Indice

100

100

98

98

95

95

95

95

Utilizare captivă

92 607

92 409

87 133

94 575

Indice

Indice

100

100

100

100

94

94

102

102

Utilizarea captivă ca procent din vânzările totale pe piață

9,8

9,8

9,9

11,0

Indice

Indice

100

100

100

100

102

102

112

112

Vânzări pe piața liberă

854 953

851 004

788 760

768 288

Indice

Indice

100

100

100

100

92

92

90

90

Cota de piață a vânzărilor pe piața liberă (%)

72,1

70,8

68,4

68,3

Indice

Indice

100

100

98

98

95

95

95

95

Sursă:

Sursă

CUTFA

| (225) | Tendința înregistrată de vânzările industriei Uniunii (inclusiv utilizarea captivă) a fost similară producției în cursul perioadei examinate. Acest lucru se datorează faptului că producția din această industrie se bazează pe comenzi de vânzare. Spațiul de depozitare este, de regulă, limitat, iar stocurile de produse finite pot să se deterioreze în timp sau să nu mai corespundă specificațiilor. Prin urmare, stocurile sunt menținute, în mod normal, la volume foarte mici. |
| --- | --- |

(225)

Tendința înregistrată de vânzările industriei Uniunii (inclusiv utilizarea captivă) a fost similară producției în cursul perioadei examinate. Acest lucru se datorează faptului că producția din această industrie se bazează pe comenzi de vânzare. Spațiul de depozitare este, de regulă, limitat, iar stocurile de produse finite pot să se deterioreze în timp sau să nu mai corespundă specificațiilor. Prin urmare, stocurile sunt menținute, în mod normal, la volume foarte mici.

| (226) | Pe parcursul perioadei examinate, volumul total al vânzărilor realizate de industria Uniunii în Uniune a scăzut cu 9 %. |
| --- | --- |

(226)

Pe parcursul perioadei examinate, volumul total al vânzărilor realizate de industria Uniunii în Uniune a scăzut cu 9 %.

| (227) | Volumul vânzărilor în Uniune pe piața liberă a scăzut cu 10 % în cursul perioadei examinate. În perioada 2018-2019, volumul vânzărilor Uniune a fost stabil. Cu toate acestea, în perioada cuprinsă între 2019 și PI, aceste volume au scăzut cu 10 %. |
| --- | --- |

(227)

Volumul vânzărilor în Uniune pe piața liberă a scăzut cu 10 % în cursul perioadei examinate. În perioada 2018-2019, volumul vânzărilor Uniune a fost stabil. Cu toate acestea, în perioada cuprinsă între 2019 și PI, aceste volume au scăzut cu 10 %.

| (228) | Piața captivă a industriei Uniunii (exprimată ca procent din vânzările sale totale în Uniune, inclusiv utilizarea captivă) a fost de aproximativ 10-11 % pe parcursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(228)

Piața captivă a industriei Uniunii (exprimată ca procent din vânzările sale totale în Uniune, inclusiv utilizarea captivă) a fost de aproximativ 10-11 % pe parcursul perioadei examinate.

| (229) | Cota de piață a vânzărilor Uniunii pe piața liberă a scăzut de la 72,1 % la 68,3 % în cursul perioadei examinate, ceea ce a reprezentat o scădere de 3,9 puncte procentuale sau cu 5 %. |
| --- | --- |

(229)

Cota de piață a vânzărilor Uniunii pe piața liberă a scăzut de la 72,1 % la 68,3 % în cursul perioadei examinate, ceea ce a reprezentat o scădere de 3,9 puncte procentuale sau cu 5 %.

Creștere

Creștere

| (230) | Având în vedere că industria Uniunii a pierdut 5 % din cota de piață în cursul perioadei examinate, iar vânzările sale pe piața liberă au scăzut cu 10 %, este clar că nu s-a înregistrat o creștere economică, ci mai degrabă a fost o perioadă de scădere, atât în termeni absoluți, cât și în raport cu consumul de pe piața liberă. |
| --- | --- |

(230)

Având în vedere că industria Uniunii a pierdut 5 % din cota de piață în cursul perioadei examinate, iar vânzările sale pe piața liberă au scăzut cu 10 %, este clar că nu s-a înregistrat o creștere economică, ci mai degrabă a fost o perioadă de scădere, atât în termeni absoluți, cât și în raport cu consumul de pe piața liberă.

4.4.2.3.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

| (231) | Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 6


  Ocuparea forței de muncă și productivitatea | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Număr de angajați (echivalent normă întreagă) | 945 | 914 | 952 | 898 |
| Indice | 100 | 97 | 101 | 95 |
| Productivitate (tone/salariat) | 990 | 1 012 | 906 | 971 |
| Indice | 100 | 102 | 91 | 98 |
| Sursă: | CUTFA |

(231)

Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 6

Tabelul 6

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

2018

2019

2020

Perioada de investigație

Număr de angajați (echivalent normă întreagă)

945

914

952

898

Indice

Indice

100

100

97

97

101

101

95

95

Productivitate (tone/salariat)

990

1 012

906

971

Indice

Indice

100

100

102

102

91

91

98

98

Sursă:

Sursă

CUTFA

| (232) | Ocuparea forței de muncă în industria Uniunii, exprimată în echivalent normă întreagă (ENI), a scăzut cu 5 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(232)

Ocuparea forței de muncă în industria Uniunii, exprimată în echivalent normă întreagă (ENI), a scăzut cu 5 % în cursul perioadei examinate.

| (233) | Productivitatea în tone per angajat a scăzut în 2020, dar, în ansamblu, a rămas în mare măsură stabilă în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(233)

Productivitatea în tone per angajat a scăzut în 2020, dar, în ansamblu, a rămas în mare măsură stabilă în cursul perioadei examinate.

4.4.2.4.   Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor anterioare de dumping

Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor anterioare de dumping

| (234) | Toate marjele de dumping au fost semnificativ superioare nivelului de minimis. Impactul amplorii marjelor de dumping efective asupra industriei Uniunii a fost considerat substanțial, având în vedere volumul și prețurile importurilor din țara în cauză. |
| --- | --- |

(234)

Toate marjele de dumping au fost semnificativ superioare nivelului de minimis. Impactul amplorii marjelor de dumping efective asupra industriei Uniunii a fost considerat substanțial, având în vedere volumul și prețurile importurilor din țara în cauză.

de minimis

| (235) | Aceasta este prima investigație antidumping privind acizii grași. Prin urmare, nu există date disponibile pentru a evalua efectele unor eventuale practici de dumping anterioare. |
| --- | --- |

(235)

Aceasta este prima investigație antidumping privind acizii grași. Prin urmare, nu există date disponibile pentru a evalua efectele unor eventuale practici de dumping anterioare.

4.4.3.   Indicatori microeconomici

Indicatori microeconomici

4.4.3.1.   Prețurile și factorii care influențează prețurile

| (236) | În perioada examinată, prețurile de vânzare unitare medii ponderate ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion către clienți neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 7


  Prețurile de vânzare și costul de producție unitar din Uniune | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul de vânzare unitar mediu pe piața liberă (EUR/tonă) | 879 | 770 | 861 | 1 101 |
| Indice | 100 | 88 | 98 | 125 |
| Costul de producție unitar (EUR/tonă) | 856 | 764 | 861 | 1 056 |
| Indice | 100 | 89 | 101 | 123 |
| Sursă: | Producătorii din Uniune incluși în eșantion |

(236)

În perioada examinată, prețurile de vânzare unitare medii ponderate ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion către clienți neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează:

Tabelul 7

Tabelul 7

Prețurile de vânzare și costul de producție unitar din Uniune

Prețurile de vânzare și costul de producție unitar din Uniune

2018

2019

2020

Perioada de investigație

Prețul de vânzare unitar mediu pe piața liberă (EUR/tonă)

879

770

861

1 101

Indice

Indice

100

100

88

88

98

98

125

125

Costul de producție unitar (EUR/tonă)

856

764

861

1 056

Indice

Indice

100

100

89

89

101

101

123

123

Sursă:

Sursă

Producătorii din Uniune incluși în eșantion

| (237) | Vânzările de pe piața Uniunii către clienți neafiliați au fost efectuate atât către comercianți independenți, cât și către utilizatori finali dintr-un număr mare de sectoare de utilizatori. Prețurile pentru ambele tipuri de clienți și pentru diferitele sectoare au fost stabilite în același mod și la un nivel similar. |
| --- | --- |

(237)

Vânzările de pe piața Uniunii către clienți neafiliați au fost efectuate atât către comercianți independenți, cât și către utilizatori finali dintr-un număr mare de sectoare de utilizatori. Prețurile pentru ambele tipuri de clienți și pentru diferitele sectoare au fost stabilite în același mod și la un nivel similar.

| (238) | Prețurile de vânzare de pe piața Uniunii către părți neafiliate (pe piața liberă) au crescut în cursul perioadei examinate de la 879 EUR/tonă la 1 101 EUR/tonă, ceea ce reprezintă o creștere de 25 %. Aceste prețuri de vânzare au scăzut cu 12 % în 2019, dar au crescut cu 12 % în 2020 și cu 28 % în PI. |
| --- | --- |

(238)

Prețurile de vânzare de pe piața Uniunii către părți neafiliate (pe piața liberă) au crescut în cursul perioadei examinate de la 879 EUR/tonă la 1 101 EUR/tonă, ceea ce reprezintă o creștere de 25 %. Aceste prețuri de vânzare au scăzut cu 12 % în 2019, dar au crescut cu 12 % în 2020 și cu 28 % în PI.

| (239) | Această tendință pozitivă evidentă ar trebui privită în contextul creșterilor importante ale costurilor materiilor prime. În cursul PI, aceste costuri au reprezentat mai mult de 70 % din costul de producție unitar total. Acest cost de producție unitar a crescut cu 23 % în cursul perioadei examinate, adică într-un ritm similar creșterii prețurilor medii de vânzare pe piața liberă a Uniunii. |
| --- | --- |

(239)

Această tendință pozitivă evidentă ar trebui privită în contextul creșterilor importante ale costurilor materiilor prime. În cursul PI, aceste costuri au reprezentat mai mult de 70 % din costul de producție unitar total. Acest cost de producție unitar a crescut cu 23 % în cursul perioadei examinate, adică într-un ritm similar creșterii prețurilor medii de vânzare pe piața liberă a Uniunii.

4.4.3.2.   Costuri cu forța de muncă

| (240) | Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 8


  Costurile medii cu forța de muncă per angajat | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costurile medii cu forța de muncă per angajat (EUR) | 81 344 | 85 487 | 89 010 | 87 188 |
| Indice | 100 | 105 | 109 | 108 |
| Sursă: | Producătorii din Uniune incluși în eșantion |

(240)

Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:

Tabelul 8

Tabelul 8

Costurile medii cu forța de muncă per angajat

Costurile medii cu forța de muncă per angajat

2018

2019

2020

Perioada de investigație

Costurile medii cu forța de muncă per angajat (EUR)

81 344

85 487

89 010

87 188

Indice

Indice

100

100

105

105

109

109

108

108

Sursă:

Sursă

Producătorii din Uniune incluși în eșantion

| (241) | Costurile medii cu forța de muncă per angajat au crescut cu 8 % în cursul perioadei examinate. Evoluția salariilor a fost negociată cu sindicatele, iar administrațiile naționale au stabilit alte costuri legate de angajați. |
| --- | --- |

(241)

Costurile medii cu forța de muncă per angajat au crescut cu 8 % în cursul perioadei examinate. Evoluția salariilor a fost negociată cu sindicatele, iar administrațiile naționale au stabilit alte costuri legate de angajați.

4.4.3.3.   Stocuri

| (242) | Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 9


  Stocurile | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale (tone) | 21 784 | 23 066 | 23 708 | 19 013 |
| Indice | 100 | 106 | 109 | 87 |
| Stocuri finale, ca procentaj din producție | 3,8 | 4,1 | 4,5 | 3,6 |
| Indice | 100 | 108 | 116 | 93 |
| Sursă: | Producătorii din Uniune incluși în eșantion |

(242)

Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:

Tabelul 9

Tabelul 9

Stocurile

Stocurile

2018

2019

2020

Perioada de investigație

Stocuri finale (tone)

21 784

23 066

23 708

19 013

Indice

Indice

100

100

106

106

109

109

87

87

Stocuri finale, ca procentaj din producție

3,8

4,1

4,5

3,6

Indice

Indice

100

100

108

108

116

116

93

93

Sursă:

Sursă

Producătorii din Uniune incluși în eșantion

| (243) | Stocurile producătorilor din Uniune incluși în eșantion au scăzut cu 23 % în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, stocurile finale ca procent din producție au fost scăzute în perioada respectivă. Astfel cum se menționează în considerentul 225 de mai sus, acest lucru se datorează faptului că industria acizilor grași funcționează, în general, pe bază de producție la comandă, iar stocurile sunt menținute la un nivel scăzut, deoarece se pot deteriora în ceea ce privește calitatea sau își pot modifica specificațiile. Acest indicator nu este cu adevărat relevant în analiza prejudiciului global. |
| --- | --- |

(243)

Stocurile producătorilor din Uniune incluși în eșantion au scăzut cu 23 % în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, stocurile finale ca procent din producție au fost scăzute în perioada respectivă. Astfel cum se menționează în considerentul 225 de mai sus, acest lucru se datorează faptului că industria acizilor grași funcționează, în general, pe bază de producție la comandă, iar stocurile sunt menținute la un nivel scăzut, deoarece se pot deteriora în ceea ce privește calitatea sau își pot modifica specificațiile. Acest indicator nu este cu adevărat relevant în analiza prejudiciului global.

4.4.3.4.   Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capitaluri

| (244) | Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 10


  Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilitatea vânzărilor din Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri din vânzări) | 1,9 | – 0,5 | – 2,1 | 2,5 |
| Indice | 100 | – 27 | – 108 | 128 |
| Fluxul de numerar (EUR) | 27 037 404 | 12 370 885 | –1 239 176 | 22 774 816 |
| Indice | 100 | 46 | – 5 | 84 |
| Investiții (EUR) | 7 394 509 | 11 769 077 | 10 473 680 | 8 531 863 |
| Indice | 100 | 159 | 142 | 115 |
| Randamentul investițiilor (%) | 9,0 | 0,6 | – 4,4 | 12,1 |
| Indice | 100 | 7 | – 48 | 134 |
| Sursă: | Producătorii din Uniune incluși în eșantion |

(244)

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:

Tabelul 10

Tabelul 10

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

2018

2019

2020

Perioada de investigație

Profitabilitatea vânzărilor din Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri din vânzări)

1,9

– 0,5

– 2,1

2,5

Indice

Indice

100

100

– 27

– 27

– 108

– 108

128

128

Fluxul de numerar (EUR)

27 037 404

12 370 885

–1 239 176

22 774 816

Indice

Indice

100

100

46

46

– 5

– 5

84

84

Investiții (EUR)

7 394 509

11 769 077

10 473 680

8 531 863

Indice

Indice

100

100

159

159

142

142

115

115

Randamentul investițiilor (%)

9,0

0,6

– 4,4

12,1

Indice

Indice

100

100

7

7

– 48

– 48

134

134

Sursă:

Sursă

Producătorii din Uniune incluși în eșantion

| (245) | Comisia a stabilit profitabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune ca procentaj din cifra de afaceri corespunzătoare respectivelor vânzări. Profitabilitatea producătorilor incluși în eșantion a fost scăzută, și anume sub 3 %, pe parcursul întregii perioade examinate și chiar a scăzut de la 1,9 % în 2018 la – 2,1 % în 2020. În perioada de investigație, profitabilitatea s-a redresat la 2,5 %, rămânând totuși la niveluri scăzute. Ușoara redresare din cursul PI s-a datorat faptului că clienții de pe piața Uniunii au fost mai dispuși să accepte creșteri de prețuri din partea producătorilor din Uniune, deoarece producătorii-exportatori au fost afectați de criza din lanțul de aprovizionare în contextul pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(245)

Comisia a stabilit profitabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune ca procentaj din cifra de afaceri corespunzătoare respectivelor vânzări. Profitabilitatea producătorilor incluși în eșantion a fost scăzută, și anume sub 3 %, pe parcursul întregii perioade examinate și chiar a scăzut de la 1,9 % în 2018 la – 2,1 % în 2020. În perioada de investigație, profitabilitatea s-a redresat la 2,5 %, rămânând totuși la niveluri scăzute. Ușoara redresare din cursul PI s-a datorat faptului că clienții de pe piața Uniunii au fost mai dispuși să accepte creșteri de prețuri din partea producătorilor din Uniune, deoarece producătorii-exportatori au fost afectați de criza din lanțul de aprovizionare în contextul pandemiei de COVID-19.

| (246) | Evoluția profitabilității, analizată împreună cu prețurile de vânzare și costul de producție din tabelul 7 și cu prețurile scăzute ale importurilor din Indonezia, prezintă semne ale unei blocări semnificative a prețurilor. Industria Uniunii nu a putut să crească prețurile astfel încât să reflecte suficient creșterile costurilor pentru a vinde la prețuri profitabile în mod rezonabil. Prin urmare, profitabilitatea industriei Uniunii a rămas scăzută pe parcursul perioadei examinate, când importurile din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping au pornit deja de la o rată de penetrare ridicată (o cotă de piață de 17,1 %) și au putut să crească în volum cu 22 %, atingând o cotă de piață de 20,3 %, astfel cum se arată în tabelul 2. În plus, în pofida creșterilor semnificative ale prețului materiilor prime, prețul mediu al acestor importuri a crescut cu doar 12 %, astfel cum se arată în tabelul 3. În aceeași perioadă, prețurile industriei Uniunii ar fi trebuit să crească cu 25 % numai pentru a acoperi costurile. Astfel cum s-a concluzionat și în considerentul 210, a existat o presiune descendentă continuă exercitată de importurile din Indonezia (atât în ceea ce privește volumele constant ridicate, cât și în ceea ce privește prețurile scăzute) încă de la începutul perioadei examinate. Într-adevăr, prețurile indoneziene au fost în mod constant mai mici decât prețurile practicate de industria Uniunii începând din 2019 și, eventual, înainte (a se vedea considerentul 302). Acest lucru a condus la niveluri de profit scăzute și inadecvate pe parcursul întregii perioade examinate, în special în cursul perioadei de investigație. |
| --- | --- |

(246)

Evoluția profitabilității, analizată împreună cu prețurile de vânzare și costul de producție din tabelul 7 și cu prețurile scăzute ale importurilor din Indonezia, prezintă semne ale unei blocări semnificative a prețurilor. Industria Uniunii nu a putut să crească prețurile astfel încât să reflecte suficient creșterile costurilor pentru a vinde la prețuri profitabile în mod rezonabil. Prin urmare, profitabilitatea industriei Uniunii a rămas scăzută pe parcursul perioadei examinate, când importurile din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping au pornit deja de la o rată de penetrare ridicată (o cotă de piață de 17,1 %) și au putut să crească în volum cu 22 %, atingând o cotă de piață de 20,3 %, astfel cum se arată în tabelul 2. În plus, în pofida creșterilor semnificative ale prețului materiilor prime, prețul mediu al acestor importuri a crescut cu doar 12 %, astfel cum se arată în tabelul 3. În aceeași perioadă, prețurile industriei Uniunii ar fi trebuit să crească cu 25 % numai pentru a acoperi costurile. Astfel cum s-a concluzionat și în considerentul 210, a existat o presiune descendentă continuă exercitată de importurile din Indonezia (atât în ceea ce privește volumele constant ridicate, cât și în ceea ce privește prețurile scăzute) încă de la începutul perioadei examinate. Într-adevăr, prețurile indoneziene au fost în mod constant mai mici decât prețurile practicate de industria Uniunii începând din 2019 și, eventual, înainte (a se vedea considerentul 302). Acest lucru a condus la niveluri de profit scăzute și inadecvate pe parcursul întregii perioade examinate, în special în cursul perioadei de investigație.

| (247) | Wilmar a formulat observații cu privire la lipsa unei blocări a prețurilor, însă concluzia sa s-a bazat pe tendințe indexate, nu pe nivelul real al profitabilității producătorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(247)

Wilmar a formulat observații cu privire la lipsa unei blocări a prețurilor, însă concluzia sa s-a bazat pe tendințe indexate, nu pe nivelul real al profitabilității producătorilor din Uniune.

| (248) | Comisia a constatat că concluziile la care a ajuns Wilmar au fost incorecte, deoarece nu s-a ținut seama de rata de penetrare a importurilor care au făcut obiectul unui dumping din cursul întregii perioade examinate și de nivelurile de profitabilitate scăzute rezultate pentru industria Uniunii. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(248)

Comisia a constatat că concluziile la care a ajuns Wilmar au fost incorecte, deoarece nu s-a ținut seama de rata de penetrare a importurilor care au făcut obiectul unui dumping din cursul întregii perioade examinate și de nivelurile de profitabilitate scăzute rezultate pentru industria Uniunii. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (249) | Grupul Musim Mas a prezentat rapoartele anuale a doi producători din Uniune și a susținut că informațiile conținute în acestea, în special indicatorii de profitabilitate din cursul PI, arată o lipsă de prejudiciu pentru societățile respective. |
| --- | --- |

(249)

Grupul Musim Mas a prezentat rapoartele anuale a doi producători din Uniune și a susținut că informațiile conținute în acestea, în special indicatorii de profitabilitate din cursul PI, arată o lipsă de prejudiciu pentru societățile respective.

| (250) | În acest sens, Comisia observă că domeniul de aplicare al acestor rapoarte este substanțial mai larg decât activitățile celor doi producători din Uniune care au legătură cu produsul care face obiectul investigației. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(250)

În acest sens, Comisia observă că domeniul de aplicare al acestor rapoarte este substanțial mai larg decât activitățile celor doi producători din Uniune care au legătură cu produsul care face obiectul investigației. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (251) | Fluxul net de lichidități reflectă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Tendința fluxului net de lichidități a evoluat în mod similar cu randamentul cifrei de afaceri, scăzând în 2019 și 2020 și înregistrând o creștere modestă în cursul PI. În ansamblu, fluxul de lichidități a înregistrat o tendință negativă în cursul perioadei examinate, scăzând cu 16 %. |
| --- | --- |

(251)

Fluxul net de lichidități reflectă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Tendința fluxului net de lichidități a evoluat în mod similar cu randamentul cifrei de afaceri, scăzând în 2019 și 2020 și înregistrând o creștere modestă în cursul PI. În ansamblu, fluxul de lichidități a înregistrat o tendință negativă în cursul perioadei examinate, scăzând cu 16 %.

| (252) | Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a investițiilor. Tendința randamentului investițiilor a evoluat, de asemenea, în mod similar cu randamentul cifrei de afaceri, scăzând în 2019 și 2020 și înregistrând o creștere modestă în cursul PI. |
| --- | --- |

(252)

Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a investițiilor. Tendința randamentului investițiilor a evoluat, de asemenea, în mod similar cu randamentul cifrei de afaceri, scăzând în 2019 și 2020 și înregistrând o creștere modestă în cursul PI.

| (253) | Producătorii din Uniune incluși în eșantion au continuat să investească în perioada examinată, după cum o demonstrează cifrele privind investițiile prezentate mai sus. Investițiile s-au situat între 7 și 12 milioane EUR pe an și au fost realizate în principal pentru a spori eficiența și a întreține instalațiile existente. Industria Uniunii deservește o bază de clienți diversă, care are cerințe în continuă evoluție. Industria Uniunii trebuie să rămână flexibilă în ceea ce privește capacitatea sa de a fabrica gama și cantitatea de produse pe care le poate oferi pieței. Aceste investiții sunt afectate de scăderea capacității de a atrage capital. |
| --- | --- |

(253)

Producătorii din Uniune incluși în eșantion au continuat să investească în perioada examinată, după cum o demonstrează cifrele privind investițiile prezentate mai sus. Investițiile s-au situat între 7 și 12 milioane EUR pe an și au fost realizate în principal pentru a spori eficiența și a întreține instalațiile existente. Industria Uniunii deservește o bază de clienți diversă, care are cerințe în continuă evoluție. Industria Uniunii trebuie să rămână flexibilă în ceea ce privește capacitatea sa de a fabrica gama și cantitatea de produse pe care le poate oferi pieței. Aceste investiții sunt afectate de scăderea capacității de a atrage capital.

| (254) | Investigația a arătat, de asemenea, că nici alte investiții pentru creșterea capacității nu au continuat conform planificării în cursul perioadei examinate. Deși aceste investiții sunt esențiale pentru a asigura perenitatea industriei, toate societățile incluse în eșantion, inclusiv cele care fac parte din grupuri mai mari, au fost nevoite să amâne investițiile în perioada respectivă. Nivelul inadecvat al randamentului investițiilor periclitează și capacitatea viitoare a industriei Uniunii de a atrage capital și, prin urmare, supraviețuirea acesteia pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

(254)

Investigația a arătat, de asemenea, că nici alte investiții pentru creșterea capacității nu au continuat conform planificării în cursul perioadei examinate. Deși aceste investiții sunt esențiale pentru a asigura perenitatea industriei, toate societățile incluse în eșantion, inclusiv cele care fac parte din grupuri mai mari, au fost nevoite să amâne investițiile în perioada respectivă. Nivelul inadecvat al randamentului investițiilor periclitează și capacitatea viitoare a industriei Uniunii de a atrage capital și, prin urmare, supraviețuirea acesteia pe termen mediu și lung.

4.4.4.   Concluzie privind prejudiciul

Concluzie privind prejudiciul

| (255) | Evoluția stocurilor și utilizarea captivă au înregistrat o îmbunătățire modestă în perioada examinată. Creșterea consumului captiv s-a limitat la 2 %, iar nivelurile stocurilor au scăzut. Investigația a arătat că utilizarea captivă nu este afectată în mod direct de importurile care fac obiectul unui dumping și că stocurile sunt mai puțin relevante pentru sectorul acizilor grași, care își desfășoară activitatea în principal pe bază de comenzi. Prin urmare, acești factori nu sunt esențiali în analiza prejudiciului. |
| --- | --- |

(255)

Evoluția stocurilor și utilizarea captivă au înregistrat o îmbunătățire modestă în perioada examinată. Creșterea consumului captiv s-a limitat la 2 %, iar nivelurile stocurilor au scăzut. Investigația a arătat că utilizarea captivă nu este afectată în mod direct de importurile care fac obiectul unui dumping și că stocurile sunt mai puțin relevante pentru sectorul acizilor grași, care își desfășoară activitatea în principal pe bază de comenzi. Prin urmare, acești factori nu sunt esențiali în analiza prejudiciului.

| (256) | Alți indicatori, precum prețurile de vânzare, profitabilitatea, randamentul investițiilor și investițiile, au înregistrat o tendință în mod evident pozitivă în cursul perioadei examinate. Investigația a arătat totuși că evoluția pozitivă a prețurilor de vânzare a fost legată de evoluția prețurilor materiilor prime, care au crescut semnificativ în perioada respectivă. De asemenea, în pofida îmbunătățirii modeste a profitabilității și a randamentului investițiilor, performanța în cursul perioadei examinate a rămas la un nivel inadecvat pentru asigurarea viabilității pe termen mediu și lung a industriei Uniunii (a se vedea, de asemenea, considerentele 266-269). |
| --- | --- |

(256)

Alți indicatori, precum prețurile de vânzare, profitabilitatea, randamentul investițiilor și investițiile, au înregistrat o tendință în mod evident pozitivă în cursul perioadei examinate. Investigația a arătat totuși că evoluția pozitivă a prețurilor de vânzare a fost legată de evoluția prețurilor materiilor prime, care au crescut semnificativ în perioada respectivă. De asemenea, în pofida îmbunătățirii modeste a profitabilității și a randamentului investițiilor, performanța în cursul perioadei examinate a rămas la un nivel inadecvat pentru asigurarea viabilității pe termen mediu și lung a industriei Uniunii (a se vedea, de asemenea, considerentele 266-269).

| (257) | De fapt, profitabilitatea scăzută, analizată împreună cu tendința prețurilor de vânzare și a costurilor de producție, demonstrează în mod clar blocarea prețurilor. În special, pe parcursul perioadei examinate, când importurile care fac obiectul unui dumping au rămas la niveluri crescute și la prețuri scăzute, industria Uniunii nu a putut să crească prețurile până la un nivel care i-ar fi permis să își acopere costurile și să atingă marja de profit indicativ (6 %). |
| --- | --- |

(257)

De fapt, profitabilitatea scăzută, analizată împreună cu tendința prețurilor de vânzare și a costurilor de producție, demonstrează în mod clar blocarea prețurilor. În special, pe parcursul perioadei examinate, când importurile care fac obiectul unui dumping au rămas la niveluri crescute și la prețuri scăzute, industria Uniunii nu a putut să crească prețurile până la un nivel care i-ar fi permis să își acopere costurile și să atingă marja de profit indicativ (6 %).

| (258) | Deși a menținut investițiile la un nivel cât mai ridicat posibil pentru a-și păstra eficiența, în mod clar industria Uniunii nu a realizat profituri suficiente pentru a încuraja investițiile pentru dezvoltarea activităților în cursul perioadei examinate, în special în cursul perioadei de investigație. Deteriorarea situației economice a industriei Uniunii a avut loc pe o piață cu un consum relativ stabil (scăderea consumului în 2020 și în PI a fost în mare parte temporară, cauzată de impactul pandemiei de COVID-19). Cota de piață a industriei Uniunii a scăzut cu 5 % în cursul perioadei examinate, de la 72,1 % în 2018 la 68,3 % în PI. |
| --- | --- |

(258)

Deși a menținut investițiile la un nivel cât mai ridicat posibil pentru a-și păstra eficiența, în mod clar industria Uniunii nu a realizat profituri suficiente pentru a încuraja investițiile pentru dezvoltarea activităților în cursul perioadei examinate, în special în cursul perioadei de investigație. Deteriorarea situației economice a industriei Uniunii a avut loc pe o piață cu un consum relativ stabil (scăderea consumului în 2020 și în PI a fost în mare parte temporară, cauzată de impactul pandemiei de COVID-19). Cota de piață a industriei Uniunii a scăzut cu 5 % în cursul perioadei examinate, de la 72,1 % în 2018 la 68,3 % în PI.

| (259) | Deși prejudiciul din cadrul prezentei investigații a constat în principal în indicatori de preț și de performanță precum profitabilitatea și capacitatea de a atrage capital, industria Uniunii a înregistrat o scădere și la nivelul indicatorilor de volum examinați. Producția, capacitatea, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor și cota de piață pe piața Uniunii, toate acestea au scăzut în cursul perioadei examinate. În plus, au fost observate scăderi și în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și productivitatea, care au fost legate de nivelurile mai scăzute ale producției și ale volumului vânzărilor. |
| --- | --- |

(259)

Deși prejudiciul din cadrul prezentei investigații a constat în principal în indicatori de preț și de performanță precum profitabilitatea și capacitatea de a atrage capital, industria Uniunii a înregistrat o scădere și la nivelul indicatorilor de volum examinați. Producția, capacitatea, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor și cota de piață pe piața Uniunii, toate acestea au scăzut în cursul perioadei examinate. În plus, au fost observate scăderi și în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și productivitatea, care au fost legate de nivelurile mai scăzute ale producției și ale volumului vânzărilor.

Observații după informarea părților

Observații după informarea părților

| (260) | În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, GI s-a referit la anumiți indicatori de prejudiciu și a concluzionat că industria Uniunii nu a fost prejudiciată în cursul perioadei examinate. Această opinie s-a bazat pe următoarele elemente: (1) tabelul 4 a arătat o creștere a producției și a capacității între 2020 și perioada de investigație; (2) tabelul 5 a arătat o creștere a cotei de piață, inclusiv a utilizării captive, din 2020 până în perioada de investigație, (3) tabelul 7 a arătat o creștere a prețului de vânzare în cursul perioadei examinate, care a fost urmată de o creștere a profiturilor de la – 2,1 % în 2020 la 2,5 % în PI, (4) tabelul 9 a arătat o scădere a stocurilor în cursul perioadei examinate și (5) tabelul 10 a arătat o creștere a profitabilității, a fluxului de lichidități și a randamentului investițiilor din 2020 până în perioada de investigație. De asemenea, potrivit GI, Comisia a utilizat în mod arbitrar un profit indicativ de 6 %, fără nicio bază, iar creșterea profitului industriei Uniunii de la – 2,1 % în 2020 la 2,5 % în perioada de investigație a fost semnificativă, fără precedent și a fost realizată în timpul pandemiei de COVID-19. Potrivit Wilmar, Comisia nu a analizat tabelul 10, care arată în mod corect că profitabilitatea a crescut în cursul perioadei examinate și a fost ridicată în perioada de investigație. |
| --- | --- |

(260)

În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, GI s-a referit la anumiți indicatori de prejudiciu și a concluzionat că industria Uniunii nu a fost prejudiciată în cursul perioadei examinate. Această opinie s-a bazat pe următoarele elemente: (1) tabelul 4 a arătat o creștere a producției și a capacității între 2020 și perioada de investigație; (2) tabelul 5 a arătat o creștere a cotei de piață, inclusiv a utilizării captive, din 2020 până în perioada de investigație, (3) tabelul 7 a arătat o creștere a prețului de vânzare în cursul perioadei examinate, care a fost urmată de o creștere a profiturilor de la – 2,1 % în 2020 la 2,5 % în PI, (4) tabelul 9 a arătat o scădere a stocurilor în cursul perioadei examinate și (5) tabelul 10 a arătat o creștere a profitabilității, a fluxului de lichidități și a randamentului investițiilor din 2020 până în perioada de investigație. De asemenea, potrivit GI, Comisia a utilizat în mod arbitrar un profit indicativ de 6 %, fără nicio bază, iar creșterea profitului industriei Uniunii de la – 2,1 % în 2020 la 2,5 % în perioada de investigație a fost semnificativă, fără precedent și a fost realizată în timpul pandemiei de COVID-19. Potrivit Wilmar, Comisia nu a analizat tabelul 10, care arată în mod corect că profitabilitatea a crescut în cursul perioadei examinate și a fost ridicată în perioada de investigație.

| (261) | Comisia a respins afirmația potrivit căreia datele relevante nu au demonstrat existența unui prejudiciu important. Astfel cum se menționează în considerentul 202, în timp ce în cursul perioadei examinate consumul a scăzut cu 5 %, volumul importurilor din Indonezia a crescut cu 13 %. Importurile din Indonezia au reușit, de asemenea, să își mărească cota de piață într-un astfel de context. În plus, astfel cum se explică în considerentul 192, consumul la nivelul Uniunii este, în general, stabil (37) și se preconizează că se va redresa în urma scăderii temporare din 2020 și din PI, care a fost generată de factori legați de pandemia de COVID-19 (38). |
| --- | --- |

(261)

Comisia a respins afirmația potrivit căreia datele relevante nu au demonstrat existența unui prejudiciu important. Astfel cum se menționează în considerentul 202, în timp ce în cursul perioadei examinate consumul a scăzut cu 5 %, volumul importurilor din Indonezia a crescut cu 13 %. Importurile din Indonezia au reușit, de asemenea, să își mărească cota de piață într-un astfel de context. În plus, astfel cum se explică în considerentul 192, consumul la nivelul Uniunii este, în general, stabil (37) și se preconizează că se va redresa în urma scăderii temporare din 2020 și din PI, care a fost generată de factori legați de pandemia de COVID-19 (38).

37

38

| (262) | În mod similar, în ceea ce privește cota de piață a industriei Uniunii, cota de piață, inclusiv utilizarea captivă, a crescut, într-adevăr, de la 70,6 % la 70,8 %. Cu toate acestea, cota de piață a vânzărilor industriei Uniunii pe piața liberă, care este indicatorul relevant, a scăzut de la 68,4 % în 2020 la 68,3 % în perioada de investigație. Pe parcursul întregii perioade examinate, cota de piață a vânzărilor industriei Uniunii pe piața liberă a scăzut în mod constant de la 72,1 % în 2018 la 70,8 % în 2019, la 68,4 % în 2020 și la 68,3 % în PI. Contrar acestui fapt, în același timp, cota de piață a importurilor din Indonezia a crescut în mod continuu de la 17,1 % în 2018 la 19,0 % în 2019, la 20 % în 2020 și la 20,3 % în perioada de investigație. |
| --- | --- |

(262)

În mod similar, în ceea ce privește cota de piață a industriei Uniunii, cota de piață, inclusiv utilizarea captivă, a crescut, într-adevăr, de la 70,6 % la 70,8 %. Cu toate acestea, cota de piață a vânzărilor industriei Uniunii pe piața liberă, care este indicatorul relevant, a scăzut de la 68,4 % în 2020 la 68,3 % în perioada de investigație. Pe parcursul întregii perioade examinate, cota de piață a vânzărilor industriei Uniunii pe piața liberă a scăzut în mod constant de la 72,1 % în 2018 la 70,8 % în 2019, la 68,4 % în 2020 și la 68,3 % în PI. Contrar acestui fapt, în același timp, cota de piață a importurilor din Indonezia a crescut în mod continuu de la 17,1 % în 2018 la 19,0 % în 2019, la 20 % în 2020 și la 20,3 % în perioada de investigație.

| (263) | De asemenea, afirmația privind creșterea prețului mediu de vânzare trebuie privită în contextul unei creșteri semnificative a costului materiei prime, astfel cum se explică în considerentul 256. În plus, astfel cum se explică în considerentul 243, stocurile finale ca procent din producție au rămas destul de stabile în cursul perioadei examinate, iar industria a funcționat în regim de producție pe bază de comenzi, astfel încât stocurile au fost menținute la un nivel scăzut. |
| --- | --- |

(263)

De asemenea, afirmația privind creșterea prețului mediu de vânzare trebuie privită în contextul unei creșteri semnificative a costului materiei prime, astfel cum se explică în considerentul 256. În plus, astfel cum se explică în considerentul 243, stocurile finale ca procent din producție au rămas destul de stabile în cursul perioadei examinate, iar industria a funcționat în regim de producție pe bază de comenzi, astfel încât stocurile au fost menținute la un nivel scăzut.

| (264) | Afirmația privind indicatorii de performanță din tabelul 10 a ignorat contextul complet. De exemplu, nivelul fluxului de lichidități în perioada examinată a scăzut în mod constant din 2018 până în 2020, devenind negativ în 2020. În cursul perioadei de investigație, fluxul de lichidități a crescut și a devenit pozitiv, întrucât industria Uniunii a reușit să își crească profiturile, astfel cum se explică în considerentele 251 și 266. Cu toate acestea, fluxul de lichidități în cursul PI era în continuare cu mult sub nivelul fluxului de lichidități din 2018. În ansamblu, fluxul de lichidități a scăzut cu 16 %. |
| --- | --- |

(264)

Afirmația privind indicatorii de performanță din tabelul 10 a ignorat contextul complet. De exemplu, nivelul fluxului de lichidități în perioada examinată a scăzut în mod constant din 2018 până în 2020, devenind negativ în 2020. În cursul perioadei de investigație, fluxul de lichidități a crescut și a devenit pozitiv, întrucât industria Uniunii a reușit să își crească profiturile, astfel cum se explică în considerentele 251 și 266. Cu toate acestea, fluxul de lichidități în cursul PI era în continuare cu mult sub nivelul fluxului de lichidități din 2018. În ansamblu, fluxul de lichidități a scăzut cu 16 %.

| (265) | În ceea ce privește nivelul profitului-țintă, Comisia a considerat că utilizarea unui profit minim de 6 % este adecvată. Articolul 7 alineatul (2c) din regulamentul de bază consideră că 6 % este nivelul minim de profitabilitate de așteptat în condiții normale de concurență pentru calcularea marjei de prejudiciu. Acest nivel a fost stabilit pe baza cifrelor privind profitabilitatea pe termen lung stabilite pentru industriile Uniunii. Nu a fost prezentat niciun element de probă care să ateste că un astfel de nivel a fost în mod evident inadecvat pentru industria în cauză (a se vedea considerentul 268). Prin urmare, această afirmație ar putea fi respinsă pe această bază. |
| --- | --- |

(265)

În ceea ce privește nivelul profitului-țintă, Comisia a considerat că utilizarea unui profit minim de 6 % este adecvată. Articolul 7 alineatul (2c) din regulamentul de bază consideră că 6 % este nivelul minim de profitabilitate de așteptat în condiții normale de concurență pentru calcularea marjei de prejudiciu. Acest nivel a fost stabilit pe baza cifrelor privind profitabilitatea pe termen lung stabilite pentru industriile Uniunii. Nu a fost prezentat niciun element de probă care să ateste că un astfel de nivel a fost în mod evident inadecvat pentru industria în cauză (a se vedea considerentul 268). Prin urmare, această afirmație ar putea fi respinsă pe această bază.

| (266) | Cu toate acestea, Comisia a observat că profitul industriei Uniunii a depășit ușor pragul de rentabilitate numai în 2018 (1,9 %) și în PI (2,5 %), înregistrând valori negative în 2019 și 2020 (– 0,5 % și, respectiv, – 2,1 %). În plus, nivelul pozitiv atins în cursul anului 2021, care acoperă nouă luni din perioada de investigație, trebuie privit în contextul perturbărilor semnificative la nivelul lanțului de aprovizionare de pe piață generate de pandemia de COVID-19 și care afectează grav exporturile din Indonezia către Uniune. Aprovizionarea Uniunii cu acizi grași a fost împiedicată de întârzierile navelor din Asia, cauzate de lipsa navelor cargo, a autocisternelor și a lucrătorilor ca urmare a pandemiei de COVID-19, precum și de creșterea excesivă a costurilor de transport (39). Aceste perturbări temporare au afectat prețurile din industrie la nivel mondial, precum și importurile din Indonezia, care au scăzut în termeni absoluți între 2020 și PI. Prin urmare, industria Uniunii a explicat că a putut beneficia de aceste perturbări temporare specifice de pe piață prin creșterea prețurilor la niveluri profitabile pe piața Uniunii fără sacrificii majore în ceea ce privește cota sa de piață. În ansamblu, profitabilitatea industriei Uniunii a oscilat în jurul pragului de rentabilitate în cursul întregii perioade examinate, volumul importurilor din Indonezia a fost însemnat, iar cota lor de piață a crescut semnificativ de la 17,1 % și 20,3 %, în pofida unei ușoare scăderi a consumului. Toți factorii arată în mod clar că profitabilitatea industriei Uniunii a fost afectată în mod negativ pe parcursul perioadei examinate de importurile din Indonezia care fac obiectul unui dumping, iar nivelul maxim al profitabilității, de 2,5 % în cursul PI, a fost atins în contextul problemelor de aprovizionare pentru exportatorii indonezieni, în principal din cauza consecințelor pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(266)

Cu toate acestea, Comisia a observat că profitul industriei Uniunii a depășit ușor pragul de rentabilitate numai în 2018 (1,9 %) și în PI (2,5 %), înregistrând valori negative în 2019 și 2020 (– 0,5 % și, respectiv, – 2,1 %). În plus, nivelul pozitiv atins în cursul anului 2021, care acoperă nouă luni din perioada de investigație, trebuie privit în contextul perturbărilor semnificative la nivelul lanțului de aprovizionare de pe piață generate de pandemia de COVID-19 și care afectează grav exporturile din Indonezia către Uniune. Aprovizionarea Uniunii cu acizi grași a fost împiedicată de întârzierile navelor din Asia, cauzate de lipsa navelor cargo, a autocisternelor și a lucrătorilor ca urmare a pandemiei de COVID-19, precum și de creșterea excesivă a costurilor de transport (39). Aceste perturbări temporare au afectat prețurile din industrie la nivel mondial, precum și importurile din Indonezia, care au scăzut în termeni absoluți între 2020 și PI. Prin urmare, industria Uniunii a explicat că a putut beneficia de aceste perturbări temporare specifice de pe piață prin creșterea prețurilor la niveluri profitabile pe piața Uniunii fără sacrificii majore în ceea ce privește cota sa de piață. În ansamblu, profitabilitatea industriei Uniunii a oscilat în jurul pragului de rentabilitate în cursul întregii perioade examinate, volumul importurilor din Indonezia a fost însemnat, iar cota lor de piață a crescut semnificativ de la 17,1 % și 20,3 %, în pofida unei ușoare scăderi a consumului. Toți factorii arată în mod clar că profitabilitatea industriei Uniunii a fost afectată în mod negativ pe parcursul perioadei examinate de importurile din Indonezia care fac obiectul unui dumping, iar nivelul maxim al profitabilității, de 2,5 % în cursul PI, a fost atins în contextul problemelor de aprovizionare pentru exportatorii indonezieni, în principal din cauza consecințelor pandemiei de COVID-19.

39

| (267) | Profitabilitatea indicată în tabelul 10 se calculează pe baza costului bunurilor vândute de industria Uniunii fabricate din acizii grași produși și vânduți pe piața Uniunii către clienți neafiliați. În timp ce producția industriei Uniunii se bazează, în general, pe comenzi, există în continuare stocuri mici, astfel cum se indică în tabelul 9. Prin urmare, într-o industrie cu stocuri mici, există o mică diferență între costul de producție unitar și costul unitar al bunurilor vândute. Rezultă că, deși în 2019 și 2020 prețul de vânzare unitar mediu al industriei Uniunii a fost mai mare sau egal cu costul de producție unitar mediu, industria Uniunii a înregistrat pierderi, astfel cum se indică în tabelul 10. |
| --- | --- |

(267)

Profitabilitatea indicată în tabelul 10 se calculează pe baza costului bunurilor vândute de industria Uniunii fabricate din acizii grași produși și vânduți pe piața Uniunii către clienți neafiliați. În timp ce producția industriei Uniunii se bazează, în general, pe comenzi, există în continuare stocuri mici, astfel cum se indică în tabelul 9. Prin urmare, într-o industrie cu stocuri mici, există o mică diferență între costul de producție unitar și costul unitar al bunurilor vândute. Rezultă că, deși în 2019 și 2020 prețul de vânzare unitar mediu al industriei Uniunii a fost mai mare sau egal cu costul de producție unitar mediu, industria Uniunii a înregistrat pierderi, astfel cum se indică în tabelul 10.

| (268) | În ceea ce privește nivelul standard de profit al acizilor grași în condiții normale de concurență, GI nu a explicat motivul pentru care nivelul de profit de 2,5 % realizat de industrie în cursul PI ar fi fost suficient. De asemenea, GI nu a reușit să demonstreze ce nivel de profit ar trebui utilizat în schimb atunci când a criticat pragul de 6 % impus prin lege utilizat de Comisie și, de asemenea, nu a explicat impactul presupus al pandemiei de COVID-19 asupra nivelului de profitabilitate. Comisia a observat că nu există alte elemente de probă la dosar cu privire la nivelul profitabilității istorice a industriei acizilor grași în absența importurilor care fac obiectul unui dumping din Indonezia, care să susțină afirmația GI potrivit căreia profitabilitatea de 2,5 % a fost suficientă sau să submineze alegerea nivelului de profit de 6 % utilizat. În schimb, constatările Comisiei au fost susținute de informații disponibile public și de informații privind dosarul neconfidențial. Comisia a observat că, potrivit unui raport elaborat de Consiliul European al Industriei Chimice (denumit în continuare „CEFIC”) privind, printre altele, profitabilitatea industriei chimice europene în sens larg pentru 2020, excedentul brut de exploatare (40) ca procent din cifra de afaceri a industriei chimice este de aproximativ 11 %. În plus, pe baza statisticilor colectate de CSIMarket (41), marjele înainte de impozitare ale unei industrii producătoare de produse chimice în 2021 au fost de aproximativ 13 %. În plus, în observațiile sale privind comunicarea constatărilor finale, grupul Greven a afirmat că marjele EBIT (câștigurile înainte de dobânzi și impozite) ale industriei chimice din Europa în 2020 au fost de aproximativ 7 % (a se vedea în mod detaliat considerentul 294). Astfel, pe baza elementelor de probă disponibile, Comisia a considerat că industria Uniunii nu a atins un nivel de profitabilitate în conformitate cu condițiile normale de piață pe parcursul întregii perioade examinate. |
| --- | --- |

(268)

În ceea ce privește nivelul standard de profit al acizilor grași în condiții normale de concurență, GI nu a explicat motivul pentru care nivelul de profit de 2,5 % realizat de industrie în cursul PI ar fi fost suficient. De asemenea, GI nu a reușit să demonstreze ce nivel de profit ar trebui utilizat în schimb atunci când a criticat pragul de 6 % impus prin lege utilizat de Comisie și, de asemenea, nu a explicat impactul presupus al pandemiei de COVID-19 asupra nivelului de profitabilitate. Comisia a observat că nu există alte elemente de probă la dosar cu privire la nivelul profitabilității istorice a industriei acizilor grași în absența importurilor care fac obiectul unui dumping din Indonezia, care să susțină afirmația GI potrivit căreia profitabilitatea de 2,5 % a fost suficientă sau să submineze alegerea nivelului de profit de 6 % utilizat. În schimb, constatările Comisiei au fost susținute de informații disponibile public și de informații privind dosarul neconfidențial. Comisia a observat că, potrivit unui raport elaborat de Consiliul European al Industriei Chimice (denumit în continuare „CEFIC”) privind, printre altele, profitabilitatea industriei chimice europene în sens larg pentru 2020, excedentul brut de exploatare (40) ca procent din cifra de afaceri a industriei chimice este de aproximativ 11 %. În plus, pe baza statisticilor colectate de CSIMarket (41), marjele înainte de impozitare ale unei industrii producătoare de produse chimice în 2021 au fost de aproximativ 13 %. În plus, în observațiile sale privind comunicarea constatărilor finale, grupul Greven a afirmat că marjele EBIT (câștigurile înainte de dobânzi și impozite) ale industriei chimice din Europa în 2020 au fost de aproximativ 7 % (a se vedea în mod detaliat considerentul 294). Astfel, pe baza elementelor de probă disponibile, Comisia a considerat că industria Uniunii nu a atins un nivel de profitabilitate în conformitate cu condițiile normale de piață pe parcursul întregii perioade examinate.

40

41

| (269) | Mai cu seamă, Comisia a observat că, astfel cum se explică în considerentele 253 și 254, investițiile realizate de industria Uniunii au fost limitate în cursul perioadei examinate, axându-se pe creșterea eficienței și pe menținerea unei bune funcționări a instalațiilor existente. Din cauza nivelului negativ sau scăzut de profitabilitate pe parcursul perioadei examinate, industria Uniunii nu a fost în măsură să realizeze investițiile necesare pentru a inova și a obține creșteri ale eficienței și productivității necesare pentru a putea concura pe piață. Industria Uniunii deservește o bază de clienți diversă, care are cerințe în continuă evoluție. În cursul perioadei examinate, cheltuielile de amortizare au reprezentat doar aproximativ 2 % din costul de producție. O creștere a cheltuielilor de amortizare ca urmare a investițiilor la 4 % din costul de producție ar face ca industria Uniunii să atingă pragul de rentabilitate chiar și în scenariul în care va reuși să mențină prețurile mai ridicate din perioada de investigație, ceea ce este foarte puțin probabil, având în vedere motivele pentru care aceste prețuri au crescut în cursul PI. Prin urmare, nivelul de profit realizat de industrie pe parcursul perioadei examinate este insuficient pentru a realiza nivelul necesar de investiții în acest sector. Toate aceste elemente au contrazis în mod clar afirmațiile nefondate ale GI cu privire la nivelul necesar de profitabilitate a industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(269)

Mai cu seamă, Comisia a observat că, astfel cum se explică în considerentele 253 și 254, investițiile realizate de industria Uniunii au fost limitate în cursul perioadei examinate, axându-se pe creșterea eficienței și pe menținerea unei bune funcționări a instalațiilor existente. Din cauza nivelului negativ sau scăzut de profitabilitate pe parcursul perioadei examinate, industria Uniunii nu a fost în măsură să realizeze investițiile necesare pentru a inova și a obține creșteri ale eficienței și productivității necesare pentru a putea concura pe piață. Industria Uniunii deservește o bază de clienți diversă, care are cerințe în continuă evoluție. În cursul perioadei examinate, cheltuielile de amortizare au reprezentat doar aproximativ 2 % din costul de producție. O creștere a cheltuielilor de amortizare ca urmare a investițiilor la 4 % din costul de producție ar face ca industria Uniunii să atingă pragul de rentabilitate chiar și în scenariul în care va reuși să mențină prețurile mai ridicate din perioada de investigație, ceea ce este foarte puțin probabil, având în vedere motivele pentru care aceste prețuri au crescut în cursul PI. Prin urmare, nivelul de profit realizat de industrie pe parcursul perioadei examinate este insuficient pentru a realiza nivelul necesar de investiții în acest sector. Toate aceste elemente au contrazis în mod clar afirmațiile nefondate ale GI cu privire la nivelul necesar de profitabilitate a industriei Uniunii.

| (270) | În cele din urmă, Comisia a observat că analiza sa a fost completă și cuprinzătoare, deoarece a acoperit toți cei patru ani și toți indicatorii de prejudiciu prevăzuți la articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. În plus, Comisia a utilizat toate datele pentru a analiza dacă evoluțiile au fost pozitive sau negative. Prin urmare, Comisia a demonstrat că, în ceea ce privește concluzia sa privind prejudiciul important, aceasta a fost corectă din punct de vedere juridic și economic. Prin urmare, aceste afirmații au fost respinse. |
| --- | --- |

(270)

În cele din urmă, Comisia a observat că analiza sa a fost completă și cuprinzătoare, deoarece a acoperit toți cei patru ani și toți indicatorii de prejudiciu prevăzuți la articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. În plus, Comisia a utilizat toate datele pentru a analiza dacă evoluțiile au fost pozitive sau negative. Prin urmare, Comisia a demonstrat că, în ceea ce privește concluzia sa privind prejudiciul important, aceasta a fost corectă din punct de vedere juridic și economic. Prin urmare, aceste afirmații au fost respinse.

| (271) | GI a susținut, de asemenea, că constatarea prejudiciului este incompatibilă cu scrisoarea transmisă de KLK la 19 august 2022, în care au fost prezentate observații cu privire la concurența dintre KLK și producătorii-exportatori indonezieni și cu privire la profitabilitatea KLK. |
| --- | --- |

(271)

GI a susținut, de asemenea, că constatarea prejudiciului este incompatibilă cu scrisoarea transmisă de KLK la 19 august 2022, în care au fost prezentate observații cu privire la concurența dintre KLK și producătorii-exportatori indonezieni și cu privire la profitabilitatea KLK.

| (272) | Comisia a respins această afirmație, întrucât scrisoarea respectivă provine de la un singur producător din Uniune și nu reprezintă o evaluare completă a prejudiciului. Prin urmare, o astfel de declarație nu poate prevala asupra concluziilor Comisiei privind prejudiciul important. |
| --- | --- |

(272)

Comisia a respins această afirmație, întrucât scrisoarea respectivă provine de la un singur producător din Uniune și nu reprezintă o evaluare completă a prejudiciului. Prin urmare, o astfel de declarație nu poate prevala asupra concluziilor Comisiei privind prejudiciul important.

| (273) | GI a susținut, de asemenea, că, deși acizii grași utilizați pentru producția de biomotorină au fost excluși din definiția produsului, Comisia nu a ajustat în consecință statisticile privind importurile. |
| --- | --- |

(273)

GI a susținut, de asemenea, că, deși acizii grași utilizați pentru producția de biomotorină au fost excluși din definiția produsului, Comisia nu a ajustat în consecință statisticile privind importurile.

| (274) | Comisia a respins această afirmație, confirmând că statisticile privind importurile nu includ cantitățile importate de acizi grași produși din deșeuri și utilizați pentru producția de biomotorină. |
| --- | --- |

(274)

Comisia a respins această afirmație, confirmând că statisticile privind importurile nu includ cantitățile importate de acizi grași produși din deșeuri și utilizați pentru producția de biomotorină.

| (275) | Wilmar a susținut că evoluțiile producției și ale gradului de utilizare a capacității de producție prezentate în tabelul 4 nu au fost prejudiciabile. |
| --- | --- |

(275)

Wilmar a susținut că evoluțiile producției și ale gradului de utilizare a capacității de producție prezentate în tabelul 4 nu au fost prejudiciabile.

| (276) | Comisia a observat că producția a scăzut cu 7 % în cursul perioadei examinate, iar gradul de utilizare a capacității de producție cu 3 %, astfel cum se menționează în tabelul 4. Wilmar nu a evaluat aceste tendințe în contextul adecvat. Pe o piață cu un consum scăzut cu 5 % în perioada examinată, importurile din Indonezia au crescut cu 13 %, iar cota lor de piață a crescut de la 17,1 % în 2018 la 20,3 % în cursul perioadei de investigație. Prin urmare, Comisia a respins afirmațiile privind producția și gradul de utilizare a capacității de producție. |
| --- | --- |

(276)

Comisia a observat că producția a scăzut cu 7 % în cursul perioadei examinate, iar gradul de utilizare a capacității de producție cu 3 %, astfel cum se menționează în tabelul 4. Wilmar nu a evaluat aceste tendințe în contextul adecvat. Pe o piață cu un consum scăzut cu 5 % în perioada examinată, importurile din Indonezia au crescut cu 13 %, iar cota lor de piață a crescut de la 17,1 % în 2018 la 20,3 % în cursul perioadei de investigație. Prin urmare, Comisia a respins afirmațiile privind producția și gradul de utilizare a capacității de producție.

| (277) | Wilmar a susținut că Comisia a afirmat în mod eronat că nivelurile stocurilor prezentate în tabelul 9 au avut o importanță mai mică în analiza prejudiciului și a susținut că stocurile mai mici erau un semn de creștere a vânzărilor. |
| --- | --- |

(277)

Wilmar a susținut că Comisia a afirmat în mod eronat că nivelurile stocurilor prezentate în tabelul 9 au avut o importanță mai mică în analiza prejudiciului și a susținut că stocurile mai mici erau un semn de creștere a vânzărilor.

| (278) | Comisia a observat că volumul vânzărilor a scăzut pe parcursul perioadei analizate, astfel cum se arată în tabelul 5. De asemenea, având în vedere nivelurile scăzute ale stocurilor finale, care s-au situat sub 4,5 % din volumele de producție pe parcursul întregii perioade, Comisia și-a menținut opiniile cu privire la aspectele legate de stocuri din cadrul analizei generale a prejudiciului. |
| --- | --- |

(278)

Comisia a observat că volumul vânzărilor a scăzut pe parcursul perioadei analizate, astfel cum se arată în tabelul 5. De asemenea, având în vedere nivelurile scăzute ale stocurilor finale, care s-au situat sub 4,5 % din volumele de producție pe parcursul întregii perioade, Comisia și-a menținut opiniile cu privire la aspectele legate de stocuri din cadrul analizei generale a prejudiciului.

| (279) | Wilmar a susținut că evoluțiile investițiilor și randamentul investițiilor prezentate în tabelul 10 nu au fost prejudiciabile. |
| --- | --- |

(279)

Wilmar a susținut că evoluțiile investițiilor și randamentul investițiilor prezentate în tabelul 10 nu au fost prejudiciabile.

| (280) | În ceea ce privește investițiile, afirmația a fost abordată în considerentul 269. Randamentul investițiilor este valoarea profitului total al produsului care face obiectul investigației împărțit la valoarea activelor fixe totale utilizate pentru fabricarea produsului care face obiectul investigației. În cursul perioadei examinate, valoarea totală a activelor fixe a fost destul de stabilă. Prin urmare, tendința randamentului investițiilor urmează tendința profitabilității. Rezultă că, între 2018 și 2020, randamentul investițiilor a scăzut. În cursul perioadei de investigație, randamentul investițiilor a crescut pe măsură ce profitabilitatea industriei Uniunii a crescut în comparație cu anii precedenți. Cu toate acestea, astfel cum se explică în considerentul 266, creșterea profitabilității în perioada de investigație a avut doar caracter temporar. Prin urmare, Comisia și-a menținut concluzia potrivit căreia nivelurile investițiilor au fost inadecvate pentru supraviețuirea viitoare a industriei Uniunii (a se vedea considerentele 253, 254 și 269) și, prin urmare, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(280)

În ceea ce privește investițiile, afirmația a fost abordată în considerentul 269. Randamentul investițiilor este valoarea profitului total al produsului care face obiectul investigației împărțit la valoarea activelor fixe totale utilizate pentru fabricarea produsului care face obiectul investigației. În cursul perioadei examinate, valoarea totală a activelor fixe a fost destul de stabilă. Prin urmare, tendința randamentului investițiilor urmează tendința profitabilității. Rezultă că, între 2018 și 2020, randamentul investițiilor a scăzut. În cursul perioadei de investigație, randamentul investițiilor a crescut pe măsură ce profitabilitatea industriei Uniunii a crescut în comparație cu anii precedenți. Cu toate acestea, astfel cum se explică în considerentul 266, creșterea profitabilității în perioada de investigație a avut doar caracter temporar. Prin urmare, Comisia și-a menținut concluzia potrivit căreia nivelurile investițiilor au fost inadecvate pentru supraviețuirea viitoare a industriei Uniunii (a se vedea considerentele 253, 254 și 269) și, prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

| (281) | În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, grupul Musim Mas a susținut că nu a existat niciun prejudiciu pentru industria Uniunii în cursul PI. Astfel, grupul respectiv a solicitat Comisiei să concentreze analiza prejudiciului asupra perioadei de investigație, susținând că în anul respectiv au existat evoluții pozitive în ceea ce privește producția, capacitatea de producție, cota de piață, prețurile medii, randamentul investițiilor, fluxul de lichidități, profitabilitatea și stocurile. În special, grupul Musim Mas a subliniat că profitabilitatea a fost cea mai ridicată în perioada de investigație (2,5 %). |
| --- | --- |

(281)

În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, grupul Musim Mas a susținut că nu a existat niciun prejudiciu pentru industria Uniunii în cursul PI. Astfel, grupul respectiv a solicitat Comisiei să concentreze analiza prejudiciului asupra perioadei de investigație, susținând că în anul respectiv au existat evoluții pozitive în ceea ce privește producția, capacitatea de producție, cota de piață, prețurile medii, randamentul investițiilor, fluxul de lichidități, profitabilitatea și stocurile. În special, grupul Musim Mas a subliniat că profitabilitatea a fost cea mai ridicată în perioada de investigație (2,5 %).

| (282) | Comisia trebuie să efectueze evaluarea prejudiciului pentru întreaga perioadă examinată și nu numai în cursul perioadei de investigație. Metodologia sugerată de grupul Musim Mas, la fel ca evaluarea de mai sus prezentată de GI și de Wilmar, nu ar reprezenta o analiză completă și exactă a situației prejudiciului suferit de industria Uniunii, astfel cum se prevede la articolul 3 din regulamentul de bază. Ușoara creștere a volumului producției (1,2 %), a capacității de producție (1,9 %) și a scăderii stocurilor s-a datorat creșterii temporare a profitabilității, astfel cum se explică în considerentul 266. Fluxul de lichidități și randamentul investițiilor au urmat evoluția profitabilității. Cota de piață a industriei Uniunii pe piața liberă a scăzut în cursul PI, în comparație cu 2020, de la 68,4 % la 68,3 %. Prețul de vânzare al industriei Uniunii a crescut în concordanță cu creșterea costului unitar de producție din cauza creșterii prețurilor materiilor prime, care a fost posibilă ca urmare a întreruperilor temporare ale aprovizionării și a efectelor pandemiei de COVID-19, în special în cursul PI. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(282)

Comisia trebuie să efectueze evaluarea prejudiciului pentru întreaga perioadă examinată și nu numai în cursul perioadei de investigație. Metodologia sugerată de grupul Musim Mas, la fel ca evaluarea de mai sus prezentată de GI și de Wilmar, nu ar reprezenta o analiză completă și exactă a situației prejudiciului suferit de industria Uniunii, astfel cum se prevede la articolul 3 din regulamentul de bază. Ușoara creștere a volumului producției (1,2 %), a capacității de producție (1,9 %) și a scăderii stocurilor s-a datorat creșterii temporare a profitabilității, astfel cum se explică în considerentul 266. Fluxul de lichidități și randamentul investițiilor au urmat evoluția profitabilității. Cota de piață a industriei Uniunii pe piața liberă a scăzut în cursul PI, în comparație cu 2020, de la 68,4 % la 68,3 %. Prețul de vânzare al industriei Uniunii a crescut în concordanță cu creșterea costului unitar de producție din cauza creșterii prețurilor materiilor prime, care a fost posibilă ca urmare a întreruperilor temporare ale aprovizionării și a efectelor pandemiei de COVID-19, în special în cursul PI. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (283) | De asemenea, grupul Musim Mas a pus sub semnul întrebării calculele subcotării prețurilor de vânzare (denumită în mod eronat de grupul Musim Mas „subcotarea prețurilor indicative”) pentru importurile indoneziene, susținând că documentul de comunicare a constatărilor privind valorile unitare medii din tabelele 3 și 7 indică un efect mult mai modest asupra prețurilor industriei Uniunii, și anume de la o reducere excesivă de 4 % în 2018 la o subcotare modestă de 7 % în perioada de investigație. |
| --- | --- |

(283)

De asemenea, grupul Musim Mas a pus sub semnul întrebării calculele subcotării prețurilor de vânzare (denumită în mod eronat de grupul Musim Mas „subcotarea prețurilor indicative”) pentru importurile indoneziene, susținând că documentul de comunicare a constatărilor privind valorile unitare medii din tabelele 3 și 7 indică un efect mult mai modest asupra prețurilor industriei Uniunii, și anume de la o reducere excesivă de 4 % în 2018 la o subcotare modestă de 7 % în perioada de investigație.

| (284) | Acest producător-exportator a ajuns la o concluzie privind subcotarea prețurilor pe baza unei comparații directe între prețul mediu de import al producătorilor indonezieni către Uniune și prețul mediu al industriei Uniunii, ignorând faptul că toți exportatorii și toți producătorii din Uniune au game de produse care pot varia în mod semnificativ. Pentru a obține marje de subcotare mai fiabile, prețurile ar trebui comparate pentru tipuri de produse comparabile la nivelul producătorilor-exportatori, în cazul în care setul de date este disponibil. Exportatorul susține că subcotarea prețurilor a fost de 7 % în medie în cursul PI, în timp ce comparația la nivel de tip de produs a evidențiat o marjă de subcotare mai mare de 20 %. Observațiile exportatorului privind marjele de subcotare au fost respinse. |
| --- | --- |

(284)

Acest producător-exportator a ajuns la o concluzie privind subcotarea prețurilor pe baza unei comparații directe între prețul mediu de import al producătorilor indonezieni către Uniune și prețul mediu al industriei Uniunii, ignorând faptul că toți exportatorii și toți producătorii din Uniune au game de produse care pot varia în mod semnificativ. Pentru a obține marje de subcotare mai fiabile, prețurile ar trebui comparate pentru tipuri de produse comparabile la nivelul producătorilor-exportatori, în cazul în care setul de date este disponibil. Exportatorul susține că subcotarea prețurilor a fost de 7 % în medie în cursul PI, în timp ce comparația la nivel de tip de produs a evidențiat o marjă de subcotare mai mare de 20 %. Observațiile exportatorului privind marjele de subcotare au fost respinse.

| (285) | În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, CUTFA a fost de acord cu concluziile Comisiei privind prejudiciul și a subliniat că analiza prețurilor de vânzare, a subcotării prețurilor de vânzare, a subcotării prețurilor indicative, a blocării prețurilor, a costurilor unitare și a indicatorilor de performanță, cum ar fi randamentul cifrei de afaceri, a demonstrat că industria Uniunii a suferit un prejudiciu în cursul perioadei examinate. CUTFA a subliniat, de asemenea, analiza Comisiei privind indicatorii de volum, precum producția, capacitatea, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor și cota de piață, care a demonstrat că industria Uniunii a suferit un prejudiciu și în ceea ce privește indicatorii de volum. În plus, CUTFA a confirmat că ușoara îmbunătățire a profitabilității în cursul PI nu a creat o situație sustenabilă și competitivă pentru industria respectivă pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(285)

În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, CUTFA a fost de acord cu concluziile Comisiei privind prejudiciul și a subliniat că analiza prețurilor de vânzare, a subcotării prețurilor de vânzare, a subcotării prețurilor indicative, a blocării prețurilor, a costurilor unitare și a indicatorilor de performanță, cum ar fi randamentul cifrei de afaceri, a demonstrat că industria Uniunii a suferit un prejudiciu în cursul perioadei examinate. CUTFA a subliniat, de asemenea, analiza Comisiei privind indicatorii de volum, precum producția, capacitatea, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor și cota de piață, care a demonstrat că industria Uniunii a suferit un prejudiciu și în ceea ce privește indicatorii de volum. În plus, CUTFA a confirmat că ușoara îmbunătățire a profitabilității în cursul PI nu a creat o situație sustenabilă și competitivă pentru industria respectivă pe piața Uniunii.

| (286) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază în cursul perioadei de investigație. |
| --- | --- |

(286)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază în cursul perioadei de investigație.

5.   CAUZALITATEA

CAUZALITATEA

| (287) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping, provenite din țările în cauză, au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii. În conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă alți factori cunoscuți au adus în același timp un prejudiciu industriei Uniunii. Comisia s-a asigurat de faptul că orice prejudiciu posibil cauzat de alți factori decât importurile care au făcut obiectul unui dumping din țara în cauză nu a fost atribuit acestor importuri. Factorii respectivi sunt: importurile din alte surse decât Indonezia, performanța la export a industriei Uniunii, evoluțiile utilizării captive, evoluțiile consumului, problemele legate de materiile prime și presupusele ineficiențe ale industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(287)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping, provenite din țările în cauză, au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii. În conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă alți factori cunoscuți au adus în același timp un prejudiciu industriei Uniunii. Comisia s-a asigurat de faptul că orice prejudiciu posibil cauzat de alți factori decât importurile care au făcut obiectul unui dumping din țara în cauză nu a fost atribuit acestor importuri. Factorii respectivi sunt: importurile din alte surse decât Indonezia, performanța la export a industriei Uniunii, evoluțiile utilizării captive, evoluțiile consumului, problemele legate de materiile prime și presupusele ineficiențe ale industriei Uniunii.

5.1.   Efecte ale importurilor care fac obiectul unui dumping

Efecte ale importurilor care fac obiectul unui dumping

| (288) | Astfel cum se arată în tabelul 2, volumul importurilor care au făcut obiectul unui dumping din Indonezia a crescut de la aproximativ 203 000 de tone în 2018 la aproximativ 228 000 de tone în perioada de investigație, ceea ce reprezintă o creștere de 13 %. În ceea ce privește cota de piață, creșterea în aceeași perioadă a fost de la 17,1 % la 20,3 %, ceea ce reprezintă o creștere de 19 %. Aceste aspecte observate au coincis cu o scădere cu 10 % a vânzărilor realizate de industria Uniunii pe piața liberă și cu o scădere a cotei de piață de la 72,1 % la 68,3 %, ceea ce reprezintă o scădere de 5 %. În perioada respectivă, vânzările pe piața captivă de dimensiuni mai mici au fost stabile. Investigația a arătat că, în același timp, importurile care au făcut obiectul unui dumping au crescut în mod constant de la an la an în ceea ce privește volumul și cota de piață. În termeni absoluți, creșterea înregistrată de volumul importurilor în 2019 nu a continuat în același ritm în 2020 și în PI din cauza problemelor legate de pandemia de COVID-19. Cu toate acestea, deși în cursul perioadei examinate s-a înregistrat o scădere cu 5 % a consumului, este evident că, în principal, importurile din Indonezia și-au îmbunătățit situația pe piață, în pofida faptului că exportatorii s-au confruntat cu dificultăți de aprovizionare, astfel cum se menționează în considerentul 202. |
| --- | --- |

(288)

Astfel cum se arată în tabelul 2, volumul importurilor care au făcut obiectul unui dumping din Indonezia a crescut de la aproximativ 203 000 de tone în 2018 la aproximativ 228 000 de tone în perioada de investigație, ceea ce reprezintă o creștere de 13 %. În ceea ce privește cota de piață, creșterea în aceeași perioadă a fost de la 17,1 % la 20,3 %, ceea ce reprezintă o creștere de 19 %. Aceste aspecte observate au coincis cu o scădere cu 10 % a vânzărilor realizate de industria Uniunii pe piața liberă și cu o scădere a cotei de piață de la 72,1 % la 68,3 %, ceea ce reprezintă o scădere de 5 %. În perioada respectivă, vânzările pe piața captivă de dimensiuni mai mici au fost stabile. Investigația a arătat că, în același timp, importurile care au făcut obiectul unui dumping au crescut în mod constant de la an la an în ceea ce privește volumul și cota de piață. În termeni absoluți, creșterea înregistrată de volumul importurilor în 2019 nu a continuat în același ritm în 2020 și în PI din cauza problemelor legate de pandemia de COVID-19. Cu toate acestea, deși în cursul perioadei examinate s-a înregistrat o scădere cu 5 % a consumului, este evident că, în principal, importurile din Indonezia și-au îmbunătățit situația pe piață, în pofida faptului că exportatorii s-au confruntat cu dificultăți de aprovizionare, astfel cum se menționează în considerentul 202.

| (289) | Astfel cum se arată în considerentul 210, la începutul perioadei examinate importurile din Indonezia cauzaseră deja o scădere a prețurilor industriei Uniunii. În plus, în contextul unor fluctuații semnificative la nivel mondial în ceea ce privește costurile materiilor prime, producătorii din Uniune nu au putut să își ajusteze prețurile într-un mod care le-ar fi permis să atingă niveluri rezonabile de profit sau chiar să rămână profitabili. |
| --- | --- |

(289)

Astfel cum se arată în considerentul 210, la începutul perioadei examinate importurile din Indonezia cauzaseră deja o scădere a prețurilor industriei Uniunii. În plus, în contextul unor fluctuații semnificative la nivel mondial în ceea ce privește costurile materiilor prime, producătorii din Uniune nu au putut să își ajusteze prețurile într-un mod care le-ar fi permis să atingă niveluri rezonabile de profit sau chiar să rămână profitabili.

| (290) | Rata de penetrare atinsă de importurile din Indonezia în cursul perioadei examinate a fost posibilă, deoarece produsul care face obiectul investigației este un produs de bază, iar prețul joacă un rol major în procesul decizional al clienților. Coincidența temporală între deteriorarea situației economice a industriei Uniunii și prezența semnificativă a importurilor care au făcut obiectul unui dumping din Indonezia, care au subcotat prețurile industriei Uniunii și au scăzut nivelul prețurilor de pe piața UE, confirmă o legătură de cauzalitate între cele două. |
| --- | --- |

(290)

Rata de penetrare atinsă de importurile din Indonezia în cursul perioadei examinate a fost posibilă, deoarece produsul care face obiectul investigației este un produs de bază, iar prețul joacă un rol major în procesul decizional al clienților. Coincidența temporală între deteriorarea situației economice a industriei Uniunii și prezența semnificativă a importurilor care au făcut obiectul unui dumping din Indonezia, care au subcotat prețurile industriei Uniunii și au scăzut nivelul prețurilor de pe piața UE, confirmă o legătură de cauzalitate între cele două.

| (291) | În cele din urmă, astfel cum s-a explicat mai sus, problemele de aprovizionare întâmpinate de producătorii-exportatori au redus temporar presiunea exercitată asupra industriei Uniunii în cursul perioadei de investigație. Acest lucru a permis industriei Uniunii să crească prețurile până la un nivel la care s-a realizat un anumit profit, dar nu într-o măsură suficientă pentru a-i permite să atingă un nivel de profit rezonabil în condiții normale de concurență. |
| --- | --- |

(291)

În cele din urmă, astfel cum s-a explicat mai sus, problemele de aprovizionare întâmpinate de producătorii-exportatori au redus temporar presiunea exercitată asupra industriei Uniunii în cursul perioadei de investigație. Acest lucru a permis industriei Uniunii să crească prețurile până la un nivel la care s-a realizat un anumit profit, dar nu într-o măsură suficientă pentru a-i permite să atingă un nivel de profit rezonabil în condiții normale de concurență.

| (292) | În plus, Comisia a constatat că, în perioada 2018-2020, când consumul pe piața liberă a scăzut cu 3 %, importurile din Indonezia au crescut cu 14 %, iar prețurile au scăzut cu 12 %. În aceeași perioadă, volumul vânzărilor realizate de industria Uniunii a scăzut cu 8 %, iar prețurile sale au scăzut cu 2 %. Acest lucru a condus la pierderi financiare, care au afectat și situația financiară a industriei Uniunii în perioada de investigație, în care presiunea exercitată de importurile care au făcut obiectul unui dumping a persistat. |
| --- | --- |

(292)

În plus, Comisia a constatat că, în perioada 2018-2020, când consumul pe piața liberă a scăzut cu 3 %, importurile din Indonezia au crescut cu 14 %, iar prețurile au scăzut cu 12 %. În aceeași perioadă, volumul vânzărilor realizate de industria Uniunii a scăzut cu 8 %, iar prețurile sale au scăzut cu 2 %. Acest lucru a condus la pierderi financiare, care au afectat și situația financiară a industriei Uniunii în perioada de investigație, în care presiunea exercitată de importurile care au făcut obiectul unui dumping a persistat.

| (293) | În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, CUTFA a fost de acord cu analiza Comisiei privind legătura de cauzalitate în lumina indicatorilor de prejudiciu și a comparațiilor de prețuri stabilite mai sus, precum și cu privire la volumele, cota de piață și prețurile importurilor din Indonezia. CUTFA a subliniat că presiunea asupra prețurilor exercitată de importurile din Indonezia a împiedicat creșterea adecvată a prețurilor necesară din cauza creșterii prețurilor materiilor prime. În plus, CUTFA a menționat că creșterea importurilor din Indonezia a contribuit la prejudiciul suferit. |
| --- | --- |

(293)

În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, CUTFA a fost de acord cu analiza Comisiei privind legătura de cauzalitate în lumina indicatorilor de prejudiciu și a comparațiilor de prețuri stabilite mai sus, precum și cu privire la volumele, cota de piață și prețurile importurilor din Indonezia. CUTFA a subliniat că presiunea asupra prețurilor exercitată de importurile din Indonezia a împiedicat creșterea adecvată a prețurilor necesară din cauza creșterii prețurilor materiilor prime. În plus, CUTFA a menționat că creșterea importurilor din Indonezia a contribuit la prejudiciul suferit.

| (294) | În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, grupul Greven s-a referit la profitabilitatea industriei Uniunii, susținând că aceasta a urmat tendința generală a industriei chimice europene în cursul perioadei examinate. Pentru a susține acest argument, grupul Greven a furnizat un grafic cu marjele EBIT (câștigurile înainte de dobânzi și impozite) ale industriei chimice europene, care au înregistrat o scădere de 33,9 % sau 3,4 puncte procentuale, de la 10,4 % în 2018 la 7,0 % în 2020. Având în vedere aceste informații, grupul Greven a concluzionat că scăderea profitabilității industriei Uniunii trebuie considerată ca fiind medie pentru industria chimică europeană și, prin urmare, a fost nesemnificativă și ar putea fi atribuită altor factori decât importurile din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(294)

În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, grupul Greven s-a referit la profitabilitatea industriei Uniunii, susținând că aceasta a urmat tendința generală a industriei chimice europene în cursul perioadei examinate. Pentru a susține acest argument, grupul Greven a furnizat un grafic cu marjele EBIT (câștigurile înainte de dobânzi și impozite) ale industriei chimice europene, care au înregistrat o scădere de 33,9 % sau 3,4 puncte procentuale, de la 10,4 % în 2018 la 7,0 % în 2020. Având în vedere aceste informații, grupul Greven a concluzionat că scăderea profitabilității industriei Uniunii trebuie considerată ca fiind medie pentru industria chimică europeană și, prin urmare, a fost nesemnificativă și ar putea fi atribuită altor factori decât importurile din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping.

| (295) | Comisia a observat că grupul Greven a utilizat pentru comparație perioada 2018-2020. Având în vedere că profitabilitatea reală a industriei Uniunii a fost de 1,9 % în 2018, o reducere cu 33,9 % ar însemna o scădere la 1,26 % în 2020. În schimb, profitabilitatea industriei Uniunii a scăzut la niveluri negative (– 2,1 %) în 2020. Un astfel de declin nu poate fi considerat nesemnificativ sau chiar apropiat de tendința industriei chimice europene (în sens larg). Mai important, afirmațiile grupului Greven se bazează pe tendințele în materie de profitabilitate ale modificărilor relative ale profitabilității, ignorând complet nivelurile reale, absolute ale profitabilității industriei chimice. În plus, o scădere în puncte procentuale de la 10,4 % la 7,0 % nu are același impact asupra activității unei societăți ale cărei profituri scad de la 1,9 % la – 1,5 %. În primul scenariu, societatea a înregistrat pur și simplu mai puține profituri, în timp ce în al doilea scenariu societatea a înregistrat pierderi, periclitându-și viitorul. Este incontestabil faptul că aceste niveluri absolute negative sau scăzute de profitabilitate a industriei acizilor grași se situează sub mediile normale de profit ale industriei chimice europene. Astfel cum s-a explicat în considerentele 266 și 269, nivelurile negative sau foarte scăzute ale profitabilității pe parcursul perioadei examinate au fost insuficiente pentru ca industria Uniunii să își continue activitatea comercială în condiții normale, deoarece nu a putut majora prețurile la nivelul necesar pentru a absorbi creșterea costului materiilor prime și a realiza un profit regulat. De asemenea, industria nu a putut afecta investițiile necesare pentru a inova și a ține pasul cu cererea clienților săi pentru produse specifice (a se vedea considerentele 253, 254 și 269). Grupul Greven nu a demonstrat modul în care astfel de niveluri negative sau scăzute ale profitabilității industriei acizilor grași în termeni absoluți ar putea fi justificate în condiții normale de concurență și nici nu a demonstrat ce factori specifici, alții decât importurile care fac obiectul unui dumping din Indonezia, au afectat profitabilitatea industriei Uniunii, altfel decât prin referirea generică la tendințele în materie de profitabilitate ale industriei chimice. Pe baza tuturor acestor elemente, Comisia a concluzionat că afirmația potrivit căreia profitabilitatea scăzută a fost atribuită altor factori care nu au legătură cu importurile de acizi grași din Indonezia care fac obiectul unui dumping nu este numai nefondată, ci și lipsită de temei, astfel cum demonstrează argumentele de mai sus, și, prin urmare, trebuie respinsă. |
| --- | --- |

(295)

Comisia a observat că grupul Greven a utilizat pentru comparație perioada 2018-2020. Având în vedere că profitabilitatea reală a industriei Uniunii a fost de 1,9 % în 2018, o reducere cu 33,9 % ar însemna o scădere la 1,26 % în 2020. În schimb, profitabilitatea industriei Uniunii a scăzut la niveluri negative (– 2,1 %) în 2020. Un astfel de declin nu poate fi considerat nesemnificativ sau chiar apropiat de tendința industriei chimice europene (în sens larg). Mai important, afirmațiile grupului Greven se bazează pe tendințele în materie de profitabilitate ale modificărilor relative ale profitabilității, ignorând complet nivelurile reale, absolute ale profitabilității industriei chimice. În plus, o scădere în puncte procentuale de la 10,4 % la 7,0 % nu are același impact asupra activității unei societăți ale cărei profituri scad de la 1,9 % la – 1,5 %. În primul scenariu, societatea a înregistrat pur și simplu mai puține profituri, în timp ce în al doilea scenariu societatea a înregistrat pierderi, periclitându-și viitorul. Este incontestabil faptul că aceste niveluri absolute negative sau scăzute de profitabilitate a industriei acizilor grași se situează sub mediile normale de profit ale industriei chimice europene. Astfel cum s-a explicat în considerentele 266 și 269, nivelurile negative sau foarte scăzute ale profitabilității pe parcursul perioadei examinate au fost insuficiente pentru ca industria Uniunii să își continue activitatea comercială în condiții normale, deoarece nu a putut majora prețurile la nivelul necesar pentru a absorbi creșterea costului materiilor prime și a realiza un profit regulat. De asemenea, industria nu a putut afecta investițiile necesare pentru a inova și a ține pasul cu cererea clienților săi pentru produse specifice (a se vedea considerentele 253, 254 și 269). Grupul Greven nu a demonstrat modul în care astfel de niveluri negative sau scăzute ale profitabilității industriei acizilor grași în termeni absoluți ar putea fi justificate în condiții normale de concurență și nici nu a demonstrat ce factori specifici, alții decât importurile care fac obiectul unui dumping din Indonezia, au afectat profitabilitatea industriei Uniunii, altfel decât prin referirea generică la tendințele în materie de profitabilitate ale industriei chimice. Pe baza tuturor acestor elemente, Comisia a concluzionat că afirmația potrivit căreia profitabilitatea scăzută a fost atribuită altor factori care nu au legătură cu importurile de acizi grași din Indonezia care fac obiectul unui dumping nu este numai nefondată, ci și lipsită de temei, astfel cum demonstrează argumentele de mai sus, și, prin urmare, trebuie respinsă.

| (296) | Potrivit Wilmar, creșterea importurilor din Indonezia nu a avut niciun impact asupra volumului vânzărilor industriei Uniunii. În special, Wilmar a susținut că tabelul 2 nu a arătat nicio creștere substanțială a importurilor în sensul articolului 3 alineatul (3) din regulamentul de bază. Wilmar a susținut că importurile din Indonezia au fost stabile, cu excepția anului 2019, când au crescut cu 25 384 de tone, ceea ce a fost nesemnificativ în raport cu consumul total de 1 295 034 de tone. Volumele importurilor s-au menținut de atunci la un nivel relativ stabil, crescând cu 1 % în 2020 și scăzând cu 1 % în perioada de investigație, reprezentând, potrivit Wilmar, fluctuații standard ale pieței. În plus, Wilmar a susținut că, în cursul perioadei examinate, creșterea globală a importurilor a fost de 13 % și a avut loc abia în 2019, adică nu a existat nicio creștere a importurilor în anii următori, în pofida presupusului dumping. Prin comparație, importurile din Malaysia au înregistrat o creștere constantă în perioada 2018-2020. Wilmar a susținut că o creștere a importurilor, care a avut loc în 2019, nu a afectat vânzările industriei Uniunii în termeni absoluți în același an. În plus, Wilmar a susținut că scăderea semnificativă a vânzărilor industriei Uniunii a avut loc în 2020 și în perioada de investigație, într-o perioadă în care importurile din Indonezia nu au înregistrat o creștere. Wilmar a adăugat că, în ceea ce privește cota de piață a importurilor din Indonezia, aceasta a crescut cu 1,9 % în 2019 și cu încă 1 % în 2020. Creșterea globală între 2018 și perioada de investigație a fost de 3,2 %. O astfel de creștere a avut loc în contextul unei scăderi a consumului la nivelul Uniunii în 2020 și, ulterior, în perioada de investigație, din cauza efectelor pandemiei de COVID-19, a încetinirii creșterii economice și a recesiunii în anumite sectoare (de exemplu, industria autovehiculelor). |
| --- | --- |

(296)

Potrivit Wilmar, creșterea importurilor din Indonezia nu a avut niciun impact asupra volumului vânzărilor industriei Uniunii. În special, Wilmar a susținut că tabelul 2 nu a arătat nicio creștere substanțială a importurilor în sensul articolului 3 alineatul (3) din regulamentul de bază. Wilmar a susținut că importurile din Indonezia au fost stabile, cu excepția anului 2019, când au crescut cu 25 384 de tone, ceea ce a fost nesemnificativ în raport cu consumul total de 1 295 034 de tone. Volumele importurilor s-au menținut de atunci la un nivel relativ stabil, crescând cu 1 % în 2020 și scăzând cu 1 % în perioada de investigație, reprezentând, potrivit Wilmar, fluctuații standard ale pieței. În plus, Wilmar a susținut că, în cursul perioadei examinate, creșterea globală a importurilor a fost de 13 % și a avut loc abia în 2019, adică nu a existat nicio creștere a importurilor în anii următori, în pofida presupusului dumping. Prin comparație, importurile din Malaysia au înregistrat o creștere constantă în perioada 2018-2020. Wilmar a susținut că o creștere a importurilor, care a avut loc în 2019, nu a afectat vânzările industriei Uniunii în termeni absoluți în același an. În plus, Wilmar a susținut că scăderea semnificativă a vânzărilor industriei Uniunii a avut loc în 2020 și în perioada de investigație, într-o perioadă în care importurile din Indonezia nu au înregistrat o creștere. Wilmar a adăugat că, în ceea ce privește cota de piață a importurilor din Indonezia, aceasta a crescut cu 1,9 % în 2019 și cu încă 1 % în 2020. Creșterea globală între 2018 și perioada de investigație a fost de 3,2 %. O astfel de creștere a avut loc în contextul unei scăderi a consumului la nivelul Uniunii în 2020 și, ulterior, în perioada de investigație, din cauza efectelor pandemiei de COVID-19, a încetinirii creșterii economice și a recesiunii în anumite sectoare (de exemplu, industria autovehiculelor).

| (297) | Comisia a observat că, în cursul perioadei examinate, importurile din Indonezia au crescut cu 13 %, iar cota lor de piață a crescut cu 19 %. În plus, între 2018 și 2019, pe o piață destul de stabilă, când consumul a crescut cu 1 %, importurile din Indonezia au crescut cu 13 %, în timp ce vânzările industriei Uniunii s-au menținut la niveluri aproape constante. Acest aspect s-a tradus printr-o creștere a cotei de piață a importurilor din Indonezia de la 17,1 % la 19,0 %, în timp ce cota de piață a industriei Uniunii a scăzut de la 72,1 % la 70,8 %. Deși, în termeni absoluți, vânzările industriei Uniunii nu au scăzut între 2018 și 2019, industria Uniunii a pierdut din cota de piață și nu a fost în măsură să mențină prețurile la niveluri profitabile în 2019 și 2020. Rezultă că, în această perioadă, creșterea importurilor din Indonezia, contrar celor susținute de Wilmar, a afectat industria Uniunii, întrucât industria Uniunii a pierdut din cota de piață și a început să înregistreze pierderi. |
| --- | --- |

(297)

Comisia a observat că, în cursul perioadei examinate, importurile din Indonezia au crescut cu 13 %, iar cota lor de piață a crescut cu 19 %. În plus, între 2018 și 2019, pe o piață destul de stabilă, când consumul a crescut cu 1 %, importurile din Indonezia au crescut cu 13 %, în timp ce vânzările industriei Uniunii s-au menținut la niveluri aproape constante. Acest aspect s-a tradus printr-o creștere a cotei de piață a importurilor din Indonezia de la 17,1 % la 19,0 %, în timp ce cota de piață a industriei Uniunii a scăzut de la 72,1 % la 70,8 %. Deși, în termeni absoluți, vânzările industriei Uniunii nu au scăzut între 2018 și 2019, industria Uniunii a pierdut din cota de piață și nu a fost în măsură să mențină prețurile la niveluri profitabile în 2019 și 2020. Rezultă că, în această perioadă, creșterea importurilor din Indonezia, contrar celor susținute de Wilmar, a afectat industria Uniunii, întrucât industria Uniunii a pierdut din cota de piață și a început să înregistreze pierderi.

| (298) | Între 2019 și 2020, pe o piață cu un consum scăzut (cu 4 %), volumul importurilor din Indonezia a continuat să crească, dar într-o măsură mai mică, cu 1,4 %, obținând o cotă de piață suplimentară de 1 punct procentual. Pe de altă parte, industria Uniunii a pierdut și mai multă cotă de piață, și anume 2,4 puncte procentuale, dar a trebuit să își reducă prețurile și mai mult pentru a nu pierde o cotă de piață mai mare, suferind, prin urmare, pierderi mai mari în comparație cu 2019, și anume – 2,1 %. Astfel, între 2019 și 2020, exporturile din Indonezia au continuat să câștige cotă de piață, în timp ce industria Uniunii a pierdut mai multă cotă de piață și a înregistrat pierderi mai mari decât în 2019. |
| --- | --- |

(298)

Între 2019 și 2020, pe o piață cu un consum scăzut (cu 4 %), volumul importurilor din Indonezia a continuat să crească, dar într-o măsură mai mică, cu 1,4 %, obținând o cotă de piață suplimentară de 1 punct procentual. Pe de altă parte, industria Uniunii a pierdut și mai multă cotă de piață, și anume 2,4 puncte procentuale, dar a trebuit să își reducă prețurile și mai mult pentru a nu pierde o cotă de piață mai mare, suferind, prin urmare, pierderi mai mari în comparație cu 2019, și anume – 2,1 %. Astfel, între 2019 și 2020, exporturile din Indonezia au continuat să câștige cotă de piață, în timp ce industria Uniunii a pierdut mai multă cotă de piață și a înregistrat pierderi mai mari decât în 2019.

| (299) | Comisia a observat, de asemenea, că, de la începutul perioadei examinate, importurile din Indonezia au avut o cotă de piață semnificativă, și anume 17,1 %. Prin urmare, nu este surprinzător faptul că, într-o perioadă în care a fost înregistrată o ușoară scădere a consumului, importurile din Indonezia nu au crescut începând din 2019, în aceeași măsură ca între 2018 și 2019. Industria Uniunii a ales să își mențină cota de piață și a înregistrat pierderi din cauza presiunii asupra prețurilor exercitate de importurile din Indonezia. Dacă industria Uniunii ar fi ales să mențină prețuri mai mari și să sacrifice o cotă de piață mai mare, exportatorii de acizi grași din Indonezia și-ar fi sporit și mai mult nivelul exporturilor și și-ar fi stabilit poziția de furnizori ai principalilor clienți din Uniune. Prin urmare, creșterea mai lentă a importurilor din Indonezia între 2019 și 2020 în comparație cu 2018 și 2019 trebuie privită în corelație cu răspunsul industriei Uniunii pentru a-și proteja cota de piață. |
| --- | --- |

(299)

Comisia a observat, de asemenea, că, de la începutul perioadei examinate, importurile din Indonezia au avut o cotă de piață semnificativă, și anume 17,1 %. Prin urmare, nu este surprinzător faptul că, într-o perioadă în care a fost înregistrată o ușoară scădere a consumului, importurile din Indonezia nu au crescut începând din 2019, în aceeași măsură ca între 2018 și 2019. Industria Uniunii a ales să își mențină cota de piață și a înregistrat pierderi din cauza presiunii asupra prețurilor exercitate de importurile din Indonezia. Dacă industria Uniunii ar fi ales să mențină prețuri mai mari și să sacrifice o cotă de piață mai mare, exportatorii de acizi grași din Indonezia și-ar fi sporit și mai mult nivelul exporturilor și și-ar fi stabilit poziția de furnizori ai principalilor clienți din Uniune. Prin urmare, creșterea mai lentă a importurilor din Indonezia între 2019 și 2020 în comparație cu 2018 și 2019 trebuie privită în corelație cu răspunsul industriei Uniunii pentru a-și proteja cota de piață.

| (300) | Între 2020 și perioada de investigație, piața Uniunii s-a schimbat din cauza pandemiei de COVID-19. Consumul a scăzut cu 2,5 %, volumul importurilor din Indonezia a scăzut cu 2,3 %, iar vânzările industriei Uniunii au scăzut, de asemenea, cu 2,6 %. În această perioadă, din cauza pandemiei de COVID-19, care a perturbat lanțurile de aprovizionare și a crescut prețurile la nivel mondial, astfel cum se explică în considerentul 266, importurile din Indonezia au reușit chiar să își crească ușor cota de piață cu 0,3 puncte procentuale, în timp ce industria Uniunii și-a redus cota de piață cu 0,1 puncte procentuale. În absența problemelor legate de lanțul de aprovizionare, este probabil ca importurile din Indonezia să fi crescut și mai mult. Se reamintește faptul că, astfel cum se menționează în considerentul 259, prejudiciul în acest caz se referă, în principal, la efectele asupra prețurilor, cu toate că s-a constatat existența unui prejudiciu și în ceea ce privește volumul. Nivelul semnificativ de subcotare și de scădere a prețurilor constatat în cursul investigației, astfel cum se detaliază în considerentele 209 și 210, precum și modificarea nivelului importurilor din Indonezia și a cotelor de piață pe parcursul perioadei examinate confirmă acest lucru. Prin urmare, afirmația potrivit căreia creșterea importurilor din Indonezia nu a avut niciun impact asupra volumului vânzărilor industriei Uniunii a fost respinsă. |
| --- | --- |

(300)

Între 2020 și perioada de investigație, piața Uniunii s-a schimbat din cauza pandemiei de COVID-19. Consumul a scăzut cu 2,5 %, volumul importurilor din Indonezia a scăzut cu 2,3 %, iar vânzările industriei Uniunii au scăzut, de asemenea, cu 2,6 %. În această perioadă, din cauza pandemiei de COVID-19, care a perturbat lanțurile de aprovizionare și a crescut prețurile la nivel mondial, astfel cum se explică în considerentul 266, importurile din Indonezia au reușit chiar să își crească ușor cota de piață cu 0,3 puncte procentuale, în timp ce industria Uniunii și-a redus cota de piață cu 0,1 puncte procentuale. În absența problemelor legate de lanțul de aprovizionare, este probabil ca importurile din Indonezia să fi crescut și mai mult. Se reamintește faptul că, astfel cum se menționează în considerentul 259, prejudiciul în acest caz se referă, în principal, la efectele asupra prețurilor, cu toate că s-a constatat existența unui prejudiciu și în ceea ce privește volumul. Nivelul semnificativ de subcotare și de scădere a prețurilor constatat în cursul investigației, astfel cum se detaliază în considerentele 209 și 210, precum și modificarea nivelului importurilor din Indonezia și a cotelor de piață pe parcursul perioadei examinate confirmă acest lucru. Prin urmare, afirmația potrivit căreia creșterea importurilor din Indonezia nu a avut niciun impact asupra volumului vânzărilor industriei Uniunii a fost respinsă.

| (301) | De asemenea, Wilmar a susținut că industria Uniunii nu a fost afectată de efectele asupra prețurilor cauzate de importurile din Indonezia. Wilmar a utilizat ca element de probă informațiile privind prețurile medii din tabelele 3 și 7, precum și creșterile de prețuri realizate de industria Uniunii. S-a susținut, de asemenea, că importurile din Indonezia nu concurează cu cele ale industriei Uniunii și, prin urmare, nu au putut exercita o presiune asupra prețurilor. De asemenea, Wilmar a susținut că Comisia s-a bazat exclusiv pe comparații „de la un capăt la altul” (și anume, comparații ale prețurilor din 2018 până la sfârșitul perioadei de investigație) pentru a ajunge la concluziile privind prețul. |
| --- | --- |

(301)

De asemenea, Wilmar a susținut că industria Uniunii nu a fost afectată de efectele asupra prețurilor cauzate de importurile din Indonezia. Wilmar a utilizat ca element de probă informațiile privind prețurile medii din tabelele 3 și 7, precum și creșterile de prețuri realizate de industria Uniunii. S-a susținut, de asemenea, că importurile din Indonezia nu concurează cu cele ale industriei Uniunii și, prin urmare, nu au putut exercita o presiune asupra prețurilor. De asemenea, Wilmar a susținut că Comisia s-a bazat exclusiv pe comparații „de la un capăt la altul” (și anume, comparații ale prețurilor din 2018 până la sfârșitul perioadei de investigație) pentru a ajunge la concluziile privind prețul.

| (302) | În ceea ce privește prețurile de import din Indonezia, Comisia a stabilit volumul și prețurile importurilor din Indonezia pe baza metodologiei menționate în considerentele 195 și 199. Deși această metodologie este foarte precisă în ceea ce privește volumul importurilor, în materie de prețuri, după observațiile primite de la părți, Comisia consideră că este necesar să se compare prețurile din tabelul 3 cu prețurile de export raportate de Wilmar, în special pentru 2018. În 2018, Wilmar a exportat majoritatea importurilor totale din Indonezia pe piața Uniunii și, prin urmare, prețul său de export reprezintă o valoare de referință rezonabilă pentru prețul de import din 2018. Prețul de export unitar mediu al Wilmar în 2018 a fost mai mic decât prețul de import din tabelul 3 și mai mic decât prețul de vânzare unitar al industriei Uniunii din tabelul 7. |
| --- | --- |

(302)

În ceea ce privește prețurile de import din Indonezia, Comisia a stabilit volumul și prețurile importurilor din Indonezia pe baza metodologiei menționate în considerentele 195 și 199. Deși această metodologie este foarte precisă în ceea ce privește volumul importurilor, în materie de prețuri, după observațiile primite de la părți, Comisia consideră că este necesar să se compare prețurile din tabelul 3 cu prețurile de export raportate de Wilmar, în special pentru 2018. În 2018, Wilmar a exportat majoritatea importurilor totale din Indonezia pe piața Uniunii și, prin urmare, prețul său de export reprezintă o valoare de referință rezonabilă pentru prețul de import din 2018. Prețul de export unitar mediu al Wilmar în 2018 a fost mai mic decât prețul de import din tabelul 3 și mai mic decât prețul de vânzare unitar al industriei Uniunii din tabelul 7.

| (303) | În plus, trebuie reamintit faptul că analiza Comisiei privind tendințele prețurilor și blocarea prețurilor în acest caz a subliniat că trebuie să se țină seama și de creșterile prețurilor materiilor prime. Prin urmare, analiza Comisiei a luat în considerare costurile unitare ale industriei Uniunii, profitabilitatea și prețurile atât ale industriei Uniunii, cât și ale importurilor din Indonezia. Creșterea prețurilor pe care industria Uniunii a reușit să o realizeze în cursul PI a fost suficientă doar pentru a putea compensa creșterea costului de producție cauzată de creșterea prețului materiilor prime suportată de industrie. În plus, industria a reușit să crească prețurile în cursul PI doar pe fondul problemelor legate de lanțul de aprovizionare cu care s-au confruntat exportatorii indonezieni în contextul pandemiei de COVID-19, astfel cum se explică în considerentul 266. Astfel cum au afirmat producătorii din Uniune incluși în eșantion, dacă nu ar fi existat situația temporară de pe piață, generată de efectele pandemiei de COVID-19, industria nu ar fi fost în măsură să crească prețurile în cursul PI în conformitate cu costul de producție mai ridicat, iar prejudiciul suferit ar fi fost și mai semnificativ. În plus, faptul că producătorii-exportatori din Indonezia au reușit să își mențină nivelul exporturilor și să își crească cota de piață în cursul PI, în pofida acestor probleme legate de lanțul de aprovizionare, arată, de asemenea, că efectele prejudiciabile ale importurilor lor care fac obiectul unui dumping pot cauza și vor continua probabil să cauzeze un prejudiciu industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(303)

În plus, trebuie reamintit faptul că analiza Comisiei privind tendințele prețurilor și blocarea prețurilor în acest caz a subliniat că trebuie să se țină seama și de creșterile prețurilor materiilor prime. Prin urmare, analiza Comisiei a luat în considerare costurile unitare ale industriei Uniunii, profitabilitatea și prețurile atât ale industriei Uniunii, cât și ale importurilor din Indonezia. Creșterea prețurilor pe care industria Uniunii a reușit să o realizeze în cursul PI a fost suficientă doar pentru a putea compensa creșterea costului de producție cauzată de creșterea prețului materiilor prime suportată de industrie. În plus, industria a reușit să crească prețurile în cursul PI doar pe fondul problemelor legate de lanțul de aprovizionare cu care s-au confruntat exportatorii indonezieni în contextul pandemiei de COVID-19, astfel cum se explică în considerentul 266. Astfel cum au afirmat producătorii din Uniune incluși în eșantion, dacă nu ar fi existat situația temporară de pe piață, generată de efectele pandemiei de COVID-19, industria nu ar fi fost în măsură să crească prețurile în cursul PI în conformitate cu costul de producție mai ridicat, iar prejudiciul suferit ar fi fost și mai semnificativ. În plus, faptul că producătorii-exportatori din Indonezia au reușit să își mențină nivelul exporturilor și să își crească cota de piață în cursul PI, în pofida acestor probleme legate de lanțul de aprovizionare, arată, de asemenea, că efectele prejudiciabile ale importurilor lor care fac obiectul unui dumping pot cauza și vor continua probabil să cauzeze un prejudiciu industriei Uniunii.

| (304) | În plus, a fost efectuată o analiză a subcotării prețurilor pentru perioada de investigație în funcție de tip. Aceasta a demonstrat că a existat o concurență puternică între industria Uniunii și importurile din Indonezia, iar majoritatea tipurilor de produse importate concurează cu tipuri identice vândute de industria Uniunii. Ținând seama, de asemenea, de faptul că acizii grași sunt produse de bază vândute în principal pe baza prețului, s-a considerat că presiunea asupra prețurilor pe piața Uniunii a fost foarte puternică. Faptul că majorările de prețuri au avut loc în cursul perioadei examinate, pe măsură ce costurile materiilor prime au crescut, nu este un semn de sănătate dacă, la fel ca în cazul de față, aceste prețuri majorate se situează la niveluri care doar acoperă costurile, fără a atinge nivelurile necesare de profit. Acest lucru este demonstrat de faptul că, în cursul perioadei examinate, creșterea și vânzările industriei Uniunii au stagnat din cauza prețurilor inadecvate, ceea ce a condus la niveluri de profitabilitate insuficiente. În consecință, aceste afirmații au fost respinse. |
| --- | --- |

(304)

În plus, a fost efectuată o analiză a subcotării prețurilor pentru perioada de investigație în funcție de tip. Aceasta a demonstrat că a existat o concurență puternică între industria Uniunii și importurile din Indonezia, iar majoritatea tipurilor de produse importate concurează cu tipuri identice vândute de industria Uniunii. Ținând seama, de asemenea, de faptul că acizii grași sunt produse de bază vândute în principal pe baza prețului, s-a considerat că presiunea asupra prețurilor pe piața Uniunii a fost foarte puternică. Faptul că majorările de prețuri au avut loc în cursul perioadei examinate, pe măsură ce costurile materiilor prime au crescut, nu este un semn de sănătate dacă, la fel ca în cazul de față, aceste prețuri majorate se situează la niveluri care doar acoperă costurile, fără a atinge nivelurile necesare de profit. Acest lucru este demonstrat de faptul că, în cursul perioadei examinate, creșterea și vânzările industriei Uniunii au stagnat din cauza prețurilor inadecvate, ceea ce a condus la niveluri de profitabilitate insuficiente. În consecință, aceste afirmații au fost respinse.

| (305) | Wilmar a susținut, de asemenea, că evoluția fluxului de lichidități nu a fost prejudiciabilă și a sugerat că problemele legate de fluxul de lichidități au fost generate de clienții industriei Uniunii care au întârziat plata facturilor sau de proiecte mari de investiții. |
| --- | --- |

(305)

Wilmar a susținut, de asemenea, că evoluția fluxului de lichidități nu a fost prejudiciabilă și a sugerat că problemele legate de fluxul de lichidități au fost generate de clienții industriei Uniunii care au întârziat plata facturilor sau de proiecte mari de investiții.

| (306) | Aceste afirmații sunt nefondate și speculative. Nu au fost furnizate probe pentru a susține vreuna dintre aceste afirmații. Dimpotrivă, situația fluxului de lichidități scăzut și în scădere al industriei este în concordanță cu situația randamentului cifrei de afaceri și a altor indicatori, care a fost creată în principal de prețurile de vânzare scăzute și de nivelurile de profitabilitate modeste. Prin urmare, Comisia a respins aceste afirmații. |
| --- | --- |

(306)

Aceste afirmații sunt nefondate și speculative. Nu au fost furnizate probe pentru a susține vreuna dintre aceste afirmații. Dimpotrivă, situația fluxului de lichidități scăzut și în scădere al industriei este în concordanță cu situația randamentului cifrei de afaceri și a altor indicatori, care a fost creată în principal de prețurile de vânzare scăzute și de nivelurile de profitabilitate modeste. Prin urmare, Comisia a respins aceste afirmații.

| (307) | Wilmar a susținut, de asemenea, că evoluția ocupării forței de muncă și a productivității nu a fost corelată cu tendința volumelor importurilor din Indonezia. |
| --- | --- |

(307)

Wilmar a susținut, de asemenea, că evoluția ocupării forței de muncă și a productivității nu a fost corelată cu tendința volumelor importurilor din Indonezia.

| (308) | În primul rând, ar trebui precizat că nu toți indicatorii de prejudiciu trebuie să indice o corelație directă cu importurile din Indonezia pentru a se stabili la nivel general existența unui prejudiciu important în contextul articolului 3 din regulamentul de bază. De asemenea, atât nivelurile ocupării forței de muncă, cât și productivitatea au scăzut în cursul perioadei examinate, iar Comisia a luat în considerare în mod corespunzător acești factori în secțiunea „Concluzii privind prejudiciul”. Cu toate acestea, astfel cum se menționează în considerentul 259, importurile care fac obiectul unui dumping au cauzat efecte negative asupra prețurilor industriei Uniunii care a suferit un prejudiciu important, deoarece industria Uniunii nu și-a putut majora prețurile astfel încât să obțină un nivel rezonabil al profiturilor. În consecință, Comisia a respins afirmațiile privind ocuparea forței de muncă și productivitatea. |
| --- | --- |

(308)

În primul rând, ar trebui precizat că nu toți indicatorii de prejudiciu trebuie să indice o corelație directă cu importurile din Indonezia pentru a se stabili la nivel general existența unui prejudiciu important în contextul articolului 3 din regulamentul de bază. De asemenea, atât nivelurile ocupării forței de muncă, cât și productivitatea au scăzut în cursul perioadei examinate, iar Comisia a luat în considerare în mod corespunzător acești factori în secțiunea „Concluzii privind prejudiciul”. Cu toate acestea, astfel cum se menționează în considerentul 259, importurile care fac obiectul unui dumping au cauzat efecte negative asupra prețurilor industriei Uniunii care a suferit un prejudiciu important, deoarece industria Uniunii nu și-a putut majora prețurile astfel încât să obțină un nivel rezonabil al profiturilor. În consecință, Comisia a respins afirmațiile privind ocuparea forței de muncă și productivitatea.

| (309) | De asemenea, Wilmar a comparat prețurile de pe piața Uniunii cu prețurile de export ale industriei Uniunii în cursul perioadei examinate și a sugerat că acestea sunt foarte asemănătoare. Presupunând că prețurile de export ale industriei Uniunii au fost stabilite la nivelul prețurilor de pe piața mondială, Wilmar a ajuns la concluzia că prețurile industriei Uniunii nu au fost blocate de importurile din Indonezia, ci au fost stabilite la nivelul global al prețurilor. |
| --- | --- |

(309)

De asemenea, Wilmar a comparat prețurile de pe piața Uniunii cu prețurile de export ale industriei Uniunii în cursul perioadei examinate și a sugerat că acestea sunt foarte asemănătoare. Presupunând că prețurile de export ale industriei Uniunii au fost stabilite la nivelul prețurilor de pe piața mondială, Wilmar a ajuns la concluzia că prețurile industriei Uniunii nu au fost blocate de importurile din Indonezia, ci au fost stabilite la nivelul global al prețurilor.

| (310) | Comisia a observat că ipoteza potrivit căreia prețurile de export ale industriei Uniunii au fost stabilite la un nivel global al prețurilor nu a fost explicată sau demonstrată. Comisia a comparat în mod direct prețurile de vânzare ale industriei Uniunii și prețurile vânzărilor la export ale Wilmar pe baza NCP și a arătat că prețurile practicate de Wilmar au subcotat în mod semnificativ prețurile practicate de industria Uniunii. În consecință, Comisia a respins această afirmație. |
| --- | --- |

(310)

Comisia a observat că ipoteza potrivit căreia prețurile de export ale industriei Uniunii au fost stabilite la un nivel global al prețurilor nu a fost explicată sau demonstrată. Comisia a comparat în mod direct prețurile de vânzare ale industriei Uniunii și prețurile vânzărilor la export ale Wilmar pe baza NCP și a arătat că prețurile practicate de Wilmar au subcotat în mod semnificativ prețurile practicate de industria Uniunii. În consecință, Comisia a respins această afirmație.

| (311) | În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, grupul Musim Mas s-a referit și a analizat volumul importurilor din Indonezia și prețurile medii și a făcut comparații cu prețurile medii și profitabilitatea industriei Uniunii pentru a demonstra că importurile din Indonezia nu au fost o cauză a prejudiciului suferit de industria Uniunii. |
| --- | --- |

(311)

În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, grupul Musim Mas s-a referit și a analizat volumul importurilor din Indonezia și prețurile medii și a făcut comparații cu prețurile medii și profitabilitatea industriei Uniunii pentru a demonstra că importurile din Indonezia nu au fost o cauză a prejudiciului suferit de industria Uniunii.

| (312) | Cu toate acestea, fiind bazate pe prețurile medii, comparațiile și concluziile la care s-a ajuns sunt mai puțin exacte decât constatările efectuate pe baza calculelor specifice ale subcotării prețurilor, care indică o presiune clară asupra prețurilor. În plus, observația potrivit căreia profitabilitatea a fost cea mai ridicată în perioada de investigație ignoră faptul că, chiar și în anul respectiv, profitabilitatea a fost prea scăzută pentru a asigura viabilitatea industriei, astfel cum se explică în considerentele 266 și 269. Contrar afirmațiilor acestei părți, aceste circumstanțe demonstrează cu precizie legătura de cauzalitate dintre exporturile din Indonezia care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria UE. Într-adevăr, ușoara redresare a industriei Uniunii ca urmare a acestei penurii temporare din Indonezia și a insecurității exporturilor din Indonezia care sosesc pe piața Uniunii, a permis ca utilizatorii să fie determinați să achiziționeze acizi grași de la producătorii din Uniune, mai degrabă decât de la exportatorii indonezieni, astfel cum se explică în considerentul 266. Prin urmare, aceste observații au fost respinse. |
| --- | --- |

(312)

Cu toate acestea, fiind bazate pe prețurile medii, comparațiile și concluziile la care s-a ajuns sunt mai puțin exacte decât constatările efectuate pe baza calculelor specifice ale subcotării prețurilor, care indică o presiune clară asupra prețurilor. În plus, observația potrivit căreia profitabilitatea a fost cea mai ridicată în perioada de investigație ignoră faptul că, chiar și în anul respectiv, profitabilitatea a fost prea scăzută pentru a asigura viabilitatea industriei, astfel cum se explică în considerentele 266 și 269. Contrar afirmațiilor acestei părți, aceste circumstanțe demonstrează cu precizie legătura de cauzalitate dintre exporturile din Indonezia care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria UE. Într-adevăr, ușoara redresare a industriei Uniunii ca urmare a acestei penurii temporare din Indonezia și a insecurității exporturilor din Indonezia care sosesc pe piața Uniunii, a permis ca utilizatorii să fie determinați să achiziționeze acizi grași de la producătorii din Uniune, mai degrabă decât de la exportatorii indonezieni, astfel cum se explică în considerentul 266. Prin urmare, aceste observații au fost respinse.

| (313) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că importurile care au făcut obiectul unui dumping din Indonezia au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(313)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că importurile care au făcut obiectul unui dumping din Indonezia au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii.

5.2.   Efectele altor factori

Efectele altor factori

5.2.1.   Importurile din țări terțe

Importurile din țări terțe

| (314) | Volumul importurilor din alte țări terțe a evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează, potrivit metodologiei de calcul prezentate în considerentul 195:

  Tabelul 11


  Importurile din țări terțe











  Țara | | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malaysia | Volum (tone) | 88 322 | 90 583 | 95 453 | 88 183 |
| Indice | 100 | 103 | 108 | 100 |
| Cota de piață (%) | 7,5 | 7,5 | 8,3 | 7,8 |
| Indice | 100 | 101 | 111 | 105 |
| Preț mediu | 1 110 | 849 | 925 | 1 161 |
| Indice | 100 | 76 | 83 | 105 |
| Alte țări terțe | Volum (tone) | 39 435 | 32 899 | 38 092 | 40 064 |
| Indice | 100 | 83 | 97 | 102 |
| Cota de piață (%) | 3,3 | 2,7 | 3,3 | 3,6 |
| Indice | 100 | 82 | 99 | 107 |
| Preț mediu | 1 331 | 1 522 | 1 329 | 1 443 |
| Indice | 100 | 114 | 100 | 108 |
| Total pentru toate țările terțe cu excepția Indoneziei | Volum (tone) | 127 757 | 123 482 | 133 545 | 128 247 |
| Indice | 100 | 97 | 105 | 100 |
| Cota de piață (%) | 10,8 | 10,3 | 11,6 | 11,4 |
| Indice | 100 | 95 | 107 | 106 |
| Preț mediu | 1 178 | 1 028 | 1 040 | 1 249 |
| Indice | 100 | 87 | 88 | 106 |
| Sursă: | Eurostat |

(314)

Volumul importurilor din alte țări terțe a evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează, potrivit metodologiei de calcul prezentate în considerentul 195:

Tabelul 11

Tabelul 11

Importurile din țări terțe

Importurile din țări terțe

Țara

2018

2019

2020

Perioada de investigație

Malaysia

Volum (tone)

88 322

90 583

95 453

88 183

Indice

Indice

100

100

103

103

108

108

100

100

Cota de piață (%)

7,5

7,5

8,3

7,8

Indice

Indice

100

100

101

101

111

111

105

105

Preț mediu

1 110

849

925

1 161

Indice

Indice

100

100

76

76

83

83

105

105

Alte țări terțe

Volum (tone)

39 435

32 899

38 092

40 064

Indice

Indice

100

100

83

83

97

97

102

102

Cota de piață (%)

3,3

2,7

3,3

3,6

Indice

Indice

100

100

82

82

99

99

107

107

Preț mediu

1 331

1 522

1 329

1 443

Indice

Indice

100

100

114

114

100

100

108

108

Total pentru toate țările terțe cu excepția Indoneziei

Volum (tone)

127 757

123 482

133 545

128 247

Indice

Indice

100

100

97

97

105

105

100

100

Cota de piață (%)

10,8

10,3

11,6

11,4

Indice

Indice

100

100

95

95

107

107

106

106

Preț mediu

1 178

1 028

1 040

1 249

Indice

Indice

100

100

87

87

88

88

106

106

Sursă:

Sursă

Eurostat

| (315) | Volumul importurilor din Malaysia a fost relativ stabil în cursul perioadei examinate. În ceea ce privește volumul, acestea s-au situat în perioada de investigație la un nivel similar cu cel din 2018, și anume aproximativ 88 000 de tone. Cota de piață a acestor importuri a fost cuprinsă între 7,5 % și 8,3 % în cursul perioadei examinate, deși, în ansamblu, a existat o creștere a cotei de piață de 5 %, ca urmare a scăderii consumului. |
| --- | --- |

(315)

Volumul importurilor din Malaysia a fost relativ stabil în cursul perioadei examinate. În ceea ce privește volumul, acestea s-au situat în perioada de investigație la un nivel similar cu cel din 2018, și anume aproximativ 88 000 de tone. Cota de piață a acestor importuri a fost cuprinsă între 7,5 % și 8,3 % în cursul perioadei examinate, deși, în ansamblu, a existat o creștere a cotei de piață de 5 %, ca urmare a scăderii consumului.

| (316) | Importurile din Malaysia au intrat pe piața Uniunii în principal sub codurile NC 3823 11 00, 3823 12 00 și 3823 19 10. Acestea au fost principalele coduri utilizate și de importurile din Indonezia. Informațiile disponibile sugerează că gama de produse a importurilor din cele două țări a rămas stabilă în cursul perioadei examinate. Prețurile medii ale importurilor din Malaysia au fost în permanență mai mari și decât cele ale Indoneziei (cu peste 10 % în fiecare an) și decât cele ale industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(316)

Importurile din Malaysia au intrat pe piața Uniunii în principal sub codurile NC 3823 11 00, 3823 12 00 și 3823 19 10. Acestea au fost principalele coduri utilizate și de importurile din Indonezia. Informațiile disponibile sugerează că gama de produse a importurilor din cele două țări a rămas stabilă în cursul perioadei examinate. Prețurile medii ale importurilor din Malaysia au fost în permanență mai mari și decât cele ale Indoneziei (cu peste 10 % în fiecare an) și decât cele ale industriei Uniunii.

| (317) | Volumul importurilor din alte țări terțe a crescut cu 2 % în cursul perioadei examinate. Pe parcursul întregii perioade, aceste importuri au rămas stabile la un nivel de aproximativ 40 000 de tone și au reprezentat împreună mai puțin de 4 % din cota de piață. |
| --- | --- |

(317)

Volumul importurilor din alte țări terțe a crescut cu 2 % în cursul perioadei examinate. Pe parcursul întregii perioade, aceste importuri au rămas stabile la un nivel de aproximativ 40 000 de tone și au reprezentat împreună mai puțin de 4 % din cota de piață.

| (318) | Importurile din alte țări au fost efectuate în principal tot sub codurile NC 3823 11 00, 3823 12 00 și 3823 19 10, ceea ce sugerează o gamă similară de produse. Prețurile medii ale importurilor din aceste alte țări terțe au fost în permanență mai mari și decât cele ale Indoneziei, și decât cele ale industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(318)

Importurile din alte țări au fost efectuate în principal tot sub codurile NC 3823 11 00, 3823 12 00 și 3823 19 10, ceea ce sugerează o gamă similară de produse. Prețurile medii ale importurilor din aceste alte țări terțe au fost în permanență mai mari și decât cele ale Indoneziei, și decât cele ale industriei Uniunii.

| (319) | Wilmar a susținut că prețurile importurilor din Argentina au cauzat un prejudiciu producătorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(319)

Wilmar a susținut că prețurile importurilor din Argentina au cauzat un prejudiciu producătorilor din Uniune.

| (320) | Totuși, având în vedere faptul că aceste importuri au fost neglijabile, reprezentând doar aproximativ 4 000 de tone și o cotă de piață de 0,4 % în cursul PI, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(320)

Totuși, având în vedere faptul că aceste importuri au fost neglijabile, reprezentând doar aproximativ 4 000 de tone și o cotă de piață de 0,4 % în cursul PI, această afirmație a fost respinsă.

| (321) | În consecință, Comisia a concluzionat că importurile din țări terțe nu au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii și nu au atenuat legătura de cauzalitate cu importurile din Indonezia. |
| --- | --- |

(321)

În consecință, Comisia a concluzionat că importurile din țări terțe nu au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii și nu au atenuat legătura de cauzalitate cu importurile din Indonezia.

5.2.2.   Performanța la export a industriei Uniunii

Performanța la export a industriei Uniunii

| (322) | Volumul exporturilor producătorilor din Uniune a evoluat în cursul perioadei examinate astfel cum este prezentat în tabelul 12. Această cifră a fost obținută utilizând exporturile producătorilor din Uniune incluși în eșantion și extrapolând cifra respectivă astfel încât să reprezinte întreaga industrie a Uniunii (42).

  Tabelul 12


  Performanța la export a producătorilor din Uniune incluși în eșantion | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul exporturilor (tone) | 91 577 | 82 260 | 79 319 | 86 173 |
| Indice | 100 | 90 | 87 | 94 |
| Prețul mediu către părți neafiliate (EUR/tonă) | 929 | 804 | 857 | 1 105 |
| Indice | 100 | 87 | 92 | 119 |
| Sursă: | Producătorii din Uniune incluși în eșantion |

(322)

Volumul exporturilor producătorilor din Uniune a evoluat în cursul perioadei examinate astfel cum este prezentat în tabelul 12. Această cifră a fost obținută utilizând exporturile producătorilor din Uniune incluși în eșantion și extrapolând cifra respectivă astfel încât să reprezinte întreaga industrie a Uniunii (42).

42

Tabelul 12

Tabelul 12

Performanța la export a producătorilor din Uniune incluși în eșantion

Performanța la export a producătorilor din Uniune incluși în eșantion

2018

2019

2020

Perioada de investigație

Volumul exporturilor (tone)

91 577

82 260

79 319

86 173

Indice

Indice

100

100

90

90

87

87

94

94

Prețul mediu către părți neafiliate (EUR/tonă)

929

804

857

1 105

Indice

Indice

100

100

87

87

92

92

119

119

Sursă:

Sursă

Producătorii din Uniune incluși în eșantion

| (323) | Volumul exporturilor efectuate de industria Uniunii a scăzut cu 6 % în cursul perioadei examinate. Prețurile de vânzare ale acestor exporturi au crescut cu 19 % în aceeași perioadă, având în vedere că aceste prețuri au fost afectate și de evoluția costurilor prezentată în tabelul 7. |
| --- | --- |

(323)

Volumul exporturilor efectuate de industria Uniunii a scăzut cu 6 % în cursul perioadei examinate. Prețurile de vânzare ale acestor exporturi au crescut cu 19 % în aceeași perioadă, având în vedere că aceste prețuri au fost afectate și de evoluția costurilor prezentată în tabelul 7.

| (324) | Având în vedere că volumul exporturilor a reprezentat doar aproximativ 10 % din volumul vânzărilor din Uniune și că tendința înregistrată de volumul vânzărilor și de prețuri a fost similară cu cea observată pentru vânzările realizate de industria Uniunii pe piața liberă a Uniunii, este evident că performanța la export a industriei Uniunii nu este un element esențial în evaluarea globală a situației economice a industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(324)

Având în vedere că volumul exporturilor a reprezentat doar aproximativ 10 % din volumul vânzărilor din Uniune și că tendința înregistrată de volumul vânzărilor și de prețuri a fost similară cu cea observată pentru vânzările realizate de industria Uniunii pe piața liberă a Uniunii, este evident că performanța la export a industriei Uniunii nu este un element esențial în evaluarea globală a situației economice a industriei Uniunii.

| (325) | În consecință, Comisia a concluzionat că performanța la export a industriei Uniunii nu a cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii și nu a fost în măsură să atenueze legătura de cauzalitate cu importurile din Indonezia. |
| --- | --- |

(325)

În consecință, Comisia a concluzionat că performanța la export a industriei Uniunii nu a cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii și nu a fost în măsură să atenueze legătura de cauzalitate cu importurile din Indonezia.

5.2.3.   Consumul

Consumul

| (326) | Consumul a scăzut cu 5 % pe piața liberă a Uniunii în cursul perioadei examinate, astfel cum se arată în tabelul 1. Atunci când se ia în considerare și utilizarea captivă, piața totală a Uniunii a scăzut, de asemenea, cu 5 %. Investigația a arătat că scăderea consumului a fost cauzată în principal de factori legați de pandemia de COVID-19 și de impactul acesteia asupra sectoarelor de utilizatori din Uniune, cum ar fi sectorul produselor de îngrijire a locuinței, astfel cum se menționează în considerentul 191. |
| --- | --- |

(326)

Consumul a scăzut cu 5 % pe piața liberă a Uniunii în cursul perioadei examinate, astfel cum se arată în tabelul 1. Atunci când se ia în considerare și utilizarea captivă, piața totală a Uniunii a scăzut, de asemenea, cu 5 %. Investigația a arătat că scăderea consumului a fost cauzată în principal de factori legați de pandemia de COVID-19 și de impactul acesteia asupra sectoarelor de utilizatori din Uniune, cum ar fi sectorul produselor de îngrijire a locuinței, astfel cum se menționează în considerentul 191.

| (327) | Wilmar și P&G au susținut că evoluțiile din sectorul autovehiculelor din timpul pandemiei de COVID-19 au fost responsabile parțial pentru scăderea consumului. În plus, Wilmar și P&G au susținut că introducerea legislației referitoare la nivelurile maxime de 3-monoclorpropandiol (3-MCPD) a afectat, de asemenea, vânzările către sectorul alimentar. |
| --- | --- |

(327)

Wilmar și P&G au susținut că evoluțiile din sectorul autovehiculelor din timpul pandemiei de COVID-19 au fost responsabile parțial pentru scăderea consumului. În plus, Wilmar și P&G au susținut că introducerea legislației referitoare la nivelurile maxime de 3-monoclorpropandiol (3-MCPD) a afectat, de asemenea, vânzările către sectorul alimentar.

| (328) | Comisia a constatat că scăderea temporară a consumului în timpul pandemiei de COVID-19 nu poate explica prejudiciul important suferit de industria Uniunii. Evoluțiile din sectorul autovehiculelor și din cel alimentar nu au jucat un rol important în evoluția generală a consumului, a cărui scădere s-a limitat la 5 %. Analiza prejudiciului a arătat că prejudiciul important suferit de industria Uniunii a fost legat de probleme referitoare la prețuri, cum ar fi subcotarea și blocarea prețurilor, care au împiedicat Uniunea să crească prețul în conformitate cu costurile până la un nivel adecvat al profitului. |
| --- | --- |

(328)

Comisia a constatat că scăderea temporară a consumului în timpul pandemiei de COVID-19 nu poate explica prejudiciul important suferit de industria Uniunii. Evoluțiile din sectorul autovehiculelor și din cel alimentar nu au jucat un rol important în evoluția generală a consumului, a cărui scădere s-a limitat la 5 %. Analiza prejudiciului a arătat că prejudiciul important suferit de industria Uniunii a fost legat de probleme referitoare la prețuri, cum ar fi subcotarea și blocarea prețurilor, care au împiedicat Uniunea să crească prețul în conformitate cu costurile până la un nivel adecvat al profitului.

| (329) | Investigația a arătat că pierderile suferite de industria Uniunii în ceea ce privește volumul producției și al vânzărilor au fost mai mari decât scăderea consumului în cursul perioadei examinate. De fapt, în pofida consumului în scădere, importurile care au făcut obiectul unui dumping din Indonezia au fost principalul beneficiar al evoluției pieței, acestea majorându-și cota de piață cu 19 % în cursul perioadei examinate, astfel cum se arată în tabelul 2 de mai sus. |
| --- | --- |

(329)

Investigația a arătat că pierderile suferite de industria Uniunii în ceea ce privește volumul producției și al vânzărilor au fost mai mari decât scăderea consumului în cursul perioadei examinate. De fapt, în pofida consumului în scădere, importurile care au făcut obiectul unui dumping din Indonezia au fost principalul beneficiar al evoluției pieței, acestea majorându-și cota de piață cu 19 % în cursul perioadei examinate, astfel cum se arată în tabelul 2 de mai sus.

| (330) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că evoluția consumului nu a fost o cauză a prejudiciului important adus industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(330)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că evoluția consumului nu a fost o cauză a prejudiciului important adus industriei Uniunii.

5.2.4.   Problemele legate de materiile prime

Problemele legate de materiile prime

| (331) | Principalele materii prime ale produsului care face obiectul investigației sunt seul, un material derivat din grăsimi animale, și/sau uleiurile vegetale, precum CPO. Acestea reprezintă aproximativ 70 % din costurile totale pentru producția de acizi grași. |
| --- | --- |

(331)

Principalele materii prime ale produsului care face obiectul investigației sunt seul, un material derivat din grăsimi animale, și/sau uleiurile vegetale, precum CPO. Acestea reprezintă aproximativ 70 % din costurile totale pentru producția de acizi grași.

| (332) | Producătorii din Uniune au utilizat seul ca materie primă majoră, dar au utilizat, de asemenea, cantități mari de ulei vegetal, inclusiv CPO, care proveneau din Uniune sau din Asia de Sud-Est, inclusiv din Indonezia. Seul este disponibil pe plan local și este adecvat pentru producția de acizi grași a majorității segmentelor de utilizatori. Producătorii-exportatori din Indonezia au utilizat în producția loc în principal CPO, CPKO și volume mici de alte uleiuri vegetale disponibile pe plan local, cum ar fi uleiul de nucă de cocos. Investigația a arătat că, în general, calitatea și specificațiile acizilor grași depind de materiile prime utilizate, dar produsele pe bază de seu și cele pe bază de CPO sunt în mare măsură interschimbabile. În plus, produsele fabricate pot fi rafinate sau dezvoltate în continuare în produse cu caracteristici diferite prin hidrogenare și fracționare pentru a satisface anumite cerințe ale clienților. |
| --- | --- |

(332)

Producătorii din Uniune au utilizat seul ca materie primă majoră, dar au utilizat, de asemenea, cantități mari de ulei vegetal, inclusiv CPO, care proveneau din Uniune sau din Asia de Sud-Est, inclusiv din Indonezia. Seul este disponibil pe plan local și este adecvat pentru producția de acizi grași a majorității segmentelor de utilizatori. Producătorii-exportatori din Indonezia au utilizat în producția loc în principal CPO, CPKO și volume mici de alte uleiuri vegetale disponibile pe plan local, cum ar fi uleiul de nucă de cocos. Investigația a arătat că, în general, calitatea și specificațiile acizilor grași depind de materiile prime utilizate, dar produsele pe bază de seu și cele pe bază de CPO sunt în mare măsură interschimbabile. În plus, produsele fabricate pot fi rafinate sau dezvoltate în continuare în produse cu caracteristici diferite prin hidrogenare și fracționare pentru a satisface anumite cerințe ale clienților.

| (333) | Wilmar și P&G au susținut că dependența industriei Uniunii de seu ca materie primă, mai degrabă decât de CPO, a avut un impact negativ asupra costurilor și a profitabilității sale. S-a susținut că evoluțiile de pe piața seului din Uniune au sporit concurența pentru seu și au determinat creșterea prețului acestuia. Grupul Greven a susținut că utilizarea pe scară din ce în ce mai mare a grăsimilor animale topite pentru producerea biocombustibililor a avut un impact negativ asupra disponibilității seului pentru industria oleochimică, iar deficitul a cauzat creșteri drastice ale prețurilor. |
| --- | --- |

(333)

Wilmar și P&G au susținut că dependența industriei Uniunii de seu ca materie primă, mai degrabă decât de CPO, a avut un impact negativ asupra costurilor și a profitabilității sale. S-a susținut că evoluțiile de pe piața seului din Uniune au sporit concurența pentru seu și au determinat creșterea prețului acestuia. Grupul Greven a susținut că utilizarea pe scară din ce în ce mai mare a grăsimilor animale topite pentru producerea biocombustibililor a avut un impact negativ asupra disponibilității seului pentru industria oleochimică, iar deficitul a cauzat creșteri drastice ale prețurilor.

| (334) | Comisia a observat că prețurile scăzute ale importurilor din Indonezia au reprezentat cauza prejudiciului. Faptul că aceste prețuri scăzute sunt permise de posibilitatea de aprovizionare cu materii prime ieftine (43) este nesemnificativ în scopul analizei prejudiciului, având în vedere că investigația a stabilit că exportatorii din Indonezia s-au angajat în practici de dumping. |
| --- | --- |

(334)

Comisia a observat că prețurile scăzute ale importurilor din Indonezia au reprezentat cauza prejudiciului. Faptul că aceste prețuri scăzute sunt permise de posibilitatea de aprovizionare cu materii prime ieftine (43) este nesemnificativ în scopul analizei prejudiciului, având în vedere că investigația a stabilit că exportatorii din Indonezia s-au angajat în practici de dumping.

43

| (335) | În plus, potrivit Comisiei, costurile materiilor prime utilizate de industria Uniunii au arătat că atât costurile pentru seu, cât și costurile pentru CPO au crescut cu până la 40 % în perioada examinată. În plus, prețurile medii de achiziție pentru seu și pentru CPO au fost foarte similare, întrucât CPO trebuia să fie importat din Asia de Sud-Est. Pentru produsele importate au crescut costurile de transport, în special în timpul pandemiei, când costurile logistice au fost afectate de problemele de aprovizionare. Utilizarea seului de către industria Uniunii (pe lângă o combinație de alte tipuri de materii prime) a fost, prin urmare, o alegere rațională și eficientă bazată pe o logică comercială solidă și nu poate fi considerată o sursă de prejudiciu autoprovocat. În consecință, afirmațiile au fost respinse. |
| --- | --- |

(335)

În plus, potrivit Comisiei, costurile materiilor prime utilizate de industria Uniunii au arătat că atât costurile pentru seu, cât și costurile pentru CPO au crescut cu până la 40 % în perioada examinată. În plus, prețurile medii de achiziție pentru seu și pentru CPO au fost foarte similare, întrucât CPO trebuia să fie importat din Asia de Sud-Est. Pentru produsele importate au crescut costurile de transport, în special în timpul pandemiei, când costurile logistice au fost afectate de problemele de aprovizionare. Utilizarea seului de către industria Uniunii (pe lângă o combinație de alte tipuri de materii prime) a fost, prin urmare, o alegere rațională și eficientă bazată pe o logică comercială solidă și nu poate fi considerată o sursă de prejudiciu autoprovocat. În consecință, afirmațiile au fost respinse.

| (336) | Wilmar a susținut, de asemenea, că utilizările produsului care face obiectul investigației ar fi restrânse dacă seul ar fi utilizat ca materie primă, deoarece astfel de produse nu ar putea fi utilizate pe piețele alimentelor halal și cușer. În plus, acizii grași produși din seu ca materie primă nu ar putea fi utilizați ca hrană pentru animale. |
| --- | --- |

(336)

Wilmar a susținut, de asemenea, că utilizările produsului care face obiectul investigației ar fi restrânse dacă seul ar fi utilizat ca materie primă, deoarece astfel de produse nu ar putea fi utilizate pe piețele alimentelor halal și cușer. În plus, acizii grași produși din seu ca materie primă nu ar putea fi utilizați ca hrană pentru animale.

| (337) | Cu toate acestea, investigația a arătat că sectorul produselor de îngrijire a locuinței a fost de departe cel mai mare cumpărător de astfel de acizi grași, reprezentând peste 50 % din consumul de la nivelul Uniunii. În plus, producătorii din Uniune au fost în măsură să asigure conformitatea cu cerințe precum cele referitoare la alimentele cușer și halal, dedicând o parte din unitățile lor de producție exclusiv producției de acizi grași cu uleiuri vegetale ca materie primă. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(337)

Cu toate acestea, investigația a arătat că sectorul produselor de îngrijire a locuinței a fost de departe cel mai mare cumpărător de astfel de acizi grași, reprezentând peste 50 % din consumul de la nivelul Uniunii. În plus, producătorii din Uniune au fost în măsură să asigure conformitatea cu cerințe precum cele referitoare la alimentele cușer și halal, dedicând o parte din unitățile lor de producție exclusiv producției de acizi grași cu uleiuri vegetale ca materie primă. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (338) | Wilmar a susținut, de asemenea, că indisponibilitatea seului înseamnă că producția și vânzările industriei Uniunii au fost restrânse. |
| --- | --- |

(338)

Wilmar a susținut, de asemenea, că indisponibilitatea seului înseamnă că producția și vânzările industriei Uniunii au fost restrânse.

| (339) | Wilmar nu a furnizat niciun element de probă care să îi demonstreze punctul de vedere în versiunea neconfidențială a comunicării sale. De fapt, elementele de probă confidențiale prezentate au arătat o creștere a ponderii consumului de seu în producția de acizi grași în cursul perioadei examinate. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(339)

Wilmar nu a furnizat niciun element de probă care să îi demonstreze punctul de vedere în versiunea neconfidențială a comunicării sale. De fapt, elementele de probă confidențiale prezentate au arătat o creștere a ponderii consumului de seu în producția de acizi grași în cursul perioadei examinate. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (340) | Având în vedere că prețul seului și cel al uleiurilor vegetale ca materii prime au fost comparabile, în special în perioada de investigație, faptul că produsele pe bază de seu și cele pe bază de CPO sunt în care măsură interschimbabile și caracterul limitat al restricțiilor privind utilizarea acizilor grași pe bază de seu, Comisia a constatat că utilizarea seului ca materie primă nu a fost o cauză a prejudiciului important adus industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(340)

Având în vedere că prețul seului și cel al uleiurilor vegetale ca materii prime au fost comparabile, în special în perioada de investigație, faptul că produsele pe bază de seu și cele pe bază de CPO sunt în care măsură interschimbabile și caracterul limitat al restricțiilor privind utilizarea acizilor grași pe bază de seu, Comisia a constatat că utilizarea seului ca materie primă nu a fost o cauză a prejudiciului important adus industriei Uniunii.

| (341) | În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, grupul Greven, Wilmar, grupul Musim Mas și grupul Schill + Seilacher au prezentat observații cu privire la aspecte legate de evoluția costului seului ca materie primă ca urmare a utilizării sporite a acestuia de către alte industrii, precum și cu privire la disponibilitatea redusă a materiilor prime pentru industria Uniunii. Principalul argument al acestor părți a fost faptul că, în comunicarea constatărilor finale, Comisia nu a acordat suficientă importanță impactului deteriorării suferite de disponibilitatea seului, care a dus la o creștere a costurilor seului în comparație cu uleiul de palmier ca materie primă pentru producția de acizi grași. În sprijinul opiniilor sale, grupul Greven a prezentat statistici și analize care arată evoluția relației dintre prețul seului și cel al uleiului de palmier în perioada 2008-2022. În plus, grupul Greven a susținut că prețul seului ar continua să crească în viitor și că industria Uniunii nu a reușit să realizeze investițiile semnificative necesare pentru a permite o reorientare a producției sale către CPO ca materie primă principală. |
| --- | --- |

(341)

În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, grupul Greven, Wilmar, grupul Musim Mas și grupul Schill + Seilacher au prezentat observații cu privire la aspecte legate de evoluția costului seului ca materie primă ca urmare a utilizării sporite a acestuia de către alte industrii, precum și cu privire la disponibilitatea redusă a materiilor prime pentru industria Uniunii. Principalul argument al acestor părți a fost faptul că, în comunicarea constatărilor finale, Comisia nu a acordat suficientă importanță impactului deteriorării suferite de disponibilitatea seului, care a dus la o creștere a costurilor seului în comparație cu uleiul de palmier ca materie primă pentru producția de acizi grași. În sprijinul opiniilor sale, grupul Greven a prezentat statistici și analize care arată evoluția relației dintre prețul seului și cel al uleiului de palmier în perioada 2008-2022. În plus, grupul Greven a susținut că prețul seului ar continua să crească în viitor și că industria Uniunii nu a reușit să realizeze investițiile semnificative necesare pentru a permite o reorientare a producției sale către CPO ca materie primă principală.

| (342) | Comisia nu contestă faptul că disponibilitatea seului în Uniune s-a redus de-a lungul anilor, că prețul seului a crescut ca urmare a acestui lucru sau că a existat o schimbare istorică în ceea ce privește competitivitatea prețului seului în comparație cu prețurile materiilor prime din ulei vegetal. La fel ca în toate industriile, creșterea prețurilor materiilor prime, în special pentru industriile care înregistrează un profit scăzut, trebuie să fie transferată clienților la un moment dat, pentru ca acestea să rămână viabile. În perioada examinată, industria Uniunii a înregistrat creșteri ale costurilor materiilor prime de aproximativ 40 % atât pentru uleiul de palmier, cât și pentru seu. Industria Uniunii nu a reușit să crească suficient prețurile acizilor grași pentru a reflecta aceste creșteri ale costurilor și pentru a atinge niveluri adecvate de profitabilitate, deși costurile materiilor prime reprezintă aproximativ 70 % din costurile totale. De asemenea, costurile seului au fost similare cu costurile CPO (inclusiv costurile logistice) în cursul perioadei examinate, pe baza datelor verificate privind costurile producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Motivul pentru care prețurile materiilor prime nu au fost transferate în mod adecvat clienților este presiunea asupra prețurilor produsului similar cauzată de prețurile importurilor din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping. În orice caz, astfel cum s-a discutat mai sus, prețurile CPO și ale seului (inclusiv costurile de transport) au fost foarte similare pentru producătorii de acizi grași din Uniune. |
| --- | --- |

(342)

Comisia nu contestă faptul că disponibilitatea seului în Uniune s-a redus de-a lungul anilor, că prețul seului a crescut ca urmare a acestui lucru sau că a existat o schimbare istorică în ceea ce privește competitivitatea prețului seului în comparație cu prețurile materiilor prime din ulei vegetal. La fel ca în toate industriile, creșterea prețurilor materiilor prime, în special pentru industriile care înregistrează un profit scăzut, trebuie să fie transferată clienților la un moment dat, pentru ca acestea să rămână viabile. În perioada examinată, industria Uniunii a înregistrat creșteri ale costurilor materiilor prime de aproximativ 40 % atât pentru uleiul de palmier, cât și pentru seu. Industria Uniunii nu a reușit să crească suficient prețurile acizilor grași pentru a reflecta aceste creșteri ale costurilor și pentru a atinge niveluri adecvate de profitabilitate, deși costurile materiilor prime reprezintă aproximativ 70 % din costurile totale. De asemenea, costurile seului au fost similare cu costurile CPO (inclusiv costurile logistice) în cursul perioadei examinate, pe baza datelor verificate privind costurile producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Motivul pentru care prețurile materiilor prime nu au fost transferate în mod adecvat clienților este presiunea asupra prețurilor produsului similar cauzată de prețurile importurilor din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping. În orice caz, astfel cum s-a discutat mai sus, prețurile CPO și ale seului (inclusiv costurile de transport) au fost foarte similare pentru producătorii de acizi grași din Uniune.

| (343) | În ceea ce privește capacitatea producătorilor din Uniune de a-și transfera producția de la un tip de materie primă la altul, Comisia a observat că toți cei patru producători din Uniune incluși în eșantion utilizează deja tipuri diferite de materii prime, inclusiv seu și ulei de palmier, ținând seama de condițiile de piață. În orice caz, așteptările cu privire la evoluțiile viitoare ale pieței, cum ar fi evoluția prețului seului, nu sunt relevante pentru evaluarea prejudiciului și a legăturii de cauzalitate din perioada examinată. |
| --- | --- |

(343)

În ceea ce privește capacitatea producătorilor din Uniune de a-și transfera producția de la un tip de materie primă la altul, Comisia a observat că toți cei patru producători din Uniune incluși în eșantion utilizează deja tipuri diferite de materii prime, inclusiv seu și ulei de palmier, ținând seama de condițiile de piață. În orice caz, așteptările cu privire la evoluțiile viitoare ale pieței, cum ar fi evoluția prețului seului, nu sunt relevante pentru evaluarea prejudiciului și a legăturii de cauzalitate din perioada examinată.

| (344) | Prin urmare, prețurile de vânzare ale Uniunii au crescut din cauza creșterii prețurilor materiilor prime; cu toate acestea, industria Uniunii nu și-a putut stabili prețurile la un nivel rezonabil din cauza prețurilor scăzute ale importurilor care fac obiectul unui dumping. Prin urmare, această afirmație nu poate fi acceptată. |
| --- | --- |

(344)

Prin urmare, prețurile de vânzare ale Uniunii au crescut din cauza creșterii prețurilor materiilor prime; cu toate acestea, industria Uniunii nu și-a putut stabili prețurile la un nivel rezonabil din cauza prețurilor scăzute ale importurilor care fac obiectul unui dumping. Prin urmare, această afirmație nu poate fi acceptată.

5.2.5.   Presupusele deficiențe ale industriei Uniunii

Presupusele deficiențe ale industriei Uniunii

| (345) | Wilmar și P&G au susținut că exportatorii indonezieni sunt integrați pe verticală prin faptul că dețin plantații de palmieri destinați producției de ulei și, prin urmare, beneficiază de avantaje competitive față de industria Uniunii, care este ineficientă. |
| --- | --- |

(345)

Wilmar și P&G au susținut că exportatorii indonezieni sunt integrați pe verticală prin faptul că dețin plantații de palmieri destinați producției de ulei și, prin urmare, beneficiază de avantaje competitive față de industria Uniunii, care este ineficientă.

| (346) | Comisia consideră că presupusul avantaj competitiv nu poate justifica dumpingul prejudiciabil practicat de exportatorii indonezieni pe piața Uniunii. Astfel cum se explică în secțiunea de mai sus intitulată „Dumpingul”, Comisia a comparat prețul perceput de exportatorii în cauză de la clienții cu sediul în UE cu valoarea normală din Indonezia și a constatat existența unui dumping semnificativ. Aceasta înseamnă că dumpingul constatat este condiționat exclusiv de comportamentul comercial al producătorilor-exportatori indonezieni care au decis să exporte la prețuri mai mici decât prețurile sau costurile lor de vânzare pe piața internă. Investigația a demonstrat că acest comportament a cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(346)

Comisia consideră că presupusul avantaj competitiv nu poate justifica dumpingul prejudiciabil practicat de exportatorii indonezieni pe piața Uniunii. Astfel cum se explică în secțiunea de mai sus intitulată „Dumpingul”, Comisia a comparat prețul perceput de exportatorii în cauză de la clienții cu sediul în UE cu valoarea normală din Indonezia și a constatat existența unui dumping semnificativ. Aceasta înseamnă că dumpingul constatat este condiționat exclusiv de comportamentul comercial al producătorilor-exportatori indonezieni care au decis să exporte la prețuri mai mici decât prețurile sau costurile lor de vânzare pe piața internă. Investigația a demonstrat că acest comportament a cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii.

| (347) | Wilmar a susținut, de asemenea, că industria Uniunii suferă de pe urma lipsei investițiilor, ceea ce ar explica prejudiciul constatat. |
| --- | --- |

(347)

Wilmar a susținut, de asemenea, că industria Uniunii suferă de pe urma lipsei investițiilor, ceea ce ar explica prejudiciul constatat.

| (348) | Astfel cum s-a menționat mai sus, industria Uniunii a realizat investiții în principal pentru menținerea capacității existente și pentru îmbunătățirea eficienței. Investigația a concluzionat că nivelurile de profitabilitate inadecvate și capacitatea redusă de a atrage capital ca urmare a importurilor care au făcut obiectul unui dumping au condus la niveluri reduse ale investițiilor. Astfel, presupusa lipsă a investițiilor nu a fost cauza, ci mai degrabă consecința prejudiciului important cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping din Indonezia. Prezența masivă a importurilor care au făcut obiectul unui dumping pe piața Uniunii a avut un impact negativ asupra profitabilității industriei Uniunii și asupra capacității acesteia de a atrage capital, iar anumite investiții structurale nu au putut continua conform planificării, în special în cursul perioadei de investigație. |
| --- | --- |

(348)

Astfel cum s-a menționat mai sus, industria Uniunii a realizat investiții în principal pentru menținerea capacității existente și pentru îmbunătățirea eficienței. Investigația a concluzionat că nivelurile de profitabilitate inadecvate și capacitatea redusă de a atrage capital ca urmare a importurilor care au făcut obiectul unui dumping au condus la niveluri reduse ale investițiilor. Astfel, presupusa lipsă a investițiilor nu a fost cauza, ci mai degrabă consecința prejudiciului important cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping din Indonezia. Prezența masivă a importurilor care au făcut obiectul unui dumping pe piața Uniunii a avut un impact negativ asupra profitabilității industriei Uniunii și asupra capacității acesteia de a atrage capital, iar anumite investiții structurale nu au putut continua conform planificării, în special în cursul perioadei de investigație.

| (349) | Wilmar a susținut că anumiți producători din Uniune, inclusiv KLK, au importat acizi grași din Indonezia în cursul perioadei examinate. Wilmar a susținut că orice prejudiciu trebuie considerat ca fiind cel puțin parțial autoprovocat. |
| --- | --- |

(349)

Wilmar a susținut că anumiți producători din Uniune, inclusiv KLK, au importat acizi grași din Indonezia în cursul perioadei examinate. Wilmar a susținut că orice prejudiciu trebuie considerat ca fiind cel puțin parțial autoprovocat.

| (350) | Investigația a arătat că achizițiile din Indonezia ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion, inclusiv KLK, au fost neglijabile, reprezentând mai puțin de 3 % din volumele lor de producție pe an și pe parcursul perioadei examinate. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(350)

Investigația a arătat că achizițiile din Indonezia ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion, inclusiv KLK, au fost neglijabile, reprezentând mai puțin de 3 % din volumele lor de producție pe an și pe parcursul perioadei examinate. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (351) | Wilmar a susținut, de asemenea, că industria Uniunii a avut de suferit din cauza localizării geografice precare, și anume din cauza faptului că amplasamentele nu oferă acces la instalații portuare de adâncime pentru achiziționarea de materii prime și vânzarea produselor finite. |
| --- | --- |

(351)

Wilmar a susținut, de asemenea, că industria Uniunii a avut de suferit din cauza localizării geografice precare, și anume din cauza faptului că amplasamentele nu oferă acces la instalații portuare de adâncime pentru achiziționarea de materii prime și vânzarea produselor finite.

| (352) | Comisia a respins această afirmație, întrucât investigația a arătat că cel puțin toți cei patru producători din Uniune incluși în eșantion care, astfel cum se menționează în considerentul 36, reprezentau 61 % din producția Uniunii, au avut acces la instalații portuare de adâncime în cursul perioadei examinate. Prin urmare, deși este posibil ca anumiți producători mai mici din Uniune să nu aibă acces la instalații portuare de adâncime, acest lucru nu este valabil pentru industria Uniunii în ansamblu și, prin urmare, nu ar explica prejudiciul important. |
| --- | --- |

(352)

Comisia a respins această afirmație, întrucât investigația a arătat că cel puțin toți cei patru producători din Uniune incluși în eșantion care, astfel cum se menționează în considerentul 36, reprezentau 61 % din producția Uniunii, au avut acces la instalații portuare de adâncime în cursul perioadei examinate. Prin urmare, deși este posibil ca anumiți producători mai mici din Uniune să nu aibă acces la instalații portuare de adâncime, acest lucru nu este valabil pentru industria Uniunii în ansamblu și, prin urmare, nu ar explica prejudiciul important.

| (353) | Wilmar a susținut, de asemenea, că achiziționarea unității de la Dusseldorf de către grupul KLK a creat o ineficiență suplimentară în cadrul industriei Uniunii. Această afirmație se bazează pe faptul că unitatea utilizează seul ca materie primă. |
| --- | --- |

(353)

Wilmar a susținut, de asemenea, că achiziționarea unității de la Dusseldorf de către grupul KLK a creat o ineficiență suplimentară în cadrul industriei Uniunii. Această afirmație se bazează pe faptul că unitatea utilizează seul ca materie primă.

| (354) | Totuși, astfel cum se arată în considerentele 331-340, prețul seului este similar cu prețul altor materii prime, iar seul este adecvat din punct de vedere tehnic pentru activitatea de producție a majorității segmentelor de utilizatori. În consecință, această afirmație a fost considerată nefondată. |
| --- | --- |

(354)

Totuși, astfel cum se arată în considerentele 331-340, prețul seului este similar cu prețul altor materii prime, iar seul este adecvat din punct de vedere tehnic pentru activitatea de producție a majorității segmentelor de utilizatori. În consecință, această afirmație a fost considerată nefondată.

| (355) | P&G și Wilmar au susținut că industria Uniunii a fost ineficientă și a avut un număr mare de angajați, prin urmare a avut de suferit din cauza costurilor ridicate ale ocupării forței de muncă. |
| --- | --- |

(355)

P&G și Wilmar au susținut că industria Uniunii a fost ineficientă și a avut un număr mare de angajați, prin urmare a avut de suferit din cauza costurilor ridicate ale ocupării forței de muncă.

| (356) | Având în vedere că costurile cu ocuparea forței de muncă ale industriei Uniunii (salarii plus toate celelalte costuri legate de ocuparea forței de muncă) au reprezentat doar 7,2 % din costurile totale în perioada examinată, nu s-a considerat că acestea ar putea cauza un prejudiciu important industriei Uniunii. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(356)

Având în vedere că costurile cu ocuparea forței de muncă ale industriei Uniunii (salarii plus toate celelalte costuri legate de ocuparea forței de muncă) au reprezentat doar 7,2 % din costurile totale în perioada examinată, nu s-a considerat că acestea ar putea cauza un prejudiciu important industriei Uniunii. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (357) | Wilmar a susținut că industria Uniunii a fost ineficientă în ceea ce privește termenele de livrare și asigurarea livrării cantităților relevante cerute de piața Uniunii. Această afirmație nu a fost însoțită de niciun element de probă. |
| --- | --- |

(357)

Wilmar a susținut că industria Uniunii a fost ineficientă în ceea ce privește termenele de livrare și asigurarea livrării cantităților relevante cerute de piața Uniunii. Această afirmație nu a fost însoțită de niciun element de probă.

| (358) | Totuși, din tabelul 4 de mai sus reiese în mod clar că industria Uniunii dispune de o capacitate neutilizată de peste 200 000 de tone pe care ar putea să o utilizeze imediat, în cazul în care s-ar primi comenzi suficiente. În absența oricăror elemente de probă care să demonstreze că industria Uniunii nu a fost în măsură sau nu a dorit să furnizeze, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(358)

Totuși, din tabelul 4 de mai sus reiese în mod clar că industria Uniunii dispune de o capacitate neutilizată de peste 200 000 de tone pe care ar putea să o utilizeze imediat, în cazul în care s-ar primi comenzi suficiente. În absența oricăror elemente de probă care să demonstreze că industria Uniunii nu a fost în măsură sau nu a dorit să furnizeze, afirmația a fost respinsă.

| (359) | Pe baza faptelor și a considerațiilor de mai sus, Comisia a concluzionat că presupusele probleme legate de eficiență și de materiile prime nu au fost de natură să cauzeze un prejudiciu important industriei Uniunii sau să atenueze legătura de cauzalitate cu importurile din Indonezia. |
| --- | --- |

(359)

Pe baza faptelor și a considerațiilor de mai sus, Comisia a concluzionat că presupusele probleme legate de eficiență și de materiile prime nu au fost de natură să cauzeze un prejudiciu important industriei Uniunii sau să atenueze legătura de cauzalitate cu importurile din Indonezia.

| (360) | În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, Wilmar a susținut că motivul prejudiciului suferit de industria Uniunii a fost creșterea costurilor logistice ca urmare a pandemiei de COVID-19 și a costurilor cu forța de muncă. S-a afirmat că aceste aspecte au făcut ca industria Uniunii să fie necompetitivă în comparație cu producătorii-exportatori indonezieni. |
| --- | --- |

(360)

În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, Wilmar a susținut că motivul prejudiciului suferit de industria Uniunii a fost creșterea costurilor logistice ca urmare a pandemiei de COVID-19 și a costurilor cu forța de muncă. S-a afirmat că aceste aspecte au făcut ca industria Uniunii să fie necompetitivă în comparație cu producătorii-exportatori indonezieni.

| (361) | Costurile logistice reprezintă o parte relativ mică din costul total (sub 5 %). De asemenea, costurile forței de muncă per angajat au crescut cu doar 8 % în cei patru ani ai perioadei examinate, în conformitate cu negocierile cu sindicatele și administrațiile naționale. Costurile forței de muncă au reprezentat doar aproximativ 7,2 % din costurile totale. În consecință, Comisia respinge afirmația potrivit căreia creșterea costurilor logistice și ale forței de muncă a cauzat un prejudiciu. |
| --- | --- |

(361)

Costurile logistice reprezintă o parte relativ mică din costul total (sub 5 %). De asemenea, costurile forței de muncă per angajat au crescut cu doar 8 % în cei patru ani ai perioadei examinate, în conformitate cu negocierile cu sindicatele și administrațiile naționale. Costurile forței de muncă au reprezentat doar aproximativ 7,2 % din costurile totale. În consecință, Comisia respinge afirmația potrivit căreia creșterea costurilor logistice și ale forței de muncă a cauzat un prejudiciu.

| (362) | Wilmar a susținut, de asemenea, că motivul pentru vânzările neprofitabile din 2019 și 2020 a fost creșterea costurilor VAG și a costurilor de finanțare. |
| --- | --- |

(362)

Wilmar a susținut, de asemenea, că motivul pentru vânzările neprofitabile din 2019 și 2020 a fost creșterea costurilor VAG și a costurilor de finanțare.

| (363) | Însă această afirmație se datorează unei neînțelegeri de către Wilmar a tabelului 7 în ceea ce privește costurile de producție. În tabelul respectiv, termenul „costuri de producție” înseamnă costurile totale ale producătorilor din Uniune, inclusiv costurile VAG și costurile de finanțare. De fapt, costurile VAG și costurile de finanțare au fost relativ stabile în cursul perioadei examinate. În consecință, Comisia a respins afirmația potrivit căreia creșterea costurilor VAG și a costurilor financiare a cauzat un prejudiciu. |
| --- | --- |

(363)

Însă această afirmație se datorează unei neînțelegeri de către Wilmar a tabelului 7 în ceea ce privește costurile de producție. În tabelul respectiv, termenul „costuri de producție” înseamnă costurile totale ale producătorilor din Uniune, inclusiv costurile VAG și costurile de finanțare. De fapt, costurile VAG și costurile de finanțare au fost relativ stabile în cursul perioadei examinate. În consecință, Comisia a respins afirmația potrivit căreia creșterea costurilor VAG și a costurilor financiare a cauzat un prejudiciu.

| (364) | În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, grupul Greven a pus sub semnul întrebării faptul că producătorii din Uniune ar avea o capacitate suficientă pentru a înlocui importurile din Indonezia, deși, teoretic, o cotă de piață de 20 % ar putea fi acoperită de capacitatea neutilizată de 20 % a industriei Uniunii. În sprijinul acestei afirmații, grupul Greven a furnizat date care arată că gradul actual de utilizare a capacității de producție al industriei acizilor grași din Uniune (80 %) se află deja la media pe termen lung a industriei chimice europene în sens larg. Având în vedere cele de mai sus, grupul Greven a susținut că o utilizare de 100 % a capacității nu este nici sustenabilă, nici realizabilă pe o perioadă lungă de timp. În plus, grupul Greven a făcut referire la propria sa cerere, care, începând din 2020, nu a putut fi satisfăcută de producătorii din Uniune, fie din cauza capacității insuficiente, fie din cauza ofertei insuficiente de materii prime. Grupul Greven a susținut că, în special pentru sectorul farmaceutic, cel alimentar și cel al hranei pentru animale, nu există o capacitate de producție suficientă din partea producătorilor din Uniune, deoarece acizii grași pentru aceste sectoare ar putea fi produși numai din material vegetal sau pe bază de palmier și trebuie să fie certificați RSPO (Roundtable on Sustainable Palm Oil), Mass Balance, cușer și halal. |
| --- | --- |

(364)

În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, grupul Greven a pus sub semnul întrebării faptul că producătorii din Uniune ar avea o capacitate suficientă pentru a înlocui importurile din Indonezia, deși, teoretic, o cotă de piață de 20 % ar putea fi acoperită de capacitatea neutilizată de 20 % a industriei Uniunii. În sprijinul acestei afirmații, grupul Greven a furnizat date care arată că gradul actual de utilizare a capacității de producție al industriei acizilor grași din Uniune (80 %) se află deja la media pe termen lung a industriei chimice europene în sens larg. Având în vedere cele de mai sus, grupul Greven a susținut că o utilizare de 100 % a capacității nu este nici sustenabilă, nici realizabilă pe o perioadă lungă de timp. În plus, grupul Greven a făcut referire la propria sa cerere, care, începând din 2020, nu a putut fi satisfăcută de producătorii din Uniune, fie din cauza capacității insuficiente, fie din cauza ofertei insuficiente de materii prime. Grupul Greven a susținut că, în special pentru sectorul farmaceutic, cel alimentar și cel al hranei pentru animale, nu există o capacitate de producție suficientă din partea producătorilor din Uniune, deoarece acizii grași pentru aceste sectoare ar putea fi produși numai din material vegetal sau pe bază de palmier și trebuie să fie certificați RSPO (Roundtable on Sustainable Palm Oil), Mass Balance, cușer și halal.

Roundtable on Sustainable Palm Oil

| (365) | Comisia a reamintit că capacitatea de producție de acizi grași a Uniunii a fost calculată pe baza unei producții maxime realizabile pe termen lung, ținând seama de întreținere. Prin urmare, faptul că gradul mediu de utilizare pe termen lung a capacității de producție a industriei chimice în sens larg este de 80 % nu pune sub semnul întrebării capacitatea industriei acizilor grași din Uniune de a-și utiliza pe deplin capacitatea neutilizată, astfel cum a fost calculată de Comisie în cazul de față. În plus, grupul Greven nu a furnizat elemente de probă care să demonstreze că presupusa incapacitate a industriei Uniunii de a-și satisface cererea s-a datorat mai degrabă unor factori sistematici decât unor factori circumstanțiali și ar persista pe termen lung. În ceea ce privește acizii grași pentru sectorul farmaceutic, sectorul hranei pentru animale și sectorul alimentar, Comisia a considerat că, prin restabilirea profitabilității, existența unor condiții de concurență echitabile pe piața acizilor grași din Uniune ar permite și ar stimula industria Uniunii să realizeze investițiile necesare pentru a elimina deficitele de capacitate legate de anumite produse. Având în vedere cele de mai sus, aceste argumente au fost respinse. |
| --- | --- |

(365)

Comisia a reamintit că capacitatea de producție de acizi grași a Uniunii a fost calculată pe baza unei producții maxime realizabile pe termen lung, ținând seama de întreținere. Prin urmare, faptul că gradul mediu de utilizare pe termen lung a capacității de producție a industriei chimice în sens larg este de 80 % nu pune sub semnul întrebării capacitatea industriei acizilor grași din Uniune de a-și utiliza pe deplin capacitatea neutilizată, astfel cum a fost calculată de Comisie în cazul de față. În plus, grupul Greven nu a furnizat elemente de probă care să demonstreze că presupusa incapacitate a industriei Uniunii de a-și satisface cererea s-a datorat mai degrabă unor factori sistematici decât unor factori circumstanțiali și ar persista pe termen lung. În ceea ce privește acizii grași pentru sectorul farmaceutic, sectorul hranei pentru animale și sectorul alimentar, Comisia a considerat că, prin restabilirea profitabilității, existența unor condiții de concurență echitabile pe piața acizilor grași din Uniune ar permite și ar stimula industria Uniunii să realizeze investițiile necesare pentru a elimina deficitele de capacitate legate de anumite produse. Având în vedere cele de mai sus, aceste argumente au fost respinse.

5.2.6.   Utilizare captivă

Utilizare captivă

| (366) | Utilizarea captivă a crescut cu aproximativ 2 % în termeni absoluți în cursul perioadei examinate și a reprezentat aproximativ 10 % din consumul total al pieței în fiecare an din perioada examinată, astfel cum se menționează în tabelul 5. Prin urmare, Comisia a considerat că evoluția utilizării captive a fost stabilă sau ușor pozitivă pentru industria Uniunii. |
| --- | --- |

(366)

Utilizarea captivă a crescut cu aproximativ 2 % în termeni absoluți în cursul perioadei examinate și a reprezentat aproximativ 10 % din consumul total al pieței în fiecare an din perioada examinată, astfel cum se menționează în tabelul 5. Prin urmare, Comisia a considerat că evoluția utilizării captive a fost stabilă sau ușor pozitivă pentru industria Uniunii.

| (367) | Prin urmare, evoluția utilizării captive nu ar fi putut cauza un prejudiciu important industriei Uniunii sau nu ar fi putut atenua legătura de cauzalitate cu importurile din Indonezia. |
| --- | --- |

(367)

Prin urmare, evoluția utilizării captive nu ar fi putut cauza un prejudiciu important industriei Uniunii sau nu ar fi putut atenua legătura de cauzalitate cu importurile din Indonezia.

5.3.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (368) | În perioada de investigație, în Uniune existau 15 producători de acizi grași, iar aceștia au vândut unei game largi de clienți din multe sectoare de utilizatori. Investigația a arătat că prezența importurilor care au făcut obiectul unui dumping, la prețuri scăzute, din Indonezia a avut ca efect blocarea prețurilor pe piața Uniunii în cursul perioadei examinate. Aceasta a însemnat că, pe parcursul întregii perioade examinate, nivelul prețurilor practicate de industria Uniunii nu s-a putut alinia la creșterea prețurilor materiilor prime. În consecință, profitabilitatea vânzărilor industriei Uniunii a fost scăzută sau chiar negativă, pe parcursul perioadei examinate. O astfel de profitabilitate se situează sub nivelul profiturilor pe care industria ar trebui să le obțină în condiții normale de concurență și este în mod clar inadecvată pentru a asigura supraviețuirea industriei pe termen lung. Au fost necesare investiții din partea industriei Uniunii pentru întreținerea instalațiilor existente, dar nivelurile investițiilor au fost afectate de capacitatea redusă de a atrage capital. |
| --- | --- |

(368)

În perioada de investigație, în Uniune existau 15 producători de acizi grași, iar aceștia au vândut unei game largi de clienți din multe sectoare de utilizatori. Investigația a arătat că prezența importurilor care au făcut obiectul unui dumping, la prețuri scăzute, din Indonezia a avut ca efect blocarea prețurilor pe piața Uniunii în cursul perioadei examinate. Aceasta a însemnat că, pe parcursul întregii perioade examinate, nivelul prețurilor practicate de industria Uniunii nu s-a putut alinia la creșterea prețurilor materiilor prime. În consecință, profitabilitatea vânzărilor industriei Uniunii a fost scăzută sau chiar negativă, pe parcursul perioadei examinate. O astfel de profitabilitate se situează sub nivelul profiturilor pe care industria ar trebui să le obțină în condiții normale de concurență și este în mod clar inadecvată pentru a asigura supraviețuirea industriei pe termen lung. Au fost necesare investiții din partea industriei Uniunii pentru întreținerea instalațiilor existente, dar nivelurile investițiilor au fost afectate de capacitatea redusă de a atrage capital.

| (369) | Pe piața liberă a Uniunii au fost prezente cantități semnificative de importuri la prețuri scăzute din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping. Deși această piață a scăzut cu 5 % în cursul perioadei examinate, volumul importurilor din Indonezia a crescut cu 13 %, iar cota lor de piață cu 18 %. Prin urmare, acestea au reprezentat aproximativ două treimi din totalul importurilor pe piața Uniunii din perioada de investigație. Investigația a arătat că această rată de penetrare pe piață a avut și consecințe negative asupra industriei Uniunii, în special asupra volumului de producție și a volumului de vânzări, care au scăzut cu 7 % și, respectiv, 10 % în cursul perioadei examinate. Această situație este prezentată în tabelele 4 și 5. |
| --- | --- |

(369)

Pe piața liberă a Uniunii au fost prezente cantități semnificative de importuri la prețuri scăzute din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping. Deși această piață a scăzut cu 5 % în cursul perioadei examinate, volumul importurilor din Indonezia a crescut cu 13 %, iar cota lor de piață cu 18 %. Prin urmare, acestea au reprezentat aproximativ două treimi din totalul importurilor pe piața Uniunii din perioada de investigație. Investigația a arătat că această rată de penetrare pe piață a avut și consecințe negative asupra industriei Uniunii, în special asupra volumului de producție și a volumului de vânzări, care au scăzut cu 7 % și, respectiv, 10 % în cursul perioadei examinate. Această situație este prezentată în tabelele 4 și 5.

| (370) | Alți factori examinați au fost importurile din alte surse, performanța la export a industriei Uniunii, evoluția utilizării captive, evoluția consumului și presupusele ineficiențe ale industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(370)

Alți factori examinați au fost importurile din alte surse, performanța la export a industriei Uniunii, evoluția utilizării captive, evoluția consumului și presupusele ineficiențe ale industriei Uniunii.

| (371) | Prin urmare, Comisia a diferențiat și a separat efectele tuturor factorilor cunoscuți care au afectat situația industriei Uniunii de efectele prejudiciabile ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping. S-a constatat că niciunul dintre factori, în mod colectiv sau separat, nu a avut o influență suficientă asupra situației industriei Uniunii pentru a pune sub semnul întrebării concluzia potrivit căreia importurile din Indonezia au cauzat un prejudiciu important. |
| --- | --- |

(371)

Prin urmare, Comisia a diferențiat și a separat efectele tuturor factorilor cunoscuți care au afectat situația industriei Uniunii de efectele prejudiciabile ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping. S-a constatat că niciunul dintre factori, în mod colectiv sau separat, nu a avut o influență suficientă asupra situației industriei Uniunii pentru a pune sub semnul întrebării concluzia potrivit căreia importurile din Indonezia au cauzat un prejudiciu important.

| (372) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că importurile care au făcut obiectul unui dumping din țara în cauză au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii. Prejudiciul constă în principal în blocarea prețurilor, în nivelul inadecvat al profitabilității, al randamentului investițiilor, al fluxului de lichidități și al capacității de a atrage capital, în pierderea cotei de piață și scăderea producției, a productivității, a volumului vânzărilor și a ocupării forței de muncă. |
| --- | --- |

(372)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că importurile care au făcut obiectul unui dumping din țara în cauză au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii. Prejudiciul constă în principal în blocarea prețurilor, în nivelul inadecvat al profitabilității, al randamentului investițiilor, al fluxului de lichidități și al capacității de a atrage capital, în pierderea cotei de piață și scăderea producției, a productivității, a volumului vânzărilor și a ocupării forței de muncă.

6.   NIVELUL MĂSURILOR

NIVELUL MĂSURILOR

| (373) | Pentru a stabili nivelul măsurilor, Comisia a examinat dacă o taxă mai mică decât marja de dumping ar fi suficientă pentru a elimina prejudiciul cauzat industriei Uniunii de importurile care au făcut obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(373)

Pentru a stabili nivelul măsurilor, Comisia a examinat dacă o taxă mai mică decât marja de dumping ar fi suficientă pentru a elimina prejudiciul cauzat industriei Uniunii de importurile care au făcut obiectul unui dumping.

| (374) | Reclamantul a susținut existența unor distorsiuni legate de materiile prime în sensul articolului 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază. Astfel, pentru a efectua evaluarea nivelului adecvat al măsurilor, Comisia a stabilit mai întâi valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria Uniunii în absența distorsiunilor în temeiul articolului 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază. În continuare, Comisia a examinat dacă marja de dumping a producătorilor-exportatori incluși în eșantion ar fi mai mare decât marja lor de prejudiciu (a se vedea secțiunea 6.2 de mai jos). |
| --- | --- |

(374)

Reclamantul a susținut existența unor distorsiuni legate de materiile prime în sensul articolului 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază. Astfel, pentru a efectua evaluarea nivelului adecvat al măsurilor, Comisia a stabilit mai întâi valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria Uniunii în absența distorsiunilor în temeiul articolului 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază. În continuare, Comisia a examinat dacă marja de dumping a producătorilor-exportatori incluși în eșantion ar fi mai mare decât marja lor de prejudiciu (a se vedea secțiunea 6.2 de mai jos).

6.1.   Marja de subcotare a prețurilor indicative

Marja de subcotare a prețurilor indicative

| (375) | Prejudiciul ar fi eliminat dacă industria Uniunii ar putea obține un profit indicativ prin vânzarea la un preț indicativ în sensul articolului 7 alineatele (2c) și (2d) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(375)

Prejudiciul ar fi eliminat dacă industria Uniunii ar putea obține un profit indicativ prin vânzarea la un preț indicativ în sensul articolului 7 alineatele (2c) și (2d) din regulamentul de bază.

| (376) | În conformitate cu articolul 7 alineatul (2c) din regulamentul de bază, pentru stabilirea profitului-țintă, Comisia a luat în considerare următorii factori: nivelul de profitabilitate înainte de creșterea importurilor din țara care face obiectul investigației, nivelul de profitabilitate necesar pentru a acoperi în întregime costurile și investițiile, cercetarea și dezvoltarea („C-D”) și inovarea, precum și nivelul de profitabilitate preconizat în condiții normale de concurență. Această marjă de profit nu trebuie să fie mai mică de 6 %. |
| --- | --- |

(376)

În conformitate cu articolul 7 alineatul (2c) din regulamentul de bază, pentru stabilirea profitului-țintă, Comisia a luat în considerare următorii factori: nivelul de profitabilitate înainte de creșterea importurilor din țara care face obiectul investigației, nivelul de profitabilitate necesar pentru a acoperi în întregime costurile și investițiile, cercetarea și dezvoltarea („C-D”) și inovarea, precum și nivelul de profitabilitate preconizat în condiții normale de concurență. Această marjă de profit nu trebuie să fie mai mică de 6 %.

| (377) | Informațiile referitoare la stabilirea profitului normal au fost incluse în chestionarele trimise producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Printre acestea s-a numărat și profitabilitatea produsului similar pentru cei zece ani care au precedat perioada de investigație. Totuși, producătorii din Uniune nu au putut să furnizeze date complete din cauza modificărilor aduse sistemelor contabile și a schimbărilor organizaționale. În plus, profitabilitatea produsului similar în perioada examinată a fost mai mică de 6 %, astfel cum se arată în tabelul 10. |
| --- | --- |

(377)

Informațiile referitoare la stabilirea profitului normal au fost incluse în chestionarele trimise producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Printre acestea s-a numărat și profitabilitatea produsului similar pentru cei zece ani care au precedat perioada de investigație. Totuși, producătorii din Uniune nu au putut să furnizeze date complete din cauza modificărilor aduse sistemelor contabile și a schimbărilor organizaționale. În plus, profitabilitatea produsului similar în perioada examinată a fost mai mică de 6 %, astfel cum se arată în tabelul 10.

| (378) | Unii producători din Uniune incluși în eșantion au susținut că nivelul lor de investiții, C-D și inovare în cursul perioadei examinate ar fi fost mai ridicat în condiții normale de concurență. |
| --- | --- |

(378)

Unii producători din Uniune incluși în eșantion au susținut că nivelul lor de investiții, C-D și inovare în cursul perioadei examinate ar fi fost mai ridicat în condiții normale de concurență.

| (379) | Producătorii nu au fost însă în măsură să cuantifice aceste afirmații. Prin urmare, s-a concluzionat că profitul indicativ ar trebui stabilit la 6 %, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2c) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(379)

Producătorii nu au fost însă în măsură să cuantifice aceste afirmații. Prin urmare, s-a concluzionat că profitul indicativ ar trebui stabilit la 6 %, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2c) din regulamentul de bază.

| (380) | În conformitate cu articolul 7 alineatul (2d) din regulamentul de bază, Comisia a evaluat viitoarele costuri care decurg din acordurile multilaterale de mediu și din protocoalele la acestea la care Uniunea este parte, precum și din convențiile OIM enumerate în anexa Ia la regulamentul de bază, pe care industria Uniunii le va suporta pe parcursul perioadei de aplicare a măsurii în temeiul articolului 11 alineatul (2). Comisia a stabilit un cost suplimentar de 0,1 %, care a fost adăugat la prețul neprejudiciabil. O notă la dosar cu privire la modul în care Comisia a stabilit acest cost suplimentar este disponibilă în dosarul destinat consultării de către părțile interesate. |
| --- | --- |

(380)

În conformitate cu articolul 7 alineatul (2d) din regulamentul de bază, Comisia a evaluat viitoarele costuri care decurg din acordurile multilaterale de mediu și din protocoalele la acestea la care Uniunea este parte, precum și din convențiile OIM enumerate în anexa Ia la regulamentul de bază, pe care industria Uniunii le va suporta pe parcursul perioadei de aplicare a măsurii în temeiul articolului 11 alineatul (2). Comisia a stabilit un cost suplimentar de 0,1 %, care a fost adăugat la prețul neprejudiciabil. O notă la dosar cu privire la modul în care Comisia a stabilit acest cost suplimentar este disponibilă în dosarul destinat consultării de către părțile interesate.

| (381) | Aceste costuri au inclus costurile viitoare suplimentare, pentru a asigura conformitatea cu sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS). EU ETS este o piatră de temelie a politicii UE pentru respectarea acordurilor multilaterale de mediu. Aceste costuri suplimentare au fost calculate pe baza mediei estimate a certificatelor de emisii (EU Allowances – EUA) suplimentare care vor trebui să fie achiziționate pe durata aplicării măsurilor (2022-2026). EUA utilizate în calcul nu au inclus certificatele cu titlu gratuit și au fost ajustate pentru a se asigura că acestea se refereau exclusiv la produsul care face obiectul investigației. Costurile certificatelor de emisii au fost extrapolate pentru a ține seama de variația preconizată a prețurilor pe parcursul duratei de aplicare a măsurilor. Sursa pentru aceste prețuri preconizate este un extras Bloomberg din data de 23 iunie 2022. Prețul mediu preconizat (inclusiv de Bloomberg New Energy Finance) pentru certificatele de emisii pentru această perioadă este de 91,8 EUR pe tonă de CO2 emis. |
| --- | --- |

(381)

Aceste costuri au inclus costurile viitoare suplimentare, pentru a asigura conformitatea cu sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS). EU ETS este o piatră de temelie a politicii UE pentru respectarea acordurilor multilaterale de mediu. Aceste costuri suplimentare au fost calculate pe baza mediei estimate a certificatelor de emisii (EU Allowances – EUA) suplimentare care vor trebui să fie achiziționate pe durata aplicării măsurilor (2022-2026). EUA utilizate în calcul nu au inclus certificatele cu titlu gratuit și au fost ajustate pentru a se asigura că acestea se refereau exclusiv la produsul care face obiectul investigației. Costurile certificatelor de emisii au fost extrapolate pentru a ține seama de variația preconizată a prețurilor pe parcursul duratei de aplicare a măsurilor. Sursa pentru aceste prețuri preconizate este un extras Bloomberg din data de 23 iunie 2022. Prețul mediu preconizat (inclusiv de Bloomberg New Energy Finance) pentru certificatele de emisii pentru această perioadă este de 91,8 EUR pe tonă de CO2 emis.

EU Allowances

2

| (382) | Pe această bază, Comisia a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria Uniunii prin aplicarea marjei de profit indicativ menționate mai sus în considerentul 378 la costul de producție al producătorilor din Uniune incluși în eșantion din cursul perioadei de investigație, efectuând apoi ajustările în temeiul articolului 7 alineatul (2d) în funcție de tip. |
| --- | --- |

(382)

Pe această bază, Comisia a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria Uniunii prin aplicarea marjei de profit indicativ menționate mai sus în considerentul 378 la costul de producție al producătorilor din Uniune incluși în eșantion din cursul perioadei de investigație, efectuând apoi ajustările în temeiul articolului 7 alineatul (2d) în funcție de tip.

| (383) | În continuare, Comisia a stabilit nivelul marjei de subcotare a prețurilor indicative pe baza unei comparații între prețul de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți incluși în eșantion din Indonezia, stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor de vânzare, și prețul neprejudiciabil mediu ponderat al produsului similar vândut de producătorii din Uniune incluși în eșantion pe piața Uniunii în cursul perioadei de investigație. Eventualele diferențe rezultate din această comparație au fost exprimate ca procent din valoarea CIF de import medie ponderată. |
| --- | --- |

(383)

În continuare, Comisia a stabilit nivelul marjei de subcotare a prețurilor indicative pe baza unei comparații între prețul de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți incluși în eșantion din Indonezia, stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor de vânzare, și prețul neprejudiciabil mediu ponderat al produsului similar vândut de producătorii din Uniune incluși în eșantion pe piața Uniunii în cursul perioadei de investigație. Eventualele diferențe rezultate din această comparație au fost exprimate ca procent din valoarea CIF de import medie ponderată.

| (384) | Având în vedere revizuirile costurilor VAG ale WETBV, astfel cum se menționează în considerentele 161 și 162, Comisia a revizuit în consecință și calculul CIF construit. |
| --- | --- |

(384)

Având în vedere revizuirile costurilor VAG ale WETBV, astfel cum se menționează în considerentele 161 și 162, Comisia a revizuit în consecință și calculul CIF construit.

| (385) | Pentru alte societăți cooperante decât cele incluse în eșantion, Comisia a utilizat marjele medii ponderate ale celor doi producători-exportatori incluși în eșantion.







  Societate | Marja de dumping definitivă | Marja de subcotare a prețurilor indicative |
| --- | --- | --- | --- |
| P.T. Musim Mas | 46,4 % | 30,5 % |
| P.T. Wilmar Nabati Indonesia | 15,2 % | 38,7 % |
| Alte societăți cooperante | 26,6 % | 35,9 % |

(385)

Pentru alte societăți cooperante decât cele incluse în eșantion, Comisia a utilizat marjele medii ponderate ale celor doi producători-exportatori incluși în eșantion.

Societate

Marja de dumping definitivă

Marja de subcotare a prețurilor indicative

P.T. Musim Mas

46,4 %

30,5 %

P.T. Wilmar Nabati Indonesia

15,2 %

38,7 %

Alte societăți cooperante

26,6 %

35,9 %

| (386) | În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, Wilmar a susținut că marja sa de prejudiciu nu ar fi trebuit să fie ajustată în funcție de costurile VAG și de profit în ceea ce privește vânzările prin intermediul WET B.V., deoarece această comparație a fost efectuată la un alt nivel de comercializare față de prețurile din Uniune. |
| --- | --- |

(386)

În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, Wilmar a susținut că marja sa de prejudiciu nu ar fi trebuit să fie ajustată în funcție de costurile VAG și de profit în ceea ce privește vânzările prin intermediul WET B.V., deoarece această comparație a fost efectuată la un alt nivel de comercializare față de prețurile din Uniune.

| (387) | Cu toate acestea, Comisia a observat că prețul neprejudiciabil pentru produsul similar al industriei Uniunii a inclus numai costul de producție al producătorilor din Uniune incluși în eșantion și nu a inclus costurile VAG ale vânzărilor efectuate de entitățile de vânzare afiliate, deoarece toate vânzările efectuate de producătorul din Uniune inclus în eșantion au fost efectuate direct către consumatori (a se vedea considerentul 209). Prin urmare, Comisia a considerat că nu există niciun dezechilibru la nivel de comercializare. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(387)

Cu toate acestea, Comisia a observat că prețul neprejudiciabil pentru produsul similar al industriei Uniunii a inclus numai costul de producție al producătorilor din Uniune incluși în eșantion și nu a inclus costurile VAG ale vânzărilor efectuate de entitățile de vânzare afiliate, deoarece toate vânzările efectuate de producătorul din Uniune inclus în eșantion au fost efectuate direct către consumatori (a se vedea considerentul 209). Prin urmare, Comisia a considerat că nu există niciun dezechilibru la nivel de comercializare. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

6.2.   Examinarea marjei adecvate pentru înlăturarea prejudiciului adus industriei Uniunii

Examinarea marjei adecvate pentru înlăturarea prejudiciului adus industriei Uniunii

| (388) | În cadrul plângerii, reclamantul a furnizat suficiente elemente de probă privind existența unor distorsiuni legate de materiile prime, în sensul articolului 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază, în Indonezia în privința produsului în cauză. Conform elementelor de probă din plângere, CPO și CPKO, care reprezintă mai mult de 70 % din costul de producție al produsului în cauză, au fost supuse unei taxe la export, unei impuneri la export și stabilirii unui preț intern maxim în Indonezia. |
| --- | --- |

(388)

În cadrul plângerii, reclamantul a furnizat suficiente elemente de probă privind existența unor distorsiuni legate de materiile prime, în sensul articolului 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază, în Indonezia în privința produsului în cauză. Conform elementelor de probă din plângere, CPO și CPKO, care reprezintă mai mult de 70 % din costul de producție al produsului în cauză, au fost supuse unei taxe la export, unei impuneri la export și stabilirii unui preț intern maxim în Indonezia.

| (389) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că este necesar să se evalueze dacă există distorsiuni cu privire la produsul care face obiectul investigației în sensul articolului 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază, care ar face ca o taxă mai mică decât marja de dumping să fie insuficientă pentru eliminarea prejudiciului cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping ale produsului care face obiectul investigației numai în ceea ce privește exportatorul Musim Mas, întrucât marja de dumping pentru Wilmar era mai mică decât marja de prejudiciu. |
| --- | --- |

(389)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că este necesar să se evalueze dacă există distorsiuni cu privire la produsul care face obiectul investigației în sensul articolului 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază, care ar face ca o taxă mai mică decât marja de dumping să fie insuficientă pentru eliminarea prejudiciului cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping ale produsului care face obiectul investigației numai în ceea ce privește exportatorul Musim Mas, întrucât marja de dumping pentru Wilmar era mai mică decât marja de prejudiciu.

| (390) | Comisia a identificat principalele materii prime utilizate la fabricarea produsului în cauză de către Musim Mas. Au fost considerate materii prime principale acele materii prime care ar putea reprezenta cel puțin 17 % din costul de producție al produsului în cauză. Comisia a stabilit că Musim Mas a utilizat CPO și CPKO pentru fabricarea produsului în cauză. CPO a reprezentat mai mult de 30 % din costul total de producție, iar CPKO a reprezentat mai mult de 40 %. |
| --- | --- |

(390)

Comisia a identificat principalele materii prime utilizate la fabricarea produsului în cauză de către Musim Mas. Au fost considerate materii prime principale acele materii prime care ar putea reprezenta cel puțin 17 % din costul de producție al produsului în cauză. Comisia a stabilit că Musim Mas a utilizat CPO și CPKO pentru fabricarea produsului în cauză. CPO a reprezentat mai mult de 30 % din costul total de producție, iar CPKO a reprezentat mai mult de 40 %.

| (391) | În continuare, Comisia a examinat dacă vreuna dintre principalele materii prime utilizate la fabricarea produsului în cauză a fost distorsionată de una dintre măsurile enumerate la articolul 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază: sisteme duale de prețuri, taxe la export, suprataxe la export, contingente la export, interdicții la export, drepturi fiscale aplicate exporturilor, cerințe de obținere a unei autorizații, prețuri minime de export, reducerea sau anularea rambursării taxei pe valoarea adăugată (TVA), restricții privind punctele de vămuire accesibile exportatorilor, liste cu exportatori agreați, obligații legate de piața internă, drepturi exclusive de exploatare minieră. În acest scop, Comisia s-a bazat pe legislația indoneziană relevantă. |
| --- | --- |

(391)

În continuare, Comisia a examinat dacă vreuna dintre principalele materii prime utilizate la fabricarea produsului în cauză a fost distorsionată de una dintre măsurile enumerate la articolul 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază: sisteme duale de prețuri, taxe la export, suprataxe la export, contingente la export, interdicții la export, drepturi fiscale aplicate exporturilor, cerințe de obținere a unei autorizații, prețuri minime de export, reducerea sau anularea rambursării taxei pe valoarea adăugată (TVA), restricții privind punctele de vămuire accesibile exportatorilor, liste cu exportatori agreați, obligații legate de piața internă, drepturi exclusive de exploatare minieră. În acest scop, Comisia s-a bazat pe legislația indoneziană relevantă.

| (392) | Investigația a arătat că atât CPO, cât și CPKO au fost supuse unei taxe și unei impuneri la export. Taxa la export constă într-un program tarifar progresiv pentru CPO și CPKO [Decretul nr. 166/PMK.010/2020 (44)]. În plus, a existat și o impunere progresivă la export pentru CPO și CPKO [Decretul nr. 57/PMK.05/2020 (45), astfel cum a fost modificat prin Decretul nr. 76/PMN.05/2021 (46)]. |
| --- | --- |

(392)

Investigația a arătat că atât CPO, cât și CPKO au fost supuse unei taxe și unei impuneri la export. Taxa la export constă într-un program tarifar progresiv pentru CPO și CPKO [Decretul nr. 166/PMK.010/2020 (44)]. În plus, a existat și o impunere progresivă la export pentru CPO și CPKO [Decretul nr. 57/PMK.05/2020 (45), astfel cum a fost modificat prin Decretul nr. 76/PMN.05/2021 (46)].

44

45

46

| (393) | Comisia a stabilit că Musim Mas a beneficiat de taxa și de impunerea la export. |
| --- | --- |

(393)

Comisia a stabilit că Musim Mas a beneficiat de taxa și de impunerea la export.

| (394) | Comisia a comparat prețul intern al CPO și al CPKO cu o valoare de referință internațională. |
| --- | --- |

(394)

Comisia a comparat prețul intern al CPO și al CPKO cu o valoare de referință internațională.

| (395) | În ceea ce privește prețul intern al CPO și CPKO, investigația a arătat că societatea deținută de stat Kharisma Pemasaran Bersama Nusantara (KPBN) organizează licitații zilnice (47) în cadrul cărora societățile de stat PTPN vând CPO și CPKO. Există o singură licitație pe zi pentru CPO, o singură licitație săptămânală pentru CPKO și o singură calitate standard pentru CPO și CPKO și, prin urmare, un singur preț zilnic pentru CPO și, respectiv, un singur preț săptămânal pentru CPKO. Prețul este stabilit la nivelul FOB Dumai sau Belawan (două porturi maritime importante din Indonezia). PTPN stabilește prețul, iar societățile fie îl acceptă, fie așteaptă până în ziua următoare. Contractele încheiate între societăți private utilizează, de asemenea, prețul stabilit de PTPN. Prețul de licitație este un preț public și toți operatorii de pe piață îl cunosc. Investigația a mai arătat că și contractele dintre părțile afiliate se bazează pe prețul stabilit de PTPN. Prin urmare, toți cumpărătorii din Indonezia cumpără CPO și CPKO la prețul zilnic stabilit de PTPN. În plus, investigația a arătat că diferențele mici dintre prețul de licitație și prețul efectiv de achiziție al exportatorilor incluși în eșantion s-au datorat în principal cheltuielilor de transport. Prin urmare, pentru prețul intern al CPO și al CPKO, Comisia a utilizat prețurile de licitație zilnice stabilite de PTPN în cursul perioadei de investigație, prezentate de unul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(395)

În ceea ce privește prețul intern al CPO și CPKO, investigația a arătat că societatea deținută de stat Kharisma Pemasaran Bersama Nusantara (KPBN) organizează licitații zilnice (47) în cadrul cărora societățile de stat PTPN vând CPO și CPKO. Există o singură licitație pe zi pentru CPO, o singură licitație săptămânală pentru CPKO și o singură calitate standard pentru CPO și CPKO și, prin urmare, un singur preț zilnic pentru CPO și, respectiv, un singur preț săptămânal pentru CPKO. Prețul este stabilit la nivelul FOB Dumai sau Belawan (două porturi maritime importante din Indonezia). PTPN stabilește prețul, iar societățile fie îl acceptă, fie așteaptă până în ziua următoare. Contractele încheiate între societăți private utilizează, de asemenea, prețul stabilit de PTPN. Prețul de licitație este un preț public și toți operatorii de pe piață îl cunosc. Investigația a mai arătat că și contractele dintre părțile afiliate se bazează pe prețul stabilit de PTPN. Prin urmare, toți cumpărătorii din Indonezia cumpără CPO și CPKO la prețul zilnic stabilit de PTPN. În plus, investigația a arătat că diferențele mici dintre prețul de licitație și prețul efectiv de achiziție al exportatorilor incluși în eșantion s-au datorat în principal cheltuielilor de transport. Prin urmare, pentru prețul intern al CPO și al CPKO, Comisia a utilizat prețurile de licitație zilnice stabilite de PTPN în cursul perioadei de investigație, prezentate de unul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion.

47

| (396) | În ceea ce privește valoarea de referință internațională pentru CPO și CPKO, Comisia a utilizat mai multe astfel de valori: (1) prețurile FOB ale exporturilor indoneziene din Global Trade Atlas (48) („GTA”), (2) prețurile interne din Malaysia (49), (3) prețurile FOB ale exporturilor malaysiene din GTA, (4) prețurile spot CIF Rotterdam (50) (51). |
| --- | --- |

(396)

În ceea ce privește valoarea de referință internațională pentru CPO și CPKO, Comisia a utilizat mai multe astfel de valori: (1) prețurile FOB ale exporturilor indoneziene din Global Trade Atlas (48) („GTA”), (2) prețurile interne din Malaysia (49), (3) prețurile FOB ale exporturilor malaysiene din GTA, (4) prețurile spot CIF Rotterdam (50) (51).

48

49

50

51

| (397) | Comparația a arătat că prețul intern indonezian al CPO a fost cu 20 % mai mic decât prețurile FOB ale exporturilor indoneziene, cu 23 % mai mic decât prețurile interne malaysiene, cu 29 % mai mic decât prețurile FOB ale exporturilor malaysiene și cu 24 % mai mic decât prețurile spot CIF Rotterdam (ajustate la FOB). |
| --- | --- |

(397)

Comparația a arătat că prețul intern indonezian al CPO a fost cu 20 % mai mic decât prețurile FOB ale exporturilor indoneziene, cu 23 % mai mic decât prețurile interne malaysiene, cu 29 % mai mic decât prețurile FOB ale exporturilor malaysiene și cu 24 % mai mic decât prețurile spot CIF Rotterdam (ajustate la FOB).

| (398) | Comparația a arătat că prețul intern indonezian pentru CPKO a fost cu 18 % mai mic decât prețul de export indonezian, cu 19 % mai mic decât prețul intern malaysian, cu 6 % mai mic decât prețul de export malaysian, cu 22 % mai mic decât prețurile spot CIF Rotterdam (ajustate la FOB). |
| --- | --- |

(398)

Comparația a arătat că prețul intern indonezian pentru CPKO a fost cu 18 % mai mic decât prețul de export indonezian, cu 19 % mai mic decât prețul intern malaysian, cu 6 % mai mic decât prețul de export malaysian, cu 22 % mai mic decât prețurile spot CIF Rotterdam (ajustate la FOB).

| (399) | În cele din urmă, Comisia a examinat dacă CPO sau CPKO reprezintă individual cel puțin 17 % din costul de producție al produsului în cauză. Pentru acest calcul a fost utilizat un preț nedistorsionat al materiei prime, astfel cum a fost stabilit la exportul din Indonezia și extras din GTA. Comisia a stabilit că, pentru Musim Mas, CPO a reprezentat peste 40 %, iar CPKO peste 50 % din costul total de fabricație. |
| --- | --- |

(399)

În cele din urmă, Comisia a examinat dacă CPO sau CPKO reprezintă individual cel puțin 17 % din costul de producție al produsului în cauză. Pentru acest calcul a fost utilizat un preț nedistorsionat al materiei prime, astfel cum a fost stabilit la exportul din Indonezia și extras din GTA. Comisia a stabilit că, pentru Musim Mas, CPO a reprezentat peste 40 %, iar CPKO peste 50 % din costul total de fabricație.

| (400) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că prețurile CPO și CPKO au făcut obiectul unor distorsiuni și au fost semnificativ mai reduse în comparație cu prețurile de pe piețele internaționale reprezentative, în sensul articolului 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(400)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că prețurile CPO și CPKO au făcut obiectul unor distorsiuni și au fost semnificativ mai reduse în comparație cu prețurile de pe piețele internaționale reprezentative, în sensul articolului 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază.

7.   INTERESUL UNIUNII

INTERESUL UNIUNII

7.1.   Interesul Uniunii în temeiul articolului 7 alineatul (2b) din regulamentul de bază

Interesul Uniunii în temeiul articolului 7 alineatul (2b) din regulamentul de bază

| (401) | În conformitate cu articolul 7 alineatul (2b) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă poate conchide în mod clar că este în interesul Uniunii să se determine valoarea taxelor definitive în conformitate cu articolul 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază doar în ceea ce privește Musim Mas. Taxa antidumping a Wilmar ar urma să fie stabilită, în orice caz, la marja de dumping, deoarece subcotarea prețurilor indicative a fost stabilită la un nivel mai ridicat. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor informațiilor pertinente pentru prezenta investigație, inclusiv a capacităților neutilizate din țara exportatoare, a concurenței pentru materiile prime și a efectului asupra lanțurilor de aprovizionare pentru societățile din Uniune. |
| --- | --- |

(401)

În conformitate cu articolul 7 alineatul (2b) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă poate conchide în mod clar că este în interesul Uniunii să se determine valoarea taxelor definitive în conformitate cu articolul 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază doar în ceea ce privește Musim Mas. Taxa antidumping a Wilmar ar urma să fie stabilită, în orice caz, la marja de dumping, deoarece subcotarea prețurilor indicative a fost stabilită la un nivel mai ridicat. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor informațiilor pertinente pentru prezenta investigație, inclusiv a capacităților neutilizate din țara exportatoare, a concurenței pentru materiile prime și a efectului asupra lanțurilor de aprovizionare pentru societățile din Uniune.

7.2.   Capacități neutilizate în țara exportatoare

Capacități neutilizate în țara exportatoare

| (402) | GI a susținut că, în cursul perioadei de investigație, în Indonezia, capacitatea totală de producție a produsului care face obiectul investigației a fost de aproximativ 3 600 000 de tone, iar producția efectivă a fost de aproximativ 2 600 000 de tone. GI a afirmat că ambele estimări s-au bazat pe un raport al Asociației producătorilor de produse oleochimice din Indonezia (APOLIN). |
| --- | --- |

(402)

GI a susținut că, în cursul perioadei de investigație, în Indonezia, capacitatea totală de producție a produsului care face obiectul investigației a fost de aproximativ 3 600 000 de tone, iar producția efectivă a fost de aproximativ 2 600 000 de tone. GI a afirmat că ambele estimări s-au bazat pe un raport al Asociației producătorilor de produse oleochimice din Indonezia (APOLIN).

| (403) | Comisia observă că estimările inițiale au fost modificate de GI cu o marjă de până la +/- 30 % pentru a proteja confidențialitatea și că estimarea rezultată, conform căreia capacitatea neutilizată ar fi de 1 000 000 de tone, este semnificativ mai mică decât valoarea reală a acesteia. În mod similar, estimarea rezultată, conform căreia gradul de utilizare a capacității de producție ar fi de 72 %, este semnificativ mai mare decât valoarea reală a acestuia. Comisia observă, de asemenea, că, chiar și pe baza unei estimări de 1 000 000 de tone, capacitatea neutilizată din Indonezia este mai mare decât întreaga producție a Uniunii, care s-a ridicat la aproximativ 872 000 de tone în cursul perioadei de investigație și, prin urmare, ar putea să o înlocuiască. De asemenea, aceasta este de patru ori mai mare decât volumul importurilor din Indonezia, care s-au ridicat la aproximativ 228 000 de tone. |
| --- | --- |

(403)

Comisia observă că estimările inițiale au fost modificate de GI cu o marjă de până la +/- 30 % pentru a proteja confidențialitatea și că estimarea rezultată, conform căreia capacitatea neutilizată ar fi de 1 000 000 de tone, este semnificativ mai mică decât valoarea reală a acesteia. În mod similar, estimarea rezultată, conform căreia gradul de utilizare a capacității de producție ar fi de 72 %, este semnificativ mai mare decât valoarea reală a acestuia. Comisia observă, de asemenea, că, chiar și pe baza unei estimări de 1 000 000 de tone, capacitatea neutilizată din Indonezia este mai mare decât întreaga producție a Uniunii, care s-a ridicat la aproximativ 872 000 de tone în cursul perioadei de investigație și, prin urmare, ar putea să o înlocuiască. De asemenea, aceasta este de patru ori mai mare decât volumul importurilor din Indonezia, care s-au ridicat la aproximativ 228 000 de tone.

| (404) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că producătorii indonezieni dispun de o capacitate neutilizată semnificativă și că, dacă ar fi utilizată, aceasta ar putea duce la creșterea ofertei de produs care face obiectul investigației la nivel mondial, ar putea scădea prețurile și, în consecință, ar putea submina eficacitatea măsurii, dacă măsura nu este stabilită la nivelul dumpingului. |
| --- | --- |

(404)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că producătorii indonezieni dispun de o capacitate neutilizată semnificativă și că, dacă ar fi utilizată, aceasta ar putea duce la creșterea ofertei de produs care face obiectul investigației la nivel mondial, ar putea scădea prețurile și, în consecință, ar putea submina eficacitatea măsurii, dacă măsura nu este stabilită la nivelul dumpingului.

7.3.   Concurența pentru materiile prime

Concurența pentru materiile prime

| (405) | Principala materie primă utilizată pentru fabricarea produsului care face obiectul investigației este fie seul, fie un ulei vegetal, cum ar fi CPO și CPKO. |
| --- | --- |

(405)

Principala materie primă utilizată pentru fabricarea produsului care face obiectul investigației este fie seul, fie un ulei vegetal, cum ar fi CPO și CPKO.

| (406) | Astfel cum se arată în considerentele 397 și 398, prețurile CPO și CPKO din Indonezia au fost semnificativ mai mici decât prețurile CPO și CPKO de pe piețele internaționale reprezentative. Acest lucru creează un avantaj necuvenit pentru producătorii-exportatori din Indonezia în comparație cu industria Uniunii. Prin urmare, Comisia a concluzionat că, deși CPO și CPKO au fost disponibile pentru industria Uniunii, având în vedere distorsiunile, acestea au fost disponibile la un preț mai mare decât cel practicat pentru producătorii din Indonezia. Prin urmare, industria Uniunii s-a aflat într-o situație dezavantajată față de producătorii-exportatori indonezieni. |
| --- | --- |

(406)

Astfel cum se arată în considerentele 397 și 398, prețurile CPO și CPKO din Indonezia au fost semnificativ mai mici decât prețurile CPO și CPKO de pe piețele internaționale reprezentative. Acest lucru creează un avantaj necuvenit pentru producătorii-exportatori din Indonezia în comparație cu industria Uniunii. Prin urmare, Comisia a concluzionat că, deși CPO și CPKO au fost disponibile pentru industria Uniunii, având în vedere distorsiunile, acestea au fost disponibile la un preț mai mare decât cel practicat pentru producătorii din Indonezia. Prin urmare, industria Uniunii s-a aflat într-o situație dezavantajată față de producătorii-exportatori indonezieni.

7.4.   Efectul asupra lanțurilor de aprovizionare pentru societățile din Uniune

Efectul asupra lanțurilor de aprovizionare pentru societățile din Uniune

| (407) | Astfel cum se arată în tabelul 4 de mai sus, industria Uniunii a avut o capacitate neutilizată de aproape 250 000 de tone în cursul perioadei de investigație. Această capacitate neutilizată a fost mai mare decât volumul importurilor din Indonezia efectuate în aceeași perioadă. Prin urmare, industria Uniunii este în măsură să înlocuiască importurile din Indonezia cu propria sa producție și chiar să acopere aproape întreaga cerere din Uniune de produs care face obiectul investigației. |
| --- | --- |

(407)

Astfel cum se arată în tabelul 4 de mai sus, industria Uniunii a avut o capacitate neutilizată de aproape 250 000 de tone în cursul perioadei de investigație. Această capacitate neutilizată a fost mai mare decât volumul importurilor din Indonezia efectuate în aceeași perioadă. Prin urmare, industria Uniunii este în măsură să înlocuiască importurile din Indonezia cu propria sa producție și chiar să acopere aproape întreaga cerere din Uniune de produs care face obiectul investigației.

| (408) | În plus, investigația a arătat că utilizatorii din Uniune ar putea să se aprovizioneze cu produsul care face obiectul investigației din țări terțe precum Malaysia. Volumul total al importurilor din țări terțe a rămas stabil în cursul perioadei examinate, iar cota de piață a acestora a crescut cu 6 %. În absența importurilor care fac obiectul unui dumping din Indonezia, importurile din țări terțe ar crește, deoarece prețurile de vânzare pe piața Uniunii ar fi mai atractive. |
| --- | --- |

(408)

În plus, investigația a arătat că utilizatorii din Uniune ar putea să se aprovizioneze cu produsul care face obiectul investigației din țări terțe precum Malaysia. Volumul total al importurilor din țări terțe a rămas stabil în cursul perioadei examinate, iar cota de piață a acestora a crescut cu 6 %. În absența importurilor care fac obiectul unui dumping din Indonezia, importurile din țări terțe ar crește, deoarece prețurile de vânzare pe piața Uniunii ar fi mai atractive.

| (409) | Wilmar a susținut că faptul că producători din Uniune, cum ar fi AAK, au solicitat excluderea anumitor acizi grași din definiția produsului care face obiectul investigației arată că anumiți producători (de produse din aval) din Uniune au mare nevoie de acces la toate sursele de importuri. |
| --- | --- |

(409)

Wilmar a susținut că faptul că producători din Uniune, cum ar fi AAK, au solicitat excluderea anumitor acizi grași din definiția produsului care face obiectul investigației arată că anumiți producători (de produse din aval) din Uniune au mare nevoie de acces la toate sursele de importuri.

| (410) | Comisia observă că capacitatea industriei Uniunii de a acoperi cererea din Uniune se referă la o gamă largă de acizi grași. În special în ceea ce privește cererile de excludere formulate de AAK, astfel cum se arată în considerentele 108-118, tipurile și cantitățile de acizi grași necesare pot să fie fabricate de producătorii din Uniune după restabilirea condițiilor de concurență echitabile pe piața Uniunii sau pot să provină din alte țări decât Indonezia. |
| --- | --- |

(410)

Comisia observă că capacitatea industriei Uniunii de a acoperi cererea din Uniune se referă la o gamă largă de acizi grași. În special în ceea ce privește cererile de excludere formulate de AAK, astfel cum se arată în considerentele 108-118, tipurile și cantitățile de acizi grași necesare pot să fie fabricate de producătorii din Uniune după restabilirea condițiilor de concurență echitabile pe piața Uniunii sau pot să provină din alte țări decât Indonezia.

| (411) | Prin urmare, utilizatorii ar avea acces suficient la produsul care face obiectul investigației, chiar și în cazul unei scăderi a importurilor din Indonezia. În consecință, nu se preconizează perturbări ale lanțurilor valorice pentru utilizatorii din Uniune. |
| --- | --- |

(411)

Prin urmare, utilizatorii ar avea acces suficient la produsul care face obiectul investigației, chiar și în cazul unei scăderi a importurilor din Indonezia. În consecință, nu se preconizează perturbări ale lanțurilor valorice pentru utilizatorii din Uniune.

| (412) | În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, mai multe părți interesate s-au referit la efectul măsurilor asupra lanțurilor de aprovizionare din Uniune. |
| --- | --- |

(412)

În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, mai multe părți interesate s-au referit la efectul măsurilor asupra lanțurilor de aprovizionare din Uniune.

| (413) | Aceste observații sunt discutate în secțiunea 7.9.2 din prezentul regulament. Pe baza acestor observații și a analizei ulterioare, Comisia este asigurată că orice problemă legată de aprovizionare va fi temporară și gestionabilă având în vedere celelalte surse de aprovizionare disponibile, cum ar fi Malaysia. |
| --- | --- |

(413)

Aceste observații sunt discutate în secțiunea 7.9.2 din prezentul regulament. Pe baza acestor observații și a analizei ulterioare, Comisia este asigurată că orice problemă legată de aprovizionare va fi temporară și gestionabilă având în vedere celelalte surse de aprovizionare disponibile, cum ar fi Malaysia.

7.5.   Concluzie privind interesul Uniunii în temeiul articolului 7 alineatul (2b) din regulamentul de bază

Concluzie privind interesul Uniunii în temeiul articolului 7 alineatul (2b) din regulamentul de bază

| (414) | În urma evaluării tuturor informațiilor pertinente pentru prezenta investigație, Comisia a concluzionat că este în interesul Uniunii să se stabilească valoarea taxelor definitive pentru Musim Mas în conformitate cu articolul 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(414)

În urma evaluării tuturor informațiilor pertinente pentru prezenta investigație, Comisia a concluzionat că este în interesul Uniunii să se stabilească valoarea taxelor definitive pentru Musim Mas în conformitate cu articolul 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază.

| (415) | Având în vedere analiza prezentată mai sus, Comisia a concluzionat că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază, este în interesul Uniunii să se stabilească nivelul taxelor definitive pe baza nivelului dumpingului, sub rezerva considerațiilor suplimentare în contextul articolului 21 prevăzute în secțiunea 7.6 de mai jos. |
| --- | --- |

(415)

Având în vedere analiza prezentată mai sus, Comisia a concluzionat că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază, este în interesul Uniunii să se stabilească nivelul taxelor definitive pe baza nivelului dumpingului, sub rezerva considerațiilor suplimentare în contextul articolului 21 prevăzute în secțiunea 7.6 de mai jos.

| (416) | În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, grupul Musim Mas a susținut că politicile GI privind CPO și CPKO au făcut obiectul investigației în cadrul investigației antisubvenție desfășurate în paralel, menționate în considerentul 3 și, prin urmare, prin aplicarea articolului 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază în cadrul prezentei investigații antidumping și prin aplicarea taxelor antisubvenție cu privire la aceleași politici, ar conduce la aplicarea unor soluții duble pentru același set de politici ale GI. |
| --- | --- |

(416)

În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, grupul Musim Mas a susținut că politicile GI privind CPO și CPKO au făcut obiectul investigației în cadrul investigației antisubvenție desfășurate în paralel, menționate în considerentul 3 și, prin urmare, prin aplicarea articolului 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază în cadrul prezentei investigații antidumping și prin aplicarea taxelor antisubvenție cu privire la aceleași politici, ar conduce la aplicarea unor soluții duble pentru același set de politici ale GI.

| (417) | Comisia va aborda chestiunea dublei măsuri corective, dacă este cazul, în cadrul investigației antisubvenție. |
| --- | --- |

(417)

Comisia va aborda chestiunea dublei măsuri corective, dacă este cazul, în cadrul investigației antisubvenție.

7.6.   Interesul Uniunii în temeiul articolului 21 din regulamentul de bază

Interesul Uniunii în temeiul articolului 21 din regulamentul de bază

| (418) | După ce a evaluat interesul Uniunii în temeiul articolului 7 alineatul (2b) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă poate să concluzioneze în mod clar că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri în acest caz, în pofida faptului că s-a stabilit existența unui dumping prejudiciabil, în conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor diferite implicate, inclusiv a celor ale industriei Uniunii, ale importatorilor, ale utilizatorilor și ale altor operatori economici relevanți. Niciun importator neafiliat nu a cooperat la investigație. |
| --- | --- |

(418)

După ce a evaluat interesul Uniunii în temeiul articolului 7 alineatul (2b) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă poate să concluzioneze în mod clar că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri în acest caz, în pofida faptului că s-a stabilit existența unui dumping prejudiciabil, în conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor diferite implicate, inclusiv a celor ale industriei Uniunii, ale importatorilor, ale utilizatorilor și ale altor operatori economici relevanți. Niciun importator neafiliat nu a cooperat la investigație.

| (419) | Comisia a trimis chestionare părților interesate cunoscute. S-au primit răspunsuri la chestionar de la patru utilizatori care fac parte din două grupuri de societăți, și anume grupul Greven și grupul Schill + Seilacher. |
| --- | --- |

(419)

Comisia a trimis chestionare părților interesate cunoscute. S-au primit răspunsuri la chestionar de la patru utilizatori care fac parte din două grupuri de societăți, și anume grupul Greven și grupul Schill + Seilacher.

7.7.   Interesul industriei Uniunii

Interesul industriei Uniunii

| (420) | În Uniune există 15 societăți care produc acizi grași, având aproximativ 900 de angajați. Producătorii sunt răspândiți pe scară largă în întreaga Uniune. Industria Uniunii inclusă în eșantion, reprezentând peste 60 % din producția totală, a cooperat în cadrul investigației. |
| --- | --- |

(420)

În Uniune există 15 societăți care produc acizi grași, având aproximativ 900 de angajați. Producătorii sunt răspândiți pe scară largă în întreaga Uniune. Industria Uniunii inclusă în eșantion, reprezentând peste 60 % din producția totală, a cooperat în cadrul investigației.

| (421) | În urma retragerii plângerii menționate în secțiunea 1.10, Comisia a decis să continue investigația și a efectuat analiza prejudiciului și a legăturii de cauzalitate în ceea ce privește industria Uniunii în ansamblu, indiferent de sprijinul și/sau cooperarea producătorilor individuali din Uniune, astfel cum se explică în detaliu în considerentele 64, 66, 68 și 69. Analiza de la secțiunile 4 și 5 din prezentul regulament a confirmat faptul că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important și că acesta a fost cauzat de importurile de produs în cauză care fac obiectul unui dumping, efectuate de producătorii-exportatori din Indonezia. Comisia a observat în continuare că se bucură de o marjă largă de apreciere în ceea ce privește decizia de a continua sau de a încheia o procedură în urma unei retrageri. |
| --- | --- |

(421)

În urma retragerii plângerii menționate în secțiunea 1.10, Comisia a decis să continue investigația și a efectuat analiza prejudiciului și a legăturii de cauzalitate în ceea ce privește industria Uniunii în ansamblu, indiferent de sprijinul și/sau cooperarea producătorilor individuali din Uniune, astfel cum se explică în detaliu în considerentele 64, 66, 68 și 69. Analiza de la secțiunile 4 și 5 din prezentul regulament a confirmat faptul că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important și că acesta a fost cauzat de importurile de produs în cauză care fac obiectul unui dumping, efectuate de producătorii-exportatori din Indonezia. Comisia a observat în continuare că se bucură de o marjă largă de apreciere în ceea ce privește decizia de a continua sau de a încheia o procedură în urma unei retrageri.

| (422) | În scrisoarea de retragere a plângerii, reclamantul a afirmat că motivul retragerii acesteia a fost „din cauza influenței părților interesate” (52). Acest lucru confirmă faptul că reclamantul nu a pus sub semnul întrebării analiza și concluzia privind existența unui prejudiciu important cauzat de importurile din Indonezia care fac obiectul unui dumping, ci că singurul motiv al retragerii a fost influența părților interesate. Un motiv legat de influența părților interesate asupra reclamantului nu ar susține constatarea că ar fi în interesul Uniunii să se încheie procedura doar din acest motiv, atunci când Comisia a concluzionat deja că există un dumping prejudiciabil semnificativ. În această privință, Comisia a observat în continuare că retragerea plângerii a avut loc într-un stadiu foarte avansat al procedurii, în care a existat o informare completă a părților cu privire la constatările care demonstrau existența unui prejudiciu important suferit de industria Uniunii din cauza importurilor din Indonezia care fac obiectul unui dumping. Observațiile primite de părți în urma comunicării constatărilor nu au modificat această concluzie, sprijinind astfel considerentul că, în orice caz, încheierea procedurii fără instituirea de măsuri nu ar fi în interesul Uniunii, chiar dacă plângerea a fost retrasă de reclamant. |
| --- | --- |

(422)

În scrisoarea de retragere a plângerii, reclamantul a afirmat că motivul retragerii acesteia a fost „din cauza influenței părților interesate” (52). Acest lucru confirmă faptul că reclamantul nu a pus sub semnul întrebării analiza și concluzia privind existența unui prejudiciu important cauzat de importurile din Indonezia care fac obiectul unui dumping, ci că singurul motiv al retragerii a fost influența părților interesate. Un motiv legat de influența părților interesate asupra reclamantului nu ar susține constatarea că ar fi în interesul Uniunii să se încheie procedura doar din acest motiv, atunci când Comisia a concluzionat deja că există un dumping prejudiciabil semnificativ. În această privință, Comisia a observat în continuare că retragerea plângerii a avut loc într-un stadiu foarte avansat al procedurii, în care a existat o informare completă a părților cu privire la constatările care demonstrau existența unui prejudiciu important suferit de industria Uniunii din cauza importurilor din Indonezia care fac obiectul unui dumping. Observațiile primite de părți în urma comunicării constatărilor nu au modificat această concluzie, sprijinind astfel considerentul că, în orice caz, încheierea procedurii fără instituirea de măsuri nu ar fi în interesul Uniunii, chiar dacă plângerea a fost retrasă de reclamant.

din cauza influenței părților interesate

52

| (423) | Având în vedere constatarea existenței unui prejudiciu important pentru industria Uniunii, descris în considerentele 255-259, instituirea de măsuri ar permite industriei Uniunii să își îmbunătățească profitabilitatea pentru a atinge niveluri sustenabile, să crească investițiile și, astfel, să își mențină o poziție competitivă pe piața principală. De asemenea, industria Uniunii ar putea să recâștige cota de piață pierdută prin creșterea volumului vânzărilor pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(423)

Având în vedere constatarea existenței unui prejudiciu important pentru industria Uniunii, descris în considerentele 255-259, instituirea de măsuri ar permite industriei Uniunii să își îmbunătățească profitabilitatea pentru a atinge niveluri sustenabile, să crească investițiile și, astfel, să își mențină o poziție competitivă pe piața principală. De asemenea, industria Uniunii ar putea să recâștige cota de piață pierdută prin creșterea volumului vânzărilor pe piața Uniunii.

| (424) | Este probabil ca absența măsurilor să aibă și alte efecte negative semnificative asupra industriei Uniunii în ceea ce privește scăderea volumului vânzărilor și al producției, scăderea în continuare a prețurilor, ducând la o deteriorare financiară suplimentară a situației sale economice în ceea ce privește profitabilitatea și investițiile, ceea ce ar periclita viitorul său și ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(424)

Este probabil ca absența măsurilor să aibă și alte efecte negative semnificative asupra industriei Uniunii în ceea ce privește scăderea volumului vânzărilor și al producției, scăderea în continuare a prețurilor, ducând la o deteriorare financiară suplimentară a situației sale economice în ceea ce privește profitabilitatea și investițiile, ceea ce ar periclita viitorul său și ocuparea forței de muncă.

| (425) | În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, grupul Musim Mas a susținut că industria Uniunii, care utilizează seul ca materie primă, nu ar beneficia de pe urma măsurilor și că producătorii-exportatori malaysieni ar fi cei care ar beneficia în cele din urmă. |
| --- | --- |

(425)

În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, grupul Musim Mas a susținut că industria Uniunii, care utilizează seul ca materie primă, nu ar beneficia de pe urma măsurilor și că producătorii-exportatori malaysieni ar fi cei care ar beneficia în cele din urmă.

| (426) | Cu toate acestea, având în vedere observațiile Comisiei cu privire la seu ca factor de necauzalitate, prețurile mai mari ale importurilor din Malaysia pe parcursul perioadei examinate și capacitatea industriei Uniunii de a crește profitabilitatea și investițiile și, prin urmare, de a crește producția și volumul vânzărilor în cazul adoptării măsurilor, această observație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(426)

Cu toate acestea, având în vedere observațiile Comisiei cu privire la seu ca factor de necauzalitate, prețurile mai mari ale importurilor din Malaysia pe parcursul perioadei examinate și capacitatea industriei Uniunii de a crește profitabilitatea și investițiile și, prin urmare, de a crește producția și volumul vânzărilor în cazul adoptării măsurilor, această observație a fost respinsă.

| (427) | Prin urmare, instituirea de măsuri privind acizii grași din Indonezia este în mod clar în interesul industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(427)

Prin urmare, instituirea de măsuri privind acizii grași din Indonezia este în mod clar în interesul industriei Uniunii.

7.8.   Interesul importatorilor/comercianților neafiliați

Interesul importatorilor/comercianților neafiliați

| (428) | Nu a existat nicio cooperare din partea importatorilor/comercianților neafiliați, astfel cum se menționează în considerentul 38. |
| --- | --- |

(428)

Nu a existat nicio cooperare din partea importatorilor/comercianților neafiliați, astfel cum se menționează în considerentul 38.

| (429) | Prin urmare, Comisia nu a dispus de informații pentru a stabili cu precizie impactul pe care instituirea de măsuri l-ar avea asupra activităților importatorilor/comercianților neafiliați. Lipsa cooperării sugerează că importatorii nu consideră că instituirea de măsuri antidumping le-ar afecta în mod semnificativ activitatea. Deși într-o primă etapă s-ar putea observa o reducere a importurilor și a revânzării mărfurilor afectate de măsuri, orice astfel de efect negativ asupra cifrei de afaceri ar putea, în cele din urmă, să fie compensat prin creșterea revânzării produselor achiziționate din alte surse, cum ar fi Malaysia. |
| --- | --- |

(429)

Prin urmare, Comisia nu a dispus de informații pentru a stabili cu precizie impactul pe care instituirea de măsuri l-ar avea asupra activităților importatorilor/comercianților neafiliați. Lipsa cooperării sugerează că importatorii nu consideră că instituirea de măsuri antidumping le-ar afecta în mod semnificativ activitatea. Deși într-o primă etapă s-ar putea observa o reducere a importurilor și a revânzării mărfurilor afectate de măsuri, orice astfel de efect negativ asupra cifrei de afaceri ar putea, în cele din urmă, să fie compensat prin creșterea revânzării produselor achiziționate din alte surse, cum ar fi Malaysia.

| (430) | În consecință, Comisia a concluzionat că impactul măsurilor nu ar fi disproporționat pentru importatori/comercianți. |
| --- | --- |

(430)

În consecință, Comisia a concluzionat că impactul măsurilor nu ar fi disproporționat pentru importatori/comercianți.

7.9.   Interesul utilizatorilor

Interesul utilizatorilor

| (431) | Produsul care face obiectul investigației este achiziționat de mai multe industrii de pe piața Uniunii pentru a fabrica produse precum alimente, hrană pentru animale, produse farmaceutice, cosmetice (produse de igienă zilnică și articole de înfrumusețare de lux), produse de îngrijire personală și a locuinței și detergenți industriali. |
| --- | --- |

(431)

Produsul care face obiectul investigației este achiziționat de mai multe industrii de pe piața Uniunii pentru a fabrica produse precum alimente, hrană pentru animale, produse farmaceutice, cosmetice (produse de igienă zilnică și articole de înfrumusețare de lux), produse de îngrijire personală și a locuinței și detergenți industriali.

| (432) | Patru utilizatori care fac parte din două grupuri de societăți, reprezentând aproximativ 4-7 % din consumul total de la nivelul Uniunii, au cooperat în cadrul investigației și au furnizat un răspuns la chestionarul utilizatorilor. |
| --- | --- |

(432)

Patru utilizatori care fac parte din două grupuri de societăți, reprezentând aproximativ 4-7 % din consumul total de la nivelul Uniunii, au cooperat în cadrul investigației și au furnizat un răspuns la chestionarul utilizatorilor.

| (433) | Unul dintre grupuri a utilizat acizi grași pentru a produce săpunuri metalice și alcaline, precum și esteri care sunt utilizați ca aditivi în industria plasticului, a lubrifianților și în industria textilă. Celălalt grup fabrică produse chimice pentru materialele textile tehnice, produse chimice pentru articolele din piele, produse cosmetice și produse chimice fine. |
| --- | --- |

(433)

Unul dintre grupuri a utilizat acizi grași pentru a produce săpunuri metalice și alcaline, precum și esteri care sunt utilizați ca aditivi în industria plasticului, a lubrifianților și în industria textilă. Celălalt grup fabrică produse chimice pentru materialele textile tehnice, produse chimice pentru articolele din piele, produse cosmetice și produse chimice fine.

| (434) | Investigația a constatat că acești utilizatori achiziționează împreună [6-9] % din totalul importurilor din Indonezia, [4-7] % din totalul vânzărilor industriei Uniunii și [2-4] % din totalul importurilor din alte țări în cursul perioadei de investigație. Prin urmare, Comisia a dispus de puține informații pentru a evalua impactul global al instituirii măsurilor antidumping asupra activităților utilizatorilor. |
| --- | --- |

(434)

Investigația a constatat că acești utilizatori achiziționează împreună [6-9] % din totalul importurilor din Indonezia, [4-7] % din totalul vânzărilor industriei Uniunii și [2-4] % din totalul importurilor din alte țări în cursul perioadei de investigație. Prin urmare, Comisia a dispus de puține informații pentru a evalua impactul global al instituirii măsurilor antidumping asupra activităților utilizatorilor.

| (435) | Pe baza datelor furnizate de utilizatorii cooperanți, în cursul PI, aceștia au achiziționat aproximativ [23-26] % din necesarul lor de acizi grași din Indonezia, [68-72] % de la producătorii din Uniune și [2-5] % din alte surse. Unul dintre grupurile de utilizatori importa cantități neglijabile, dar celălalt a importat mai mult de un sfert din necesarul său de acizi grași din Indonezia în perioada respectivă. |
| --- | --- |

(435)

Pe baza datelor furnizate de utilizatorii cooperanți, în cursul PI, aceștia au achiziționat aproximativ [23-26] % din necesarul lor de acizi grași din Indonezia, [68-72] % de la producătorii din Uniune și [2-5] % din alte surse. Unul dintre grupurile de utilizatori importa cantități neglijabile, dar celălalt a importat mai mult de un sfert din necesarul său de acizi grași din Indonezia în perioada respectivă.

| (436) | În funcție de utilizator, vânzările de produse care conțin acizi grași au variat între 29 % și peste 95 % din cifra de afaceri totală. În ansamblu, proporția acizilor grași proveniți din toate sursele în costurile totale de fabricație ale utilizatorilor cooperanți a variat între 6 % și 52 %. |
| --- | --- |

(436)

În funcție de utilizator, vânzările de produse care conțin acizi grași au variat între 29 % și peste 95 % din cifra de afaceri totală. În ansamblu, proporția acizilor grași proveniți din toate sursele în costurile totale de fabricație ale utilizatorilor cooperanți a variat între 6 % și 52 %.

| (437) | Marjele totale de profitabilitate ale celor patru utilizatori au variat între valori cu o cifră și valori cu două cifre. |
| --- | --- |

(437)

Marjele totale de profitabilitate ale celor patru utilizatori au variat între valori cu o cifră și valori cu două cifre.

| (438) | În ceea ce privește efectul măsurilor asupra utilizatorilor cooperanți și având în vedere substituibilitatea limitată a produsului, Comisia a considerat că profiturile acestora pot fi afectate într-o oarecare măsură de instituirea măsurilor. Având în vedere marjele lor de profit, efectul nu ar fi disproporționat, întrucât cel puțin o parte din creșterea prețului ar putea fi transferată lanțului de aprovizionare din aval. |
| --- | --- |

(438)

În ceea ce privește efectul măsurilor asupra utilizatorilor cooperanți și având în vedere substituibilitatea limitată a produsului, Comisia a considerat că profiturile acestora pot fi afectate într-o oarecare măsură de instituirea măsurilor. Având în vedere marjele lor de profit, efectul nu ar fi disproporționat, întrucât cel puțin o parte din creșterea prețului ar putea fi transferată lanțului de aprovizionare din aval.

| (439) | Având în vedere profitabilitatea inadecvată a industriei Uniunii și scăderea prețurilor pe piață, se poate presupune în mod rezonabil că prețurile vor crește după instituirea măsurilor. Cu toate acestea, impactul pe care măsurile l-ar putea avea asupra anumitor utilizatori ar trebui să fie pus în balanță cu riscul de întrerupere a activității pentru industria Uniunii, întrucât situația actuală nu este sustenabilă. Neinstituirea de măsuri va conduce la o fiabilitate și stabilitate mai redusă a surselor de aprovizionare și, în mod inevitabil, la creșteri ale prețurilor pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(439)

Având în vedere profitabilitatea inadecvată a industriei Uniunii și scăderea prețurilor pe piață, se poate presupune în mod rezonabil că prețurile vor crește după instituirea măsurilor. Cu toate acestea, impactul pe care măsurile l-ar putea avea asupra anumitor utilizatori ar trebui să fie pus în balanță cu riscul de întrerupere a activității pentru industria Uniunii, întrucât situația actuală nu este sustenabilă. Neinstituirea de măsuri va conduce la o fiabilitate și stabilitate mai redusă a surselor de aprovizionare și, în mod inevitabil, la creșteri ale prețurilor pe piața Uniunii.

| (440) | P&G nu a cooperat pe deplin la investigație, dar a declarat că se opune instituirii de măsuri, afirmând că instituirea de măsuri i-ar periclita accesul la o sursă fiabilă de aprovizionare cu acizi grași. P&G a susținut că instituirea de măsuri antidumping ar avea două consecințe principale. În primul rând, este probabil ca măsurile să conducă la creșterea costurilor de producție în industria bunurilor de consum, iar aceste costuri ar fi în cele din urmă transferate consumatorilor. În al doilea rând, instituirea de măsuri este susceptibilă să perturbe lanțurile de aprovizionare din Indonezia într-un moment în care cererea de acizi grași este puternică, iar producătorii din Uniune funcționează la capacitate maximă. Grupul Greven a susținut, de asemenea, că cererea de acizi grași de pe piața Uniunii nu ar putea fi satisfăcută fără importurile de acizi grași din Indonezia. |
| --- | --- |

(440)

P&G nu a cooperat pe deplin la investigație, dar a declarat că se opune instituirii de măsuri, afirmând că instituirea de măsuri i-ar periclita accesul la o sursă fiabilă de aprovizionare cu acizi grași. P&G a susținut că instituirea de măsuri antidumping ar avea două consecințe principale. În primul rând, este probabil ca măsurile să conducă la creșterea costurilor de producție în industria bunurilor de consum, iar aceste costuri ar fi în cele din urmă transferate consumatorilor. În al doilea rând, instituirea de măsuri este susceptibilă să perturbe lanțurile de aprovizionare din Indonezia într-un moment în care cererea de acizi grași este puternică, iar producătorii din Uniune funcționează la capacitate maximă. Grupul Greven a susținut, de asemenea, că cererea de acizi grași de pe piața Uniunii nu ar putea fi satisfăcută fără importurile de acizi grași din Indonezia.

| (441) | Comisia a observat că P&G nu a transmis un răspuns la chestionarul pentru utilizatori și nu a furnizat informații detaliate cu privire la achizițiile sale de acizi grași și la ponderea acestora în ceea ce privește costul produselor finite. Prin urmare, Comisia nu a putut evalua impactul instituirii de măsuri asupra activității P&G. |
| --- | --- |

(441)

Comisia a observat că P&G nu a transmis un răspuns la chestionarul pentru utilizatori și nu a furnizat informații detaliate cu privire la achizițiile sale de acizi grași și la ponderea acestora în ceea ce privește costul produselor finite. Prin urmare, Comisia nu a putut evalua impactul instituirii de măsuri asupra activității P&G.

| (442) | În plus, Comisia a constatat că capacitatea de producție a industriei Uniunii este suficientă pentru a acoperi aproape întregul consum de pe piața UE. În prezent, industria Uniunii deține aproximativ 20 % din capacitatea neutilizată și, în cazul în care condițiile de concurență loială sunt restabilite, producătorii din Uniune ar putea crește producția pentru a satisface cererea din Uniune. În plus, există capacități neutilizate pentru producția de acizi grași în Malaysia. Prin urmare, Comisia a concluzionat că instituirea de măsuri antidumping nu ar putea cauza un deficit de aprovizionare cu acizi grași pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(442)

În plus, Comisia a constatat că capacitatea de producție a industriei Uniunii este suficientă pentru a acoperi aproape întregul consum de pe piața UE. În prezent, industria Uniunii deține aproximativ 20 % din capacitatea neutilizată și, în cazul în care condițiile de concurență loială sunt restabilite, producătorii din Uniune ar putea crește producția pentru a satisface cererea din Uniune. În plus, există capacități neutilizate pentru producția de acizi grași în Malaysia. Prin urmare, Comisia a concluzionat că instituirea de măsuri antidumping nu ar putea cauza un deficit de aprovizionare cu acizi grași pe piața Uniunii.

7.9.1.   Observații generale privind interesul utilizatorilor prezentate în urma comunicării constatărilor finale

Observații generale privind interesul utilizatorilor prezentate în urma comunicării constatărilor finale

| (443) | După comunicarea constatărilor finale, s-au primit observații privind interesele Uniunii de la grupul Greven, grupul Schill + Seilacher, grupul P&G, Unilever, Henkel, Quaker Houghton, Evonik, NYCO, Kapachim, Omya, Stéarinerie Dubois, Wilmar, a grupului Musim Mas, Ecogreen și CUTFA. Multe dintre aceste părți erau utilizatori care nu cooperaseră pe deplin la investigație și nu prezentaseră anterior observații. Prin urmare, investigația a beneficiat de o gamă mai largă de observații după comunicarea constatărilor finale, deși informațiile nu au fost prezentate în formatul de răspuns la chestionar solicitat la deschiderea investigației și nu a fost posibil să se verifice veridicitatea tuturor observațiilor formulate. |
| --- | --- |

(443)

După comunicarea constatărilor finale, s-au primit observații privind interesele Uniunii de la grupul Greven, grupul Schill + Seilacher, grupul P&G, Unilever, Henkel, Quaker Houghton, Evonik, NYCO, Kapachim, Omya, Stéarinerie Dubois, Wilmar, a grupului Musim Mas, Ecogreen și CUTFA. Multe dintre aceste părți erau utilizatori care nu cooperaseră pe deplin la investigație și nu prezentaseră anterior observații. Prin urmare, investigația a beneficiat de o gamă mai largă de observații după comunicarea constatărilor finale, deși informațiile nu au fost prezentate în formatul de răspuns la chestionar solicitat la deschiderea investigației și nu a fost posibil să se verifice veridicitatea tuturor observațiilor formulate.

| (444) | CUTFA a subliniat că măsurile ar avea doar un impact redus asupra utilizatorilor, deoarece creșterile de costuri ar putea fi transferate clienților lor. Chiar dacă acest lucru nu s-ar întâmpla, profiturile ar fi de o asemenea amploare încât să fie absorbite, prin urmare impactul măsurilor nu ar fi disproporționat. |
| --- | --- |

(444)

CUTFA a subliniat că măsurile ar avea doar un impact redus asupra utilizatorilor, deoarece creșterile de costuri ar putea fi transferate clienților lor. Chiar dacă acest lucru nu s-ar întâmpla, profiturile ar fi de o asemenea amploare încât să fie absorbite, prin urmare impactul măsurilor nu ar fi disproporționat.

| (445) | Gama mai largă de observații din partea utilizatorilor a părut să indice faptul că utilizatorii ar putea fi diferențiați în două categorii principale. |
| --- | --- |

(445)

Gama mai largă de observații din partea utilizatorilor a părut să indice faptul că utilizatorii ar putea fi diferențiați în două categorii principale.

(a)   
  grupuri multinaționale mari

grupuri multinaționale mari

| (446) | Prima categorie este reprezentată de grupuri multinaționale mari, cum ar fi P&G, Unilever, Henkel, Quaker Houghton și Evonik, care au fabricat un număr mare de produse finite utilizând produsul care face obiectul investigației ca materie primă principală, îndeosebi pentru produsele lor de îngrijire a locuinței, de spălătorie, de frumusețe și de îngrijire personală. Totuși, astfel cum s-a arătat mai sus, din cauza lipsei de cooperare deplină din partea acestor părți, nu a fost posibil să se determine cantitatea de acizi grași pe care au utilizat-o în producție sau importanța acizilor grași în costul de producție al celor mai importante produse care utilizează acizi grași. În plus, datele de la P&G, Unilever și Henkel disponibile din surse publice (53) au arătat că, în ultimii ani, cifra de afaceri și profiturile grupului au crescut substanțial, în special în ceea ce privește produsele de îngrijire a locuinței, care reprezintă cea mai mare piață pentru acizii grași. |
| --- | --- |

(446)

Prima categorie este reprezentată de grupuri multinaționale mari, cum ar fi P&G, Unilever, Henkel, Quaker Houghton și Evonik, care au fabricat un număr mare de produse finite utilizând produsul care face obiectul investigației ca materie primă principală, îndeosebi pentru produsele lor de îngrijire a locuinței, de spălătorie, de frumusețe și de îngrijire personală. Totuși, astfel cum s-a arătat mai sus, din cauza lipsei de cooperare deplină din partea acestor părți, nu a fost posibil să se determine cantitatea de acizi grași pe care au utilizat-o în producție sau importanța acizilor grași în costul de producție al celor mai importante produse care utilizează acizi grași. În plus, datele de la P&G, Unilever și Henkel disponibile din surse publice (53) au arătat că, în ultimii ani, cifra de afaceri și profiturile grupului au crescut substanțial, în special în ceea ce privește produsele de îngrijire a locuinței, care reprezintă cea mai mare piață pentru acizii grași.

53

| (447) | P&G a explicat că nu a răspuns la chestionar deoarece P&G, ca și alți utilizatori de acizi grași, este fragmentată în multe unități de producție. |
| --- | --- |

(447)

P&G a explicat că nu a răspuns la chestionar deoarece P&G, ca și alți utilizatori de acizi grași, este fragmentată în multe unități de producție.

| (448) | Însă P&G nici măcar nu a completat secțiunea din chestionar referitoare la achizițiile de acizi grași prin intermediul unității sale centrale de achiziție. Caracterul fragmentat al industriei utilizatoare nu împiedică, cel puțin pe unele dintre acestea, să transmită un răspuns la chestionar. În plus, conturile anuale consolidate disponibile public ale P&G arată, de asemenea, că operațiunile sale europene au înregistrat o cifră de afaceri foarte mare în 2021 [16,7 miliarde USD (54)]. Profitabilitatea sa la nivel mondial a fost de 23 % (55). Cifra de afaceri a Henkel în 2021 pentru Europa de Vest și de Est a fost de 9,1 miliarde EUR, iar profitabilitatea în aceleași regiuni a fost de 18,9 % (56). Aceste informații au susținut opinia Comisiei potrivit căreia marii cumpărători de acizi grași din cele mai mari industrii utilizatoare (îngrijirea locuinței, spălătorie, frumusețe și îngrijire personală) nu ar fi afectați în mod disproporționat de măsurile propuse. |
| --- | --- |

(448)

Însă P&G nici măcar nu a completat secțiunea din chestionar referitoare la achizițiile de acizi grași prin intermediul unității sale centrale de achiziție. Caracterul fragmentat al industriei utilizatoare nu împiedică, cel puțin pe unele dintre acestea, să transmită un răspuns la chestionar. În plus, conturile anuale consolidate disponibile public ale P&G arată, de asemenea, că operațiunile sale europene au înregistrat o cifră de afaceri foarte mare în 2021 [16,7 miliarde USD (54)]. Profitabilitatea sa la nivel mondial a fost de 23 % (55). Cifra de afaceri a Henkel în 2021 pentru Europa de Vest și de Est a fost de 9,1 miliarde EUR, iar profitabilitatea în aceleași regiuni a fost de 18,9 % (56). Aceste informații au susținut opinia Comisiei potrivit căreia marii cumpărători de acizi grași din cele mai mari industrii utilizatoare (îngrijirea locuinței, spălătorie, frumusețe și îngrijire personală) nu ar fi afectați în mod disproporționat de măsurile propuse.

54

55

56

| (449) | Henkel a afirmat că lipsa de cooperare din partea utilizatorilor nu însemna că măsurile, la nivelurile propuse în comunicarea constatărilor finale, nu ar avea un impact grav asupra activităților lor. |
| --- | --- |

(449)

Henkel a afirmat că lipsa de cooperare din partea utilizatorilor nu însemna că măsurile, la nivelurile propuse în comunicarea constatărilor finale, nu ar avea un impact grav asupra activităților lor.

| (450) | După cum se arată în continuare, Comisia și-a revizuit constatările și concluziile inițiale privind impactul asupra utilizatorilor, în lumina observațiilor suplimentare primite ca răspuns la comunicarea constatărilor finale, inclusiv a observațiilor primite de la noile părți interesate. |
| --- | --- |

(450)

După cum se arată în continuare, Comisia și-a revizuit constatările și concluziile inițiale privind impactul asupra utilizatorilor, în lumina observațiilor suplimentare primite ca răspuns la comunicarea constatărilor finale, inclusiv a observațiilor primite de la noile părți interesate.

| (451) | Henkel, Kapachim, Omya și Wilmar au subliniat, de asemenea, că interesul utilizatorilor ar trebui privit în contextul evoluțiilor recente care au precedat comunicarea, cum ar fi creșterea prețurilor la materiile prime și la energie, inflația și problemele legate de lanțul de aprovizionare. |
| --- | --- |

(451)

Henkel, Kapachim, Omya și Wilmar au subliniat, de asemenea, că interesul utilizatorilor ar trebui privit în contextul evoluțiilor recente care au precedat comunicarea, cum ar fi creșterea prețurilor la materiile prime și la energie, inflația și problemele legate de lanțul de aprovizionare.

| (452) | Comisia a observat că aceste aspecte sunt evoluții ulterioare perioadei de investigație. Nu a fost demonstrat impactul pe care ele l-ar putea avea asupra industriei utilizatoare. De exemplu, dacă costurile suplimentare au fost transferate clienților și care a fost impactul asupra profitabilității produselor care conțin acizi grași. În orice caz, nu este clar dacă astfel de evoluții ar fi de durată. În consecință, aceste afirmații nu au putut fi acceptate. |
| --- | --- |

(452)

Comisia a observat că aceste aspecte sunt evoluții ulterioare perioadei de investigație. Nu a fost demonstrat impactul pe care ele l-ar putea avea asupra industriei utilizatoare. De exemplu, dacă costurile suplimentare au fost transferate clienților și care a fost impactul asupra profitabilității produselor care conțin acizi grași. În orice caz, nu este clar dacă astfel de evoluții ar fi de durată. În consecință, aceste afirmații nu au putut fi acceptate.

| (453) | În comunicarea sa confidențială, Unilever s-a concentrat asupra unui anumit produs care ar fi afectat de măsuri, susținând că prețurile ar crește considerabil și că ar putea fi nevoită să importe acest produs, ceea ce ar avea un impact asupra producției și ocupării forței de muncă din Uniune. S-a susținut, de asemenea, că prețurile de consum pentru acest produs ar crește ca urmare a acestui fapt. În plus, Unilever a subliniat că marea majoritate a vânzărilor acestui produs au fost exportate în afara Uniunii. |
| --- | --- |

(453)

În comunicarea sa confidențială, Unilever s-a concentrat asupra unui anumit produs care ar fi afectat de măsuri, susținând că prețurile ar crește considerabil și că ar putea fi nevoită să importe acest produs, ceea ce ar avea un impact asupra producției și ocupării forței de muncă din Uniune. S-a susținut, de asemenea, că prețurile de consum pentru acest produs ar crește ca urmare a acestui fapt. În plus, Unilever a subliniat că marea majoritate a vânzărilor acestui produs au fost exportate în afara Uniunii.

| (454) | Comisia nu a fost în măsură să verifice aceste afirmații, întrucât Unilever, la fel ca majoritatea utilizatorilor, nu a completat răspunsul la chestionarul pentru utilizatori. Prin urmare, Comisia nu a fost în măsură să stabilească importanța acestui produs în cadrul operațiunilor din Uniune ale Unilever din punctul de vedere al profitabilității și al cifrei de afaceri. De asemenea, Comisia nu a fost în măsură să stabilească importanța acizilor grași în cadrul costurilor Unilever pentru acest produs sau pentru alte produse. De asemenea, Comisia nu a fost în măsură să evalueze în mod clar impactul pe care taxele l-ar avea, în general, asupra profitabilității Unilever pe piața Uniunii. În plus, conturile anuale consolidate disponibile public ale Unilever arată că operațiunile sale europene au înregistrat o cifră de afaceri de 11,3 miliarde EUR (57) și o profitabilitate de 1,8 miliarde EUR (58) sau peste 16 %. Prin urmare, Comisia nu a primit nicio informație care să demonstreze că impactul măsurilor privind acizii grași din Indonezia ar fi disproporționat asupra vânzărilor acestui produs realizate de Unilever sau, în general, asupra activității sale din Uniune. Afirmația privind creșterea prețurilor de consum și importul acestui produs nu a fost, în mod clar, demonstrată, având în vedere profitabilitatea generală a operațiunilor sale din Uniune. În plus, Comisia a observat că, pentru a atenua impactul măsurilor, Unilever a avea la dispoziție regimul de transformare sub control vamal. |
| --- | --- |

(454)

Comisia nu a fost în măsură să verifice aceste afirmații, întrucât Unilever, la fel ca majoritatea utilizatorilor, nu a completat răspunsul la chestionarul pentru utilizatori. Prin urmare, Comisia nu a fost în măsură să stabilească importanța acestui produs în cadrul operațiunilor din Uniune ale Unilever din punctul de vedere al profitabilității și al cifrei de afaceri. De asemenea, Comisia nu a fost în măsură să stabilească importanța acizilor grași în cadrul costurilor Unilever pentru acest produs sau pentru alte produse. De asemenea, Comisia nu a fost în măsură să evalueze în mod clar impactul pe care taxele l-ar avea, în general, asupra profitabilității Unilever pe piața Uniunii. În plus, conturile anuale consolidate disponibile public ale Unilever arată că operațiunile sale europene au înregistrat o cifră de afaceri de 11,3 miliarde EUR (57) și o profitabilitate de 1,8 miliarde EUR (58) sau peste 16 %. Prin urmare, Comisia nu a primit nicio informație care să demonstreze că impactul măsurilor privind acizii grași din Indonezia ar fi disproporționat asupra vânzărilor acestui produs realizate de Unilever sau, în general, asupra activității sale din Uniune. Afirmația privind creșterea prețurilor de consum și importul acestui produs nu a fost, în mod clar, demonstrată, având în vedere profitabilitatea generală a operațiunilor sale din Uniune. În plus, Comisia a observat că, pentru a atenua impactul măsurilor, Unilever a avea la dispoziție regimul de transformare sub control vamal.

57

58

(b)   
  societăți și grupuri mai mici

societăți și grupuri mai mici

| (455) | A doua categorie de utilizatori a constat în societăți și grupuri mai mici, cum sunt cele care au cooperat pe deplin la investigație (grupul Greven și grupul Schill + Seilacher), și a utilizat acizi grași pentru a fabrica produse din aval precum esteri, amine, lubrifianți, săpunuri etc. |
| --- | --- |

(455)

A doua categorie de utilizatori a constat în societăți și grupuri mai mici, cum sunt cele care au cooperat pe deplin la investigație (grupul Greven și grupul Schill + Seilacher), și a utilizat acizi grași pentru a fabrica produse din aval precum esteri, amine, lubrifianți, săpunuri etc.

| (456) | În plus, în urma comunicării constatărilor finale au prezentat observații NYCO, Kapachim, Omya, filialele Ecogreen și Stéarinerie Dubois. În general, societățile din această categorie au achiziționat cantități mai mici ale produsului care face obiectul investigației. Cu toate acestea, utilizatorii respectivi nu au trimis răspunsuri la chestionar care să permită justificarea aspectelor pe care le-au semnalat. În schimb, informațiile furnizate de societățile care au cooperat pe deplin au arătat că este probabil ca aceste societăți care au cooperat pe deplin să fie mai afectate de măsuri, deoarece acizii grași reprezentau o proporție mai mare din costurile lor totale, iar vânzările respectivelor produse din aval au avut o profitabilitate limitată. În plus, impactul măsurilor asupra tuturor utilizatorilor ar fi atenuat de faptul că utilizatorii nu au vândut exclusiv produse care conțin acizi grași. De asemenea, majoritatea acizilor grași achiziționați au provenit fie de la industria Uniunii, fie de la furnizori din țări terțe. Aceasta înseamnă că este de așteptat ca majorările prețurilor pentru aceste achiziții să fie mai mici decât cele pentru achizițiile de la producătorii-exportatori indonezieni. În plus, produsele finite fabricate din acizi grași au fost adesea exportate în afara Uniunii, ceea ce înseamnă că regimul de transformare sub control vamal ar putea fi disponibil pentru a reduce impactul măsurilor. |
| --- | --- |

(456)

În plus, în urma comunicării constatărilor finale au prezentat observații NYCO, Kapachim, Omya, filialele Ecogreen și Stéarinerie Dubois. În general, societățile din această categorie au achiziționat cantități mai mici ale produsului care face obiectul investigației. Cu toate acestea, utilizatorii respectivi nu au trimis răspunsuri la chestionar care să permită justificarea aspectelor pe care le-au semnalat. În schimb, informațiile furnizate de societățile care au cooperat pe deplin au arătat că este probabil ca aceste societăți care au cooperat pe deplin să fie mai afectate de măsuri, deoarece acizii grași reprezentau o proporție mai mare din costurile lor totale, iar vânzările respectivelor produse din aval au avut o profitabilitate limitată. În plus, impactul măsurilor asupra tuturor utilizatorilor ar fi atenuat de faptul că utilizatorii nu au vândut exclusiv produse care conțin acizi grași. De asemenea, majoritatea acizilor grași achiziționați au provenit fie de la industria Uniunii, fie de la furnizori din țări terțe. Aceasta înseamnă că este de așteptat ca majorările prețurilor pentru aceste achiziții să fie mai mici decât cele pentru achizițiile de la producătorii-exportatori indonezieni. În plus, produsele finite fabricate din acizi grași au fost adesea exportate în afara Uniunii, ceea ce înseamnă că regimul de transformare sub control vamal ar putea fi disponibil pentru a reduce impactul măsurilor.

| (457) | Ecogreen a susținut că taxele medii ponderate care i s-ar aplica ar dăuna celor două societăți afiliate din Uniune. Ecogreen a susținut, de asemenea, că toate vânzările sale către Uniune au fost destinate utilizării captive și, prin urmare, aceste exporturi nu au putut cauza prejudicii industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(457)

Ecogreen a susținut că taxele medii ponderate care i s-ar aplica ar dăuna celor două societăți afiliate din Uniune. Ecogreen a susținut, de asemenea, că toate vânzările sale către Uniune au fost destinate utilizării captive și, prin urmare, aceste exporturi nu au putut cauza prejudicii industriei Uniunii.

| (458) | Comisia a observat că, întrucât filialele Ecogreen, DHW și E&S, nu au completat chestionarul pentru utilizatori, afirmațiile Ecogreen privind prejudiciul nu au putut fi verificate. Potrivit afirmațiilor Ecogreen, una dintre filialele sale din Uniune cumpără anumite tipuri de acizi grași de la industria Uniunii. Prin urmare, nu se poate exclude faptul că există concurență între produsele Ecogreen și produsele industriei Uniunii cel puțin pe anumite segmente ale pieței, astfel cum se menționează în considerentul 108. În consecință, afirmația privind filialele Ecogreen și utilizarea captivă nu poate fi acceptată. |
| --- | --- |

(458)

Comisia a observat că, întrucât filialele Ecogreen, DHW și E&S, nu au completat chestionarul pentru utilizatori, afirmațiile Ecogreen privind prejudiciul nu au putut fi verificate. Potrivit afirmațiilor Ecogreen, una dintre filialele sale din Uniune cumpără anumite tipuri de acizi grași de la industria Uniunii. Prin urmare, nu se poate exclude faptul că există concurență între produsele Ecogreen și produsele industriei Uniunii cel puțin pe anumite segmente ale pieței, astfel cum se menționează în considerentul 108. În consecință, afirmația privind filialele Ecogreen și utilizarea captivă nu poate fi acceptată.

| (459) | Prin urmare, pe baza informațiilor de la dosar, Comisia a concluzionat că măsurile propuse nu ar avea un impact disproporționat asupra utilizatorilor. |
| --- | --- |

(459)

Prin urmare, pe baza informațiilor de la dosar, Comisia a concluzionat că măsurile propuse nu ar avea un impact disproporționat asupra utilizatorilor.

7.9.2.   Observații privind perturbarea pieței și problemele legate de aprovizionare

Observații privind perturbarea pieței și problemele legate de aprovizionare

| (460) | Grupul Greven, Henkel, Unilever, Kapachim, Evonik, Ecogreen, Quaker Houghton, Omya, NYCO, Stéarinerie Dubois, grupul Musim Mas și Wilmar au formulat afirmații referitoare la perturbarea pieței Uniunii și la problemele de aprovizionare care ar rezulta în urma instituirii de măsuri. În special, aceste părți interesate au considerat că nivelul propus al măsurilor este prea ridicat și ar afecta în mod disproporționat interesul industriilor din aval ale Uniunii. De asemenea, aceste societăți au susținut că importurile din Indonezia ar înceta sau ar fi restrânse într-o asemenea măsură, încât ar apărea un deficit general pe piața Uniunii, ceea ce ar determina și creșteri ale prețurilor. Alți utilizatori au formulat afirmații mai specifice referitoare la anumite tipuri de acizi grași, despre care au afirmat că nu ar putea fi furnizate în mod adecvat de industria Uniunii. AAK, Unilever și grupul Greven au pus la dispoziție corespondență prin e-mail purtată cu producătorii din Uniune pentru a-și susține afirmația privind problemele de aprovizionare de pe piață care ar fi agravate de măsuri. |
| --- | --- |

(460)

Grupul Greven, Henkel, Unilever, Kapachim, Evonik, Ecogreen, Quaker Houghton, Omya, NYCO, Stéarinerie Dubois, grupul Musim Mas și Wilmar au formulat afirmații referitoare la perturbarea pieței Uniunii și la problemele de aprovizionare care ar rezulta în urma instituirii de măsuri. În special, aceste părți interesate au considerat că nivelul propus al măsurilor este prea ridicat și ar afecta în mod disproporționat interesul industriilor din aval ale Uniunii. De asemenea, aceste societăți au susținut că importurile din Indonezia ar înceta sau ar fi restrânse într-o asemenea măsură, încât ar apărea un deficit general pe piața Uniunii, ceea ce ar determina și creșteri ale prețurilor. Alți utilizatori au formulat afirmații mai specifice referitoare la anumite tipuri de acizi grași, despre care au afirmat că nu ar putea fi furnizate în mod adecvat de industria Uniunii. AAK, Unilever și grupul Greven au pus la dispoziție corespondență prin e-mail purtată cu producătorii din Uniune pentru a-și susține afirmația privind problemele de aprovizionare de pe piață care ar fi agravate de măsuri.

| (461) | Unilever, Henkel și Ecogreen au susținut că importurile în Uniune de acizi grași cu lanț scurt, precum C8-C10, ar fi afectate de măsuri. NYCO a susținut că acizii C8-C10 au fost din ce în ce mai dificil de găsit pe piața Uniunii, deoarece producătorii și-au sporit utilizarea captivă. Ca urmare a acestui deficit, prețurile au crescut brusc din septembrie 2021. În plus, NYCO a susținut că deficitul de acizi grași cu lanț scurt, precum C8-C10, ar avea un impact asupra industriilor pe care NYCO le aprovizionează cu lubrifianți speciali, cum ar fi industria aeronautică și industria de apărare. |
| --- | --- |

(461)

Unilever, Henkel și Ecogreen au susținut că importurile în Uniune de acizi grași cu lanț scurt, precum C8-C10, ar fi afectate de măsuri. NYCO a susținut că acizii C8-C10 au fost din ce în ce mai dificil de găsit pe piața Uniunii, deoarece producătorii și-au sporit utilizarea captivă. Ca urmare a acestui deficit, prețurile au crescut brusc din septembrie 2021. În plus, NYCO a susținut că deficitul de acizi grași cu lanț scurt, precum C8-C10, ar avea un impact asupra industriilor pe care NYCO le aprovizionează cu lubrifianți speciali, cum ar fi industria aeronautică și industria de apărare.

| (462) | Kapachim, Evonik, NYCO au susținut, de asemenea, că ar fi dezavantajate față de producătorii acelorași produse situați în afara Uniunii. Alte societăți au susținut că ar putea fi nevoite să se relocheze în afara Uniunii. |
| --- | --- |

(462)

Kapachim, Evonik, NYCO au susținut, de asemenea, că ar fi dezavantajate față de producătorii acelorași produse situați în afara Uniunii. Alte societăți au susținut că ar putea fi nevoite să se relocheze în afara Uniunii.

| (463) | Stéarinerie Dubois a susținut că substituibilitatea redusă a multor tipuri de produse importate din Indonezia i-ar afecta puternic profitabilitatea, deoarece costurile sale de producție ar crește. Stéarinerie Dubois a susținut, de asemenea, că producătorii din Uniune enumerați în plângere nu produc neapărat aceiași acizi grași în cantități suficiente din tipul de acid de care avea nevoie. Aceasta a mai subliniat că, în cazul a două tipuri de acizi grași pe care societatea le utilizează în producția sa, niciun producător din Uniune nu s-a putut conforma specificațiilor societății privind culoarea, care reprezintă un factor important pentru clienții săi din industria farmaceutică. Stéarinerie Dubois a afirmat că, întrucât nu există o piață a Uniunii pentru acizii grași conformă cu legislația REACH și cu cerințele referitoare la alimentele cușer și halal, importurile acestor produse nu au cauzat niciun prejudiciu industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(463)

Stéarinerie Dubois a susținut că substituibilitatea redusă a multor tipuri de produse importate din Indonezia i-ar afecta puternic profitabilitatea, deoarece costurile sale de producție ar crește. Stéarinerie Dubois a susținut, de asemenea, că producătorii din Uniune enumerați în plângere nu produc neapărat aceiași acizi grași în cantități suficiente din tipul de acid de care avea nevoie. Aceasta a mai subliniat că, în cazul a două tipuri de acizi grași pe care societatea le utilizează în producția sa, niciun producător din Uniune nu s-a putut conforma specificațiilor societății privind culoarea, care reprezintă un factor important pentru clienții săi din industria farmaceutică. Stéarinerie Dubois a afirmat că, întrucât nu există o piață a Uniunii pentru acizii grași conformă cu legislația REACH și cu cerințele referitoare la alimentele cușer și halal, importurile acestor produse nu au cauzat niciun prejudiciu industriei Uniunii.

| (464) | CUTFA a subliniat că industria Uniunii, împreună cu importurile din Indonezia și din țări terțe, ar asigura o aprovizionare adecvată a pieței Uniunii în cazul instituirii măsurilor. Acest punct de vedere a fost completat de un grafic care prezintă principalele surse de aprovizionare. CUTFA a subliniat, de asemenea, că importurile din Indonezia nu vor înceta, ci vor continua în condiții de concurență echitabile. |
| --- | --- |

(464)

CUTFA a subliniat că industria Uniunii, împreună cu importurile din Indonezia și din țări terțe, ar asigura o aprovizionare adecvată a pieței Uniunii în cazul instituirii măsurilor. Acest punct de vedere a fost completat de un grafic care prezintă principalele surse de aprovizionare. CUTFA a subliniat, de asemenea, că importurile din Indonezia nu vor înceta, ci vor continua în condiții de concurență echitabile.

| (465) | Comisia a recunoscut că aprovizionarea cu acizi grași a diferitelor sectoare industriale utilizatoare din Uniune este esențială, deoarece acizii grași nu pot fi înlocuiți în mod adecvat cu alte produse. Prin urmare, Comisia a analizat chestiunea perturbării pieței și a problemelor legate de aprovizionare în lumina observațiilor primite. |
| --- | --- |

(465)

Comisia a recunoscut că aprovizionarea cu acizi grași a diferitelor sectoare industriale utilizatoare din Uniune este esențială, deoarece acizii grași nu pot fi înlocuiți în mod adecvat cu alte produse. Prin urmare, Comisia a analizat chestiunea perturbării pieței și a problemelor legate de aprovizionare în lumina observațiilor primite.

| (466) | În primul rând, astfel cum se subliniază în considerentul 220, cifrele privind capacitatea neutilizată menționate în considerentul 407 au fost calculate pe baza unei capacități sustenabile, nu teoretice, a industriei Uniunii, ținând seama de perioadele normale de inactivitate, cum ar fi întreținerea, și luând în considerare fabricarea de alte produse. Aceasta înseamnă că, în cursul PI, în Uniune exista o capacitate neutilizată de aproximativ 250 000. Verificarea răspunsurilor la chestionar ale industriei Uniunii a asigurat o abordare coerentă și exactă a cifrelor privind capacitatea. Capacitățile au fost reduse, după caz, iar cifrele verificate au fost comunicate societăților implicate. |
| --- | --- |

(466)

În primul rând, astfel cum se subliniază în considerentul 220, cifrele privind capacitatea neutilizată menționate în considerentul 407 au fost calculate pe baza unei capacități sustenabile, nu teoretice, a industriei Uniunii, ținând seama de perioadele normale de inactivitate, cum ar fi întreținerea, și luând în considerare fabricarea de alte produse. Aceasta înseamnă că, în cursul PI, în Uniune exista o capacitate neutilizată de aproximativ 250 000. Verificarea răspunsurilor la chestionar ale industriei Uniunii a asigurat o abordare coerentă și exactă a cifrelor privind capacitatea. Capacitățile au fost reduse, după caz, iar cifrele verificate au fost comunicate societăților implicate.

| (467) | În al doilea rând, a fost clar că investițiile în industria Uniunii au fost restrânse în cursul perioadei examinate. Investițiile societăților incluse în eșantion au continuat, dar s-au limitat la întreținerea instalațiilor și a echipamentelor existente, mai degrabă decât să vizeze creșterea capacității și eliminarea blocajelor la nivel de producție. Instituirea de măsuri ar reduce presiunea asupra prețurilor pentru industrie și i-ar permite să stabilească prețurile la un nivel la care să se atingă o profitabilitate rezonabilă. Producția și vânzările pentru aprovizionarea pieței ar putea crește datorită unor condiții de piață mai bune. Industria ar putea, de asemenea, să mobilizeze capital pentru a crește capacitatea. |
| --- | --- |

(467)

În al doilea rând, a fost clar că investițiile în industria Uniunii au fost restrânse în cursul perioadei examinate. Investițiile societăților incluse în eșantion au continuat, dar s-au limitat la întreținerea instalațiilor și a echipamentelor existente, mai degrabă decât să vizeze creșterea capacității și eliminarea blocajelor la nivel de producție. Instituirea de măsuri ar reduce presiunea asupra prețurilor pentru industrie și i-ar permite să stabilească prețurile la un nivel la care să se atingă o profitabilitate rezonabilă. Producția și vânzările pentru aprovizionarea pieței ar putea crește datorită unor condiții de piață mai bune. Industria ar putea, de asemenea, să mobilizeze capital pentru a crește capacitatea.

| (468) | Problemele de aprovizionare din cursul perioadei examinate, demonstrate de corespondența prin e-mail, sunt de așteptat în cazul în care o industrie a suferit un prejudiciu important care i-a afectat prețurile de vânzare, ceea ce a condus la o profitabilitate scăzută și la incapacitatea de a atrage capital pentru investiții. Cu toate acestea, instituirea de măsuri va crea condiții de piață mai bune pentru industria Uniunii, care va putea să crească producția și să îmbunătățească cantitatea și gama de acizi grași pe care îi furnizează pe piață. |
| --- | --- |

(468)

Problemele de aprovizionare din cursul perioadei examinate, demonstrate de corespondența prin e-mail, sunt de așteptat în cazul în care o industrie a suferit un prejudiciu important care i-a afectat prețurile de vânzare, ceea ce a condus la o profitabilitate scăzută și la incapacitatea de a atrage capital pentru investiții. Cu toate acestea, instituirea de măsuri va crea condiții de piață mai bune pentru industria Uniunii, care va putea să crească producția și să îmbunătățească cantitatea și gama de acizi grași pe care îi furnizează pe piață.

| (469) | În al treilea rând, nu se preconizează că măsurile instituite prin prezentul regulament vor interzice importurile din Indonezia. Se reamintește că scopul măsurilor antidumping nu este de a stopa importurile, ci de a restabili condițiile de concurență echitabile pe piață. În consecință, Comisia a respins afirmația potrivit căreia ar apărea un deficit general pe piața Uniunii, care ar determina și creșteri disproporționate ale prețurilor. |
| --- | --- |

(469)

În al treilea rând, nu se preconizează că măsurile instituite prin prezentul regulament vor interzice importurile din Indonezia. Se reamintește că scopul măsurilor antidumping nu este de a stopa importurile, ci de a restabili condițiile de concurență echitabile pe piață. În consecință, Comisia a respins afirmația potrivit căreia ar apărea un deficit general pe piața Uniunii, care ar determina și creșteri disproporționate ale prețurilor.

| (470) | Comisia a observat că afirmația privind o creștere bruscă a prețurilor pentru C8-C10 s-a referit mai degrabă la piața mondială, nu doar la piața Uniunii. Prin urmare, efectele măsurilor antidumping asupra competitivității globale a utilizatorilor de C8-C10 din Uniune nu ar fi diferite de efectele asupra utilizatorilor altor tipuri de acizi grași. În plus, Comisia a reamintit că evoluțiile pieței după sfârșitul perioadei de investigație nu sunt, în mod normal, luate în considerare în evaluarea sa. În ceea ce privește chestiunea prezentată de NYCO cu privire la industria aeronautică și industria de apărare, aceste afirmații privind perturbarea nu au fost demonstrate și, prin urmare, au fost respinse. |
| --- | --- |

(470)

Comisia a observat că afirmația privind o creștere bruscă a prețurilor pentru C8-C10 s-a referit mai degrabă la piața mondială, nu doar la piața Uniunii. Prin urmare, efectele măsurilor antidumping asupra competitivității globale a utilizatorilor de C8-C10 din Uniune nu ar fi diferite de efectele asupra utilizatorilor altor tipuri de acizi grași. În plus, Comisia a reamintit că evoluțiile pieței după sfârșitul perioadei de investigație nu sunt, în mod normal, luate în considerare în evaluarea sa. În ceea ce privește chestiunea prezentată de NYCO cu privire la industria aeronautică și industria de apărare, aceste afirmații privind perturbarea nu au fost demonstrate și, prin urmare, au fost respinse.

| (471) | În plus, Comisia a observat că produsele industriei indoneziene și cele ale industriei Uniunii sunt în mare măsură substituibile. Simplul fapt că anumiți producători din Uniune nu au fost în măsură să furnizeze anumite tipuri de produse în anumite momente în condițiile de piață aplicabile în perioada examinată nu înseamnă că problemele legate de aprovizionare vor persista după instituirea măsurilor. În plus, Comisia a considerat că impactul măsurilor asupra costurilor și a profitabilității acestui utilizator nu a fost demonstrat, deoarece, în absența unui răspuns la chestionar, Comisia nu a putut evalua cât de importante au fost costurile cu acizii grași pentru societate ca procent din costurile totale sau din cifra de afaceri. Prin urmare, afirmațiile au fost respinse. |
| --- | --- |

(471)

În plus, Comisia a observat că produsele industriei indoneziene și cele ale industriei Uniunii sunt în mare măsură substituibile. Simplul fapt că anumiți producători din Uniune nu au fost în măsură să furnizeze anumite tipuri de produse în anumite momente în condițiile de piață aplicabile în perioada examinată nu înseamnă că problemele legate de aprovizionare vor persista după instituirea măsurilor. În plus, Comisia a considerat că impactul măsurilor asupra costurilor și a profitabilității acestui utilizator nu a fost demonstrat, deoarece, în absența unui răspuns la chestionar, Comisia nu a putut evalua cât de importante au fost costurile cu acizii grași pentru societate ca procent din costurile totale sau din cifra de afaceri. Prin urmare, afirmațiile au fost respinse.

| (472) | Impactul probabil asupra concurenților din afara Uniunii și riscul de relocare nu au fost demonstrate. În plus, factorii care ar putea atenua impactul taxelor asupra utilizatorilor sunt analizați în considerentul 455. |
| --- | --- |

(472)

Impactul probabil asupra concurenților din afara Uniunii și riscul de relocare nu au fost demonstrate. În plus, factorii care ar putea atenua impactul taxelor asupra utilizatorilor sunt analizați în considerentul 455.

| (473) | Wilmar a sugerat că costul pe piața Uniunii al acizilor grași ca materie primă ar crește cu aproximativ 32,9 % (59). |
| --- | --- |

(473)

Wilmar a sugerat că costul pe piața Uniunii al acizilor grași ca materie primă ar crește cu aproximativ 32,9 % (59).

59

| (474) | Totuși, astfel de estimări prezintă în mod exagerat creșterile probabile ale costurilor pentru utilizatori. Acest lucru se datorează faptului că importurile indoneziene au reprezentat aproximativ 20 % din consum și este probabil să aibă loc creșteri mult mai mici ale costurilor pentru utilizatorii care sunt aprovizionați de industria Uniunii sau de importuri din alte surse. În plus, importurile din țări terțe, cum ar fi Malaysia, vor crește în mod inevitabil pe parcursul perioadei de aplicare a măsurilor, datorită condițiilor de piață mai bune și presiunii mai reduse exercitate de prețurile indoneziene. |
| --- | --- |

(474)

Totuși, astfel de estimări prezintă în mod exagerat creșterile probabile ale costurilor pentru utilizatori. Acest lucru se datorează faptului că importurile indoneziene au reprezentat aproximativ 20 % din consum și este probabil să aibă loc creșteri mult mai mici ale costurilor pentru utilizatorii care sunt aprovizionați de industria Uniunii sau de importuri din alte surse. În plus, importurile din țări terțe, cum ar fi Malaysia, vor crește în mod inevitabil pe parcursul perioadei de aplicare a măsurilor, datorită condițiilor de piață mai bune și presiunii mai reduse exercitate de prețurile indoneziene.

| (475) | Wilmar a subliniat, de asemenea, că reducerea importurilor de ulei vegetal, în special din Ucraina, ar limita capacitatea industriei Uniunii de a se aproviziona cu materii prime. |
| --- | --- |

(475)

Wilmar a subliniat, de asemenea, că reducerea importurilor de ulei vegetal, în special din Ucraina, ar limita capacitatea industriei Uniunii de a se aproviziona cu materii prime.

| (476) | Comisia a observat că aceste afirmații au vizat evoluții ulterioare perioadei de investigație. Nu s-a demonstrat ce impact ar putea avea aceste evoluții asupra pieței Uniunii sau dacă ele ar fi de durată, deoarece articolul 6 alineatul (1) din regulamentul de bază prevede că informațiile referitoare la o perioadă posterioară perioadei de investigație nu se iau în mod normal în considerare. Prin urmare, afirmațiile au fost respinse. |
| --- | --- |

(476)

Comisia a observat că aceste afirmații au vizat evoluții ulterioare perioadei de investigație. Nu s-a demonstrat ce impact ar putea avea aceste evoluții asupra pieței Uniunii sau dacă ele ar fi de durată, deoarece articolul 6 alineatul (1) din regulamentul de bază prevede că informațiile referitoare la o perioadă posterioară perioadei de investigație nu se iau în mod normal în considerare. Prin urmare, afirmațiile au fost respinse.

| (477) | Prin urmare, Comisia nu a putut accepta argumentele potrivit cărora va exista un deficit general de aprovizionare cu acizi grași a utilizatorilor din Uniune. În ceea ce privește problemele de aprovizionare care implică produse specifice, este probabil ca orice perturbare a pieței să fie temporară, până când producătorii și clienții acestora se adaptează la noua situație de pe piață. |
| --- | --- |

(477)

Prin urmare, Comisia nu a putut accepta argumentele potrivit cărora va exista un deficit general de aprovizionare cu acizi grași a utilizatorilor din Uniune. În ceea ce privește problemele de aprovizionare care implică produse specifice, este probabil ca orice perturbare a pieței să fie temporară, până când producătorii și clienții acestora se adaptează la noua situație de pe piață.

7.9.3.   Concluzie cu privire la interesul utilizatorilor

Concluzie cu privire la interesul utilizatorilor

| (478) | Având în vedere observațiile părților interesate și pe baza informațiilor de la dosar, este clar că, în cazul sectoarelor mari consumatoare de acizi grași (îngrijirea locuinței, frumusețe, spălarea rufelor și îngrijire personală), nu ar exista un impact major în urma instituirii măsurilor, deoarece aceste sectoare ar fi în măsură să absoarbă eventualele creșteri ale costurilor care nu ar putea fi transferate clienților. |
| --- | --- |

(478)

Având în vedere observațiile părților interesate și pe baza informațiilor de la dosar, este clar că, în cazul sectoarelor mari consumatoare de acizi grași (îngrijirea locuinței, frumusețe, spălarea rufelor și îngrijire personală), nu ar exista un impact major în urma instituirii măsurilor, deoarece aceste sectoare ar fi în măsură să absoarbă eventualele creșteri ale costurilor care nu ar putea fi transferate clienților.

| (479) | Pentru celelalte sectoare, există unele dovezi care arată că pot avea loc creșteri ale costurilor și că acestea vor avea un impact asupra profitabilității. Cu toate acestea, numai două grupuri au decis să coopereze pe deplin în cadrul investigației pentru a-și susține afirmațiile. |
| --- | --- |

(479)

Pentru celelalte sectoare, există unele dovezi care arată că pot avea loc creșteri ale costurilor și că acestea vor avea un impact asupra profitabilității. Cu toate acestea, numai două grupuri au decis să coopereze pe deplin în cadrul investigației pentru a-și susține afirmațiile.

| (480) | Există mai multe elemente care vor atenua impactul eventualelor creșteri ale costurilor asupra tuturor utilizatorilor, cum ar fi regimul de transformare sub control vamal pentru importurile de acizi grași care vor fi utilizați pentru fabricarea produselor exportate. Nu toate produsele fabricate de utilizatori conțin acizi grași. În plus, aproximativ 80 % din acizii grași consumați pe piața Uniunii nu provin din Indonezia și, prin urmare, nu vor fi supuși impactului direct al măsurilor. |
| --- | --- |

(480)

Există mai multe elemente care vor atenua impactul eventualelor creșteri ale costurilor asupra tuturor utilizatorilor, cum ar fi regimul de transformare sub control vamal pentru importurile de acizi grași care vor fi utilizați pentru fabricarea produselor exportate. Nu toate produsele fabricate de utilizatori conțin acizi grași. În plus, aproximativ 80 % din acizii grași consumați pe piața Uniunii nu provin din Indonezia și, prin urmare, nu vor fi supuși impactului direct al măsurilor.

| (481) | Măsurile antidumping sunt menite să crească prețul de import în Uniune (franco destinație vămuit) pentru țara în cauză. Este probabil să crească și prețurile importurilor din țări terțe și prețurile industriei Uniunii. Totuși, pentru a putea supraviețui, industria Uniunii trebuie să funcționeze pe o bază mai echitabilă cu producătorii-exportatori indonezieni de pe piața Uniunii. Piața Uniunii are nevoie de timp pentru a se adapta la noile condiții și, în perioada respectivă, ar putea exista un impact negativ asupra anumitor actori de pe piață și asupra anumitor sectoare de utilizatori. După cum s-a menționat mai sus, producătorii din Uniune au preconizat o sporire a investițiilor pentru creșterea capacității. O parte dintre aceste investiții ar permite societăților din industria Uniunii să furnizeze o gamă mai largă de acizi grași sau să crească producția de produse specifice. Simplul fapt că un producător din Uniune nu a fost în măsură să aprovizioneze piața cu anumite produse în condițiile actuale de concurență neloială nu înseamnă că producătorii din Uniune nu au capacitatea de a se adapta la noile condiții de piață create de măsurile vizate. |
| --- | --- |

(481)

Măsurile antidumping sunt menite să crească prețul de import în Uniune (franco destinație vămuit) pentru țara în cauză. Este probabil să crească și prețurile importurilor din țări terțe și prețurile industriei Uniunii. Totuși, pentru a putea supraviețui, industria Uniunii trebuie să funcționeze pe o bază mai echitabilă cu producătorii-exportatori indonezieni de pe piața Uniunii. Piața Uniunii are nevoie de timp pentru a se adapta la noile condiții și, în perioada respectivă, ar putea exista un impact negativ asupra anumitor actori de pe piață și asupra anumitor sectoare de utilizatori. După cum s-a menționat mai sus, producătorii din Uniune au preconizat o sporire a investițiilor pentru creșterea capacității. O parte dintre aceste investiții ar permite societăților din industria Uniunii să furnizeze o gamă mai largă de acizi grași sau să crească producția de produse specifice. Simplul fapt că un producător din Uniune nu a fost în măsură să aprovizioneze piața cu anumite produse în condițiile actuale de concurență neloială nu înseamnă că producătorii din Uniune nu au capacitatea de a se adapta la noile condiții de piață create de măsurile vizate.

| (482) | Comisia susține că astfel de creșteri ale costurilor sunt necesare pentru a permite industriei Uniunii să concureze în mod echitabil și la niveluri ale prețurilor care nu îi periclitează viabilitatea. Este clar că profitabilitatea prezentată în tabelul 10 nu este sustenabilă și este în interesul tuturor utilizatorilor ca producția unei game largi de acizi grași în Uniune să continue. Creșterile preconizate ale costurilor pentru utilizatori nu sunt considerate disproporționate. |
| --- | --- |

(482)

Comisia susține că astfel de creșteri ale costurilor sunt necesare pentru a permite industriei Uniunii să concureze în mod echitabil și la niveluri ale prețurilor care nu îi periclitează viabilitatea. Este clar că profitabilitatea prezentată în tabelul 10 nu este sustenabilă și este în interesul tuturor utilizatorilor ca producția unei game largi de acizi grași în Uniune să continue. Creșterile preconizate ale costurilor pentru utilizatori nu sunt considerate disproporționate.

| (483) | În consecință, ținând seama de opiniile tuturor părților interesate care au prezentat observații, Comisia a concluzionat că utilizatorii nu ar fi afectați în mod disproporționat de instituirea măsurilor. |
| --- | --- |

(483)

În consecință, ținând seama de opiniile tuturor părților interesate care au prezentat observații, Comisia a concluzionat că utilizatorii nu ar fi afectați în mod disproporționat de instituirea măsurilor.

7.10.   Interesele furnizorilor

Interesele furnizorilor

| (484) | Furnizorii de materii prime din Uniune sunt în principal producători de seu și de ulei vegetal. Deși acești furnizori de materii prime nu au cooperat în cadrul prezentei investigații, este clar că instituirea de măsuri ar aduce beneficii și furnizorilor pe termen lung, deoarece industria Uniunii consumă cantități semnificative de seu și de uleiuri vegetale produse în Uniune. |
| --- | --- |

(484)

Furnizorii de materii prime din Uniune sunt în principal producători de seu și de ulei vegetal. Deși acești furnizori de materii prime nu au cooperat în cadrul prezentei investigații, este clar că instituirea de măsuri ar aduce beneficii și furnizorilor pe termen lung, deoarece industria Uniunii consumă cantități semnificative de seu și de uleiuri vegetale produse în Uniune.

7.11.   Concluzie privind interesul Uniunii

Concluzie privind interesul Uniunii

| (485) | Pe baza informațiilor de mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive imperative care să demonstreze că instituirea măsurilor cu privire la importurile acizi grași originari din Indonezia nu ar fi în interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(485)

Pe baza informațiilor de mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive imperative care să demonstreze că instituirea măsurilor cu privire la importurile acizi grași originari din Indonezia nu ar fi în interesul Uniunii.

8.   MĂSURILE ANTIDUMPING DEFINITIVE

MĂSURILE ANTIDUMPING DEFINITIVE

| (486) | Potrivit concluziilor la care a ajuns Comisia cu privire la existența unui dumping, la prejudiciu, la legătura de cauzalitate, la nivelul măsurilor și la interesul Uniunii, este necesar să se instituie măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei Uniunii de importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(486)

Potrivit concluziilor la care a ajuns Comisia cu privire la existența unui dumping, la prejudiciu, la legătura de cauzalitate, la nivelul măsurilor și la interesul Uniunii, este necesar să se instituie măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei Uniunii de importurile care fac obiectul unui dumping.

| (487) | În conformitate cu evaluarea de mai sus, taxele antidumping definitive sunt stabilite la nivelul marjei de dumping pentru Wilmar. |
| --- | --- |

(487)

În conformitate cu evaluarea de mai sus, taxele antidumping definitive sunt stabilite la nivelul marjei de dumping pentru Wilmar.

| (488) | În ceea ce privește Musim Mas, Comisia a examinat dacă o taxă mai mică decât marja de dumping ar fi suficientă pentru eliminarea prejudiciului. După ce a constatat distorsiuni legate de materiile prime în ceea ce privește produsul în cauză, în sensul articolului 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază, și anume sub forma unor taxe și impuneri la export pentru CPO și CPKO, Comisia a conchis că ar fi în interesul Uniunii, astfel cum se prevede la articolul 7 alineatul (2b) din regulamentul de bază, să se determine valoarea taxei la nivelul marjei de dumping, deoarece o taxă inferioară marjei de dumping nu ar fi suficientă pentru a remedia prejudiciul suferit de industria Uniunii. |
| --- | --- |

(488)

În ceea ce privește Musim Mas, Comisia a examinat dacă o taxă mai mică decât marja de dumping ar fi suficientă pentru eliminarea prejudiciului. După ce a constatat distorsiuni legate de materiile prime în ceea ce privește produsul în cauză, în sensul articolului 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază, și anume sub forma unor taxe și impuneri la export pentru CPO și CPKO, Comisia a conchis că ar fi în interesul Uniunii, astfel cum se prevede la articolul 7 alineatul (2b) din regulamentul de bază, să se determine valoarea taxei la nivelul marjei de dumping, deoarece o taxă inferioară marjei de dumping nu ar fi suficientă pentru a remedia prejudiciul suferit de industria Uniunii.

| (489) | Taxa definitivă pentru celelalte societăți cooperante neincluse în eșantion din Indonezia se bazează pe marja de dumping medie ponderată stabilită mai sus pentru cele două societăți incluse în eșantion. |
| --- | --- |

(489)

Taxa definitivă pentru celelalte societăți cooperante neincluse în eșantion din Indonezia se bazează pe marja de dumping medie ponderată stabilită mai sus pentru cele două societăți incluse în eșantion.

| (490) | Având în vedere nivelul ridicat de cooperare (exporturile producătorilor-exportatori cooperanți au constituit totalitatea importurilor totale în cursul PI), nivelul taxei la nivel național s-a bazat pe cea mai mare dintre marjele de dumping ale celor doi exportatori cooperanți incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(490)

Având în vedere nivelul ridicat de cooperare (exporturile producătorilor-exportatori cooperanți au constituit totalitatea importurilor totale în cursul PI), nivelul taxei la nivel național s-a bazat pe cea mai mare dintre marjele de dumping ale celor doi exportatori cooperanți incluși în eșantion.

| (491) | Pe baza informațiilor de mai sus, nivelurile taxei antidumping definitive, exprimate pe baza prețului CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, trebuie stabilite după cum urmează:








  Societate | Marja de dumping definitivă | Marja de prejudiciu definitivă | Taxă antidumping |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| P.T. Musim Mas | 46,4 % | 46,4 % | 46,4 % |
| P.T. Wilmar Nabati Indonesia | 15,2 % | 38,7 % | 15,2 % |
| Alte societăți cooperante | 26,6 % | 41,5 % | 26,6 % |
| Toate celelalte societăți | 46,4 % | 46,4 % | 46,4 % |

(491)

Pe baza informațiilor de mai sus, nivelurile taxei antidumping definitive, exprimate pe baza prețului CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, trebuie stabilite după cum urmează:

Societate

Marja de dumping definitivă

Marja de prejudiciu definitivă

Taxă antidumping

P.T. Musim Mas

46,4 %

46,4 %

46,4 %

P.T. Wilmar Nabati Indonesia

15,2 %

38,7 %

15,2 %

Alte societăți cooperante

26,6 %

41,5 %

26,6 %

Toate celelalte societăți

46,4 %

46,4 %

46,4 %

| (492) | Nivelurile individuale ale taxei antidumping aplicabile societăților menționate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza constatărilor din prezenta investigație. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cazul societăților în cauză în cursul investigației. Aceste niveluri ale taxei sunt aplicabile exclusiv importurilor de produs în cauză originar din țara în cauză și fabricat de entitățile juridice menționate. Importurile de produs în cauză fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, trebuie să facă obiectul taxei aplicabile pentru „toate celelalte societăți”. Acestora nu trebuie să li se aplice niciunul dintre nivelurile individuale ale taxei antidumping. |
| --- | --- |

(492)

Nivelurile individuale ale taxei antidumping aplicabile societăților menționate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza constatărilor din prezenta investigație. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cazul societăților în cauză în cursul investigației. Aceste niveluri ale taxei sunt aplicabile exclusiv importurilor de produs în cauză originar din țara în cauză și fabricat de entitățile juridice menționate. Importurile de produs în cauză fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, trebuie să facă obiectul taxei aplicabile pentru „toate celelalte societăți”. Acestora nu trebuie să li se aplice niciunul dintre nivelurile individuale ale taxei antidumping.

| (493) | Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxelor antidumping, taxa antidumping pentru toate celelalte societăți trebuie să se aplice nu doar producătorilor-exportatori care nu au cooperat în cadrul prezentei investigații, ci și producătorilor care nu au avut exporturi în Uniune în timpul perioadei de investigație. |
| --- | --- |

(493)

Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxelor antidumping, taxa antidumping pentru toate celelalte societăți trebuie să se aplice nu doar producătorilor-exportatori care nu au cooperat în cadrul prezentei investigații, ci și producătorilor care nu au avut exporturi în Uniune în timpul perioadei de investigație.

| (494) | Pentru a reduce la minimum riscurile de circumvenție ca urmare a diferenței mari dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale de asigurare a aplicării taxelor antidumping individuale. Societățile supuse unor taxe antidumping individuale trebuie să prezinte autorităților vamale ale statelor membre o factură comercială valabilă. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de respectiva factură trebuie să facă obiectul taxei antidumping aplicabile pentru „toate celelalte societăți”. |
| --- | --- |

(494)

Pentru a reduce la minimum riscurile de circumvenție ca urmare a diferenței mari dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale de asigurare a aplicării taxelor antidumping individuale. Societățile supuse unor taxe antidumping individuale trebuie să prezinte autorităților vamale ale statelor membre o factură comercială valabilă. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de respectiva factură trebuie să facă obiectul taxei antidumping aplicabile pentru „toate celelalte societăți”.

| (495) | Deși prezentarea acestei facturi este necesară pentru ca autoritățile vamale ale statelor membre să aplice nivelurile individuale ale taxei antidumping la importuri, ea nu este singurul element care trebuie luat în considerare de către autoritățile vamale. Într-adevăr, chiar dacă le este prezentată o factură care îndeplinește toate cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament, autoritățile vamale ale statelor membre trebuie să își efectueze verificările uzuale și pot, la fel ca în toate celelalte cazuri, să solicite documente suplimentare (documente de expediere etc.) pentru a verifica exactitatea datelor conținute în declarație și pentru a asigura faptul că aplicarea ulterioară a taxei mai mici este justificată, în conformitate cu legislația vamală. |
| --- | --- |

(495)

Deși prezentarea acestei facturi este necesară pentru ca autoritățile vamale ale statelor membre să aplice nivelurile individuale ale taxei antidumping la importuri, ea nu este singurul element care trebuie luat în considerare de către autoritățile vamale. Într-adevăr, chiar dacă le este prezentată o factură care îndeplinește toate cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament, autoritățile vamale ale statelor membre trebuie să își efectueze verificările uzuale și pot, la fel ca în toate celelalte cazuri, să solicite documente suplimentare (documente de expediere etc.) pentru a verifica exactitatea datelor conținute în declarație și pentru a asigura faptul că aplicarea ulterioară a taxei mai mici este justificată, în conformitate cu legislația vamală.

| (496) | În cazul în care exporturile uneia dintre societățile care beneficiază de niveluri individuale ale taxei mai scăzute cresc semnificativ în volum după instituirea măsurilor în cauză, s-ar putea considera că o astfel de creștere în volum constituie ea însăși o modificare în configurația schimburilor comerciale, modificare datorată instituirii măsurilor în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de împrejurări și în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, se poate iniția o investigație privind eludarea. Investigația poate, printre altele, examina necesitatea de a elimina nivelurile individuale ale taxelor și, prin urmare, impunerea unei taxe la scară națională. |
| --- | --- |

(496)

În cazul în care exporturile uneia dintre societățile care beneficiază de niveluri individuale ale taxei mai scăzute cresc semnificativ în volum după instituirea măsurilor în cauză, s-ar putea considera că o astfel de creștere în volum constituie ea însăși o modificare în configurația schimburilor comerciale, modificare datorată instituirii măsurilor în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de împrejurări și în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, se poate iniția o investigație privind eludarea. Investigația poate, printre altele, examina necesitatea de a elimina nivelurile individuale ale taxelor și, prin urmare, impunerea unei taxe la scară națională.

| (497) | Mai multe părți interesate au susținut că măsurile sunt excesive sau nu au fost stabilite la un nivel adecvat și că Comisia ar trebui să le reducă. |
| --- | --- |

(497)

Mai multe părți interesate au susținut că măsurile sunt excesive sau nu au fost stabilite la un nivel adecvat și că Comisia ar trebui să le reducă.

| (498) | Totuși, aceste măsuri au fost stabilite în conformitate cu metodologia descrisă în prezentul regulament și cu regulamentul de bază. Calculele implicate în stabilirea marjelor de dumping și de prejudiciu au fost comunicate părților interesate corespunzătoare. În consecință, aceste afirmații trebuie respinse deoarece stabilirea arbitrară a taxelor nu este prevăzută în regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(498)

Totuși, aceste măsuri au fost stabilite în conformitate cu metodologia descrisă în prezentul regulament și cu regulamentul de bază. Calculele implicate în stabilirea marjelor de dumping și de prejudiciu au fost comunicate părților interesate corespunzătoare. În consecință, aceste afirmații trebuie respinse deoarece stabilirea arbitrară a taxelor nu este prevăzută în regulamentul de bază.

| (499) | În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, Ecogreen a solicitat un contingent scutit de taxe vamale ca măsură corectivă constructivă care să fie analizată de Comisie, indicând diferite temeiuri juridice pentru această afirmație. |
| --- | --- |

(499)

În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, Ecogreen a solicitat un contingent scutit de taxe vamale ca măsură corectivă constructivă care să fie analizată de Comisie, indicând diferite temeiuri juridice pentru această afirmație.

| (500) | În primul rând, dezvoltând articolul 8 din regulamentul de bază, Ecogreen s-a oferit să inițieze discuții pentru un angajament în materie de preț cu un element de contingent. În acest sens, Comisia a reamintit că aceste contingente fac parte din angajamentele acceptate în cauza privind panourile solare (60) și a susținut că, potrivit Grupului special de soluționare a litigiilor al OMC în cauza CE – Lenjerie de pat (61), Comisia avea obligația de a lua în considerare soluții constructive în procedurile care implică țări membre în curs de dezvoltare. |
| --- | --- |

(500)

În primul rând, dezvoltând articolul 8 din regulamentul de bază, Ecogreen s-a oferit să inițieze discuții pentru un angajament în materie de preț cu un element de contingent. În acest sens, Comisia a reamintit că aceste contingente fac parte din angajamentele acceptate în cauza privind panourile solare (60) și a susținut că, potrivit Grupului special de soluționare a litigiilor al OMC în cauza CE – Lenjerie de pat (61), Comisia avea obligația de a lua în considerare soluții constructive în procedurile care implică țări membre în curs de dezvoltare.

60

61

| (501) | Comisia a observat că, astfel cum se menționează la articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază, este la latitudinea Ecogreen să prezinte o ofertă de angajament în materie de preț care poate fi acceptată de Comisie. O astfel de ofertă ar trebui făcută în termenul legal menționat la articolul 8 alineatul (2) din regulamentul de bază. Oferta Ecogreen ar fi trebuit să parvină Comisiei cu cel puțin 5 zile înainte de termenul pentru prezentarea observațiilor cu privire la comunicarea constatărilor finale. Cererea prin care se sugerează un angajament în materie de preț a fost prezentată abia la 12 septembrie 2022, mult după termenul legal menționat mai sus, și nu a fost formulată nicio propunere concretă. Prin urmare, nu a fost prezentată nicio ofertă de angajament în materie de preț care să poată fi luată în considerare în conformitate cu regulamentul de bază și, în consecință, nu putea fi invocată în mod legitim nicio analogie cu cauzele privind panourile solare și CE – Lenjerie de pat. Prin urmare, acest argument a fost respins. |
| --- | --- |

(501)

Comisia a observat că, astfel cum se menționează la articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază, este la latitudinea Ecogreen să prezinte o ofertă de angajament în materie de preț care poate fi acceptată de Comisie. O astfel de ofertă ar trebui făcută în termenul legal menționat la articolul 8 alineatul (2) din regulamentul de bază. Oferta Ecogreen ar fi trebuit să parvină Comisiei cu cel puțin 5 zile înainte de termenul pentru prezentarea observațiilor cu privire la comunicarea constatărilor finale. Cererea prin care se sugerează un angajament în materie de preț a fost prezentată abia la 12 septembrie 2022, mult după termenul legal menționat mai sus, și nu a fost formulată nicio propunere concretă. Prin urmare, nu a fost prezentată nicio ofertă de angajament în materie de preț care să poată fi luată în considerare în conformitate cu regulamentul de bază și, în consecință, nu putea fi invocată în mod legitim nicio analogie cu cauzele privind panourile solare și CE – Lenjerie de pat. Prin urmare, acest argument a fost respins.

| (502) | În al doilea rând, Ecogreen a solicitat un contingent scutit de taxe vamale prin analogie cu impunerea de contingente pentru a menține fluxurile comerciale considerate nedăunătoare în contextul măsurilor de salvgardare, un alt instrument de apărare comercială. |
| --- | --- |

(502)

În al doilea rând, Ecogreen a solicitat un contingent scutit de taxe vamale prin analogie cu impunerea de contingente pentru a menține fluxurile comerciale considerate nedăunătoare în contextul măsurilor de salvgardare, un alt instrument de apărare comercială.

| (503) | În acest sens, Comisia s-a rezumat la a observa că prezenta investigație este reglementată de regulamentul de bază, care nu a prevăzut contingente scutite de taxe vamale. Afirmația a fost deci respinsă. |
| --- | --- |

(503)

În acest sens, Comisia s-a rezumat la a observa că prezenta investigație este reglementată de regulamentul de bază, care nu a prevăzut contingente scutite de taxe vamale. Afirmația a fost deci respinsă.

| (504) | În al treilea rând, Ecogreen a solicitat un contingent tarifar ca măsură corectivă constructivă în temeiul Regulamentului (UE) 2021/2283 al Consiliului (62), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) 2022/972 al Consiliului (63), care se presupune că i-ar fi permis Comisiei să deschidă și să acorde contingente tarifare pentru produse agricole și industriale. |
| --- | --- |

(504)

În al treilea rând, Ecogreen a solicitat un contingent tarifar ca măsură corectivă constructivă în temeiul Regulamentului (UE) 2021/2283 al Consiliului (62), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) 2022/972 al Consiliului (63), care se presupune că i-ar fi permis Comisiei să deschidă și să acorde contingente tarifare pentru produse agricole și industriale.

62

63

| (505) | Comisia a observat că Regulamentul (UE) 2021/2283, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) 2022/972, se aplică produselor agricole și industriale enumerate în anexa la Regulamentul (UE) 2021/2283, în cazul în care produsul care face obiectul investigației nu este menționat la niciunul dintre codurile sale TARIC. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(505)

Comisia a observat că Regulamentul (UE) 2021/2283, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) 2022/972, se aplică produselor agricole și industriale enumerate în anexa la Regulamentul (UE) 2021/2283, în cazul în care produsul care face obiectul investigației nu este menționat la niciunul dintre codurile sale TARIC. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

| (506) | În cele din urmă, Ecogreen a subliniat că Codul vamal al Uniunii prevede posibilitatea transformării unei anumite cantități de importuri sub control vamal (perfecționare activă). Ecogreen a solicitat Comisiei să exploreze modalități de punere în aplicare a unui astfel de regim. |
| --- | --- |

(506)

În cele din urmă, Ecogreen a subliniat că Codul vamal al Uniunii prevede posibilitatea transformării unei anumite cantități de importuri sub control vamal (perfecționare activă). Ecogreen a solicitat Comisiei să exploreze modalități de punere în aplicare a unui astfel de regim.

| (507) | Comisia a subliniat că astfel de dispoziții nu intră în sfera sa de competență și în domeniul de aplicare al prezentei investigații, care este reglementată de regulamentul de bază. Afirmația a fost deci respinsă. |
| --- | --- |

(507)

Comisia a subliniat că astfel de dispoziții nu intră în sfera sa de competență și în domeniul de aplicare al prezentei investigații, care este reglementată de regulamentul de bază. Afirmația a fost deci respinsă.

9.   DISPOZIȚII FINALE

DISPOZIȚII FINALE

| (508) | În conformitate cu articolul 109 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 (64), în cazul în care un cuantum trebuie rambursat în urma unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, rata dobânzii este rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în prima zi calendaristică a fiecărei luni. |
| --- | --- |

(508)

În conformitate cu articolul 109 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 (64), în cazul în care un cuantum trebuie rambursat în urma unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, rata dobânzii este rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în prima zi calendaristică a fiecărei luni.

64

Jurnalului Oficial al Uniunii Europene

| (509) | Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a avut în vedere recomandarea instituirii de măsuri antidumping definitive. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma acestei informări. |
| --- | --- |

(509)

Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a avut în vedere recomandarea instituirii de măsuri antidumping definitive. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma acestei informări.

| (510) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului înființat în baza articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036, |
| --- | --- |

(510)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului înființat în baza articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de acizi grași cu o lungime a lanțului de carbon de C6, C8, C10, C12, C14, C16 sau C18, cu un indice de iod sub 105 g/100 g și cu un raport acizi grași liberi/trigliceride (grad de fracționare) de cel puțin 97 %, inclusiv:

| — | acizi grași izolați (denumiți și „în stare pură”) și |
| --- | --- |

—

acizi grași izolați (denumiți și „în stare pură”) și

| — | amestecuri care conțin o combinație de două sau mai multe lungimi ale lanțului de carbon, |
| --- | --- |

—

amestecuri care conțin o combinație de două sau mai multe lungimi ale lanțului de carbon,

cu excepția acizilor grași certificați de un sistem voluntar (65) pentru producția de biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă durabili, recunoscut de Comisia Europeană în temeiul articolului 30 alineatul (4) din Directiva (UE) 2018/2001, sau de un sistem național de certificare instituit în temeiul articolului 30 alineatul (6) din directiva menționată, care se încadrează în prezent la codurile NC ex 2915 70 40, ex 2915 70 50, ex 2915 90 30, ex 2915 90 70, ex 2916 15 00, ex 3823 11 00, ex 3823 12 00, ex 3823 19 10 și ex 3823 19 90 (codurile TARIC: 2915704095, 2915705010, 2915903095, 2915907095, 2916150010, 3823110020, 3823110070, 3823120020, 3823120070, 3823191030, 3823191070, 3823199070 și 3823199095), originari din Indonezia.

(2)   Nivelurile taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco-frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate mai jos, se stabilesc după cum urmează:

| Societate | Taxă antidumping definitivă | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| P.T. Musim Mas | 46,4 % | C880 |
| P.T. Wilmar Nabati Indonesia | 15,2 % | C881 |
| Alte societăți cooperante enumerate în anexă | 26,6 % | A se vedea anexa |
| Toate celelalte societăți | 46,4 % | C999 |

Societate

Taxă antidumping definitivă

Codul adițional TARIC

P.T. Musim Mas

46,4 %

C880

P.T. Wilmar Nabati Indonesia

15,2 %

C881

Alte societăți cooperante enumerate în anexă

26,6 %

A se vedea anexa

Toate celelalte societăți

46,4 %

C999

(3)   Aplicarea nivelurilor individuale ale taxelor specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea la autoritățile vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, pe care trebuie să figureze o declarație datată și semnată de un reprezentant oficial al entității care emite respectiva factură, identificat prin numele și funcția acestuia, redactată după cum urmează: „Subsemnatul (Subsemnata) certific faptul că (volumul) de (produsul în cauză) vândut pentru export în Uniunea Europeană, vizat de prezenta factură, a fost produs de către (denumirea și adresa societății) (cod adițional TARIC) în [țara în cauză]. Declar că informațiile din prezenta factură sunt complete și corecte”. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică taxa stabilită pentru „toate celelalte societăți”.

(4)   În caz de deteriorare a mărfurilor înainte de punerea în liberă circulație și, prin urmare, în cazul în care prețul efectiv plătit sau de plătit este calculat proporțional pentru stabilirea valorii în vamă în conformitate cu articolul 131 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei (66), valoarea taxei antidumping, calculată pe baza valorilor stabilite mai sus, se reduce în mod proporțional cu prețul efectiv plătit sau de plătit.

(5)   În lipsa unor indicații contrare, se aplică dispozițiile în vigoare referitoare la taxele vamale.

Articolul 2

În cazul în care un producător-exportator nou din Indonezia prezintă Comisiei elemente de probă suficiente, anexa poate fi modificată prin adăugarea producătorului-exportator respectiv pe lista societăților cooperante care nu sunt incluse în eșantion și cărora, prin urmare, li se aplică nivelul mediu ponderat adecvat de 26,6 % al taxei antidumping. Un producător-exportator nou furnizează dovezi că:

| (a) | nu a exportat mărfurile descrise la articolul 1 alineatul (1) originare din Indonezia în perioada de investigație (1 octombrie 2020-30 septembrie 2021); |
| --- | --- |

(a)

nu a exportat mărfurile descrise la articolul 1 alineatul (1) originare din Indonezia în perioada de investigație (1 octombrie 2020-30 septembrie 2021);

| (b) | nu este afiliat unui exportator sau producător care face obiectul măsurilor instituite prin prezentul regulament și |
| --- | --- |

(b)

nu este afiliat unui exportator sau producător care face obiectul măsurilor instituite prin prezentul regulament și

| (c) | fie a exportat efectiv mărfurile descrise la articolul 1 alineatul (1) originare din Indonezia, fie și-a asumat o obligație contractuală irevocabilă de export al unei cantități semnificative în Uniune după încheierea perioadei de investigație. |
| --- | --- |

(c)

fie a exportat efectiv mărfurile descrise la articolul 1 alineatul (1) originare din Indonezia, fie și-a asumat o obligație contractuală irevocabilă de export al unei cantități semnificative în Uniune după încheierea perioadei de investigație.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 18 ianuarie 2023.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

1

(2)  Aviz de deschidere a unei proceduri antidumping privind importurile de acizi grași originari din Indonezia (JO C 482, 30.11.2021, p. 5).

2

(3)  Aviz de deschidere a unei proceduri antisubvenție privind importurile de acizi grași originari din Indonezia (JO C 195, 13.5.2022, p. 11).

3

(4)  Formularea „producători-exportatori incluși în eșantion” ar trebui să fie interpretată ca „producători-exportatori neincluși în eșantion care au solicitat o examinare individuală”, astfel cum se explică în considerentul 44.

4

(5)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2564

5

(6)  Raportul grupului special, Mexic – Țevi și tuburi din oțel, WT/DS331/R, adoptat la 24 iulie 2007, DSR 2007:IV, p. 1207, punctul 7.347. În conformitate cu jurisprudența OMC, instanțele UE au adoptat, de asemenea, aceeași poziție în ceea ce privește dispoziția paralelă consacrată la articolul 5 alineatul (4) din regulamentul de bază, în special în Hotărârea din 10 martie 2009, Interpipe Niko Tube și Interpipe NTRP/Consiliul, T-249/06, EU:T:2009:62, punctul 139.

6

(7)  Raportul Organului de apel, CE – Elemente de fixare (China), WT/DS397/AB/R, adoptat la 28 iulie 2011, DSR 2011:VII, p. 3995, punctul 425.

7

(8)  
  Idem, punctele 430 și 454.

8

Idem

(9)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/1146 a Comisiei din 4 iulie 2019 de încheiere a procedurii antidumping privind importurile de palplanșe din oțel laminate la cald originare din Republica Populară Chineză (JO L 181, 5.7.2019, p. 89) și Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/266 a Comisiei din 14 februarie 2019 de încheiere a procedurii antidumping privind importurile de sticlă solară originară din Malaysia (JO L 44, 15.2.2019, p. 31).

9

(10)  Decizia 2007/430/CE a Comisiei din 19 iunie 2007 de încheiere a procedurii antidumping privind importurile de fibre sintetice discontinue din poliester (PSF) originare din Malaezia și din Taiwan și de eliberare a sumelor depuse cu titlu de taxă provizorie instituită (JO L 160, 21.6.2007, p. 30) (denumită în continuare „Decizia privind fibrele discontinue din poliester”).

10

(11)  Hotărârea din 11 iulie 2013, Philips Lighting Poland și Philips Lighting/Consiliul, T-469/07, EU:T:2013:370, punctul 87. În acest caz, cererea nu a fost retrasă. Mai degrabă, unii producători din Uniune care au susținut cererea atunci când au fost contactați înaintea deschiderii investigației („examinarea reprezentativității”) au decis ulterior să își schimbe poziția și să își exprime opoziția față de măsuri în cursul investigației propriu-zise. Ca urmare, nivelul de opoziție față de caz a devenit mai ridicat decât nivelul de susținere în ceea ce privește producția Uniunii. În cele din urmă, Comisia a decis că are dreptul să continue investigația și să instituie măsuri în astfel de circumstanțe, prin analogie cu retragerea plângerii în temeiul articolului 9 alineatul (1) din regulamentul de bază.

11

(12)  Lista sistemelor voluntare și a sistemelor naționale de certificare recunoscute de Comisie este disponibilă la adresa: https://energy.ec.europa.eu/topics/renewable-energy/bioenergy/voluntary-schemes_en

12

(13)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (reformare) (JO L 328 21.12.2018, p. 82), disponibilă la adresa: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX%3A02018L2001-20220607&qid=1657211934884

13

(14)  Legislația REACH. Versiunea consolidată a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH) include toate modificările și rectificările aduse legislației REACH până la data indicată pe prima pagină a regulamentului.

14

(15)  Un proces care permite, prin intermediul unui catalizator, utilizarea directă a acizilor grași (în loc să se utilizeze uleiuri) și a metanolului pentru fabricarea biomotorinei.

15

(16)  A se vedea Directiva (UE) 2018/2001.

16

(17)  A se vedea Directiva (UE) 2018/2001.

17

(18)  A se vedea Directiva (UE) 2018/2001.

18

(19)  A se vedea Directiva (UE) 2018/2001.

19

(20)  A se vedea Directiva (UE) 2018/2001.

20

(21)  Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 al Comisiei din 19 decembrie 2006 de stabilire a nivelurilor maxime pentru anumiți contaminanți din produsele alimentare (JO L 364, 20.12.2006, p. 5).

21

(22)  Codul TARIC pentru acidul oleic nu face nicio distincție în funcție de tipul de utilizare, deși în Uniune există importuri de acid oleic din Indonezia.

22

(23)  Decizia 2007/430/CE, considerentul 40.

23

(24)  https://www.ioioleo.de/wp-content/uploads/2021/01/IOI_BASIC_OLEO.pdf

24

(25)  Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unor norme sanitare privind subprodusele de origine animală și produsele derivate care nu sunt destinate consumului uman și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1774/2002 (Regulament privind subprodusele de origine animală) (JO L 300, 14.11.2009, p. 1).

25

(26)  Plângerea, punctul 41.

26

(27)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1336 al Comisiei din 25 septembrie 2020 de instituire a unor taxe antidumping definitive pentru importurile de anumiți alcooli polivinilici originari din Republica Populară Chineză (JO L 315, 29.9.2020, p. 1), considerentul 352.

27

(28)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1688 al Comisiei din 8 octombrie 2019 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii instituite la importurile de amestecuri de uree și de azotat de amoniu originare din Rusia, Trinidad și Tobago și Statele Unite ale Americii (JO L 258, 9.10.2019, p. 21).

28

(29)  Hotărârea din 5 octombrie 1988, Silver Seiko Limited și alții/Consiliul Comunităților Europene, cauzele conexate C-273/85 și C-107/86, EU:C:1988:466, punctul 16.

29

(30)  Raportul Organului de apel, CE – Elemente de fixare (China) (articolul 21.5 – China), WT/DS397/AB/RW și Ad.1, adoptat la 12 februarie 2016, DSR 2016:I, p. 7, punctele 5.260-5.282.

30

(31)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1194/2013 al Consiliului din 19 noiembrie 2013 de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii impuse asupra importurilor de biomotorină originară din Argentina și Indonezia (JO L 315, 26.11.2013, p. 2).

31

(32)  Hotărârea din 15 septembrie 2016, Musim Mas/Consiliul, T-80/14, EU:T:2016:504, punctul 94.

32

(33)  Hotărârea din 15 septembrie 2016, Pelita Agung Agrindustri/Consiliul, T-121/14, EU:T:2016:500, punctul 74.

33

(34)  Hotărârea din 15 septembrie 2016, Wilmar Bioenergi Indonesia și Wilmar Nabati Indonesia/Consiliul, T-139/14, EU:T:2016:499, punctul 101.

34

(35)  Raportul grupului special, UE – Biomotorină (Indonezia), WT/DS480/R și Ad.1, adoptat la 28 februarie 2018, DSR 2018:II, p. 605, punctul 8.1 literele (a)-(d).

35

(36)  https://www.lmc.co.uk/oleochemicals/

36

(37)  Manualul IHS Markit privind economia chimică, publicat în iunie 2021: „China continentală, Europa de Vest și America de Nord sunt principalele piețe consumatoare. Creșterea istorică a consumului de acizi grași a fost apropiată de creșterea PIB-ului în regiunile în care aceștia sunt consumați” (https://ihsmarkit.com/products/natural-fatty-acids-chemical-economics-handbook.html).

37

(38)  Previziuni ale Industry ARC privind piața acizilor grași (2021-2026): „În plus, epidemia de COVID-19 a creat obstacole și pentru producția, consumul, importurile și exporturile de acizi grași. Aceste consecințe multiple ale pandemiei de COVID-19 au agravat problemele pieței acizilor grași în 2020. Totuși, cererea de acizi grași urmează să se îmbunătățească până la sfârșitul anului 2021, datorită stimulării sectorului îngrijirii personale și a locuinței.” (http://www.industryarc.com/Report/15848/fatty-acid-market.html).

38

(39)  Revista OFI, Previziuni privind creșterea cererii de produse oleochimice, 9 iulie 2021, https://www.ofimagazine.com/news/strong-demand-forecast-for-oleochemicals

39

(40)  Excedentul brut de exploatare (GOS) sau profiturile sunt definite ca valoarea adăugată minus costurile cu personalul. Acesta este excedentul generat de activitățile de exploatare după compensarea factorului de forță de muncă. GOS în cazul substanțelor chimice reprezintă 11 % din cifra de afaceri, https://www.francechimie.fr/media/52b/the-european-chemical-industry-facts-and-figures-2020.pdf

40

(41)  CSIMarket, Chemical Manufacturing Industry Profitability („Profitabilitatea industriei producătoare de produse chimice”), https://csimarket.com/Industry/industry_Profitability_Ratios.php?ind=101&hist=4

41

Chemical Manufacturing Industry Profitability

(42)  Producătorii din Uniune incluși în eșantion reprezintă aproximativ 60 % din producția și vânzările Uniunii.

42

(43)  Comisia observă, de asemenea, că prețul scăzut al materiilor prime se datorează distorsiunilor economice de pe piața Indoneziei. A se vedea considerentele 392-400.

43

(44)  https://www.ssas.co.id/wp-content/uploads/2020/10/166-PMK.010-2020.pdf (doar în limba indoneziană, ultima accesare la 10 iulie 2022).

44

(45)  https://jdih.kemenkeu.go.id/FullText/2020/57~PMK.05~2020Per.pdf (doar în limba indoneziană, ultima accesare la 10 iulie 2022).

45

(46)  https://jdih.kemenkeu.go.id/download/30a94928-f217-48ee-934e-c2be549f350f/76~PMK.05~2021Per.pdf (doar în limba indoneziană, ultima accesare la 10 iulie 2022).

46

(47)  https://kpbn.co.id/home.html?lang=1

47

(48)  https://www.gtis.com/gta/

48

(49)  Malaysian Palm Oil Board (Consiliul malaysian pentru uleiul de palmier) https://bepi.mpob.gov.my/admin2/price_local_daily_view_cpo_msia.php?more=Y&jenis=1Y&tahun=2020 și https://bepi.mpob.gov.my/index.php/en/?option=com_content&view=article&id=1033&Itemid=136

49

(50)  CRUDE PALM OIL – CIF ROTTERDAM Spot Historische Prijzen – Investing.com https://nl.investing.com/commodities/crude-palm-oil-cif-rotterdam-futures-historical-data

50

(51)  https://gapki.id/en/news/19196/october-1-2020-commodity-price-position-at-the-closing-of-physical-exchange-market

51

(52)  Scrisoarea poate fi consultată în dosarul neconfidențial sub nr. t22.004777.

52

(53)  A se vedea Raportul anual al P&G pentru 2021, Raportul anual al Henkel pentru 2021 și Raportul anual al Unilever pentru 2021: https://assets.ctfassets.net/oggad6svuzkv/4Jv0tM2D5D4uo9fpGkFINt/51f922cfc331f8cd887e86f5dca2a59f/2021_annual_report.pdf

53

https://www.henkel.com/resource/blob/1616958/8a9ca447fca79ec3ad39d8e5192a1fb6/data/2021-annual-report.pdf

https://www.unilever.com/files/92ui5egz/production/e582e46a7f7170fd10be32cf65113b738f19f0c2.pdf

(54)  A se vedea pagina 39 din Raportul anual al P&G pentru 2021:

54

https://assets.ctfassets.net/oggad6svuzkv/4Jv0tM2D5D4uo9fpGkFINt/51f922cfc331f8cd887e86f5dca2a59f/2021_annual_report.pdf

(55)  A se vedea pagina 19 din Raportul anual al P&G pentru 2021.

55

(56)  A se vedea pagina 92 din Raportul anual al Henkel pentru 2021:

56

https://www.henkel.com/resource/blob/1616958/8a9ca447fca79ec3ad39d8e5192a1fb6/data/2021-annual-report.pdf

(57)  A se vedea pagina 122 din Raportul anual al Unilever pentru 2021:

57

https://www.unilever.com/files/92ui5egz/production/e582e46a7f7170fd10be32cf65113b738f19f0c2.pdf

(58)  A se vedea pagina 122 din Raportul anual al Unilever pentru 2021.

58

(59)  32,9 % a fost nivelul taxei antidumping aplicabil tuturor celorlalte societăți cooperante în documentul de comunicare a constatărilor finale.

59

(60)  Decizia 2013/423/UE a Comisiei din 2 august 2013 de acceptare a unui angajament oferit în legătură cu procedura antidumping privind importurile de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (celule și plachete) originare sau expediate din Republica Populară Chineză (JO L 209, 3.8.2013, p. 26).

60

(61)  Raportul grupului special, CE – Lenjerie de pat, WT/DS141/R, adoptat la 12 martie 2001, astfel cum a fost modificat prin Raportul Organului de apel WT/DS141/AB/R, DSR 2001:VI, p. 2077, punctul 6.233.

61

(62)  Regulamentul (UE) 2021/2283 al Consiliului din 20 decembrie 2021 privind deschiderea și modul de gestionare a unor contingente tarifare autonome ale Uniunii pentru anumite produse agricole și industriale și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1388/2013 (JO L 458, 22.12.2021, p. 33).

62

(63)  Regulamentul (UE) 2022/972 al Consiliului din 17 iunie 2022 de modificare a Regulamentului (UE) 2021/2283 privind deschiderea și modul de gestionare a unor contingente tarifare autonome ale Uniunii pentru anumite produse agricole și industriale (JO L 167, 24.6.2022, p. 10).

63

(64)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

64

(65)  Lista sistemelor voluntare recunoscute de Comisie este disponibilă la adresa: https://energy.ec.europa.eu/topics/renewable-energy/bioenergy/voluntary-schemes_en

65

(66)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei din 24 noiembrie 2015 de stabilire a unor norme pentru punerea în aplicare a anumitor dispoziții din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a Codului vamal al Uniunii (JO L 343, 29.12.2015, p. 558).

66

---

ANEXĂ

Producătorii-exportatori cooperanți din Indonezia care nu au fost incluși în eșantion:

| Nume | Cod adițional TARIC |
| --- | --- |
| P.T. Nubika Jaya
  P.T. Permata Hijau Palm Oleo | C882 |
| P.T. Unilever Oleochemical Indonesia | C883 |
| P.T. Soci Mas
  P.T. Energi Sejahtera Mas | C884 |
| P.T. Ecogreen Oleochemicals | C885 |
| P.T. Apical Kao Chemicals
  P.T. Sari Dumai Sejati
  P.T. Kutai Refinery Nusantara
  P.T. Sari Dumai Oleo
  P.T. Padang Raya Cakrawala
  P.T. Asianagro Agung Jaya | C886 |
| P.T. Domas Agrointi Prima | C887 |

Nume

Cod adițional TARIC

P.T. Nubika Jaya

P.T. Permata Hijau Palm Oleo

C882

P.T. Unilever Oleochemical Indonesia

C883

P.T. Soci Mas

P.T. Energi Sejahtera Mas

C884

P.T. Ecogreen Oleochemicals

C885

P.T. Apical Kao Chemicals

P.T. Sari Dumai Sejati

P.T. Kutai Refinery Nusantara

P.T. Sari Dumai Oleo

P.T. Padang Raya Cakrawala

P.T. Asianagro Agung Jaya

C886

P.T. Domas Agrointi Prima

C887

---

| 19.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 18/66 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 18/66

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2023/112 AL COMISIEI

din 18 ianuarie 2023

de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite roți din aluminiu originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene („regulamentul de bază”) (1), în special articolul 11 alineatul (2),

întrucât:

1.   PROCEDURA

PROCEDURA

1.1.   Investigațiile anterioare și măsurile în vigoare

Investigațiile anterioare și măsurile în vigoare

| (1) | Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 964/2010 (2), Consiliul a instituit taxe antidumping la importurile de anumite roți din aluminiu originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „China” sau „țara în cauză”) (denumite în continuare „măsurile inițiale”). Investigația care a condus la instituirea măsurilor inițiale va fi denumită în continuare „investigația inițială”. |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 964/2010 (2), Consiliul a instituit taxe antidumping la importurile de anumite roți din aluminiu originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „China” sau „țara în cauză”) (denumite în continuare „măsurile inițiale”). Investigația care a condus la instituirea măsurilor inițiale va fi denumită în continuare „investigația inițială”.

2

| (2) | În urma unei investigații de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a prelungit măsurile inițiale cu încă cinci ani începând cu 25 ianuarie 2017 prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/109 (3) („investigația anterioară de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor”). |
| --- | --- |

(2)

În urma unei investigații de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a prelungit măsurile inițiale cu încă cinci ani începând cu 25 ianuarie 2017 prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/109 (3) („investigația anterioară de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor”).

3

| (3) | Măsurile instituite au luat forma unei taxe vamale ad valorem stabilite la 22,3 % la importurile din RPC. |
| --- | --- |

(3)

Măsurile instituite au luat forma unei taxe vamale ad valorem stabilite la 22,3 % la importurile din RPC.

ad valorem

1.2.   Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

| (4) | În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (4), Comisia a primit o cerere de reexaminare în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(4)

În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (4), Comisia a primit o cerere de reexaminare în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

4

| (5) | Cererea de reexaminare a fost depusă la 21 octombrie 2021 de către Asociația Fabricanților de Roți din Europa (EUWA) (denumită în continuare „solicitantul”), în numele industriei Uniunii producătoare de anumite roți din aluminiu, în sensul articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. Cererea de reexaminare s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar avea ca efect probabil continuarea dumpingului și continuarea sau reapariția prejudiciului cauzat industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(5)

Cererea de reexaminare a fost depusă la 21 octombrie 2021 de către Asociația Fabricanților de Roți din Europa (EUWA) (denumită în continuare „solicitantul”), în numele industriei Uniunii producătoare de anumite roți din aluminiu, în sensul articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. Cererea de reexaminare s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar avea ca efect probabil continuarea dumpingului și continuarea sau reapariția prejudiciului cauzat industriei Uniunii.

| (6) | Reclamanții au solicitat păstrarea confidențialității numelor lor, de teama măsurilor de retorsiune din partea clienților. Comisia a considerat că există într-adevăr un risc serios de măsuri de retorsiune și a acceptat ca numele reclamanților să nu fie divulgate. Pentru a asigura în mod eficace anonimatul, au fost păstrate confidențiale și numele celorlalți producători din Uniune, astfel încât să se evite identificarea numelor solicitanților prin deducție. |
| --- | --- |

(6)

Reclamanții au solicitat păstrarea confidențialității numelor lor, de teama măsurilor de retorsiune din partea clienților. Comisia a considerat că există într-adevăr un risc serios de măsuri de retorsiune și a acceptat ca numele reclamanților să nu fie divulgate. Pentru a asigura în mod eficace anonimatul, au fost păstrate confidențiale și numele celorlalți producători din Uniune, astfel încât să se evite identificarea numelor solicitanților prin deducție.

1.3.   Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

| (7) | Întrucât a stabilit, în urma consultării comitetului instituit prin articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, la 20 ianuarie 2022, Comisia a deschis, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (5) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor cu privire la importurile în Uniune de anumite roți din aluminiu originare din China în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(7)

Întrucât a stabilit, în urma consultării comitetului instituit prin articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, la 20 ianuarie 2022, Comisia a deschis, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (5) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor cu privire la importurile în Uniune de anumite roți din aluminiu originare din China în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

5

1.4.   Perioada investigației de reexaminare și perioada examinată

Perioada investigației de reexaminare și perioada examinată

| (8) | Investigația privind continuarea dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2020 și 30 septembrie 2021 (denumită în continuare „perioada investigației de reexaminare”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea posibilității unei continuări sau reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2018 și sfârșitul perioadei investigației de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(8)

Investigația privind continuarea dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2020 și 30 septembrie 2021 (denumită în continuare „perioada investigației de reexaminare”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea posibilității unei continuări sau reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2018 și sfârșitul perioadei investigației de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”).

1.5.   Părțile interesate și solicitarea de păstrare a anonimatului

Părțile interesate și solicitarea de păstrare a anonimatului

| (9) | În avizul de deschidere, părțile interesate au fost invitate să contacteze Comisia în vederea participării la investigație. De asemenea, Comisia a informat în mod specific solicitanții, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii cunoscuți din RPC, autoritățile Republicii Populare Chineze, importatorii, utilizatorii și comercianții cunoscuți, precum și asociațiile cunoscute ca părți vizate, în legătură cu deschiderea investigației de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și i-a invitat să ia parte la aceasta. |
| --- | --- |

(9)

În avizul de deschidere, părțile interesate au fost invitate să contacteze Comisia în vederea participării la investigație. De asemenea, Comisia a informat în mod specific solicitanții, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii cunoscuți din RPC, autoritățile Republicii Populare Chineze, importatorii, utilizatorii și comercianții cunoscuți, precum și asociațiile cunoscute ca părți vizate, în legătură cu deschiderea investigației de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și i-a invitat să ia parte la aceasta.

| (10) | Părțile interesate au avut ocazia de a prezenta observații cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor și de a solicita o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor pentru proceduri comerciale. Nu au fost formulate observații și nu au fost primite cereri de audiere. |
| --- | --- |

(10)

Părțile interesate au avut ocazia de a prezenta observații cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor și de a solicita o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor pentru proceduri comerciale. Nu au fost formulate observații și nu au fost primite cereri de audiere.

Eșantionarea

Eșantionarea

| (11) | În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion din rândul părților interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(11)

În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion din rândul părților interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

Eșantionarea producătorilor din Uniune

Eșantionarea producătorilor din Uniune

| (12) | În avizul de deschidere, Comisia a declarat că a selectat cu titlu provizoriu un eșantion de producători din Uniune. În conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, criteriul utilizat pentru selectarea eșantionului a fost reprezentat de cele mai mari cantități reprezentative de producție a produsului similar din Uniune în cursul perioadei de investigație, și anume 1 octombrie 2020-30 septembrie 2021. Acest eșantion provizoriu a fost constituit din trei producători din Uniune, stabiliți în trei state membre diferite. Eșantionul a reprezentat aproape 20 % din volumul total al producției de produs similar a producătorilor cunoscuți din Uniune și asigură o bună distribuție geografică. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu, dar nu a fost primită nicio observație. Prin urmare, Comisia a confirmat eșantionul selectat în mod provizoriu ca fiind eșantionul definitiv. |
| --- | --- |

(12)

În avizul de deschidere, Comisia a declarat că a selectat cu titlu provizoriu un eșantion de producători din Uniune. În conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, criteriul utilizat pentru selectarea eșantionului a fost reprezentat de cele mai mari cantități reprezentative de producție a produsului similar din Uniune în cursul perioadei de investigație, și anume 1 octombrie 2020-30 septembrie 2021. Acest eșantion provizoriu a fost constituit din trei producători din Uniune, stabiliți în trei state membre diferite. Eșantionul a reprezentat aproape 20 % din volumul total al producției de produs similar a producătorilor cunoscuți din Uniune și asigură o bună distribuție geografică. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu, dar nu a fost primită nicio observație. Prin urmare, Comisia a confirmat eșantionul selectat în mod provizoriu ca fiind eșantionul definitiv.

Alcătuirea eșantionului de importatori neafiliați

Alcătuirea eșantionului de importatori neafiliați

| (13) | Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. Cu toate acestea, niciun importator neafiliat nu s-a făcut cunoscut. |
| --- | --- |

(13)

Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. Cu toate acestea, niciun importator neafiliat nu s-a făcut cunoscut.

Eșantionarea producătorilor-exportatori din RPC

Eșantionarea producătorilor-exportatori din RPC

| (14) | Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din China să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori, dacă există, care ar putea fi interesați să participe la investigație. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din China să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori, dacă există, care ar putea fi interesați să participe la investigație.

| (15) | Un producător-exportator din țara în cauză a furnizat informațiile solicitate și a fost de acord să fie inclus în eșantion. Având în vedere numărul mic al acestora, Comisia a decis că nu este necesară constituirea unui eșantion. |
| --- | --- |

(15)

Un producător-exportator din țara în cauză a furnizat informațiile solicitate și a fost de acord să fie inclus în eșantion. Având în vedere numărul mic al acestora, Comisia a decis că nu este necesară constituirea unui eșantion.

1.6.   Răspunsurile la chestionar și vizitele de verificare

Răspunsurile la chestionar și vizitele de verificare

| (16) | Comisia a trimis Guvernului Republicii Populare Chineze (denumit în continuare „GC”) un chestionar referitor la existența unor distorsiuni semnificative în RPC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(16)

Comisia a trimis Guvernului Republicii Populare Chineze (denumit în continuare „GC”) un chestionar referitor la existența unor distorsiuni semnificative în RPC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază.

| (17) | Comisia a trimis chestionare unui număr de trei producători din Uniune, reclamantului și unui producător-exportator. La deschiderea investigației, aceleași chestionare au fost publicate online în ziua deschiderii pe site-ul internet al DG Comerț (6). |
| --- | --- |

(17)

Comisia a trimis chestionare unui număr de trei producători din Uniune, reclamantului și unui producător-exportator. La deschiderea investigației, aceleași chestionare au fost publicate online în ziua deschiderii pe site-ul internet al DG Comerț (6).

6

| (18) | S-au primit răspunsuri la chestionar din partea celor trei producători din Uniune incluși în eșantion. Producătorul-exportator care s-a manifestat în timpul eșantionării nu a furnizat un răspuns la chestionar. Nu s-a primit niciun răspuns din partea importatorilor neafiliați. Niciunul dintre utilizatori nu a furnizat chestionarul și nu s-a manifestat în cursul investigației. Nici GC nu a furnizat un răspuns la chestionar. |
| --- | --- |

(18)

S-au primit răspunsuri la chestionar din partea celor trei producători din Uniune incluși în eșantion. Producătorul-exportator care s-a manifestat în timpul eșantionării nu a furnizat un răspuns la chestionar. Nu s-a primit niciun răspuns din partea importatorilor neafiliați. Niciunul dintre utilizatori nu a furnizat chestionarul și nu s-a manifestat în cursul investigației. Nici GC nu a furnizat un răspuns la chestionar.

| (19) | Întrucât producătorii-exportatori chinezi și GC nu au cooperat, constatările cu privire la dumping și prejudiciu au fost stabilite pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Misiunea Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană a fost informată în consecință. Nu s-au primit observații. |
| --- | --- |

(19)

Întrucât producătorii-exportatori chinezi și GC nu au cooperat, constatările cu privire la dumping și prejudiciu au fost stabilite pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Misiunea Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană a fost informată în consecință. Nu s-au primit observații.

| (20) | Comisia a căutat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru investigație. În conformitate cu Avizul privind consecințele epidemiei de COVID-19 asupra investigațiilor antidumping și antisubvenții, un producător din Uniune inclus în eșantion a fost verificat prin verificări încrucișate la distanță (7). |
| --- | --- |

(20)

Comisia a căutat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru investigație. În conformitate cu Avizul privind consecințele epidemiei de COVID-19 asupra investigațiilor antidumping și antisubvenții, un producător din Uniune inclus în eșantion a fost verificat prin verificări încrucișate la distanță (7).

7

| (21) | Comisia a efectuat vizite de verificare în temeiul articolului 16 din regulamentul de bază la sediile a doi producători din Uniune incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(21)

Comisia a efectuat vizite de verificare în temeiul articolului 16 din regulamentul de bază la sediile a doi producători din Uniune incluși în eșantion.

1.7.   Procedura ulterioară

Procedura ulterioară

| (22) | La data de 18 noiembrie 2022, Comisia a comunicat faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să mențină taxele antidumping în vigoare. Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în care să poată formula observații cu privire la această comunicare. |
| --- | --- |

(22)

La data de 18 noiembrie 2022, Comisia a comunicat faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să mențină taxele antidumping în vigoare. Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în care să poată formula observații cu privire la această comunicare.

| (23) | Observațiile prezentate de părțile interesate au fost analizate de Comisie și au fost luate în considerare, după caz. Au fost audiate părțile care au formulat o solicitare în acest sens. |
| --- | --- |

(23)

Observațiile prezentate de părțile interesate au fost analizate de Comisie și au fost luate în considerare, după caz. Au fost audiate părțile care au formulat o solicitare în acest sens.

2.   PRODUSUL CARE FACE OBIECTUL REEXAMINĂRII ȘI PRODUSUL SIMILAR

PRODUSUL CARE FACE OBIECTUL REEXAMINĂRII ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul care face obiectul reexaminării

Produsul care face obiectul reexaminării

| (24) | Produsul care face obiectul reexaminării este reprezentat de roțile din aluminiu pentru autovehicule încadrate la codurile NC 8701-8705, cu sau fără accesoriile lor, având sau nu pneuri montate, originare din Republica Populară Chineză (denumit în continuare „produsul în cauză”, „roți din aluminiu” sau „ARW”), încadrate în prezent la codurile NC ex 8708 70 10 și ex 8708 70 50 (codurile TARIC 8708701015, 8708701050, 8708705015 și 8708705050). |
| --- | --- |

(24)

Produsul care face obiectul reexaminării este reprezentat de roțile din aluminiu pentru autovehicule încadrate la codurile NC 8701-8705, cu sau fără accesoriile lor, având sau nu pneuri montate, originare din Republica Populară Chineză (denumit în continuare „produsul în cauză”, „roți din aluminiu” sau „ARW”), încadrate în prezent la codurile NC ex 8708 70 10 și ex 8708 70 50 (codurile TARIC 8708701015, 8708701050, 8708705015 și 8708705050).

| (25) | Produsul în cauză este comercializat în Uniune prin intermediul a două canale de distribuție: către segmentul producătorilor de echipamente originale (OEM) și către segmentul pieței serviciilor postvânzare (AM). În segmentul OEM, producătorii de autoturisme organizează licitații pentru ARW și sunt adesea implicați în procesul de dezvoltare a unei noi roți care este asociată cu propria lor marcă. Producătorii din Uniune și exportatorii chinezi pot concura în cadrul acelorași licitații. În sectorul AM, ARW sunt de obicei proiectate, dezvoltate de producătorii ARW și poartă marca acestora, pentru a fi apoi vândute comercianților cu ridicata, comercianților cu amănuntul, companiilor de tuning, atelierelor auto etc. |
| --- | --- |

(25)

Produsul în cauză este comercializat în Uniune prin intermediul a două canale de distribuție: către segmentul producătorilor de echipamente originale (OEM) și către segmentul pieței serviciilor postvânzare (AM). În segmentul OEM, producătorii de autoturisme organizează licitații pentru ARW și sunt adesea implicați în procesul de dezvoltare a unei noi roți care este asociată cu propria lor marcă. Producătorii din Uniune și exportatorii chinezi pot concura în cadrul acelorași licitații. În sectorul AM, ARW sunt de obicei proiectate, dezvoltate de producătorii ARW și poartă marca acestora, pentru a fi apoi vândute comercianților cu ridicata, comercianților cu amănuntul, companiilor de tuning, atelierelor auto etc.

| (26) | Ca și în investigația inițială, s-a stabilit că, deși roțile din aluminiu OEM și AM au canale de distribuție diferite, acestea au în comun aceleași caracteristici fizice și tehnice și sunt interschimbabile. Prin urmare, s-a considerat că acestea alcătuiesc un singur produs. |
| --- | --- |

(26)

Ca și în investigația inițială, s-a stabilit că, deși roțile din aluminiu OEM și AM au canale de distribuție diferite, acestea au în comun aceleași caracteristici fizice și tehnice și sunt interschimbabile. Prin urmare, s-a considerat că acestea alcătuiesc un singur produs.

2.2.   Produsul similar

Produsul similar

| (27) | Astfel cum s-a stabilit în investigația anterioară de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, prezenta investigație de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a confirmat faptul că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări principale:






  — | produsul în cauză; |
| --- | --- | --- |

(27)

Astfel cum s-a stabilit în investigația anterioară de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, prezenta investigație de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a confirmat faptul că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări principale:

—

produsul în cauză;

| — | produsul fabricat și vândut pe piața internă din RPC și |
| --- | --- |

—

produsul fabricat și vândut pe piața internă din RPC și

| — | produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria Uniunii. |
| --- | --- |

—

produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria Uniunii.

| (28) | Prin urmare, aceste produse sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(28)

Prin urmare, aceste produse sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

2.3.   Afirmații cu privire la definiția produsului

Afirmații cu privire la definiția produsului

| (29) | Comisia nu a primit nicio afirmație cu privire la definiția produsului. |
| --- | --- |

(29)

Comisia nu a primit nicio afirmație cu privire la definiția produsului.

3.   DUMPINGUL

DUMPINGUL

| (30) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă expirarea măsurii în vigoare ar putea conduce la o continuare sau la o reapariție a dumpingului din partea RPC. |
| --- | --- |

(30)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă expirarea măsurii în vigoare ar putea conduce la o continuare sau la o reapariție a dumpingului din partea RPC.

3.1.   Observații preliminare

Observații preliminare

| (31) | După cum s-a menționat în considerentul 19, niciun producător-exportator din China nu a cooperat la investigație. În consecință, Comisia a informat autoritățile din RPC că, din cauza lipsei de cooperare, Comisia ar putea aplica articolul 18 din regulamentul de bază cu privire la constatările referitoare la RPC. Nu s-a primit niciun răspuns și, prin urmare, Comisia a decis să aplice articolul 18. |
| --- | --- |

(31)

După cum s-a menționat în considerentul 19, niciun producător-exportator din China nu a cooperat la investigație. În consecință, Comisia a informat autoritățile din RPC că, din cauza lipsei de cooperare, Comisia ar putea aplica articolul 18 din regulamentul de bază cu privire la constatările referitoare la RPC. Nu s-a primit niciun răspuns și, prin urmare, Comisia a decis să aplice articolul 18.

| (32) | În consecință, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, constatările cu privire la probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului s-au bazat pe datele disponibile, în special pe informațiile din cererea de reexaminare și pe informațiile obținute de la părțile care au cooperat în cursul reexaminării (și anume, solicitantul și producătorii din Uniune incluși în eșantion). |
| --- | --- |

(32)

În consecință, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, constatările cu privire la probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului s-au bazat pe datele disponibile, în special pe informațiile din cererea de reexaminare și pe informațiile obținute de la părțile care au cooperat în cursul reexaminării (și anume, solicitantul și producătorii din Uniune incluși în eșantion).

| (33) | În perioada investigației de reexaminare, importurile de anumite roți din aluminiu din China au continuat, deși la niveluri mai scăzute decât în perioada de investigație a investigației inițiale. Potrivit Eurostat, importurile de anumite roți din aluminiu din China au reprezentat aproximativ 3,4 % din piața Uniunii în perioada investigației de reexaminare, comparativ cu o cotă de piață de 12,4 % în timpul investigației inițiale și de 3,2 % în cursul reexaminării anterioare efectuate în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(33)

În perioada investigației de reexaminare, importurile de anumite roți din aluminiu din China au continuat, deși la niveluri mai scăzute decât în perioada de investigație a investigației inițiale. Potrivit Eurostat, importurile de anumite roți din aluminiu din China au reprezentat aproximativ 3,4 % din piața Uniunii în perioada investigației de reexaminare, comparativ cu o cotă de piață de 12,4 % în timpul investigației inițiale și de 3,2 % în cursul reexaminării anterioare efectuate în perspectiva expirării măsurilor.

3.2.   Procedura de stabilire a valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază pentru importurile produsului care face obiectul reexaminării originar din RPC

Procedura de stabilire a valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază pentru importurile produsului care face obiectul reexaminării originar din RPC

| (34) | Având în vedere elementele de probă suficiente disponibile la momentul deschiderii investigației care tind să demonstreze existența unor distorsiuni semnificative în RPC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a deschis investigația în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(34)

Având în vedere elementele de probă suficiente disponibile la momentul deschiderii investigației care tind să demonstreze existența unor distorsiuni semnificative în RPC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a deschis investigația în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.

| (35) | Pentru a obține informațiile pe care le-a considerat necesare pentru investigația sa cu privire la presupusele distorsiuni semnificative, Comisia a trimis un chestionar către GC. În plus, în avizul de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să își prezinte punctele de vedere și să furnizeze informații și documente justificative referitoare la aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, în termen de 37 de zile de la data publicării avizului de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Nu s-a primit niciun răspuns la chestionar din partea GC și nu s-a primit nicio observație privind aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în termenul stabilit. |
| --- | --- |

(35)

Pentru a obține informațiile pe care le-a considerat necesare pentru investigația sa cu privire la presupusele distorsiuni semnificative, Comisia a trimis un chestionar către GC. În plus, în avizul de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să își prezinte punctele de vedere și să furnizeze informații și documente justificative referitoare la aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, în termen de 37 de zile de la data publicării avizului de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Nu s-a primit niciun răspuns la chestionar din partea GC și nu s-a primit nicio observație privind aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în termenul stabilit.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

| (36) | În avizul de deschidere, Comisia a precizat, de asemenea, că, având în vedere elementele de probă disponibile, ar putea fi necesar să selecteze o țară reprezentativă adecvată în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, în scopul stabilirii valorii normale pe baza unor prețuri sau valori de referință nedistorsionate. Comisia a precizat, de asemenea, că va examina și alte posibile țări adecvate, în conformitate cu criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (6a) prima liniuță din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(36)

În avizul de deschidere, Comisia a precizat, de asemenea, că, având în vedere elementele de probă disponibile, ar putea fi necesar să selecteze o țară reprezentativă adecvată în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, în scopul stabilirii valorii normale pe baza unor prețuri sau valori de referință nedistorsionate. Comisia a precizat, de asemenea, că va examina și alte posibile țări adecvate, în conformitate cu criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (6a) prima liniuță din regulamentul de bază.

| (37) | La 12 mai 2022, prin intermediul unei note, Comisia a informat părțile interesate cu privire la sursele relevante pe care intenționa să le utilizeze la stabilirea valorii normale, luând în considerare Brazilia ca țară reprezentativă. Comisia a informat, de asemenea, părțile interesate că va stabili costurile de vânzare, cheltuieli administrative și alte costuri generale (denumite în continuare „costurile VAG”), precum și profiturile, pe baza informațiilor referitoare la societățile Iochpe Maxion S.A. și Neo Rodas S.A, producători din țara reprezentativă. Nu s-au primit observații. |
| --- | --- |

(37)

La 12 mai 2022, prin intermediul unei note, Comisia a informat părțile interesate cu privire la sursele relevante pe care intenționa să le utilizeze la stabilirea valorii normale, luând în considerare Brazilia ca țară reprezentativă. Comisia a informat, de asemenea, părțile interesate că va stabili costurile de vânzare, cheltuieli administrative și alte costuri generale (denumite în continuare „costurile VAG”), precum și profiturile, pe baza informațiilor referitoare la societățile Iochpe Maxion S.A. și Neo Rodas S.A, producători din țara reprezentativă. Nu s-au primit observații.

3.3.   Valoarea normală

Valoarea normală

| (38) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază, „[v]aloarea normală se stabilește de obicei pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite, în cadrul operațiunilor comerciale normale, de către cumpărători independenți din țara exportatoare”. |
| --- | --- |

(38)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază, „[v]aloarea normală se stabilește de obicei pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite, în cadrul operațiunilor comerciale normale, de către cumpărători independenți din țara exportatoare”.

| (39) | Cu toate acestea, potrivit articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, „[î]n cazul în care se stabilește [...] că nu este adecvat să se folosească prețurile și costurile interne din țara exportatoare din cauza existenței în țara respectivă a unor distorsiuni semnificative în înțelesul literei (b), valoarea normală este construită exclusiv pe baza costurilor de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate” și „include o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale și pentru profituri” („cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale” sunt denumite în continuare „costurile VAG”). |
| --- | --- |

(39)

Cu toate acestea, potrivit articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, „[î]n cazul în care se stabilește [...] că nu este adecvat să se folosească prețurile și costurile interne din țara exportatoare din cauza existenței în țara respectivă a unor distorsiuni semnificative în înțelesul literei (b), valoarea normală este construită exclusiv pe baza costurilor de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate” și „include o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale și pentru profituri” („cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale” sunt denumite în continuare „costurile VAG”).

| (40) | Astfel cum se explică mai jos, Comisia a concluzionat în cadrul prezentei investigații că, pe baza elementelor de probă disponibile și având în vedere lipsa cooperării din partea GC și a producătorilor-exportatori, este adecvată aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(40)

Astfel cum se explică mai jos, Comisia a concluzionat în cadrul prezentei investigații că, pe baza elementelor de probă disponibile și având în vedere lipsa cooperării din partea GC și a producătorilor-exportatori, este adecvată aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.

3.3.1.   Existența unor distorsiuni semnificative

Existența unor distorsiuni semnificative

| (41) | În cadrul investigațiilor recente privind sectorul aluminiului din RPC (8), Comisia a constatat existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(41)

În cadrul investigațiilor recente privind sectorul aluminiului din RPC (8), Comisia a constatat existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază.

8

| (42) | În cadrul investigațiilor respective, Comisia a constatat că în RPC există o intervenție substanțială a statului, ceea ce duce la distorsionarea alocării efective a resurselor în conformitate cu principiile pieței (9). În special, Comisia a concluzionat că, în sectorul aluminiului, nu numai că GC continuă să dețină în proprietate o mare parte în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) prima liniuță din regulamentul de bază (10), ci GC este, de asemenea, în măsură să intervină în ceea ce privește prețurile și costurile prin prezența statului în cadrul firmelor în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a doua liniuță din regulamentul de bază (11). Comisia a constatat, de asemenea, că prezența și intervenția statului pe piețele financiare, precum și în furnizarea de materii prime și de factori de producție au un efect suplimentar de distorsionare asupra pieței. Într-adevăr, în ansamblu, sistemul de planificare din RPC are ca rezultat concentrarea resurselor în sectoarele desemnate de GC ca fiind strategice sau importante din punct de vedere politic, în locul alocării acestora în conformitate cu forțele pieței (12). În plus, Comisia a concluzionat că legislația chineză privind falimentul și proprietatea nu funcționează în mod corespunzător în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a patra liniuță din regulamentul de bază, ceea ce generează distorsiuni, în special atunci când întreprinderile insolvente sunt menținute pe linia de plutire și când sunt atribuite drepturi de folosință asupra terenurilor în RPC (13). În aceeași ordine de idei, Comisia a constatat distorsiuni ale costurilor salariale în sectorul aluminiului în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a cincea liniuță din regulamentul de bază (14), precum și distorsiuni pe piețele financiare în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță din regulamentul de bază, în special în ceea ce privește accesul la capital al actorilor corporativi din RPC (15). |
| --- | --- |

(42)

În cadrul investigațiilor respective, Comisia a constatat că în RPC există o intervenție substanțială a statului, ceea ce duce la distorsionarea alocării efective a resurselor în conformitate cu principiile pieței (9). În special, Comisia a concluzionat că, în sectorul aluminiului, nu numai că GC continuă să dețină în proprietate o mare parte în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) prima liniuță din regulamentul de bază (10), ci GC este, de asemenea, în măsură să intervină în ceea ce privește prețurile și costurile prin prezența statului în cadrul firmelor în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a doua liniuță din regulamentul de bază (11). Comisia a constatat, de asemenea, că prezența și intervenția statului pe piețele financiare, precum și în furnizarea de materii prime și de factori de producție au un efect suplimentar de distorsionare asupra pieței. Într-adevăr, în ansamblu, sistemul de planificare din RPC are ca rezultat concentrarea resurselor în sectoarele desemnate de GC ca fiind strategice sau importante din punct de vedere politic, în locul alocării acestora în conformitate cu forțele pieței (12). În plus, Comisia a concluzionat că legislația chineză privind falimentul și proprietatea nu funcționează în mod corespunzător în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a patra liniuță din regulamentul de bază, ceea ce generează distorsiuni, în special atunci când întreprinderile insolvente sunt menținute pe linia de plutire și când sunt atribuite drepturi de folosință asupra terenurilor în RPC (13). În aceeași ordine de idei, Comisia a constatat distorsiuni ale costurilor salariale în sectorul aluminiului în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a cincea liniuță din regulamentul de bază (14), precum și distorsiuni pe piețele financiare în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță din regulamentul de bază, în special în ceea ce privește accesul la capital al actorilor corporativi din RPC (15).

9

10

11

12

13

14

15

| (43) | La fel ca în investigațiile anterioare referitoare la sectorul aluminiului din RPC, Comisia a analizat, în prezenta investigație, dacă este adecvat sau nu să utilizeze prețurile și costurile interne din RPC, dată fiind existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Această analiză a Comisiei s-a bazat pe elementele de probă disponibile la dosar, inclusiv pe elementele de probă cuprinse în cerere, precum și în documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind distorsiunile semnificative din economia Republicii Populare Chineze în scopul investigațiilor de apărare comercială (16) („raportul”), care se bazează pe surse disponibile în mod public. Această analiză a inclus examinarea intervențiilor substanțiale ale statului în economia RPC în general, dar și a situației specifice a pieței din sectorul relevant, inclusiv a produsului care face obiectul reexaminării. Comisia a completat în continuare aceste elemente de probă cu propriile cercetări privind diferitele criterii relevante pentru a confirma existența unor distorsiuni semnificative în RPC, astfel cum s-a constatat și în investigațiile sale anterioare în această privință. |
| --- | --- |

(43)

La fel ca în investigațiile anterioare referitoare la sectorul aluminiului din RPC, Comisia a analizat, în prezenta investigație, dacă este adecvat sau nu să utilizeze prețurile și costurile interne din RPC, dată fiind existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Această analiză a Comisiei s-a bazat pe elementele de probă disponibile la dosar, inclusiv pe elementele de probă cuprinse în cerere, precum și în documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind distorsiunile semnificative din economia Republicii Populare Chineze în scopul investigațiilor de apărare comercială (16) („raportul”), care se bazează pe surse disponibile în mod public. Această analiză a inclus examinarea intervențiilor substanțiale ale statului în economia RPC în general, dar și a situației specifice a pieței din sectorul relevant, inclusiv a produsului care face obiectul reexaminării. Comisia a completat în continuare aceste elemente de probă cu propriile cercetări privind diferitele criterii relevante pentru a confirma existența unor distorsiuni semnificative în RPC, astfel cum s-a constatat și în investigațiile sale anterioare în această privință.

16

| (44) | Cererea în acest caz a făcut referire la raport, în special la punctele privitoare la sectorul aluminiului și la întreprinderile deținute de stat, la politica în materie de TVA și la o taxă la export care afectează exporturile, precum și la investigațiile anterioare ale Comisiei cu privire la produsele din aluminiu și produsele din aval (17). În plus, cererea a făcut referire la studii independente care concluzionează că piața chineză a aluminiului este denaturată, cum ar fi Raportul privind supracapacitățile din China publicat de Camera de Comerț a Uniunii Europene din Beijing și studiul OCDE din 2019 intitulat „Măsurarea distorsiunilor de pe piețele internaționale: lanțul valoric al aluminiului” (18). Aceste studii au fost depuse la dosarul investigației în etapa de deschidere a acesteia. Nicio parte interesată nu a prezentat observații cu privire la studii. |
| --- | --- |

(44)

Cererea în acest caz a făcut referire la raport, în special la punctele privitoare la sectorul aluminiului și la întreprinderile deținute de stat, la politica în materie de TVA și la o taxă la export care afectează exporturile, precum și la investigațiile anterioare ale Comisiei cu privire la produsele din aluminiu și produsele din aval (17). În plus, cererea a făcut referire la studii independente care concluzionează că piața chineză a aluminiului este denaturată, cum ar fi Raportul privind supracapacitățile din China publicat de Camera de Comerț a Uniunii Europene din Beijing și studiul OCDE din 2019 intitulat „Măsurarea distorsiunilor de pe piețele internaționale: lanțul valoric al aluminiului” (18). Aceste studii au fost depuse la dosarul investigației în etapa de deschidere a acesteia. Nicio parte interesată nu a prezentat observații cu privire la studii.

17

18

| (45) | În sectorul aluminiului persistă un grad substanțial de proprietate și control din partea GC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) prima liniuță din regulamentul de bază. Mulți dintre cei mai mari producători se află în proprietatea statului. Având în vedere că niciun exportator chinez al produsului care face obiectul reexaminării nu a cooperat, nu se poate stabili proporția exactă a producătorilor privați și a celor deținuți de stat. Cu toate acestea, investigația a confirmat că, în sectorul roților din aluminiu, o serie de mari producători sunt întreprinderi deținute de stat, inclusiv CITIC Dicastal Wheel Manufacturing [cel mai mare producător de roți din aluminiu din lume conform site-ului web al societății (19) ] și Dongfeng Motors Group (inclusiv două filiale producătoare de roți din aluminiu: Dongfeng Automotive Wheel Suizhou și Dongfeng Maxion Wheels Suizhou). |
| --- | --- |

(45)

În sectorul aluminiului persistă un grad substanțial de proprietate și control din partea GC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) prima liniuță din regulamentul de bază. Mulți dintre cei mai mari producători se află în proprietatea statului. Având în vedere că niciun exportator chinez al produsului care face obiectul reexaminării nu a cooperat, nu se poate stabili proporția exactă a producătorilor privați și a celor deținuți de stat. Cu toate acestea, investigația a confirmat că, în sectorul roților din aluminiu, o serie de mari producători sunt întreprinderi deținute de stat, inclusiv CITIC Dicastal Wheel Manufacturing [cel mai mare producător de roți din aluminiu din lume conform site-ului web al societății (19) ] și Dongfeng Motors Group (inclusiv două filiale producătoare de roți din aluminiu: Dongfeng Automotive Wheel Suizhou și Dongfeng Maxion Wheels Suizhou).

19

| (46) | În ceea ce privește faptul că GC este în măsură să intervină în legătură cu prețurile și costurile prin prezența statului în cadrul firmelor în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a doua liniuță din regulamentul de bază, atât întreprinderile publice, cât și cele private din sectorul aluminiului fac obiectul supravegherii în privința politicilor și al îndrumării. În cursul investigației, Comisia a stabilit existența unor legături personale între producătorii produsului care face obiectul reexaminării și Partidul Comunist Chinez (denumit în continuare „PCC”), cum ar fi membrii PCC în cadrul conducerii superioare sau printre membrii consiliului de administrație dintr-o serie de societăți care fabrică produsul care face obiectul reexaminării. De exemplu, în cadrul societății CITIC Dicastal Wheel Manufacturing, președintele Consiliului de administrație este, în același timp, secretar al Comitetului de partid, vicepreședintele Consiliului de administrație lucrează, de asemenea, ca secretar adjunct al Comitetului de partid, iar președintele Consiliului supraveghetorilor este secretar adjunct al Comitetului de partid. De asemenea, întreprinderile private din industria roților din aluminiu fac obiectul intervenției partidului, de exemplu în Zhejian Wanfeng Aowei Auto Wheel, președintele Consiliului de supraveghere este, de asemenea, secretar adjunct al Comitetului de partid și cel puțin un membru al consiliului de administrație este, de asemenea, membru al organizației de partid. |
| --- | --- |

(46)

În ceea ce privește faptul că GC este în măsură să intervină în legătură cu prețurile și costurile prin prezența statului în cadrul firmelor în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a doua liniuță din regulamentul de bază, atât întreprinderile publice, cât și cele private din sectorul aluminiului fac obiectul supravegherii în privința politicilor și al îndrumării. În cursul investigației, Comisia a stabilit existența unor legături personale între producătorii produsului care face obiectul reexaminării și Partidul Comunist Chinez (denumit în continuare „PCC”), cum ar fi membrii PCC în cadrul conducerii superioare sau printre membrii consiliului de administrație dintr-o serie de societăți care fabrică produsul care face obiectul reexaminării. De exemplu, în cadrul societății CITIC Dicastal Wheel Manufacturing, președintele Consiliului de administrație este, în același timp, secretar al Comitetului de partid, vicepreședintele Consiliului de administrație lucrează, de asemenea, ca secretar adjunct al Comitetului de partid, iar președintele Consiliului supraveghetorilor este secretar adjunct al Comitetului de partid. De asemenea, întreprinderile private din industria roților din aluminiu fac obiectul intervenției partidului, de exemplu în Zhejian Wanfeng Aowei Auto Wheel, președintele Consiliului de supraveghere este, de asemenea, secretar adjunct al Comitetului de partid și cel puțin un membru al consiliului de administrație este, de asemenea, membru al organizației de partid.

| (47) | Atât întreprinderile publice, cât și cele private din sectorul roților din aluminiu fac obiectul supravegherii și al îndrumării în materie de politici. Mulți producători ai produsului care face obiectul reexaminării evidențiază în mod explicit activitățile de consolidare a partidului pe site-urile lor, au membri de partid în conducerea societății și își subliniază afilierea la PCC. Investigația a dezvăluit activități de consolidare a partidului în cadrul mai multor producători de roți din aluminiu, atât în întreprinderile de stat, cât și în întreprinderile private. De exemplu, Grupul CITIC are un comitet de partid activ, care organizează evenimente periodice. Pe site-ul internet al societății se poate citi că, printre altele: „Toți angajații ar trebui să considere [membrii mai vechi ai partidului] ca un exemplu de urmat, să își păstreze sinceritatea și loialitatea față de partid pentru totdeauna”; „Organizațiile de partid de la toate nivelurile ar trebui să susțină și să consolideze conducerea generală a partidului, să joace pe deplin rolul sucursalelor de partid ca fortărețe de luptă, [...]”, „în ultimii 40 de ani, [...] CITIC a fost implicat activ în testarea reformelor și s-a străduit să fie implicat în mod pozitiv în procesul decizional și de implementare al guvernului central”, „stindardul partidului indică direcția dezvoltării și trebuie să respectăm întotdeauna direcția stindardului partidului; Partidul indică orientarea strategică și trebuie să punem în aplicare strategia națională fără abateri.” |
| --- | --- |

(47)

Atât întreprinderile publice, cât și cele private din sectorul roților din aluminiu fac obiectul supravegherii și al îndrumării în materie de politici. Mulți producători ai produsului care face obiectul reexaminării evidențiază în mod explicit activitățile de consolidare a partidului pe site-urile lor, au membri de partid în conducerea societății și își subliniază afilierea la PCC. Investigația a dezvăluit activități de consolidare a partidului în cadrul mai multor producători de roți din aluminiu, atât în întreprinderile de stat, cât și în întreprinderile private. De exemplu, Grupul CITIC are un comitet de partid activ, care organizează evenimente periodice. Pe site-ul internet al societății se poate citi că, printre altele: „Toți angajații ar trebui să considere [membrii mai vechi ai partidului] ca un exemplu de urmat, să își păstreze sinceritatea și loialitatea față de partid pentru totdeauna”; „Organizațiile de partid de la toate nivelurile ar trebui să susțină și să consolideze conducerea generală a partidului, să joace pe deplin rolul sucursalelor de partid ca fortărețe de luptă, [...]”, „în ultimii 40 de ani, [...] CITIC a fost implicat activ în testarea reformelor și s-a străduit să fie implicat în mod pozitiv în procesul decizional și de implementare al guvernului central”, „stindardul partidului indică direcția dezvoltării și trebuie să respectăm întotdeauna direcția stindardului partidului; Partidul indică orientarea strategică și trebuie să punem în aplicare strategia națională fără abateri.”

| (48) | Un alt exemplu de prezență a comitetelor de partid în cadrul întreprinderii și, prin urmare, de supraveghere și îndrumare în materie de politici este Zhongnan Wheel, o societate privată, care informează pe site-ul său web că a înființat un comitet de partid în 2020 (20). Articolul descrie rolul Comitetului de partid după cum urmează: „sucursala de partid ar trebui să se asigure că dezvoltarea [întreprinderii] este condusă de activități de consolidare a partidului; [...] În calitate de întreprindere privată, Zhongnan (Foshan) aderă întotdeauna la principiul «partidul conduce totul» în ceea ce privește dezvoltarea activității întreprinderii”. |
| --- | --- |

(48)

Un alt exemplu de prezență a comitetelor de partid în cadrul întreprinderii și, prin urmare, de supraveghere și îndrumare în materie de politici este Zhongnan Wheel, o societate privată, care informează pe site-ul său web că a înființat un comitet de partid în 2020 (20). Articolul descrie rolul Comitetului de partid după cum urmează: „sucursala de partid ar trebui să se asigure că dezvoltarea [întreprinderii] este condusă de activități de consolidare a partidului; [...] În calitate de întreprindere privată, Zhongnan (Foshan) aderă întotdeauna la principiul «partidul conduce totul» în ceea ce privește dezvoltarea activității întreprinderii”.

20

| (49) | Zhejiang Wanfeng Aowei Auto Wheel este o altă societate privată care produce roți din aluminiu având un comitet de partid. Conform site-ului său web, sucursala de partid a fost înființată în 1994, în același an cu societatea însăși, și are peste 470 de membri (21). |
| --- | --- |

(49)

Zhejiang Wanfeng Aowei Auto Wheel este o altă societate privată care produce roți din aluminiu având un comitet de partid. Conform site-ului său web, sucursala de partid a fost înființată în 1994, în același an cu societatea însăși, și are peste 470 de membri (21).

21

| (50) | Pe lângă prezența partidului la nivel de întreprindere, PCC este, de asemenea, prezentă la nivelul asociației industriale. Asociația producătorilor de automobile din China a înființat un comitet pentru sectorul roților care are următoarele norme oficiale de lucru: „Articolul 3: Scopul acestui comitet este: să respecte actele cu putere de lege și normele administrative ale statului, să facă publice și să pună în aplicare în mod activ orientările, politicile și decretele partidului și ale statului în ceea ce privește dezvoltarea industriei automobilelor, să protejeze interesele generale ale industriei și drepturile și interesele legitime ale membrilor săi și să sprijine departamentele guvernamentale și Asociația producătorilor de automobile din China în asigurarea unei bune gestionări a industriei” și, în continuare, la articolul 4 alineatul (2): „să participe activ sau să sprijine departamentele guvernamentale în cercetarea, demonstrarea, evaluarea, formularea și publicitatea standardelor și reglementărilor relevante privind industria roților și îndeplinirea unui rol corespunzător în gestionarea calității și supravegherea calității industriei (22)”. Acest lucru este în conformitate cu statutul Asociației producătorilor de automobile din China, care, la articolul 2, prevede următoarele: „Scopul acestei asociații este: punerea în aplicare a orientărilor și politicilor naționale; [...], pentru a deservi departamentele guvernamentale” și la articolul 3: „Asociația aderă la conducerea generală a Partidului Comunist din China, instituie o organizație a Partidului Comunist din China, dezvoltă activitățile partidului și oferă condițiile necesare pentru activitățile organizației de partid în conformitate cu dispozițiile Constituției Partidului Comunist din China (23)”. |
| --- | --- |

(50)

Pe lângă prezența partidului la nivel de întreprindere, PCC este, de asemenea, prezentă la nivelul asociației industriale. Asociația producătorilor de automobile din China a înființat un comitet pentru sectorul roților care are următoarele norme oficiale de lucru: „Articolul 3: Scopul acestui comitet este: să respecte actele cu putere de lege și normele administrative ale statului, să facă publice și să pună în aplicare în mod activ orientările, politicile și decretele partidului și ale statului în ceea ce privește dezvoltarea industriei automobilelor, să protejeze interesele generale ale industriei și drepturile și interesele legitime ale membrilor săi și să sprijine departamentele guvernamentale și Asociația producătorilor de automobile din China în asigurarea unei bune gestionări a industriei” și, în continuare, la articolul 4 alineatul (2): „să participe activ sau să sprijine departamentele guvernamentale în cercetarea, demonstrarea, evaluarea, formularea și publicitatea standardelor și reglementărilor relevante privind industria roților și îndeplinirea unui rol corespunzător în gestionarea calității și supravegherea calității industriei (22)”. Acest lucru este în conformitate cu statutul Asociației producătorilor de automobile din China, care, la articolul 2, prevede următoarele: „Scopul acestei asociații este: punerea în aplicare a orientărilor și politicilor naționale; [...], pentru a deservi departamentele guvernamentale” și la articolul 3: „Asociația aderă la conducerea generală a Partidului Comunist din China, instituie o organizație a Partidului Comunist din China, dezvoltă activitățile partidului și oferă condițiile necesare pentru activitățile organizației de partid în conformitate cu dispozițiile Constituției Partidului Comunist din China (23)”.

22

23

| (51) | În plus, în sectorul aluminiului sunt în vigoare politici discriminatorii în favoarea producătorilor interni sau care influențează în alt mod piața în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a treia liniuță din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(51)

În plus, în sectorul aluminiului sunt în vigoare politici discriminatorii în favoarea producătorilor interni sau care influențează în alt mod piața în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a treia liniuță din regulamentul de bază.

| (52) | Sectorul aluminiului face obiectul a numeroase planuri, orientări, directive și alte documente de politică emise la nivel național, regional și municipal. Întrucât perioada investigației de reexaminare cade într-o perioadă de tranziție între valabilitatea celui de al 13-lea și a celui de al 14-lea plan cincinal (denumite în continuare „planurile cincinale”), ambele seturi de documente sunt de interes pentru prezenta reexaminare. Cel de al 13-lea plan cincinal a fost în vigoare în mod oficial în perioada 2016-2020, însă o mare parte a documentelor celui de-al 14-lea plan cincinal au fost publicate abia în a doua parte a anului 2021 și pe tot parcursul anului 2022; prin urmare, cel de al 13-lea plan cincinal rămâne relevant pentru prezenta reexaminare. |
| --- | --- |

(52)

Sectorul aluminiului face obiectul a numeroase planuri, orientări, directive și alte documente de politică emise la nivel național, regional și municipal. Întrucât perioada investigației de reexaminare cade într-o perioadă de tranziție între valabilitatea celui de al 13-lea și a celui de al 14-lea plan cincinal (denumite în continuare „planurile cincinale”), ambele seturi de documente sunt de interes pentru prezenta reexaminare. Cel de al 13-lea plan cincinal a fost în vigoare în mod oficial în perioada 2016-2020, însă o mare parte a documentelor celui de-al 14-lea plan cincinal au fost publicate abia în a doua parte a anului 2021 și pe tot parcursul anului 2022; prin urmare, cel de al 13-lea plan cincinal rămâne relevant pentru prezenta reexaminare.

| (53) | Exemple de documente de politică care oferă îndrumări pentru dezvoltarea industriei chineze a aluminiului includ cel de-al 13-lea plan cincinal privind dezvoltarea economică și socială (24) sau Planul de dezvoltare a industriei metalelor neferoase (2016-2020) și alte politici la nivel național. De asemenea, o serie de planuri regionale, cum ar fi, de exemplu, Comunicarea guvernului provinciei Shandong privind planul de punere în aplicare pentru accelerarea dezvoltării de înaltă calitate a celor șapte industrii energointensive, au fost documentate pe larg de investigația anterioară a Comisiei cu privire la acest sector (25). În mod similar, Comisia a documentat în detaliu faptul că industria aluminiului beneficiază de orientări și intervenții guvernamentale în ceea ce privește principalele materii prime și principalii factori de producție, în special energia (26). Același lucru este valabil și pentru alte măsuri guvernamentale din acest sector care interferează cu forțele pieței, cum ar fi, printre altele, politicile legate de exporturi, politicile de constituire de stocuri, politicile de extindere a capacității de producție sau furnizarea de factori de producție la prețuri sub prețurile pieței. |
| --- | --- |

(53)

Exemple de documente de politică care oferă îndrumări pentru dezvoltarea industriei chineze a aluminiului includ cel de-al 13-lea plan cincinal privind dezvoltarea economică și socială (24) sau Planul de dezvoltare a industriei metalelor neferoase (2016-2020) și alte politici la nivel național. De asemenea, o serie de planuri regionale, cum ar fi, de exemplu, Comunicarea guvernului provinciei Shandong privind planul de punere în aplicare pentru accelerarea dezvoltării de înaltă calitate a celor șapte industrii energointensive, au fost documentate pe larg de investigația anterioară a Comisiei cu privire la acest sector (25). În mod similar, Comisia a documentat în detaliu faptul că industria aluminiului beneficiază de orientări și intervenții guvernamentale în ceea ce privește principalele materii prime și principalii factori de producție, în special energia (26). Același lucru este valabil și pentru alte măsuri guvernamentale din acest sector care interferează cu forțele pieței, cum ar fi, printre altele, politicile legate de exporturi, politicile de constituire de stocuri, politicile de extindere a capacității de producție sau furnizarea de factori de producție la prețuri sub prețurile pieței.

24

25

26

| (54) | În prezent, în China sunt în vigoare o serie de documente de politică mai recente privind industria aluminiului, inclusiv cel de al 14-lea plan cincinal privind dezvoltarea industriei materiilor prime (27) și cel de al 14-lea plan cincinal privind dezvoltarea ecologică a industriei (28) la nivel național și planurile provinciale, cum ar fi cel de al 14-lea plan cincinal al provinciei Shandong privind dezvoltarea industriei aluminiului (29) și măsurile de punere în aplicare din Henan în ceea ce privește înlocuirea capacităților din industria oțelului, aluminiului electrolitic, cimentului și sticlei în 2021, la nivel local. |
| --- | --- |

(54)

În prezent, în China sunt în vigoare o serie de documente de politică mai recente privind industria aluminiului, inclusiv cel de al 14-lea plan cincinal privind dezvoltarea industriei materiilor prime (27) și cel de al 14-lea plan cincinal privind dezvoltarea ecologică a industriei (28) la nivel național și planurile provinciale, cum ar fi cel de al 14-lea plan cincinal al provinciei Shandong privind dezvoltarea industriei aluminiului (29) și măsurile de punere în aplicare din Henan în ceea ce privește înlocuirea capacităților din industria oțelului, aluminiului electrolitic, cimentului și sticlei în 2021, la nivel local.

27

28

29

| (55) | Cel de al 14-lea plan cincinal privind dezvoltarea industriei materiilor prime include dispoziții care asigură disponibilitatea aluminiului ca materie primă: „Să pună în aplicare acțiuni pentru a depăși deficitele de materiale esențiale; [...] Să pună în aplicare acțiuni de consolidare și îmbunătățire a materialelor de bază în vrac și să ghideze întreprinderile să utilizeze noua generație IT pe baza unor procese de producție optimizate, astfel încât să se îmbunătățească competitivitatea generală a [...] aliajului de aluminiu de înaltă rezistență, [...]”. Planul solicită, de asemenea, controlul capacității în sectorul aluminiului: „să controleze strict creșterile recente ale capacității de producție. Îmbunătățirea și punerea în aplicare cu strictețe a politicilor de înlocuire a capacității de producție pentru [...] sectorul aluminiului electrolitic, prevenirea dezvoltării dezordonate a [...] și a oxidului de aluminiu”. Planul implică, de asemenea, distribuția geografică a diferitelor industrii din China, în cadrul capitolului „Asigurarea de orientări pentru o configurație rezonabilă”. Capitolul are următorul cuprins: „Configurația noii capacități de producție va fi îmbunătățită. [...] Se va asigura punerea în aplicare a strategiilor-cheie naționale și regionale, a strategiilor de dezvoltare a coordonării regionale și a strategiilor privind principalele domenii funcționale și încurajarea industriei materiilor prime pentru ca aceasta să își optimizeze și să își adapteze configurația spațială. [...] Să se asigure amenajarea ordonată a zonelor de coastă cu proiecte care utilizează resurse de peste mări, cum ar fi oxidul de aluminiu”. Planul discută în continuare despre crearea de clustere industriale: „Se vor încuraja clusterele industriale standardizate. [...], în configurația sectorului aluminiului electrolitic se va încuraja trecerea de la „cărbune – energie electrică – aluminiu” la «energie curată, cum ar fi energia hidroelectrică, energia eoliană – aluminiu»”. În cele din urmă, planul prevede promovarea tehnologiilor avansate în sectorul aluminiului și promovarea transformării sectorului. După cum se poate observa din lista de mai sus, sectorul aluminiului este monitorizat îndeaproape și coordonat de guvernul central, iar sectorul este modelat în mare măsură mai degrabă de intervenția guvernului decât de forțele de pe piața liberă. |
| --- | --- |

(55)

Cel de al 14-lea plan cincinal privind dezvoltarea industriei materiilor prime include dispoziții care asigură disponibilitatea aluminiului ca materie primă: „Să pună în aplicare acțiuni pentru a depăși deficitele de materiale esențiale; [...] Să pună în aplicare acțiuni de consolidare și îmbunătățire a materialelor de bază în vrac și să ghideze întreprinderile să utilizeze noua generație IT pe baza unor procese de producție optimizate, astfel încât să se îmbunătățească competitivitatea generală a [...] aliajului de aluminiu de înaltă rezistență, [...]”. Planul solicită, de asemenea, controlul capacității în sectorul aluminiului: „să controleze strict creșterile recente ale capacității de producție. Îmbunătățirea și punerea în aplicare cu strictețe a politicilor de înlocuire a capacității de producție pentru [...] sectorul aluminiului electrolitic, prevenirea dezvoltării dezordonate a [...] și a oxidului de aluminiu”. Planul implică, de asemenea, distribuția geografică a diferitelor industrii din China, în cadrul capitolului „Asigurarea de orientări pentru o configurație rezonabilă”. Capitolul are următorul cuprins: „Configurația noii capacități de producție va fi îmbunătățită. [...] Se va asigura punerea în aplicare a strategiilor-cheie naționale și regionale, a strategiilor de dezvoltare a coordonării regionale și a strategiilor privind principalele domenii funcționale și încurajarea industriei materiilor prime pentru ca aceasta să își optimizeze și să își adapteze configurația spațială. [...] Să se asigure amenajarea ordonată a zonelor de coastă cu proiecte care utilizează resurse de peste mări, cum ar fi oxidul de aluminiu”. Planul discută în continuare despre crearea de clustere industriale: „Se vor încuraja clusterele industriale standardizate. [...], în configurația sectorului aluminiului electrolitic se va încuraja trecerea de la „cărbune – energie electrică – aluminiu” la «energie curată, cum ar fi energia hidroelectrică, energia eoliană – aluminiu»”. În cele din urmă, planul prevede promovarea tehnologiilor avansate în sectorul aluminiului și promovarea transformării sectorului. După cum se poate observa din lista de mai sus, sectorul aluminiului este monitorizat îndeaproape și coordonat de guvernul central, iar sectorul este modelat în mare măsură mai degrabă de intervenția guvernului decât de forțele de pe piața liberă.

| (56) | O serie de elemente de orientare industrială pentru sectorul aluminiului sunt, de asemenea, incluse în cel de al 14-lea plan cincinal privind dezvoltarea ecologică a industriei. Planul subliniază importanța controlului capacității: „Punerea în aplicare cu strictețe a politicii de înlocuire a capacităților pentru industrii precum oțelul, cimentul, sticla plată și aluminiul electrolitic”. În plus, planul prevede echipamente și reforme tehnologice pentru reducerea emisiilor generate de nămolul roșu, precum și promovarea unei electrolize eficiente a aluminiului cu emisii scăzute de dioxid de carbon. La fel ca în cazul altor obiective de dezvoltare industrială stabilite în planuri, se poate preconiza că, pentru a realiza transformarea necesară, întreprinderilor li se va pune la dispoziție finanțare pentru a pune în aplicare obiectivele planului (30). |
| --- | --- |

(56)

O serie de elemente de orientare industrială pentru sectorul aluminiului sunt, de asemenea, incluse în cel de al 14-lea plan cincinal privind dezvoltarea ecologică a industriei. Planul subliniază importanța controlului capacității: „Punerea în aplicare cu strictețe a politicii de înlocuire a capacităților pentru industrii precum oțelul, cimentul, sticla plată și aluminiul electrolitic”. În plus, planul prevede echipamente și reforme tehnologice pentru reducerea emisiilor generate de nămolul roșu, precum și promovarea unei electrolize eficiente a aluminiului cu emisii scăzute de dioxid de carbon. La fel ca în cazul altor obiective de dezvoltare industrială stabilite în planuri, se poate preconiza că, pentru a realiza transformarea necesară, întreprinderilor li se va pune la dispoziție finanțare pentru a pune în aplicare obiectivele planului (30).

30

| (57) | În timp ce cel de-al 14-lea plan cincinal de nivel central oferă orientări mai degrabă generale privind dezvoltarea industriei aluminiului, planurile locale sunt mult mai detaliate și mai specifice, oferind obiective și ținte foarte detaliate care acoperă fiecare aspect al dezvoltării industriei. Amploarea intervenției Chinei în industria aluminiului la nivel local este evidentă în documentele de orientare locale. Un astfel de exemplu este cel de-al 14-lea plan cincinal al provinciei Shandong privind dezvoltarea industriei aluminiului. Planul începe prin enumerarea realizărilor în ceea ce privește dezvoltarea industriei aluminiului în cursul celui de al 13-lea plan cincinal, inclusiv construirea unor întreprinderi de vârf din sectorul aluminiului: „A fost creată o constelație de întreprinderi de bază de prelucrare a aluminiului, inclusiv Shandong Weiqiao Pioneering Group Co. Ltd (denumită în continuare «Weiqiao»), Shandong Xin Fa Group Co. Ltd. («Xinfa»), Shandong Nanshan Aluminium Co. Ltd. («Nanshan»), Shandong Innovation Metal Co. Ltd. («Chuangxin»), Longkou Conglin Aluminium Material Co. Ltd. («Conglin»), Huajian Aluminium Industry («Huajian») și Shandong Sanxing Group («Sanxing»)”. În plus, planul stabilește obiective generale pentru dezvoltarea industriei locale a aluminiului, inclusiv: „[...]să contribuie pe deplin la economia de scară a industriei aluminiului din provincie și să se concentreze pe coerența industriei de prelucrare profundă a aluminiului, să consolideze în mod eficace capacitatea de inovare a industriei, să promoveze profund extinderea lanțurilor industriale, să depună eforturi pentru a avea o structură rezonabilă pentru industria aluminiului, să optimizeze structura și să îmbunătățească calitatea și eficiența și să accelereze modelarea Shandong-ului ca bază industrială de vârf de talie mondială în domeniul aluminiului.” |
| --- | --- |

(57)

În timp ce cel de-al 14-lea plan cincinal de nivel central oferă orientări mai degrabă generale privind dezvoltarea industriei aluminiului, planurile locale sunt mult mai detaliate și mai specifice, oferind obiective și ținte foarte detaliate care acoperă fiecare aspect al dezvoltării industriei. Amploarea intervenției Chinei în industria aluminiului la nivel local este evidentă în documentele de orientare locale. Un astfel de exemplu este cel de-al 14-lea plan cincinal al provinciei Shandong privind dezvoltarea industriei aluminiului. Planul începe prin enumerarea realizărilor în ceea ce privește dezvoltarea industriei aluminiului în cursul celui de al 13-lea plan cincinal, inclusiv construirea unor întreprinderi de vârf din sectorul aluminiului: „A fost creată o constelație de întreprinderi de bază de prelucrare a aluminiului, inclusiv Shandong Weiqiao Pioneering Group Co. Ltd (denumită în continuare «Weiqiao»), Shandong Xin Fa Group Co. Ltd. («Xinfa»), Shandong Nanshan Aluminium Co. Ltd. («Nanshan»), Shandong Innovation Metal Co. Ltd. («Chuangxin»), Longkou Conglin Aluminium Material Co. Ltd. («Conglin»), Huajian Aluminium Industry («Huajian») și Shandong Sanxing Group («Sanxing»)”. În plus, planul stabilește obiective generale pentru dezvoltarea industriei locale a aluminiului, inclusiv: „[...]să contribuie pe deplin la economia de scară a industriei aluminiului din provincie și să se concentreze pe coerența industriei de prelucrare profundă a aluminiului, să consolideze în mod eficace capacitatea de inovare a industriei, să promoveze profund extinderea lanțurilor industriale, să depună eforturi pentru a avea o structură rezonabilă pentru industria aluminiului, să optimizeze structura și să îmbunătățească calitatea și eficiența și să accelereze modelarea Shandong-ului ca bază industrială de vârf de talie mondială în domeniul aluminiului.”

| (58) | Planul provinciei Shandong enumeră, de asemenea, câteva obiective foarte specifice, de exemplu: „Până în 2025, industria aluminiului va ajunge la 800 de miliarde CNY, dimensiunea pieței produselor finite va continua să crească, produsele cu valoare adăugată ridicată reprezentând peste 60 %, iar raportul dintre volumul producției de aluminiu și volumul producției de aluminiu electrolitic va fi mai mare decât media națională, ajungând la 2,5:1. Provincia va deveni un important cluster industrial de aluminiu, cu o influență semnificativă pe plan intern și extern”. Și în continuare: „Până în 2025, capacitatea de producție de aluminiu electrolitic și de oxid de aluminiu va fi controlată, electrolizoarele vor atinge nivelul ridicat al capacității de producție de 400 kA și chiar mai mult, iar consumul de energie (curent continuu) pe tonă de aluminiu pentru aluminiu electrolitic va fi redus la aproximativ 12 500 kWh.” |
| --- | --- |

(58)

Planul provinciei Shandong enumeră, de asemenea, câteva obiective foarte specifice, de exemplu: „Până în 2025, industria aluminiului va ajunge la 800 de miliarde CNY, dimensiunea pieței produselor finite va continua să crească, produsele cu valoare adăugată ridicată reprezentând peste 60 %, iar raportul dintre volumul producției de aluminiu și volumul producției de aluminiu electrolitic va fi mai mare decât media națională, ajungând la 2,5:1. Provincia va deveni un important cluster industrial de aluminiu, cu o influență semnificativă pe plan intern și extern”. Și în continuare: „Până în 2025, capacitatea de producție de aluminiu electrolitic și de oxid de aluminiu va fi controlată, electrolizoarele vor atinge nivelul ridicat al capacității de producție de 400 kA și chiar mai mult, iar consumul de energie (curent continuu) pe tonă de aluminiu pentru aluminiu electrolitic va fi redus la aproximativ 12 500 kWh.”

| (59) | Planul Shandong implică, de asemenea, unele indicații geografice foarte specifice în ceea ce privește amplasarea fabricilor de aluminiu. Planul prevede consolidarea unor zone specifice: „cele trei zone principale: Binzhou, Liaocheng și Yantai și cele două zone funcționale: Weifang și Linyi”. Pentru fiecare dintre aceste zone, planul este foarte specific în ceea ce privește instalațiile de producție și materialele care urmează să fie fabricate în fiecare loc. Ca exemplu care ilustrează nivelul de detaliu al planului, pentru locația Binzhou, planul a avut în vedere următoarele: „Construirea zonei centrale a orașului Binzhou, caracterizată de prezența întregului lanț industrial, și modelarea configurației industriei orașului cu zonele de dezvoltare economică și tehnologică Zouping și Binzhou din jurul zonei de dezvoltare economică Beihai; implicarea întreprinderilor principale și a celor de bază, astfel încât să se extindă și mai mult avantajele scalei de producție și ale lanțului industrial cuprinzător, să se pună accentul pe dezvoltarea a cinci domenii principale, cum ar fi aliajele de aluminiu ușoare și de înaltă rezistență, foile sau benzile din aluminiu, produsele electronice 3C, aluminiul ușor pentru industria automobilelor și articolele de mobilier din aluminiu; să se asigure progrese în dezvoltarea produselor de categorie mijlocie și de categorie superioară, cum ar fi pistoanele, roțile și butucii de roată pentru automobile, plăcile auto și piesele forjate din aliaj de aluminiu de înaltă performanță pentru șasiurile autovehiculelor; și înlocuirea oțelului, a lemnului, a plasticului și a altor produse finite cu aluminiul. Cu sprijinul platformelor de cercetare și dezvoltare științifică și tehnologică, cum ar fi Weiqiao Guoke Binzhou Science and Technology Park, se vor realiza progrese în domeniul aluminiului de înaltă puritate, al materialelor compozite pe bază de aluminiu, al tehnologiilor de preparare a componentelor cu dimensiuni speciale și al tehnologiilor de sudură pe bază de aliaj de aluminiu; Să se accelereze construirea platformei de servicii publice Shandong Aluminium Valley și să se deblocheze forțele care sprijină și stimulează serviciile publice, comerțul cu mărfuri, finanțele, logistica și inovarea tehnologică, pentru a crea o „China Aluminium Valley”. (subliniere adăugată) |
| --- | --- |

(59)

Planul Shandong implică, de asemenea, unele indicații geografice foarte specifice în ceea ce privește amplasarea fabricilor de aluminiu. Planul prevede consolidarea unor zone specifice: „cele trei zone principale: Binzhou, Liaocheng și Yantai și cele două zone funcționale: Weifang și Linyi”. Pentru fiecare dintre aceste zone, planul este foarte specific în ceea ce privește instalațiile de producție și materialele care urmează să fie fabricate în fiecare loc. Ca exemplu care ilustrează nivelul de detaliu al planului, pentru locația Binzhou, planul a avut în vedere următoarele: „Construirea zonei centrale a orașului Binzhou, caracterizată de prezența întregului lanț industrial, și modelarea configurației industriei orașului cu zonele de dezvoltare economică și tehnologică Zouping și Binzhou din jurul zonei de dezvoltare economică Beihai; implicarea întreprinderilor principale și a celor de bază, astfel încât să se extindă și mai mult avantajele scalei de producție și ale lanțului industrial cuprinzător, să se pună accentul pe dezvoltarea a cinci domenii principale, cum ar fi aliajele de aluminiu ușoare și de înaltă rezistență, foile sau benzile din aluminiu, produsele electronice 3C, aluminiul ușor pentru industria automobilelor și articolele de mobilier din aluminiu; să se asigure progrese în dezvoltarea produselor de categorie mijlocie și de categorie superioară, cum ar fi pistoanele, roțile și butucii de roată pentru automobile, plăcile auto și piesele forjate din aliaj de aluminiu de înaltă performanță pentru șasiurile autovehiculelor; și înlocuirea oțelului, a lemnului, a plasticului și a altor produse finite cu aluminiul. Cu sprijinul platformelor de cercetare și dezvoltare științifică și tehnologică, cum ar fi Weiqiao Guoke Binzhou Science and Technology Park, se vor realiza progrese în domeniul aluminiului de înaltă puritate, al materialelor compozite pe bază de aluminiu, al tehnologiilor de preparare a componentelor cu dimensiuni speciale și al tehnologiilor de sudură pe bază de aliaj de aluminiu; Să se accelereze construirea platformei de servicii publice Shandong Aluminium Valley și să se deblocheze forțele care sprijină și stimulează serviciile publice, comerțul cu mărfuri, finanțele, logistica și inovarea tehnologică, pentru a crea o „China Aluminium Valley”. (subliniere adăugată)

| (60) | În plus, Planul Shandong identifică 4 domenii din industria aluminiului care trebuie dezvoltate/consolidate: topirea aluminiului, aliaje de aluminiu, materiale compozite pe bază de aluminiu, prelucrarea aluminiului și prelucrarea în profunzime. Pentru fiecare dintre aceste tipuri de prelucrare a aluminiului, planul stabilește scopuri și obiective concrete care trebuie atinse în următorii 5 ani. În plus, Planul Shandong prevede ca municipalitățile locale să își elaboreze propriile planuri cincinale pentru a asigura coordonarea dezvoltării industriei la toate nivelurile: „Municipalitățile ar trebui să se bazeze pe acest plan pentru a elabora planuri regionale sectoriale în domeniul aluminiului și pentru a realiza o dezvoltare sinergică a industriei”. |
| --- | --- |

(60)

În plus, Planul Shandong identifică 4 domenii din industria aluminiului care trebuie dezvoltate/consolidate: topirea aluminiului, aliaje de aluminiu, materiale compozite pe bază de aluminiu, prelucrarea aluminiului și prelucrarea în profunzime. Pentru fiecare dintre aceste tipuri de prelucrare a aluminiului, planul stabilește scopuri și obiective concrete care trebuie atinse în următorii 5 ani. În plus, Planul Shandong prevede ca municipalitățile locale să își elaboreze propriile planuri cincinale pentru a asigura coordonarea dezvoltării industriei la toate nivelurile: „Municipalitățile ar trebui să se bazeze pe acest plan pentru a elabora planuri regionale sectoriale în domeniul aluminiului și pentru a realiza o dezvoltare sinergică a industriei”.

| (61) | În cele din urmă, Planul Shandong stabilește măsuri de sprijin (financiar) pentru întreprinderile locale din sectorul aluminiului: „Intensificarea sprijinului în materie de politici și reglementare. Să pună în aplicare în mod activ diferite politici de sprijin la nivel național și provincial și să consolideze clusterele industriale calificate, produsele-cheie și tehnologiile-cheie și să sprijine întreprinderile în realizarea de proiecte majore la nivel național și provincial. Utilizarea flexibilă a formelor noi și vechi de energie pentru a transforma principalele pachete inginerești și pentru a sprijini dezvoltarea unor întreprinderi «inovatoare», inclusiv stimulente fiscale, furnizarea de terenuri, alocarea de energie ecologică, reduceri fiscale și inovații tehnologice, și punerea în aplicare a unor stimulente fiscale pentru reciclarea aluminiului. Să încurajeze fondurile de investiții de capital la nivel provincial să stimuleze cercetarea și dezvoltarea și industrializarea unor produse noi, prioritare, atrăgând și mobilizând investiții mai mari în capitalul social.” |
| --- | --- |

(61)

În cele din urmă, Planul Shandong stabilește măsuri de sprijin (financiar) pentru întreprinderile locale din sectorul aluminiului: „Intensificarea sprijinului în materie de politici și reglementare. Să pună în aplicare în mod activ diferite politici de sprijin la nivel național și provincial și să consolideze clusterele industriale calificate, produsele-cheie și tehnologiile-cheie și să sprijine întreprinderile în realizarea de proiecte majore la nivel național și provincial. Utilizarea flexibilă a formelor noi și vechi de energie pentru a transforma principalele pachete inginerești și pentru a sprijini dezvoltarea unor întreprinderi «inovatoare», inclusiv stimulente fiscale, furnizarea de terenuri, alocarea de energie ecologică, reduceri fiscale și inovații tehnologice, și punerea în aplicare a unor stimulente fiscale pentru reciclarea aluminiului. Să încurajeze fondurile de investiții de capital la nivel provincial să stimuleze cercetarea și dezvoltarea și industrializarea unor produse noi, prioritare, atrăgând și mobilizând investiții mai mari în capitalul social.”

| (62) | Din exemplele de mai sus este evident că gradul de implicare guvernamentală depășește cu mult sprijinul general acordat industriei unei țări. Acesta constituie un control strict și o gestionare guvernamentală a fiecărui aspect legat de industrie la toate nivelurile – de la nivelul țării, trecând prin nivelul provinciilor până la nivelul orașelor. În plus față de cele menționate mai sus, producătorii de roți din aluminiu sunt, de asemenea, beneficiari ai unor subvenții din partea statului, ceea ce indică în mod clar interesul statului față de acest sector. În cursul investigației, Comisia a stabilit că o serie de producători de roți din aluminiu au beneficiat de subvenții directe de stat, inclusiv Zhejiang Wanfeng Aowei Auto Wheel (31) și Dongfeng Motors (32). |
| --- | --- |

(62)

Din exemplele de mai sus este evident că gradul de implicare guvernamentală depășește cu mult sprijinul general acordat industriei unei țări. Acesta constituie un control strict și o gestionare guvernamentală a fiecărui aspect legat de industrie la toate nivelurile – de la nivelul țării, trecând prin nivelul provinciilor până la nivelul orașelor. În plus față de cele menționate mai sus, producătorii de roți din aluminiu sunt, de asemenea, beneficiari ai unor subvenții din partea statului, ceea ce indică în mod clar interesul statului față de acest sector. În cursul investigației, Comisia a stabilit că o serie de producători de roți din aluminiu au beneficiat de subvenții directe de stat, inclusiv Zhejiang Wanfeng Aowei Auto Wheel (31) și Dongfeng Motors (32).

31

32

| (63) | În concluzie, GC a luat măsuri pentru a determina operatorii să respecte obiectivele politicii publice de a sprijini sectoarele industriale încurajate, inclusiv producția principalilor factori de producție utilizați pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. Aceste măsuri împiedică forțele pieței să acționeze liber. |
| --- | --- |

(63)

În concluzie, GC a luat măsuri pentru a determina operatorii să respecte obiectivele politicii publice de a sprijini sectoarele industriale încurajate, inclusiv producția principalilor factori de producție utilizați pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. Aceste măsuri împiedică forțele pieței să acționeze liber.

| (64) | Prezenta investigație nu a evidențiat niciun element de probă care să indice că aplicarea discriminatorie sau inadecvată a legislației privind falimentul și proprietatea în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a patra liniuță din regulamentul de bază în sectorul aluminiului menționat mai sus, în considerentul 42, nu i-ar afecta pe producătorii produsului care face obiectul reexaminării. |
| --- | --- |

(64)

Prezenta investigație nu a evidențiat niciun element de probă care să indice că aplicarea discriminatorie sau inadecvată a legislației privind falimentul și proprietatea în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a patra liniuță din regulamentul de bază în sectorul aluminiului menționat mai sus, în considerentul 42, nu i-ar afecta pe producătorii produsului care face obiectul reexaminării.

| (65) | Sectorul aluminiului este, de asemenea, afectat de distorsiuni ale costurilor salariale în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a cincea liniuță din regulamentul de bază, astfel cum s-a menționat și în considerentul 42 de mai sus. Aceste distorsiuni afectează sectorul atât direct (în contextul fabricării produsului care face obiectul investigației sau a principalilor factori de producție), cât și indirect (în contextul accesului la capitalul sau la factorii de producție ai societăților care sunt supuse aceluiași sistem de muncă în RPC). |
| --- | --- |

(65)

Sectorul aluminiului este, de asemenea, afectat de distorsiuni ale costurilor salariale în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a cincea liniuță din regulamentul de bază, astfel cum s-a menționat și în considerentul 42 de mai sus. Aceste distorsiuni afectează sectorul atât direct (în contextul fabricării produsului care face obiectul investigației sau a principalilor factori de producție), cât și indirect (în contextul accesului la capitalul sau la factorii de producție ai societăților care sunt supuse aceluiași sistem de muncă în RPC).

| (66) | În plus, în cadrul prezentei investigații nu a fost prezentat niciun element de probă care să demonstreze că sectorul aluminiului nu este afectat de intervenția statului în sistemul financiar în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță din regulamentul de bază, astfel cum s-a menționat și în considerentul 42 de mai sus. Prin urmare, intervenția substanțială a statului în sistemul financiar conduce la afectarea gravă a condițiilor de piață la toate nivelurile. |
| --- | --- |

(66)

În plus, în cadrul prezentei investigații nu a fost prezentat niciun element de probă care să demonstreze că sectorul aluminiului nu este afectat de intervenția statului în sistemul financiar în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță din regulamentul de bază, astfel cum s-a menționat și în considerentul 42 de mai sus. Prin urmare, intervenția substanțială a statului în sistemul financiar conduce la afectarea gravă a condițiilor de piață la toate nivelurile.

| (67) | În cele din urmă, Comisia reamintește că, pentru a fabrica produsul care face obiectul reexaminării, sunt necesari mai mulți factori de producție. Atunci când producătorii produsului care face obiectul reexaminării cumpără sau contractează acești factori de producție, prețurile plătite (care sunt înregistrate drept costuri ale acestora) sunt expuse acelorași distorsiuni sistemice menționate anterior. De exemplu, furnizorii de factori de producție angajează o forță de muncă supusă distorsiunilor; aceștia pot împrumuta fonduri care sunt supuse distorsiunilor care afectează sectorul financiar/alocarea de capital; și fac obiectul sistemului de planificare care se aplică la toate nivelurile administrative și în toate sectoarele. |
| --- | --- |

(67)

În cele din urmă, Comisia reamintește că, pentru a fabrica produsul care face obiectul reexaminării, sunt necesari mai mulți factori de producție. Atunci când producătorii produsului care face obiectul reexaminării cumpără sau contractează acești factori de producție, prețurile plătite (care sunt înregistrate drept costuri ale acestora) sunt expuse acelorași distorsiuni sistemice menționate anterior. De exemplu, furnizorii de factori de producție angajează o forță de muncă supusă distorsiunilor; aceștia pot împrumuta fonduri care sunt supuse distorsiunilor care afectează sectorul financiar/alocarea de capital; și fac obiectul sistemului de planificare care se aplică la toate nivelurile administrative și în toate sectoarele.

| (68) | În consecință, pe lângă faptul că prețurile de vânzare ale produsului care face obiectul reexaminării pe piața internă nu sunt adecvate pentru a fi utilizate în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, sunt afectate toate costurile factorilor de producție (inclusiv ale materiilor prime, energiei, terenurilor, finanțării, forței de muncă etc.), deoarece formarea prețurilor acestora este afectată de intervenții substanțiale ale statului, astfel cum se descrie în părțile I și II ale raportului. Într-adevăr, intervențiile statului descrise în legătură cu alocarea de capitaluri, cu terenurile, forța de muncă, energia și materiile prime sunt prezente în întreaga RPC. Aceasta înseamnă, de exemplu, că un factor de producție care a fost, în sine, produs în RPC prin combinarea unei serii de factori de producție este expus unor distorsiuni semnificative. Același raționament este valabil și pentru factorii de producție ai factorilor de producție și așa mai departe. |
| --- | --- |

(68)

În consecință, pe lângă faptul că prețurile de vânzare ale produsului care face obiectul reexaminării pe piața internă nu sunt adecvate pentru a fi utilizate în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, sunt afectate toate costurile factorilor de producție (inclusiv ale materiilor prime, energiei, terenurilor, finanțării, forței de muncă etc.), deoarece formarea prețurilor acestora este afectată de intervenții substanțiale ale statului, astfel cum se descrie în părțile I și II ale raportului. Într-adevăr, intervențiile statului descrise în legătură cu alocarea de capitaluri, cu terenurile, forța de muncă, energia și materiile prime sunt prezente în întreaga RPC. Aceasta înseamnă, de exemplu, că un factor de producție care a fost, în sine, produs în RPC prin combinarea unei serii de factori de producție este expus unor distorsiuni semnificative. Același raționament este valabil și pentru factorii de producție ai factorilor de producție și așa mai departe.

| (69) | Niciuna dintre părțile interesate nu a prezentat elemente de probă sau argumente în sens contrar. |
| --- | --- |

(69)

Niciuna dintre părțile interesate nu a prezentat elemente de probă sau argumente în sens contrar.

| (70) | În concluzie, elementele de probă disponibile au arătat că prețurile sau costurile produsului care face obiectul reexaminării, inclusiv costurile materiilor prime, ale energiei și ale forței de muncă, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, astfel cum rezultă din impactul efectiv sau potențial al unuia sau al mai multor elemente relevante menționate la dispoziția respectivă. Pe această bază și în lipsa oricărei cooperări din partea GC, Comisia a concluzionat că nu este adecvat să se utilizeze prețurile și costurile de pe piața internă pentru a stabili valoarea normală în acest caz. În consecință, Comisia a procedat la construirea valorii normale exclusiv pe baza unor costuri de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate, cu alte cuvinte, în acest caz, pe baza costurilor corespunzătoare de producție și de vânzare dintr-o țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, după cum se arată în secțiunea următoare. |
| --- | --- |

(70)

În concluzie, elementele de probă disponibile au arătat că prețurile sau costurile produsului care face obiectul reexaminării, inclusiv costurile materiilor prime, ale energiei și ale forței de muncă, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, astfel cum rezultă din impactul efectiv sau potențial al unuia sau al mai multor elemente relevante menționate la dispoziția respectivă. Pe această bază și în lipsa oricărei cooperări din partea GC, Comisia a concluzionat că nu este adecvat să se utilizeze prețurile și costurile de pe piața internă pentru a stabili valoarea normală în acest caz. În consecință, Comisia a procedat la construirea valorii normale exclusiv pe baza unor costuri de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate, cu alte cuvinte, în acest caz, pe baza costurilor corespunzătoare de producție și de vânzare dintr-o țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, după cum se arată în secțiunea următoare.

3.3.2.   Țara reprezentativă

Țara reprezentativă

3.3.2.1.   Observații generale

| (71) | Alegerea țării reprezentative trebuie să se bazeze pe următoarele criterii, în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază:






  — | un nivel de dezvoltare economică asemănător celui din RPC. În acest scop, Comisia a utilizat țări cu un venit național brut pe cap de locuitor asemănător celui din RPC, potrivit datelor din baza de date a Băncii Mondiale (33); |
| --- | --- | --- |

(71)

Alegerea țării reprezentative trebuie să se bazeze pe următoarele criterii, în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază:

—

un nivel de dezvoltare economică asemănător celui din RPC. În acest scop, Comisia a utilizat țări cu un venit național brut pe cap de locuitor asemănător celui din RPC, potrivit datelor din baza de date a Băncii Mondiale (33);

33

| — | fabricarea produsului care face obiectul reexaminării în țara respectivă (34); |
| --- | --- |

—

fabricarea produsului care face obiectul reexaminării în țara respectivă (34);

34

| — | disponibilitatea datelor publice relevante în țara reprezentativă; |
| --- | --- |

—

disponibilitatea datelor publice relevante în țara reprezentativă;

| — | în cazul în care există mai multe țări reprezentative posibile, ar trebui să se acorde prioritate, dacă este cazul, țării cu un nivel adecvat de protecție socială și a mediului. |
| --- | --- |

—

în cazul în care există mai multe țări reprezentative posibile, ar trebui să se acorde prioritate, dacă este cazul, țării cu un nivel adecvat de protecție socială și a mediului.

| (72) | Astfel cum se explică în considerentul 37, la 12 mai 2022, Comisia a publicat o notă cu privire la sursele utilizate pentru stabilirea valorii normale. Nota respectivă descria faptele și elementele de probă care stau la baza criteriilor relevante, comunica părților interesate intenția Comisiei de a considera Brazilia drept o țară reprezentativă adecvată în cazul de față, dacă se va confirma existența unor distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(72)

Astfel cum se explică în considerentul 37, la 12 mai 2022, Comisia a publicat o notă cu privire la sursele utilizate pentru stabilirea valorii normale. Nota respectivă descria faptele și elementele de probă care stau la baza criteriilor relevante, comunica părților interesate intenția Comisiei de a considera Brazilia drept o țară reprezentativă adecvată în cazul de față, dacă se va confirma existența unor distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.

| (73) | În conformitate cu criteriile enumerate la articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, Comisia a identificat Brazilia ca fiind o țară cu un nivel de dezvoltare economică similar cu cel al RPC. Brazilia este clasificată de Banca Mondială ca țară cu „venituri medii-superioare” pe baza venitului național brut. În plus, Brazilia a fost identificată ca țară în care se fabrică produsul care face obiectul reexaminării, datele relevante fiind ușor accesibile. |
| --- | --- |

(73)

În conformitate cu criteriile enumerate la articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, Comisia a identificat Brazilia ca fiind o țară cu un nivel de dezvoltare economică similar cu cel al RPC. Brazilia este clasificată de Banca Mondială ca țară cu „venituri medii-superioare” pe baza venitului național brut. În plus, Brazilia a fost identificată ca țară în care se fabrică produsul care face obiectul reexaminării, datele relevante fiind ușor accesibile.

| (74) | În final, având în vedere absența cooperării și după ce s-a stabilit că Brazilia este o țară reprezentativă adecvată, pe baza tuturor elementelor de mai sus, nu a fost necesară efectuarea unei evaluări a nivelului protecției sociale și a mediului în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(74)

În final, având în vedere absența cooperării și după ce s-a stabilit că Brazilia este o țară reprezentativă adecvată, pe baza tuturor elementelor de mai sus, nu a fost necesară efectuarea unei evaluări a nivelului protecției sociale și a mediului în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază.

3.3.2.2.   Concluzie

| (75) | În absența cooperării, astfel cum s-a propus în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și având în vedere că Brazilia îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază, Comisia a selectat Brazilia ca țară reprezentativă adecvată. |
| --- | --- |

(75)

În absența cooperării, astfel cum s-a propus în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și având în vedere că Brazilia îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază, Comisia a selectat Brazilia ca țară reprezentativă adecvată.

3.3.3.   Surse utilizate pentru stabilirea costurilor nedistorsionate

Surse utilizate pentru stabilirea costurilor nedistorsionate

| (76) | În nota privind sursele relevante care trebuie utilizate pentru determinarea valorii normale, Comisia a enumerat factorii de producție, cum ar fi materialele, energia și forța de muncă, utilizate de producătorii-exportatori la fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. Comisia a afirmat, de asemenea, că, pentru a construi valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, va utiliza Global Trade Atlas („GTA”) pentru a stabili costul nedistorsionat al majorității factorilor de producție, în special al materiilor prime. În plus, Comisia a declarat că va utiliza informații de la: institutul de statistică brazilian pentru stabilirea costurilor nedistorsionate ale forței de muncă, a tarifelor publice de la furnizorii de energie electrică din Brazilia și a bazei de date disponibile pentru gazele naturale. |
| --- | --- |

(76)

În nota privind sursele relevante care trebuie utilizate pentru determinarea valorii normale, Comisia a enumerat factorii de producție, cum ar fi materialele, energia și forța de muncă, utilizate de producătorii-exportatori la fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. Comisia a afirmat, de asemenea, că, pentru a construi valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, va utiliza Global Trade Atlas („GTA”) pentru a stabili costul nedistorsionat al majorității factorilor de producție, în special al materiilor prime. În plus, Comisia a declarat că va utiliza informații de la: institutul de statistică brazilian pentru stabilirea costurilor nedistorsionate ale forței de muncă, a tarifelor publice de la furnizorii de energie electrică din Brazilia și a bazei de date disponibile pentru gazele naturale.

| (77) | În cele din urmă, Comisia a afirmat că, pentru a stabili costurile VAG și profitul, va utiliza datele financiare de la cei doi producători brazilieni ai produsului care face obiectul reexaminării, astfel cum se prevede în considerentul 37 de mai sus. |
| --- | --- |

(77)

În cele din urmă, Comisia a afirmat că, pentru a stabili costurile VAG și profitul, va utiliza datele financiare de la cei doi producători brazilieni ai produsului care face obiectul reexaminării, astfel cum se prevede în considerentul 37 de mai sus.

| (78) | Comisia a inclus o valoare pentru cheltuielile indirecte de producție cu scopul de a acoperi costurile care nu sunt incluse în factorii de producție menționați mai sus. Comisia a stabilit raportul dintre cheltuielile indirecte de producție și costurile directe de producție, pe baza datelor producătorilor din Uniune furnizate de solicitant, care a furnizat informații specifice în acest scop. |
| --- | --- |

(78)

Comisia a inclus o valoare pentru cheltuielile indirecte de producție cu scopul de a acoperi costurile care nu sunt incluse în factorii de producție menționați mai sus. Comisia a stabilit raportul dintre cheltuielile indirecte de producție și costurile directe de producție, pe baza datelor producătorilor din Uniune furnizate de solicitant, care a furnizat informații specifice în acest scop.

3.4.   Costuri și valori de referință nedistorsionate

Costuri și valori de referință nedistorsionate

3.4.1.   Factorii de producție

Factorii de producție

| (79) | Având în vedere toate informațiile bazate pe cerere și informațiile ulterioare colectate în cadrul procedurii, au fost identificați următorii factori de producție și sursele acestora pentru a stabili valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază:

  Tabelul 1


  Factori de producție ai anumitor roți din aluminiu









  Factor de producție | Codul mărfurilor | Valoare (RMB) | Unitatea de măsură |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Materii prime |
| Lingouri de aluminiu | 760120 | 14,56 | kg |
| Vopsea | 320810
  320820
  320890 | 48,69 | kg |
| Toate celelalte materii prime; aditivi; ambalaj | N/A | 4,48 % materii prime | N/A |
| Forța de muncă |
| Costul forței de muncă în industria prelucrătoare (NACE C.25) | N/A | 28,44 | oră |
| Energie |
| Energie electrică | N/A | 0,432 | kWh |
| Gaz natural | N/A | 0,357 | kWh |
| Apă |
| Apă | N/A | 12,87 | M3 |

(79)

Având în vedere toate informațiile bazate pe cerere și informațiile ulterioare colectate în cadrul procedurii, au fost identificați următorii factori de producție și sursele acestora pentru a stabili valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază:

Tabelul 1

Tabelul 1

Factori de producție ai anumitor roți din aluminiu

Factori de producție ai anumitor roți din aluminiu

Factor de producție

Codul mărfurilor

Valoare (RMB)

Unitatea de măsură

Materii prime

Materii prime

Lingouri de aluminiu

760120

14,56

kg

Vopsea

320810

320820

320890

48,69

kg

Toate celelalte materii prime; aditivi; ambalaj

N/A

4,48 % materii prime

N/A

Forța de muncă

Forța de muncă

Costul forței de muncă în industria prelucrătoare (NACE C.25)

N/A

28,44

oră

Energie

Energie

Energie electrică

N/A

0,432

kWh

Gaz natural

N/A

0,357

kWh

Apă

Apă

Apă

N/A

12,87

M3

3.4.1.1.   Materii prime

| (80) | Pentru a stabili prețul nedistorsionat al materiilor prime, livrate la poarta fabricii unui producător din țara reprezentativă, Comisia a utilizat drept bază prețul mediu ponderat de import în țara reprezentativă, astfel cum a fost raportat în GTA, la care au fost adăugate taxele de import. Prețul de import în țara reprezentativă a fost determinat ca fiind media ponderată a prețurilor unitare ale importurilor din toate țările terțe, cu excepția RPC și a țărilor care nu sunt membre ale OMC, menționate în anexa 1 la Regulamentul (UE) 2015/755 al Parlamentului European și al Consiliului (35). |
| --- | --- |

(80)

Pentru a stabili prețul nedistorsionat al materiilor prime, livrate la poarta fabricii unui producător din țara reprezentativă, Comisia a utilizat drept bază prețul mediu ponderat de import în țara reprezentativă, astfel cum a fost raportat în GTA, la care au fost adăugate taxele de import. Prețul de import în țara reprezentativă a fost determinat ca fiind media ponderată a prețurilor unitare ale importurilor din toate țările terțe, cu excepția RPC și a țărilor care nu sunt membre ale OMC, menționate în anexa 1 la Regulamentul (UE) 2015/755 al Parlamentului European și al Consiliului (35).

35

| (81) | Comisia a decis să excludă importurile din RPC în țara reprezentativă, concluzionând la punctul [3.3.1] că nu este oportun să se utilizeze prețurile și costurile interne din RPC din cauza existenței unor distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Având în vedere că nu există niciun element de probă din care să reiasă că aceleași distorsiuni nu afectează în egală măsură și produsele destinate exportului, Comisia a considerat că aceleași distorsiuni au afectat și prețurile de export. După excluderea importurilor din RPC în țara reprezentativă, volumul importurilor din alte țări terțe a rămas reprezentativ. |
| --- | --- |

(81)

Comisia a decis să excludă importurile din RPC în țara reprezentativă, concluzionând la punctul [3.3.1] că nu este oportun să se utilizeze prețurile și costurile interne din RPC din cauza existenței unor distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Având în vedere că nu există niciun element de probă din care să reiasă că aceleași distorsiuni nu afectează în egală măsură și produsele destinate exportului, Comisia a considerat că aceleași distorsiuni au afectat și prețurile de export. După excluderea importurilor din RPC în țara reprezentativă, volumul importurilor din alte țări terțe a rămas reprezentativ.

| (82) | În cazul unui număr de factori de producție, costurile efective suportate de producătorii-exportatori cooperanți au reprezentat o pondere neglijabilă din costul total al materiilor prime în cursul perioadei investigației de reexaminare. Întrucât valoarea utilizată pentru aceștia nu a avut niciun impact semnificativ asupra calculului marjei de dumping, indiferent de sursa utilizată, Comisia a decis să includă costurile respective în categoria „toate celelalte materii prime”. Pentru a stabili o valoare nedistorsionată a tuturor celorlalte materii prime și având în vedere absența cooperării din partea producătorilor-exportatori, Comisia a utilizat datele disponibile în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Prin urmare, pe baza datelor furnizate de solicitant, Comisia a stabilit raportul dintre toate celelalte materii prime și costul total al materiilor prime, și anume 4,48 %. Acest procent a fost aplicat ulterior la valoarea nedistorsionată a materiilor prime pentru a se obține valoarea nedistorsionată a altor materii prime. |
| --- | --- |

(82)

În cazul unui număr de factori de producție, costurile efective suportate de producătorii-exportatori cooperanți au reprezentat o pondere neglijabilă din costul total al materiilor prime în cursul perioadei investigației de reexaminare. Întrucât valoarea utilizată pentru aceștia nu a avut niciun impact semnificativ asupra calculului marjei de dumping, indiferent de sursa utilizată, Comisia a decis să includă costurile respective în categoria „toate celelalte materii prime”. Pentru a stabili o valoare nedistorsionată a tuturor celorlalte materii prime și având în vedere absența cooperării din partea producătorilor-exportatori, Comisia a utilizat datele disponibile în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Prin urmare, pe baza datelor furnizate de solicitant, Comisia a stabilit raportul dintre toate celelalte materii prime și costul total al materiilor prime, și anume 4,48 %. Acest procent a fost aplicat ulterior la valoarea nedistorsionată a materiilor prime pentru a se obține valoarea nedistorsionată a altor materii prime.

| (83) | În mod normal, la aceste prețuri de import ar trebui să fie adăugate și prețurile de transport intern. Totuși, având în vedere lipsa cooperării, precum și natura prezentei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, care se concentrează asupra determinării continuării dumpingului în perioada investigației de reexaminare sau a posibilității de reapariție a acestuia, și nu asupra stabilirii amplorii exacte a acestuia, Comisia a decis că ajustările pentru transportul intern erau inutile. Astfel de ajustări ar conduce doar la creșterea valorii normale și, prin urmare, a marjei de dumping. |
| --- | --- |

(83)

În mod normal, la aceste prețuri de import ar trebui să fie adăugate și prețurile de transport intern. Totuși, având în vedere lipsa cooperării, precum și natura prezentei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, care se concentrează asupra determinării continuării dumpingului în perioada investigației de reexaminare sau a posibilității de reapariție a acestuia, și nu asupra stabilirii amplorii exacte a acestuia, Comisia a decis că ajustările pentru transportul intern erau inutile. Astfel de ajustări ar conduce doar la creșterea valorii normale și, prin urmare, a marjei de dumping.

3.4.1.2.   Forța de muncă

| (84) | Pentru a stabili valoarea de referință pentru costurile forței de muncă în țara reprezentativă, Comisia a utilizat datele disponibile publicate de agenția guvernamentală braziliană „Instituto Brasileiro de Geografia e Estatística” (IBGE). IBGE (36) publică informații detaliate privind salariile din diferite sectoare economice din Brazilia. Comisia a utilizat statisticile disponibile pentru 2020 pentru costul mediu cu forța de muncă în industria metalurgică, siderurgică și prelucrătoare (categoria 25 conform NACE 2.0). |
| --- | --- |

(84)

Pentru a stabili valoarea de referință pentru costurile forței de muncă în țara reprezentativă, Comisia a utilizat datele disponibile publicate de agenția guvernamentală braziliană „Instituto Brasileiro de Geografia e Estatística” (IBGE). IBGE (36) publică informații detaliate privind salariile din diferite sectoare economice din Brazilia. Comisia a utilizat statisticile disponibile pentru 2020 pentru costul mediu cu forța de muncă în industria metalurgică, siderurgică și prelucrătoare (categoria 25 conform NACE 2.0).

36

3.4.1.3.   Energie electrică

| (85) | Pentru a stabili valoarea de referință pentru energia electrică din țara reprezentativă, Comisia a utilizat cele mai recente date disponibile privind prețurile industriale ale energiei electrice practicate de unul dintre cei mai mari furnizori de energie electrică din Brazilia, societatea EDP Brazil. Comisia a utilizat datele privind prețurile energiei electrice industriale (37) din tranșa de consum corespunzătoare, în reali brazilieni/kWh, din cursul perioadei investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(85)

Pentru a stabili valoarea de referință pentru energia electrică din țara reprezentativă, Comisia a utilizat cele mai recente date disponibile privind prețurile industriale ale energiei electrice practicate de unul dintre cei mai mari furnizori de energie electrică din Brazilia, societatea EDP Brazil. Comisia a utilizat datele privind prețurile energiei electrice industriale (37) din tranșa de consum corespunzătoare, în reali brazilieni/kWh, din cursul perioadei investigației de reexaminare.

37

3.4.1.4.   Gazele naturale

| (86) | Prețurile gazelor naturale pentru societățile (utilizatorii industriali) din Brazilia sunt colectate și publicate de baza de date Global Petrol Prices pe site-ul său web (38). Comisia a utilizat prețurile corespunzătoare din datele publicate care acoperă perioada investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(86)

Prețurile gazelor naturale pentru societățile (utilizatorii industriali) din Brazilia sunt colectate și publicate de baza de date Global Petrol Prices pe site-ul său web (38). Comisia a utilizat prețurile corespunzătoare din datele publicate care acoperă perioada investigației de reexaminare.

38

3.4.1.5.   Apă

| (87) | Pentru a stabili valoarea de referință pentru costul apei în țara reprezentativă, Comisia a utilizat prețurile aplicabile în Brazilia practicate de societatea Sabesp (39), care este responsabilă de alimentarea cu apă, de colectarea și tratarea apelor uzate în statul Sao Paulo. |
| --- | --- |

(87)

Pentru a stabili valoarea de referință pentru costul apei în țara reprezentativă, Comisia a utilizat prețurile aplicabile în Brazilia practicate de societatea Sabesp (39), care este responsabilă de alimentarea cu apă, de colectarea și tratarea apelor uzate în statul Sao Paulo.

39

3.4.1.6.   Cheltuielile indirecte de fabricație, costurile VAG, profiturile și amortizarea

| (88) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, „valoarea normală construită include o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale și pentru profituri”. În plus, trebuie stabilită o valoare pentru cheltuielile indirecte de fabricație care să acopere costurile neincluse în factorii de producție menționați anterior. |
| --- | --- |

(88)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, „valoarea normală construită include o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale și pentru profituri”. În plus, trebuie stabilită o valoare pentru cheltuielile indirecte de fabricație care să acopere costurile neincluse în factorii de producție menționați anterior.

| (89) | Pentru a stabili o valoare nedistorsionată a cheltuielilor indirecte de fabricație și având în vedere absența cooperării din partea producătorilor-exportatori, Comisia a utilizat datele disponibile în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Prin urmare, pe baza datelor furnizate de solicitant, Comisia a stabilit raportul dintre cheltuielile indirecte de producție, pe de o parte, și costurile totale de fabricație și cu forța de muncă, pe de altă parte. Acest procent a fost aplicat ulterior la valoarea nedistorsionată a costului de fabricație pentru a obține valoarea nedistorsionată a cheltuielilor indirecte de fabricație, în funcție de modelul produs. |
| --- | --- |

(89)

Pentru a stabili o valoare nedistorsionată a cheltuielilor indirecte de fabricație și având în vedere absența cooperării din partea producătorilor-exportatori, Comisia a utilizat datele disponibile în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Prin urmare, pe baza datelor furnizate de solicitant, Comisia a stabilit raportul dintre cheltuielile indirecte de producție, pe de o parte, și costurile totale de fabricație și cu forța de muncă, pe de altă parte. Acest procent a fost aplicat ulterior la valoarea nedistorsionată a costului de fabricație pentru a obține valoarea nedistorsionată a cheltuielilor indirecte de fabricație, în funcție de modelul produs.

| (90) | Pentru a stabili o sumă nedistorsionată și rezonabilă pentru costurile VAG și profit, Comisia s-a bazat pe cele mai recente date financiare disponibile ale societăților din Brazilia care fuseseră identificate în nota la dosar ca fiind producători activi și profitabili de anumite roți din aluminiu. Au fost utilizate date financiare pentru următoarele societăți, astfel cum au fost extrase din baza de date Orbis Bureau van Dijk:






  — | IOCHPE MAXION S.A (exercițiul financiar 2019), |
| --- | --- | --- |

(90)

Pentru a stabili o sumă nedistorsionată și rezonabilă pentru costurile VAG și profit, Comisia s-a bazat pe cele mai recente date financiare disponibile ale societăților din Brazilia care fuseseră identificate în nota la dosar ca fiind producători activi și profitabili de anumite roți din aluminiu. Au fost utilizate date financiare pentru următoarele societăți, astfel cum au fost extrase din baza de date Orbis Bureau van Dijk:

—

IOCHPE MAXION S.A (exercițiul financiar 2019),

| — | NEO RODAS S.A (exercițiul financiar 2019). |
| --- | --- |

—

NEO RODAS S.A (exercițiul financiar 2019).

3.4.2.   Calcularea valorii normale

Calcularea valorii normale

| (91) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a construit valoarea normală per tip de produs la nivelul franco fabrică în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(91)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a construit valoarea normală per tip de produs la nivelul franco fabrică în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază.

| (92) | În primul rând, Comisia a stabilit costurile de fabricație nedistorsionate. În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori, Comisia a utilizat informațiile furnizate de solicitant în cererea de reexaminare referitoare la utilizarea fiecărui factor de producție (materiale și forță de muncă) la fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. |
| --- | --- |

(92)

În primul rând, Comisia a stabilit costurile de fabricație nedistorsionate. În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori, Comisia a utilizat informațiile furnizate de solicitant în cererea de reexaminare referitoare la utilizarea fiecărui factor de producție (materiale și forță de muncă) la fabricarea produsului care face obiectul reexaminării.

| (93) | După ce a fost stabilit costul de fabricație nedistorsionat, Comisia a aplicat cheltuielile indirecte de fabricație, costurile VAG și profitul, astfel cum se menționează în considerentele 88-90. Cheltuielile indirecte de fabricație au fost determinate pe baza datelor furnizate de solicitant. Costurile VAG și profitul au fost determinate pe baza mediei valorilor raportate în situațiile financiare ale celor două societăți din țara reprezentativă. Comisia a adăugat următoarele elemente la costurile nedistorsionate de fabricație:






  — | cheltuielile generale de producție, care au reprezentat în total 26,80 % din costurile directe de producție; |
| --- | --- | --- |

(93)

După ce a fost stabilit costul de fabricație nedistorsionat, Comisia a aplicat cheltuielile indirecte de fabricație, costurile VAG și profitul, astfel cum se menționează în considerentele 88-90. Cheltuielile indirecte de fabricație au fost determinate pe baza datelor furnizate de solicitant. Costurile VAG și profitul au fost determinate pe baza mediei valorilor raportate în situațiile financiare ale celor două societăți din țara reprezentativă. Comisia a adăugat următoarele elemente la costurile nedistorsionate de fabricație:

—

cheltuielile generale de producție, care au reprezentat în total 26,80 % din costurile directe de producție;

| — | costurile VAG și alte costuri, care au reprezentat 13,75 % din costurile mărfurilor vândute (denumite în continuare „CMV”); și |
| --- | --- |

—

costurile VAG și alte costuri, care au reprezentat 13,75 % din costurile mărfurilor vândute (denumite în continuare „CMV”); și

| — | profiturile, care s-au ridicat la 6,24 % din CMV, au fost aplicate costurilor totale nedistorsionate de fabricație. |
| --- | --- |

—

profiturile, care s-au ridicat la 6,24 % din CMV, au fost aplicate costurilor totale nedistorsionate de fabricație.

| (94) | Pe această bază, Comisia a construit valoarea normală per tip de produs la nivelul franco fabrică în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(94)

Pe această bază, Comisia a construit valoarea normală per tip de produs la nivelul franco fabrică în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază.

3.5.   Prețul de export

Prețul de export

| (95) | În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori din China, prețul de export a fost stabilit pe baza prețurilor CIF extrase din datele Eurostat, corectate la nivelul franco fabrică. Astfel, prețul CIF a fost redus cu costul transportului maritim și al asigurării, precum și cu costul transportului intern. Costurile de transport intern chinez și internațional s-au bazat pe informațiile furnizate de solicitanți în cererea de reexaminare. |
| --- | --- |

(95)

În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori din China, prețul de export a fost stabilit pe baza prețurilor CIF extrase din datele Eurostat, corectate la nivelul franco fabrică. Astfel, prețul CIF a fost redus cu costul transportului maritim și al asigurării, precum și cu costul transportului intern. Costurile de transport intern chinez și internațional s-au bazat pe informațiile furnizate de solicitanți în cererea de reexaminare.

3.6.   Comparație

Comparație

| (96) | Comisia a comparat valoarea normală stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază și prețul de export pe o bază franco fabrică, astfel cum a fost stabilit mai sus. |
| --- | --- |

(96)

Comisia a comparat valoarea normală stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază și prețul de export pe o bază franco fabrică, astfel cum a fost stabilit mai sus.

3.7.   Marjă de dumping

Marjă de dumping

| (97) | Pe această bază, s-a constatat că marjele de dumping au fost semnificative (peste 10 %). Prin urmare, s-a concluzionat că practicile de dumping au continuat în cursul perioadei investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(97)

Pe această bază, s-a constatat că marjele de dumping au fost semnificative (peste 10 %). Prin urmare, s-a concluzionat că practicile de dumping au continuat în cursul perioadei investigației de reexaminare.

4.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII DUMPINGULUI

PROBABILITATEA CONTINUĂRII DUMPINGULUI

| (98) | Ca urmare a constatării existenței dumpingului în perioada investigației de reexaminare, Comisia a examinat, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, probabilitatea continuării dumpingului, în eventualitatea abrogării măsurilor. S-au analizat următoarele elemente suplimentare: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China, relația dintre prețurile de export către țări terțe și nivelul prețurilor din Uniune, atractivitatea pieței Uniunii. Se reamintește faptul că, din cauza lipsei de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi, precum și a GC, analiza s-a bazat pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, în special pe cererea de reexaminare, pe statisticile GTA și pe informațiile disponibile. |
| --- | --- |

(98)

Ca urmare a constatării existenței dumpingului în perioada investigației de reexaminare, Comisia a examinat, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, probabilitatea continuării dumpingului, în eventualitatea abrogării măsurilor. S-au analizat următoarele elemente suplimentare: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China, relația dintre prețurile de export către țări terțe și nivelul prețurilor din Uniune, atractivitatea pieței Uniunii. Se reamintește faptul că, din cauza lipsei de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi, precum și a GC, analiza s-a bazat pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, în special pe cererea de reexaminare, pe statisticile GTA și pe informațiile disponibile.

4.1.   Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC

Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC

| (99) | Pentru a analiza capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC și având în vedere lipsa de cooperare a GC și a producătorilor-exportatori chinezi, Comisia s-a bazat pe informațiile furnizate de solicitant în cererea sa de reexaminare, astfel cum se specifică în considerentele de mai jos. |
| --- | --- |

(99)

Pentru a analiza capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC și având în vedere lipsa de cooperare a GC și a producătorilor-exportatori chinezi, Comisia s-a bazat pe informațiile furnizate de solicitant în cererea sa de reexaminare, astfel cum se specifică în considerentele de mai jos.

| (100) | Investigația a arătat că există o supracapacitate generală în producția de anumite roți din aluminiu în China. Capacitatea de producție (40) pentru 2020 în China a fost estimată la 189,8 milioane de roți. Potrivit informațiilor de piață ale solicitantului, vânzările chineze s-au ridicat la 153 milioane de roți, din care 108 milioane au fost consumate pe piața internă și aproximativ 45 milioane au fost exportate. Prin urmare, capacitatea neutilizată este estimată la peste 36 de milioane de roți (sau mai mult de jumătate din consumul la nivelul Uniunii în cursul perioadei investigației de reexaminare), care ar putea fi redirecționată către Uniune în cazul în care măsurile actuale ar înceta să se aplice. |
| --- | --- |

(100)

Investigația a arătat că există o supracapacitate generală în producția de anumite roți din aluminiu în China. Capacitatea de producție (40) pentru 2020 în China a fost estimată la 189,8 milioane de roți. Potrivit informațiilor de piață ale solicitantului, vânzările chineze s-au ridicat la 153 milioane de roți, din care 108 milioane au fost consumate pe piața internă și aproximativ 45 milioane au fost exportate. Prin urmare, capacitatea neutilizată este estimată la peste 36 de milioane de roți (sau mai mult de jumătate din consumul la nivelul Uniunii în cursul perioadei investigației de reexaminare), care ar putea fi redirecționată către Uniune în cazul în care măsurile actuale ar înceta să se aplice.

40

| (101) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că producătorii-exportatori chinezi dispun de o capacitate neutilizată semnificativă, pe care ar putea să o utilizeze în vederea exporturilor către Uniune în cazul expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(101)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că producătorii-exportatori chinezi dispun de o capacitate neutilizată semnificativă, pe care ar putea să o utilizeze în vederea exporturilor către Uniune în cazul expirării măsurilor.

4.2.   Atractivitatea pieței Uniunii

Atractivitatea pieței Uniunii

| (102) | Piața Uniunii pentru anumite roți din aluminiu este printre cele mai mari din lume, fiind determinată de producția extinsă a industriei autovehiculelor din Uniune, care atrage deja un volum semnificativ de importuri din China. În plus, alte piețe importante, cum ar fi SUA și India, au instituit măsuri comerciale la importurile de roți din aluminiu din China. Prin urmare, se consideră că instituirea de măsuri comerciale pe alte piețe principale ar conduce probabil la o creștere suplimentară a volumului importurilor UE din China, în cazul în care măsurile actuale ar fi eliminate. |
| --- | --- |

(102)

Piața Uniunii pentru anumite roți din aluminiu este printre cele mai mari din lume, fiind determinată de producția extinsă a industriei autovehiculelor din Uniune, care atrage deja un volum semnificativ de importuri din China. În plus, alte piețe importante, cum ar fi SUA și India, au instituit măsuri comerciale la importurile de roți din aluminiu din China. Prin urmare, se consideră că instituirea de măsuri comerciale pe alte piețe principale ar conduce probabil la o creștere suplimentară a volumului importurilor UE din China, în cazul în care măsurile actuale ar fi eliminate.

| (103) | Chiar și în cazul menținerii în vigoare a măsurilor, exporturile chineze către Uniune au continuat să arate că piața Uniunii rămâne atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi. Comisia a analizat nivelul prețurilor exporturilor chineze către alte piețe terțe pe baza datelor GTA. Prețurile medii ponderate de export din China către țări terțe, la un nivel de 43,94 EUR, au fost semnificativ mai mici decât prețurile industriei Uniunii (aproximativ 13 %). În consecință, este probabil ca, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, piața Uniunii să devină și mai atractivă pentru exportatorii chinezi, iar în absența taxelor, exportatorii chinezi și-ar putea crește exporturile către Uniune. |
| --- | --- |

(103)

Chiar și în cazul menținerii în vigoare a măsurilor, exporturile chineze către Uniune au continuat să arate că piața Uniunii rămâne atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi. Comisia a analizat nivelul prețurilor exporturilor chineze către alte piețe terțe pe baza datelor GTA. Prețurile medii ponderate de export din China către țări terțe, la un nivel de 43,94 EUR, au fost semnificativ mai mici decât prețurile industriei Uniunii (aproximativ 13 %). În consecință, este probabil ca, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, piața Uniunii să devină și mai atractivă pentru exportatorii chinezi, iar în absența taxelor, exportatorii chinezi și-ar putea crește exporturile către Uniune.

| (104) | Un element atractiv suplimentar al pieței Uniunii este faptul că exact același design al anumitor roți utilizate în Uniune este, de asemenea, produs în China. |
| --- | --- |

(104)

Un element atractiv suplimentar al pieței Uniunii este faptul că exact același design al anumitor roți utilizate în Uniune este, de asemenea, produs în China.

| (105) | Prin urmare, pe baza supracapacității semnificative din RPC și a atractivității pieței Uniunii, Comisia a concluzionat că, în cazul expirării măsurilor actuale, este probabil ca producătorii-exportatori chinezi să își redirecționeze exporturile către Uniune la prețuri de dumping. |
| --- | --- |

(105)

Prin urmare, pe baza supracapacității semnificative din RPC și a atractivității pieței Uniunii, Comisia a concluzionat că, în cazul expirării măsurilor actuale, este probabil ca producătorii-exportatori chinezi să își redirecționeze exporturile către Uniune la prețuri de dumping.

4.3.   Concluzie privind probabilitatea continuării dumpingului

Concluzie privind probabilitatea continuării dumpingului

| (106) | Având în vedere constatările sale privind continuarea dumpingului în cursul perioadei investigației de reexaminare și privind evoluția probabilă a exporturilor în eventualitatea expirării măsurilor, Comisia a concluzionat că există o mare probabilitate ca expirarea măsurilor antidumping la importurile din RPC să conducă la continuarea dumpingului. |
| --- | --- |

(106)

Având în vedere constatările sale privind continuarea dumpingului în cursul perioadei investigației de reexaminare și privind evoluția probabilă a exporturilor în eventualitatea expirării măsurilor, Comisia a concluzionat că există o mare probabilitate ca expirarea măsurilor antidumping la importurile din RPC să conducă la continuarea dumpingului.

5.   PREJUDICIUL

PREJUDICIUL

5.1.   Definiția industriei Uniunii și a producției Uniunii

Definiția industriei Uniunii și a producției Uniunii

| (107) | Produsul similar a fost fabricat de aproximativ 30 de producători din Uniune în cursul perioadei investigației de reexaminare. Aceștia constituie „industria Uniunii” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(107)

Produsul similar a fost fabricat de aproximativ 30 de producători din Uniune în cursul perioadei investigației de reexaminare. Aceștia constituie „industria Uniunii” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (108) | Producția totală a Uniunii în cursul perioadei investigației de reexaminare a fost estimată la aproximativ 64,3 milioane de unități. Comisia a stabilit această cifră pe baza tuturor informațiilor disponibile privind industria Uniunii, precum răspunsul la chestionarul macroeconomic furnizat de solicitant. Astfel cum se indică în considerentul 12, producătorii din Uniune incluși în eșantion au reprezentat aproape 20 % din volumul total al producției de produs similar a producătorilor cunoscuți din Uniune. |
| --- | --- |

(108)

Producția totală a Uniunii în cursul perioadei investigației de reexaminare a fost estimată la aproximativ 64,3 milioane de unități. Comisia a stabilit această cifră pe baza tuturor informațiilor disponibile privind industria Uniunii, precum răspunsul la chestionarul macroeconomic furnizat de solicitant. Astfel cum se indică în considerentul 12, producătorii din Uniune incluși în eșantion au reprezentat aproape 20 % din volumul total al producției de produs similar a producătorilor cunoscuți din Uniune.

5.2.   Consumul la nivelul Uniunii

Consumul la nivelul Uniunii

| (109) | Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza vânzărilor totale ale industriei Uniunii în Uniune, plus totalul importurilor din țări terțe în Uniune. Vânzările industriei Uniunii pe piața Uniunii au fost obținute din plângere și ajustate pe baza datelor furnizate în răspunsurile producătorilor din Uniune incluși în eșantion referitoare la perioada investigației de de reexaminare. În ceea ce privește importurile, Comisia a recurs la baza de date Comext a Eurostat. Cu toate acestea, întrucât baza de date Comext a Eurostat furnizează doar masa importurilor, nu și numărul unităților de roți din aluminiu importate, a fost necesar să se convertească masa în unități. În plângere, reclamantul a aplicat raportul de conversie utilizat în ultima investigație cu privire la același produs (41) (și anume 10,9 kg per unitate). Valabilitatea acestui raport de conversie a fost verificată pe baza răspunsurilor la chestionare ale producătorilor din Maroc și din Uniune incluși în eșantion, astfel cum se menționează în considerentul 78 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1221 al Comisiei (42) de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite roți din aluminiu originare din Maroc („investigația ARW Maroc”). Investigația a arătat că greutatea medie ponderată pentru fiecare unitate, aplicabilă în prezent, este de 11,3 kg, deoarece tendința de pe piață este de a mări diametrul roții, ceea ce duce la o creștere a greutății per roată. Prin urmare, acest raport a fost utilizat la stabilirea consumului de la nivelul Uniunii în unități. |
| --- | --- |

(109)

Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza vânzărilor totale ale industriei Uniunii în Uniune, plus totalul importurilor din țări terțe în Uniune. Vânzările industriei Uniunii pe piața Uniunii au fost obținute din plângere și ajustate pe baza datelor furnizate în răspunsurile producătorilor din Uniune incluși în eșantion referitoare la perioada investigației de de reexaminare. În ceea ce privește importurile, Comisia a recurs la baza de date Comext a Eurostat. Cu toate acestea, întrucât baza de date Comext a Eurostat furnizează doar masa importurilor, nu și numărul unităților de roți din aluminiu importate, a fost necesar să se convertească masa în unități. În plângere, reclamantul a aplicat raportul de conversie utilizat în ultima investigație cu privire la același produs (41) (și anume 10,9 kg per unitate). Valabilitatea acestui raport de conversie a fost verificată pe baza răspunsurilor la chestionare ale producătorilor din Maroc și din Uniune incluși în eșantion, astfel cum se menționează în considerentul 78 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1221 al Comisiei (42) de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite roți din aluminiu originare din Maroc („investigația ARW Maroc”). Investigația a arătat că greutatea medie ponderată pentru fiecare unitate, aplicabilă în prezent, este de 11,3 kg, deoarece tendința de pe piață este de a mări diametrul roții, ceea ce duce la o creștere a greutății per roată. Prin urmare, acest raport a fost utilizat la stabilirea consumului de la nivelul Uniunii în unități.

41

42

| (110) | Pe această bază, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 2


  Consumul la nivelul Uniunii (unități) | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada investigației de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consumul total (în mii de unități) | 77 873 | 73 797 | 59 530 | 64 311 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 95 | 76 | 83 |
| Sursa: | Baza de date Comext a Eurostat, EUWA și răspunsurile verificate la chestionar. |

(110)

Pe această bază, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

Tabelul 2

Tabelul 2

Consumul la nivelul Uniunii (unități)

Consumul la nivelul Uniunii (unități)

2018

2019

2020

Perioada investigației de reexaminare

Consumul total (în mii de unități)

77 873

73 797

59 530

64 311

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

95

95

76

76

83

83

Sursa:

Sursa:

Baza de date Comext a Eurostat, EUWA și răspunsurile verificate la chestionar.

| (111) | Consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 5 % în perioada 2018-2019 și cu 19 % în perioada 2019-2020. În 2020, producția industriei de automobile a scăzut cu aproximativ 4,2 milioane de vehicule din cauza pandemiei de COVID-19 și, prin urmare, acest lucru a avut un impact direct asupra furnizorilor din amonte, întrucât vânzările de roți din aluminiu au scăzut cu 14 milioane în 2020 comparativ cu 2019. Scăderea producției a fost deosebit de semnificativă în al doilea trimestru al anului 2020, dar piața s-a redresat în lunile următoare. Piața s-a redresat cu 5 milioane de roți: de la 59 de milioane în 2020 la 64 de milioane de roți în cursul perioadei investigației de reexaminare. Totuși, consumul nu a atins nivelul din 2019 din cauza deficitului de semiconductori utilizați de producătorii de automobile. |
| --- | --- |

(111)

Consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 5 % în perioada 2018-2019 și cu 19 % în perioada 2019-2020. În 2020, producția industriei de automobile a scăzut cu aproximativ 4,2 milioane de vehicule din cauza pandemiei de COVID-19 și, prin urmare, acest lucru a avut un impact direct asupra furnizorilor din amonte, întrucât vânzările de roți din aluminiu au scăzut cu 14 milioane în 2020 comparativ cu 2019. Scăderea producției a fost deosebit de semnificativă în al doilea trimestru al anului 2020, dar piața s-a redresat în lunile următoare. Piața s-a redresat cu 5 milioane de roți: de la 59 de milioane în 2020 la 64 de milioane de roți în cursul perioadei investigației de reexaminare. Totuși, consumul nu a atins nivelul din 2019 din cauza deficitului de semiconductori utilizați de producătorii de automobile.

5.3.   Importurile din RPC

Importurile din RPC

5.3.1.   Volumul și cota de piață a importurilor din RPC

Volumul și cota de piață a importurilor din RPC

| (112) | Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza datelor furnizate de baza de date Comext a Eurostat. Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza ponderii pe care aceste importuri au avut-o în consumul total de la nivelul Uniunii astfel cum se menționează în considerentul 109. |
| --- | --- |

(112)

Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza datelor furnizate de baza de date Comext a Eurostat. Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza ponderii pe care aceste importuri au avut-o în consumul total de la nivelul Uniunii astfel cum se menționează în considerentul 109.

| (113) | Importurile în Uniune din RPC au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 3


  Volumul (unități) și cota de piață a importurilor | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada investigației de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor din RPC (în mii de unități) | 3 734 | 3 493 | 2 230 | 2 205 |
| Indice (2019 = 100) | 100 | 94 | 60 | 59 |
| Cota de piață (%) | 4,8 | 4,7 | 3,7 | 3,4 |
| Indice (2019 = 100) | 100 | 98 | 77 | 71 |
| Sursa: | Baza de date Comext a Eurostat. |

(113)

Importurile în Uniune din RPC au evoluat după cum urmează:

Tabelul 3

Tabelul 3

Volumul (unități) și cota de piață a importurilor

Volumul (unități) și cota de piață a importurilor

2018

2019

2020

Perioada investigației de reexaminare

Volumul importurilor din RPC (în mii de unități)

3 734

3 493

2 230

2 205

Indice (2019 = 100)

Indice (2019 = 100)

100

100

94

94

60

60

59

59

Cota de piață (%)

4,8

4,7

3,7

3,4

Indice (2019 = 100)

Indice (2019 = 100)

100

100

98

98

77

77

71

71

Sursa:

Sursa:

Baza de date Comext a Eurostat.

| (114) | Importurile produsului care face obiectul reexaminării din RPC au scăzut în cursul perioadei examinate. Cota de piață a importurilor din RPC a rămas stabilă în 2018-2019 și a scăzut cu 29 % în perioada investigației de reexaminare. Cu toate acestea, această evoluție ar trebui privită ca o consecință a stabilirii în Maroc a unuia dintre principalii producători chinezi. |
| --- | --- |

(114)

Importurile produsului care face obiectul reexaminării din RPC au scăzut în cursul perioadei examinate. Cota de piață a importurilor din RPC a rămas stabilă în 2018-2019 și a scăzut cu 29 % în perioada investigației de reexaminare. Cu toate acestea, această evoluție ar trebui privită ca o consecință a stabilirii în Maroc a unuia dintre principalii producători chinezi.

5.3.2.   Prețurile importurilor din RPC

Prețurile importurilor din RPC

| (115) | Prețul mediu ponderat al importurilor în Uniune din RPC a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 4


  Prețurile medii de import din RPC | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada investigației de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| În EUR/unitate | 50,1 | 50,3 | 49,3 | 53,9 |
| Indice (2019 = 100) | 100 | 100 | 98 | 108 |
| Sursa: | Baza de date Comext a Eurostat. |

(115)

Prețul mediu ponderat al importurilor în Uniune din RPC a evoluat după cum urmează:

Tabelul 4

Tabelul 4

Prețurile medii de import din RPC

Prețurile medii de import din RPC

2018

2019

2020

Perioada investigației de reexaminare

În EUR/unitate

50,1

50,3

49,3

53,9

Indice (2019 = 100)

Indice (2019 = 100)

100

100

100

100

98

98

108

108

Sursa:

Sursa:

Baza de date Comext a Eurostat.

| (116) | Prețul mediu de import din RPC a crescut cu aproximativ 4 EUR pe unitate între anul 2018 și perioada investigației de reexaminare. Cu toate acestea, prețul de vânzare este indexat parțial cu prețul aluminiului de la Bursa metalelor de la Londra (London Metal Exchange, denumită în continuare „LME”). Având în vedere lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi, Comisia a comparat prețul de vânzare mediu ponderat perceput de producătorii din Uniune de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii, ajustat la un nivel franco fabrică, cu prețul de import mediu ponderat din RPC al produsului care face obiectul reexaminării, obținut din datele Eurostat, stabilit pe o bază CIF. |
| --- | --- |

(116)

Prețul mediu de import din RPC a crescut cu aproximativ 4 EUR pe unitate între anul 2018 și perioada investigației de reexaminare. Cu toate acestea, prețul de vânzare este indexat parțial cu prețul aluminiului de la Bursa metalelor de la Londra (London Metal Exchange, denumită în continuare „LME”). Având în vedere lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi, Comisia a comparat prețul de vânzare mediu ponderat perceput de producătorii din Uniune de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii, ajustat la un nivel franco fabrică, cu prețul de import mediu ponderat din RPC al produsului care face obiectul reexaminării, obținut din datele Eurostat, stabilit pe o bază CIF.

| (117) | Rezultatul comparației a arătat că prețul mediu de vânzare practicat de industria Uniunii a fost mai mic decât prețul de import din China astfel stabilit. |
| --- | --- |

(117)

Rezultatul comparației a arătat că prețul mediu de vânzare practicat de industria Uniunii a fost mai mic decât prețul de import din China astfel stabilit.

5.3.3.   Importurile din alte țări terțe decât RPC

Importurile din alte țări terțe decât RPC

| (118) | Volumul importurilor din alte țări terțe a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 5


  Importuri din alte țări terțe decât RPC











  Țara | | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada investigației de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turcia | Volumul (în mii de unități) | 7 983 | 7 632 | 7 010 | 8 364 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 96 | 88 | 105 |
| Cota de piață (%) | 10,3 | 10,3 | 11,8 | 13,0 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 101 | 115 | 126 |
| Preț mediu (EUR/unitate) | 53,6 | 51,9 | 49,7 | 51,1 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 97 | 93 | 95 |
| Maroc | Volumul (în mii de unități) | 0 | 15,7 | 1 038 | 2 516 |
| Indice (2018 = 100) | — | 100 | 6 611 | 16 025 |
| Cota de piață (%) | — | 0,0 | 1,7 | 3,9 |
| Indice (2018 = 100) | — | 100 | 8 196 | 18 389 |
| Preț mediu (EUR/unitate) | — | 39,2 | 42,6 | 44,7 |
| Indice (2018 = 100) | | 100 | 109 | 114 |
| Thailanda | Volumul (în mii de unități) | 2 228 | 1 911 | 1 527 | 1 487 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 86 | 69 | 67 |
| Cota de piață (%) | 2,9 | 2,6 | 2,6 | 2,3 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 90 | 90 | 79 |
| Preț mediu (EUR/unitate) | 52,3 | 50,8 | 49,0 | 50,3 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 97 | 94 | 96 |
| Coreea de Sud | Volumul (în mii de unități) | 1 813 | 1 577 | 1 460 | 1 065 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 87 | 81 | 59 |
| Cota de piață (%) | 2,3 | 2,1 | 2,5 | 1,7 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 91 | 109 | 74 |
| Preț mediu (EUR/unitate) | 52,2 | 52,9 | 50,9 | 53,5 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 101 | 97 | 102 |
| Alte țări terțe | Volumul (în mii de unități) | 4 612 | 3 663 | 3 151 | 3 279 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 79 | 68 | 71 |
| Cota de piață (%) | 5,9 | 5,0 | 5,3 | 5,1 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 85 | 90 | 86 |
| Preț mediu (EUR/unitate) | 69,1 | 74,9 | 71,1 | 75,9 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 108 | 103 | 110 |
| Totalul pentru toate țările terțe, cu excepția RPC | Volumul (în mii de unități) | 16 638 | 14 801 | 14 189 | 16 713 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 89 | 85 | 100 |
| Cota de piață (%) | 21,4 | 20,1 | 23,8 | 26,0 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 94 | 112 | 121 |
| Preț mediu (EUR/unitate) | 57,5 | 57,5 | 54,0 | 55,1 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 100 | 94 | 96 |
| Sursa: | Baza de date Comext a Eurostat. |

(118)

Volumul importurilor din alte țări terțe a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 5

Tabelul 5

Importuri din alte țări terțe decât RPC

Importuri din alte țări terțe decât RPC

Țara

2018

2019

2020

Perioada investigației de reexaminare

Turcia

Volumul (în mii de unități)

7 983

7 632

7 010

8 364

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

96

96

88

88

105

105

Cota de piață (%)

10,3

10,3

11,8

13,0

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

101

101

115

115

126

126

Preț mediu (EUR/unitate)

53,6

51,9

49,7

51,1

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

97

97

93

93

95

95

Maroc

Volumul (în mii de unități)

0

15,7

1 038

2 516

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

—

100

100

6 611

6 611

16 025

16 025

Cota de piață (%)

—

0,0

1,7

3,9

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

—

100

100

8 196

8 196

18 389

18 389

Preț mediu (EUR/unitate)

—

39,2

42,6

44,7

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

109

109

114

114

Thailanda

Volumul (în mii de unități)

2 228

1 911

1 527

1 487

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

86

86

69

69

67

67

Cota de piață (%)

2,9

2,6

2,6

2,3

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

90

90

90

90

79

79

Preț mediu (EUR/unitate)

52,3

50,8

49,0

50,3

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

97

97

94

94

96

96

Coreea de Sud

Volumul (în mii de unități)

1 813

1 577

1 460

1 065

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

87

87

81

81

59

59

Cota de piață (%)

2,3

2,1

2,5

1,7

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

91

91

109

109

74

74

Preț mediu (EUR/unitate)

52,2

52,9

50,9

53,5

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

101

101

97

97

102

102

Alte țări terțe

Volumul (în mii de unități)

4 612

3 663

3 151

3 279

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

79

79

68

68

71

71

Cota de piață (%)

5,9

5,0

5,3

5,1

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

85

85

90

90

86

86

Preț mediu (EUR/unitate)

69,1

74,9

71,1

75,9

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

108

108

103

103

110

110

Totalul pentru toate țările terțe, cu excepția RPC

Volumul (în mii de unități)

16 638

14 801

14 189

16 713

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

89

89

85

85

100

100

Cota de piață (%)

21,4

20,1

23,8

26,0

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

94

94

112

112

121

121

Preț mediu (EUR/unitate)

57,5

57,5

54,0

55,1

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

100

100

94

94

96

96

Sursa:

Sursa:

Baza de date Comext a Eurostat.

| (119) | Volumul importurilor din alte țări terțe a avut o cotă de piață de 21,4 % în 2018 și de 26,0 % în cursul perioadei investigației de reexaminare. Volumul acestor importuri a scăzut în 2019 și 2020, dar a revenit la nivelurile din 2018 în cursul perioadei investigației de reexaminare, ceea ce a dus la o creștere a cotei lor de piață cu 21 % între 2018 și perioada investigației de reexaminare. Prețul mediu de import al acestor importuri a scăzut cu 4 % și a fost mai mare în comparație cu prețul mediu practicat de industria Uniunii (+ 8,9 %) și mai mare în comparație cu prețul mediu de import din țara în cauză (+ 2,2 %). Două țări și-au crescut cota de piață în perioada examinată: Turcia și Maroc. Prețurile medii din Turcia au fost ușor mai mari în comparație cu prețurile industriei Uniunii (cu 1,0 %) și mult mai mari decât prețul mediu al importurilor din Maroc (cu 14 %). |
| --- | --- |

(119)

Volumul importurilor din alte țări terțe a avut o cotă de piață de 21,4 % în 2018 și de 26,0 % în cursul perioadei investigației de reexaminare. Volumul acestor importuri a scăzut în 2019 și 2020, dar a revenit la nivelurile din 2018 în cursul perioadei investigației de reexaminare, ceea ce a dus la o creștere a cotei lor de piață cu 21 % între 2018 și perioada investigației de reexaminare. Prețul mediu de import al acestor importuri a scăzut cu 4 % și a fost mai mare în comparație cu prețul mediu practicat de industria Uniunii (+ 8,9 %) și mai mare în comparație cu prețul mediu de import din țara în cauză (+ 2,2 %). Două țări și-au crescut cota de piață în perioada examinată: Turcia și Maroc. Prețurile medii din Turcia au fost ușor mai mari în comparație cu prețurile industriei Uniunii (cu 1,0 %) și mult mai mari decât prețul mediu al importurilor din Maroc (cu 14 %).

5.4.   Situația economică a industriei Uniunii

Situația economică a industriei Uniunii

5.4.1.   Observații generale

Observații generale

| (120) | Evaluarea situației economice a industriei Uniunii a implicat o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au influențat situația industriei Uniunii în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(120)

Evaluarea situației economice a industriei Uniunii a implicat o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au influențat situația industriei Uniunii în cursul perioadei examinate.

| (121) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 12, pentru evaluarea situației economice a industriei Uniunii s-a recurs la eșantionare. |
| --- | --- |

(121)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 12, pentru evaluarea situației economice a industriei Uniunii s-a recurs la eșantionare.

| (122) | În scopul determinării prejudiciului, Comisia a făcut distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor conținute în răspunsurile la chestionarul antidumping ale producătorilor incluși în eșantion, precum și pe baza datelor macroeconomice furnizate de producătorii neincluși în eșantion și de asociația producătorilor din Uniune, coroborate cu datele din cererea de reexaminare. Datele se refereau la toți producătorii din Uniune. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor cuprinse în răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Datele se refereau la producătorii din Uniune incluși în eșantion. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(122)

În scopul determinării prejudiciului, Comisia a făcut distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor conținute în răspunsurile la chestionarul antidumping ale producătorilor incluși în eșantion, precum și pe baza datelor macroeconomice furnizate de producătorii neincluși în eșantion și de asociația producătorilor din Uniune, coroborate cu datele din cererea de reexaminare. Datele se refereau la toți producătorii din Uniune. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor cuprinse în răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Datele se refereau la producătorii din Uniune incluși în eșantion. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei Uniunii.

| (123) | Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea economică, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare. |
| --- | --- |

(123)

Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea economică, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare.

| (124) | Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costul forței de muncă, stocurile, profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital. |
| --- | --- |

(124)

Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costul forței de muncă, stocurile, profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital.

5.4.2.   Indicatorii macroeconomici

Indicatorii macroeconomici

5.4.2.1.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

| (125) | Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 6


  Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada investigației de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul producției (în mii de unități) | 59 182 | 57 097 | 44 718 | 48 752 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 96 | 76 | 82 |
| Capacitatea de producție (în mii de unități) | 62 614 | 62 475 | 61 619 | 61 294 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 100 | 98 | 98 |
| Gradul de utilizare a capacității de producție (%) | 95 | 91 | 73 | 80 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 97 | 77 | 84 |
| Sursa: | EUWA și producători din Uniune incluși în eșantion. |

(125)

Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 6

Tabelul 6

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

2018

2019

2020

Perioada investigației de reexaminare

Volumul producției (în mii de unități)

59 182

57 097

44 718

48 752

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

96

96

76

76

82

82

Capacitatea de producție (în mii de unități)

62 614

62 475

61 619

61 294

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

100

100

98

98

98

98

Gradul de utilizare a capacității de producție (%)

95

91

73

80

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

97

97

77

77

84

84

Sursa:

Sursa:

EUWA și producători din Uniune incluși în eșantion.

| (126) | În ansamblu, volumul produs de industria Uniunii a scăzut cu 18 % în cursul perioadei examinate. Acesta a scăzut ușor, cu 4 %, între 2018 și 2019. Odată cu pandemia de COVID-19, producția a scăzut cu 12,3 milioane de unități în 2020 și s-a redresat în perioada investigației de reexaminare cu 4 milioane de unități. |
| --- | --- |

(126)

În ansamblu, volumul produs de industria Uniunii a scăzut cu 18 % în cursul perioadei examinate. Acesta a scăzut ușor, cu 4 %, între 2018 și 2019. Odată cu pandemia de COVID-19, producția a scăzut cu 12,3 milioane de unități în 2020 și s-a redresat în perioada investigației de reexaminare cu 4 milioane de unități.

| (127) | Deși capacitatea de producție a industriei Uniunii a scăzut cu 2 %, gradul de utilizare a capacității de producție a urmat aceeași tendință negativă ca și producția și a scăzut cu 15 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(127)

Deși capacitatea de producție a industriei Uniunii a scăzut cu 2 %, gradul de utilizare a capacității de producție a urmat aceeași tendință negativă ca și producția și a scăzut cu 15 % în cursul perioadei examinate.

5.4.2.2.   Volumul vânzărilor și cota de piață

| (128) | Volumul vânzărilor și cota de piață a industriei Uniunii au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 7


  Volumul vânzărilor și cota de piață | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada investigației de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor pe piața Uniunii (în mii de unități) | 57 501 | 55 502 | 43 110 | 45 391 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 97 | 75 | 79 |
| Cota de piață (%) | 73,8 | 75,2 | 72,4 | 70,6 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 102 | 98 | 96 |
| Sursa: | EUWA și producători din Uniune incluși în eșantion. |

(128)

Volumul vânzărilor și cota de piață a industriei Uniunii au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 7

Tabelul 7

Volumul vânzărilor și cota de piață

Volumul vânzărilor și cota de piață

2018

2019

2020

Perioada investigației de reexaminare

Volumul vânzărilor pe piața Uniunii (în mii de unități)

57 501

55 502

43 110

45 391

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

97

97

75

75

79

79

Cota de piață (%)

73,8

75,2

72,4

70,6

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

102

102

98

98

96

96

Sursa:

Sursa:

EUWA și producători din Uniune incluși în eșantion.

| (129) | Volumul vânzărilor industriei Uniunii pe piața Uniunii a scăzut cu 21 % în cursul perioadei examinate. Volumul s-a diminuat cu 3 % între 2018 și 2019 și apoi a scăzut cu 12,4 milioane de unități în 2020. În cursul perioadei investigației de reexaminare, vânzările s-au redresat cu 2,2 milioane de unități. |
| --- | --- |

(129)

Volumul vânzărilor industriei Uniunii pe piața Uniunii a scăzut cu 21 % în cursul perioadei examinate. Volumul s-a diminuat cu 3 % între 2018 și 2019 și apoi a scăzut cu 12,4 milioane de unități în 2020. În cursul perioadei investigației de reexaminare, vânzările s-au redresat cu 2,2 milioane de unități.

| (130) | Cota de piață a industriei Uniunii a crescut ușor în perioada 2018 și 2019, în timp ce în 2020 a scăzut și a continuat să scadă în perioada investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(130)

Cota de piață a industriei Uniunii a crescut ușor în perioada 2018 și 2019, în timp ce în 2020 a scăzut și a continuat să scadă în perioada investigației de reexaminare.

5.4.2.3.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

| (131) | Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 8


  Ocuparea forței de muncă și productivitatea | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada investigației de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numărul de angajați | 17 816 | 17 866 | 16 963 | 16 790 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 100 | 95 | 94 |
| Productivitatea (unități/angajat) | 3 322 | 3 196 | 2 636 | 2 904 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 96 | 79 | 87 |
| Sursa: | EUWA și producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(131)

Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 8

Tabelul 8

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

2018

2019

2020

Perioada investigației de reexaminare

Numărul de angajați

17 816

17 866

16 963

16 790

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

100

100

95

95

94

94

Productivitatea (unități/angajat)

3 322

3 196

2 636

2 904

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

96

96

79

79

87

87

Sursa:

Sursa:

EUWA și producătorii din Uniune incluși în eșantion.

| (132) | Numărul de angajați a scăzut cu 6 % în cursul perioadei examinate, iar productivitatea a scăzut cu 13 %. Scăderea productivității s-a datorat în principal scăderii volumului producției în cursul perioadei examinate și a condus la creșterea costurilor cu forța de muncă pe unitate de ARW produsă. |
| --- | --- |

(132)

Numărul de angajați a scăzut cu 6 % în cursul perioadei examinate, iar productivitatea a scăzut cu 13 %. Scăderea productivității s-a datorat în principal scăderii volumului producției în cursul perioadei examinate și a condus la creșterea costurilor cu forța de muncă pe unitate de ARW produsă.

5.4.2.4.   Creșterea economică

| (133) | Astfel cum se explică în secțiunile 5.4.2.1-5.4.2.3 de mai sus, volumul producției și gradul de utilizare a capacității de producție a industriei Uniunii au scăzut cu 18 % și, respectiv, 16 % în cursul perioadei examinate, ceea ce a condus la costuri fixe mai ridicate pe unitate produsă și la o productivitate mai scăzută. Costurile totale ale industriei au crescut cu 1,7 EUR/unitate (+ 3,4 %) în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, prețul mediu de vânzare practicat de industria Uniunii a scăzut cu 3,3 EUR/unitate (– 6,1 %). |
| --- | --- |

(133)

Astfel cum se explică în secțiunile 5.4.2.1-5.4.2.3 de mai sus, volumul producției și gradul de utilizare a capacității de producție a industriei Uniunii au scăzut cu 18 % și, respectiv, 16 % în cursul perioadei examinate, ceea ce a condus la costuri fixe mai ridicate pe unitate produsă și la o productivitate mai scăzută. Costurile totale ale industriei au crescut cu 1,7 EUR/unitate (+ 3,4 %) în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, prețul mediu de vânzare practicat de industria Uniunii a scăzut cu 3,3 EUR/unitate (– 6,1 %).

| (134) | În plus, volumul vânzărilor pe piața Uniunii a scăzut cu 21 %, iar cota de piață cu 5 % între anul 2018 și perioada investigației de reexaminare. Astfel, industria Uniunii s-a confruntat cu o deteriorare a performanței sale financiare. Astfel cum se explică în secțiunea 4.4.3.1 de mai jos, aceasta s-a confruntat cu costuri de producție mai ridicate, fără să își poată ajusta prețurile de vânzare în consecință. |
| --- | --- |

(134)

În plus, volumul vânzărilor pe piața Uniunii a scăzut cu 21 %, iar cota de piață cu 5 % între anul 2018 și perioada investigației de reexaminare. Astfel, industria Uniunii s-a confruntat cu o deteriorare a performanței sale financiare. Astfel cum se explică în secțiunea 4.4.3.1 de mai jos, aceasta s-a confruntat cu costuri de producție mai ridicate, fără să își poată ajusta prețurile de vânzare în consecință.

| (135) | Prin urmare, perspectivele de creștere economică ale industriei Uniunii au fost periclitate. |
| --- | --- |

(135)

Prin urmare, perspectivele de creștere economică ale industriei Uniunii au fost periclitate.

5.4.2.5.   Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare

| (136) | În cursul perioadei investigației de reexaminare, dumpingul a continuat și a fost cu mult peste nivelul de minimis. Impactul amplorii marjelor de dumping efective asupra industriei Uniunii a fost substanțial, având în vedere volumul și prețurile importurilor din țara în cauză. |
| --- | --- |

(136)

În cursul perioadei investigației de reexaminare, dumpingul a continuat și a fost cu mult peste nivelul de minimis. Impactul amplorii marjelor de dumping efective asupra industriei Uniunii a fost substanțial, având în vedere volumul și prețurile importurilor din țara în cauză.

de minimis

| (137) | În cadrul reexaminării anterioare în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a concluzionat că industria Uniunii nu a mai fost afectată de un prejudiciu important și, prin urmare, s-a redresat în urma practicilor de dumping anterioare. În plus, Comisia a constatat cu titlu provizoriu în investigația în curs privind importurile din Maroc (43) că, în cursul perioadei investigației de reexaminare, industria Uniunii a suferit un prejudiciu important cauzat de importurile din Maroc la care importurile din China nu au contribuit. |
| --- | --- |

(137)

În cadrul reexaminării anterioare în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a concluzionat că industria Uniunii nu a mai fost afectată de un prejudiciu important și, prin urmare, s-a redresat în urma practicilor de dumping anterioare. În plus, Comisia a constatat cu titlu provizoriu în investigația în curs privind importurile din Maroc (43) că, în cursul perioadei investigației de reexaminare, industria Uniunii a suferit un prejudiciu important cauzat de importurile din Maroc la care importurile din China nu au contribuit.

43

| (138) | În consecință, Comisia a confirmat că industria Uniunii s-a redresat în urma practicilor de dumping anterioare ale importurilor din China înainte ca importurile care fac obiectul unui dumping originare din Maroc să înceapă să intre pe piața Uniunii în volume din ce în ce mai mari începând din 2019. |
| --- | --- |

(138)

În consecință, Comisia a confirmat că industria Uniunii s-a redresat în urma practicilor de dumping anterioare ale importurilor din China înainte ca importurile care fac obiectul unui dumping originare din Maroc să înceapă să intre pe piața Uniunii în volume din ce în ce mai mari începând din 2019.

5.4.3.   Indicatorii microeconomici

Indicatorii microeconomici

5.4.3.1.   Prețurile și factorii care influențează prețurile

| (139) | Prețurile de vânzare unitare medii ponderate ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion practicate față de clienții neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează în cursul perioadei examinate:

  Tabelul 9


  Prețurile de vânzare în Uniune | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada investigației de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul unitar mediu de vânzare pe piața Uniunii (EUR/unitate) | 53,9 | 52,3 | 49,3 | 50,6 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 97 | 92 | 94 |
| Costul unitar de producție (EUR/unitate) | 49,9 | 48,2 | 49,3 | 51,6 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 97 | 99 | 104 |
| Sursa: | Producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(139)

Prețurile de vânzare unitare medii ponderate ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion practicate față de clienții neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează în cursul perioadei examinate:

Tabelul 9

Tabelul 9

Prețurile de vânzare în Uniune

Prețurile de vânzare în Uniune

2018

2019

2020

Perioada investigației de reexaminare

Prețul unitar mediu de vânzare pe piața Uniunii (EUR/unitate)

53,9

52,3

49,3

50,6

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

97

97

92

92

94

94

Costul unitar de producție (EUR/unitate)

49,9

48,2

49,3

51,6

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

97

97

99

99

104

104

Sursa:

Sursa:

Producătorii din Uniune incluși în eșantion.

| (140) | Prețurile medii de vânzare ale industriei Uniunii au scăzut cu 6 % în cursul perioadei examinate, deși costul mediu de producție a crescut cu 4 % între anul 2018 și perioada investigației de reexaminare. Industria Uniunii nu a reușit să își majoreze prețurile de vânzare astfel încât să acopere costul de producție crescut. |
| --- | --- |

(140)

Prețurile medii de vânzare ale industriei Uniunii au scăzut cu 6 % în cursul perioadei examinate, deși costul mediu de producție a crescut cu 4 % între anul 2018 și perioada investigației de reexaminare. Industria Uniunii nu a reușit să își majoreze prețurile de vânzare astfel încât să acopere costul de producție crescut.

5.4.3.2.   Costurile cu forța de muncă

| (141) | Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 10


  Costurile medii cu forța de muncă per angajat | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada investigației de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costurile medii cu forța de muncă per angajat (EUR) | 35 216 | 35 700 | 33 084 | 35 951 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 101 | 94 | 102 |
| Sursa: | Producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(141)

Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 10

Tabelul 10

Costurile medii cu forța de muncă per angajat

Costurile medii cu forța de muncă per angajat

2018

2019

2020

Perioada investigației de reexaminare

Costurile medii cu forța de muncă per angajat (EUR)

35 216

35 700

33 084

35 951

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

101

101

94

94

102

102

Sursa:

Sursa:

Producătorii din Uniune incluși în eșantion.

| (142) | Costul mediu cu forța de muncă pe angajat al industriei Uniunii a crescut ușor, cu 2 %, în cursul perioadei examinate, cu o ușoară creștere în 2019 și o scădere de 6 % în 2020, în principal din cauza opririi producției ca urmare a pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(142)

Costul mediu cu forța de muncă pe angajat al industriei Uniunii a crescut ușor, cu 2 %, în cursul perioadei examinate, cu o ușoară creștere în 2019 și o scădere de 6 % în 2020, în principal din cauza opririi producției ca urmare a pandemiei de COVID-19.

5.4.3.3.   Stocurile

| (143) | Nivelurile stocurilor producătorilor din cadrul Uniunii incluși în eșantion au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 11


  Stocurile | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada investigației de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale (în mii de unități) | 556 | 439 | 492 | 776 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 79 | 88 | 140 |
| Stocurile finale ca procent din producție | 0,9 | 0,8 | 1,1 | 1,6 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 89 | 122 | 177 |
| Sursa: | Producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(143)

Nivelurile stocurilor producătorilor din cadrul Uniunii incluși în eșantion au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 11

Tabelul 11

Stocurile

Stocurile

2018

2019

2020

Perioada investigației de reexaminare

Stocuri finale (în mii de unități)

556

439

492

776

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

79

79

88

88

140

140

Stocurile finale ca procent din producție

0,9

0,8

1,1

1,6

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

89

89

122

122

177

177

Sursa:

Sursa:

Producătorii din Uniune incluși în eșantion.

| (144) | Stocurile au crescut cu 40 % pe parcursul perioadei examinate. Acestea au scăzut cu 21 % în 2019, cu 12 % în 2020 și s-au redresat în cursul perioadei investigației de reexaminare cu + 57 %. Industria roților din aluminiu din Uniune se caracterizează prin contracte-cadru multianuale între producători și clienți, prin care se stabilesc cantitățile și prețurile. Aceste contracte-cadru sunt puse în aplicare prin comenzi de cumpărare în funcție de nevoile clienților. Astfel, industria Uniunii își poate planifica producția și stocurile. Prin urmare, stocurile nu reprezintă un indicator principal pentru evaluarea performanței industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(144)

Stocurile au crescut cu 40 % pe parcursul perioadei examinate. Acestea au scăzut cu 21 % în 2019, cu 12 % în 2020 și s-au redresat în cursul perioadei investigației de reexaminare cu + 57 %. Industria roților din aluminiu din Uniune se caracterizează prin contracte-cadru multianuale între producători și clienți, prin care se stabilesc cantitățile și prețurile. Aceste contracte-cadru sunt puse în aplicare prin comenzi de cumpărare în funcție de nevoile clienților. Astfel, industria Uniunii își poate planifica producția și stocurile. Prin urmare, stocurile nu reprezintă un indicator principal pentru evaluarea performanței industriei Uniunii.

5.4.3.4.   Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital

| (145) | Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 12


  Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada investigației de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilitatea vânzărilor din Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor) | 7,5 | 8,2 | 0,4 | – 1,6 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 109 | 5 | – 21 |
| Fluxul de lichidități (în mii EUR) | 81 153 | 82 495 | 31 805 | 22 956 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 102 | 39 | 28 |
| Investiții (în mii EUR) | 37 788 | 30 757 | 19 848 | 21 845 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 81 | 53 | 58 |
| Randamentul investițiilor | 12,0 | 9,1 | 0,3 | – 0,5 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 76 | 3 | – 4 |
| Sursa: | Producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(145)

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 12

Tabelul 12

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

2018

2019

2020

Perioada investigației de reexaminare

Profitabilitatea vânzărilor din Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor)

7,5

8,2

0,4

– 1,6

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

109

109

5

5

– 21

– 21

Fluxul de lichidități (în mii EUR)

81 153

82 495

31 805

22 956

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

102

102

39

39

28

28

Investiții (în mii EUR)

37 788

30 757

19 848

21 845

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

81

81

53

53

58

58

Randamentul investițiilor

12,0

9,1

0,3

– 0,5

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

76

76

3

3

– 4

– 4

Sursa:

Sursa:

Producătorii din Uniune incluși în eșantion.

| (146) | Comisia a stabilit profitabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri obținută din vânzările respective. |
| --- | --- |

(146)

Comisia a stabilit profitabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri obținută din vânzările respective.

| (147) | Profitabilitatea industriei Uniunii a crescut în perioada 2018-2019 de la 7,5 % la 8,2 %, dar apoi a scăzut brusc între anul 2019 și perioada investigației de reexaminare, când s-au raportat pierderi (– 1,6 %). Industria Uniunii nu a reușit să își majoreze prețurile de vânzare astfel încât să acopere costul de producție crescut și, prin urmare, a început să înregistreze pierderi. |
| --- | --- |

(147)

Profitabilitatea industriei Uniunii a crescut în perioada 2018-2019 de la 7,5 % la 8,2 %, dar apoi a scăzut brusc între anul 2019 și perioada investigației de reexaminare, când s-au raportat pierderi (– 1,6 %). Industria Uniunii nu a reușit să își majoreze prețurile de vânzare astfel încât să acopere costul de producție crescut și, prin urmare, a început să înregistreze pierderi.

| (148) | Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Tendința fluxului net de lichidități a evoluat în sens descendent, înregistrând o scădere semnificativă de 72 % în cursul perioadei examinate. Prin urmare, industria Uniunii a întâmpinat dificultăți în autofinanțarea activităților sale, ceea ce reprezintă un indiciu suplimentar al deteriorării situației sale financiare. |
| --- | --- |

(148)

Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Tendința fluxului net de lichidități a evoluat în sens descendent, înregistrând o scădere semnificativă de 72 % în cursul perioadei examinate. Prin urmare, industria Uniunii a întâmpinat dificultăți în autofinanțarea activităților sale, ceea ce reprezintă un indiciu suplimentar al deteriorării situației sale financiare.

| (149) | Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a investițiilor. Acesta a urmat o tendință negativă similară cu cea a profitabilității și a fluxului net de lichidități. Randamentul investițiilor a scăzut semnificativ între anul 2018 și perioada investigației de reexaminare și a devenit negativ în cursul perioadei investigației de reexaminare. Prin urmare, industria Uniunii nu a fost în măsură să genereze profituri suficiente pentru a-și acoperi investițiile. Într-adevăr, industria Uniunii și-a menținut investițiile în cursul perioadei examinate, în principal din cauza necesității de a respecta cerințele legale și de a răspunde nevoilor pieței, și nu a reușit să obțină un randament al acestor investiții. Evoluția negativă a randamentului investițiilor în cursul perioadei examinate a indicat, de asemenea, că situația financiară generală a industriei Uniunii s-a înrăutățit într-o măsură semnificativă. |
| --- | --- |

(149)

Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a investițiilor. Acesta a urmat o tendință negativă similară cu cea a profitabilității și a fluxului net de lichidități. Randamentul investițiilor a scăzut semnificativ între anul 2018 și perioada investigației de reexaminare și a devenit negativ în cursul perioadei investigației de reexaminare. Prin urmare, industria Uniunii nu a fost în măsură să genereze profituri suficiente pentru a-și acoperi investițiile. Într-adevăr, industria Uniunii și-a menținut investițiile în cursul perioadei examinate, în principal din cauza necesității de a respecta cerințele legale și de a răspunde nevoilor pieței, și nu a reușit să obțină un randament al acestor investiții. Evoluția negativă a randamentului investițiilor în cursul perioadei examinate a indicat, de asemenea, că situația financiară generală a industriei Uniunii s-a înrăutățit într-o măsură semnificativă.

| (150) | Capacitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion de a atrage capital a fost afectată de deteriorarea situației lor financiare. Scăderea considerabilă a profitabilității și a fluxului net de lichidități a generat preocupări serioase în ceea ce privește situația lichidităților industriei Uniunii și capacitatea acesteia de a atrage capital pentru a-și finanța activitatea operațională și investițiile necesare. |
| --- | --- |

(150)

Capacitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion de a atrage capital a fost afectată de deteriorarea situației lor financiare. Scăderea considerabilă a profitabilității și a fluxului net de lichidități a generat preocupări serioase în ceea ce privește situația lichidităților industriei Uniunii și capacitatea acesteia de a atrage capital pentru a-și finanța activitatea operațională și investițiile necesare.

5.4.4.   Concluzie privind prejudiciul

Concluzie privind prejudiciul

| (151) | Evoluția indicatorilor microeconomici și macroeconomici în perioada examinată a indicat că situația financiară a industriei Uniunii s-a deteriorat. În ansamblu, tendințele principalilor indicatori economici s-au deteriorat în perioada examinată. |
| --- | --- |

(151)

Evoluția indicatorilor microeconomici și macroeconomici în perioada examinată a indicat că situația financiară a industriei Uniunii s-a deteriorat. În ansamblu, tendințele principalilor indicatori economici s-au deteriorat în perioada examinată.

| (152) | Deși capacitatea de producție a industriei Uniunii a rămas stabilă, gradul de utilizare a capacității de producție a scăzut cu 16 % între anul 2018 și perioada investigației de reexaminare, ceea ce a generat costuri fixe mai ridicate pe tonă de roți din aluminiu. Urmând aceeași tendință, volumul vânzărilor și cota de piață a industriei Uniunii în perioada examinată au scăzut. |
| --- | --- |

(152)

Deși capacitatea de producție a industriei Uniunii a rămas stabilă, gradul de utilizare a capacității de producție a scăzut cu 16 % între anul 2018 și perioada investigației de reexaminare, ceea ce a generat costuri fixe mai ridicate pe tonă de roți din aluminiu. Urmând aceeași tendință, volumul vânzărilor și cota de piață a industriei Uniunii în perioada examinată au scăzut.

| (153) | Situația financiară a industriei Uniunii s-a deteriorat în principal din cauza creșterii costului de producție, care nu a putut fi acoperit printr-o creștere corespunzătoare a prețurilor sale de vânzare. |
| --- | --- |

(153)

Situația financiară a industriei Uniunii s-a deteriorat în principal din cauza creșterii costului de producție, care nu a putut fi acoperit printr-o creștere corespunzătoare a prețurilor sale de vânzare.

| (154) | Prețurile de vânzare medii ale industriei Uniunii au scăzut cu 6 % în cursul perioadei examinate, deși costul mediu de producție a crescut cu 9 % în aceeași perioadă. Industria Uniunii a suferit pierderi începând din 2020, care au crescut și mai mult în perioada investigației de reexaminare. Deși investițiile nete au scăzut cu 42 %, randamentul investițiilor a devenit negativ în cursul perioadei examinate. Tendința fluxului de lichidități a fost, de asemenea, negativă, ceea ce a afectat capacitatea industriei Uniunii de a-și autofinanța activitatea. Numărul angajaților a scăzut în aceeași perioadă cu 6 %; însă productivitatea a scăzut cu 13 %, ceea ce a dus la creșterea costului forței de muncă pe roată din aluminiu. |
| --- | --- |

(154)

Prețurile de vânzare medii ale industriei Uniunii au scăzut cu 6 % în cursul perioadei examinate, deși costul mediu de producție a crescut cu 9 % în aceeași perioadă. Industria Uniunii a suferit pierderi începând din 2020, care au crescut și mai mult în perioada investigației de reexaminare. Deși investițiile nete au scăzut cu 42 %, randamentul investițiilor a devenit negativ în cursul perioadei examinate. Tendința fluxului de lichidități a fost, de asemenea, negativă, ceea ce a afectat capacitatea industriei Uniunii de a-și autofinanța activitatea. Numărul angajaților a scăzut în aceeași perioadă cu 6 %; însă productivitatea a scăzut cu 13 %, ceea ce a dus la creșterea costului forței de muncă pe roată din aluminiu.

| (155) | Astfel cum s-a menționat mai sus, indicatorii economici precum profitabilitatea, fluxul de lichidități și randamentul investițiilor s-au deteriorat semnificativ în cursul perioadei examinate. Profitabilitatea a devenit negativă în 2020 și în cursul perioadei investigației de reexaminare. Acest lucru a afectat negativ capacitatea industriei Uniunii de a-și autofinanța activitatea, de a realiza investițiile necesare și de a atrage capital, ceea ce a împiedicat creșterea economică a acesteia și chiar i-a amenințat supraviețuirea. Pe de altă parte, în pofida tendințelor descrescătoare, industria Uniunii a reușit în continuare să mențină un volum mare de vânzări și o cotă de piață considerabilă. |
| --- | --- |

(155)

Astfel cum s-a menționat mai sus, indicatorii economici precum profitabilitatea, fluxul de lichidități și randamentul investițiilor s-au deteriorat semnificativ în cursul perioadei examinate. Profitabilitatea a devenit negativă în 2020 și în cursul perioadei investigației de reexaminare. Acest lucru a afectat negativ capacitatea industriei Uniunii de a-și autofinanța activitatea, de a realiza investițiile necesare și de a atrage capital, ceea ce a împiedicat creșterea economică a acesteia și chiar i-a amenințat supraviețuirea. Pe de altă parte, în pofida tendințelor descrescătoare, industria Uniunii a reușit în continuare să mențină un volum mare de vânzări și o cotă de piață considerabilă.

| (156) | Comisia a concluzionat prin urmare că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază în cursul perioadei investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(156)

Comisia a concluzionat prin urmare că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază în cursul perioadei investigației de reexaminare.

| (157) | Comisia a verificat dacă există o legătură de cauzalitate între importurile din RPC și prejudiciul suferit de industria Uniunii. |
| --- | --- |

(157)

Comisia a verificat dacă există o legătură de cauzalitate între importurile din RPC și prejudiciul suferit de industria Uniunii.

| (158) | Astfel cum se explică în considerentul 114, volumele din RPC au scăzut cu 29 % în cursul perioadei examinate și au atins o cotă de piață de 3,4 % în cursul perioadei investigației de reexaminare. Comisia a constatat, de asemenea, în considerentul 117 că prețul mediu al importurilor din China a fost mai mare decât prețul mediu perceput de industria Uniunii în cursul perioadei investigației de reexaminare. În consecință, Comisia a concluzionat că prejudiciul suferit de industria Uniunii nu a fost cauzat de importurile din RPC în cursul perioadei investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(158)

Astfel cum se explică în considerentul 114, volumele din RPC au scăzut cu 29 % în cursul perioadei examinate și au atins o cotă de piață de 3,4 % în cursul perioadei investigației de reexaminare. Comisia a constatat, de asemenea, în considerentul 117 că prețul mediu al importurilor din China a fost mai mare decât prețul mediu perceput de industria Uniunii în cursul perioadei investigației de reexaminare. În consecință, Comisia a concluzionat că prejudiciul suferit de industria Uniunii nu a fost cauzat de importurile din RPC în cursul perioadei investigației de reexaminare.

| (159) | În același timp, Comisia a stabilit în mod provizoriu, în cadrul investigației separate în curs privind importurile de ARW din Maroc, că importurile la prețuri scăzute din Maroc, care nu numai că au subcotat prețurile, ci au exercitat și blocarea prețurilor industriei din Uniune și au avut loc în cantități semnificative, au cauzat prejudiciul important suferit de industria Uniunii. |
| --- | --- |

(159)

În același timp, Comisia a stabilit în mod provizoriu, în cadrul investigației separate în curs privind importurile de ARW din Maroc, că importurile la prețuri scăzute din Maroc, care nu numai că au subcotat prețurile, ci au exercitat și blocarea prețurilor industriei din Uniune și au avut loc în cantități semnificative, au cauzat prejudiciul important suferit de industria Uniunii.

| (160) | Prin urmare, Comisia a examinat în continuare probabilitatea reapariției prejudiciului în cazul expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(160)

Prin urmare, Comisia a examinat în continuare probabilitatea reapariției prejudiciului în cazul expirării măsurilor.

6.   PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

| (161) | Comisia a concluzionat, în considerentul 156, că industria Uniunii nu a suferit un prejudiciu important din cauza importurilor originare din RPC, în perioada investigației de reexaminare. Prin urmare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă ar exista probabilitatea reapariției prejudiciului cauzat inițial de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. |
| --- | --- |

(161)

Comisia a concluzionat, în considerentul 156, că industria Uniunii nu a suferit un prejudiciu important din cauza importurilor originare din RPC, în perioada investigației de reexaminare. Prin urmare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă ar exista probabilitatea reapariției prejudiciului cauzat inițial de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

| (162) | Pentru a stabili dacă există o probabilitate a reapariției prejudiciului cauzat inițial de importurile care fac obiectul unui dumping din țara în cauză, Comisia a luat în considerare următoarele elemente: (i) volumul producției și capacitatea neutilizată din RPC și atractivitatea pieței Uniunii; (ii) nivelurile probabile ale prețurilor importurilor din RPC și impactul acestora asupra situației industriei Uniunii, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor; și (iii) existența unor practici de circumvenție. |
| --- | --- |

(162)

Pentru a stabili dacă există o probabilitate a reapariției prejudiciului cauzat inițial de importurile care fac obiectul unui dumping din țara în cauză, Comisia a luat în considerare următoarele elemente: (i) volumul producției și capacitatea neutilizată din RPC și atractivitatea pieței Uniunii; (ii) nivelurile probabile ale prețurilor importurilor din RPC și impactul acestora asupra situației industriei Uniunii, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor; și (iii) existența unor practici de circumvenție.

6.1.   Volumul producției și capacitatea neutilizată din RPC – atractivitatea pieței Uniunii

Volumul producției și capacitatea neutilizată din RPC – atractivitatea pieței Uniunii

| (163) | Astfel cum se menționează în considerentul 101, capacitatea de producție din RPC a depășit substanțial volumele producției și cererea de pe piața internă chineză. Având în vedere, în plus, concluziile privind atractivitatea pieței Uniunii, astfel cum sunt descrise în considerentele 104 și 105, este foarte probabil ca această capacitate neutilizată să fie folosită în mare măsură pentru creșterea exporturilor către piața Uniunii, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. |
| --- | --- |

(163)

Astfel cum se menționează în considerentul 101, capacitatea de producție din RPC a depășit substanțial volumele producției și cererea de pe piața internă chineză. Având în vedere, în plus, concluziile privind atractivitatea pieței Uniunii, astfel cum sunt descrise în considerentele 104 și 105, este foarte probabil ca această capacitate neutilizată să fie folosită în mare măsură pentru creșterea exporturilor către piața Uniunii, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

6.2.   Nivelurile probabile ale prețurilor importurilor din RPC și impactul acestora asupra situației industriei Uniunii în cazul expirării măsurilor

Nivelurile probabile ale prețurilor importurilor din RPC și impactul acestora asupra situației industriei Uniunii în cazul expirării măsurilor

| (164) | Pentru a evalua impactul viitoarelor importuri asupra situației industriei Uniunii, Comisia a considerat că nivelurile prețurilor exporturilor chineze către alte piețe terțe ar fi un indicator rezonabil al viitoarelor niveluri ale prețurilor pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(164)

Pentru a evalua impactul viitoarelor importuri asupra situației industriei Uniunii, Comisia a considerat că nivelurile prețurilor exporturilor chineze către alte piețe terțe ar fi un indicator rezonabil al viitoarelor niveluri ale prețurilor pe piața Uniunii.

| (165) | Astfel cum se prevede în considerentele 102-105, Comisia a analizat nivelul prețurilor exporturilor chineze către alte piețe terțe și a constatat că aceste prețuri de export au fost semnificativ mai mici în comparație cu prețurile industriei Uniunii (și anume, 13 %). Prin urmare, piața Uniunii, în ceea ce privește prețurile, rămâne foarte atractivă pentru producătorii chinezi. |
| --- | --- |

(165)

Astfel cum se prevede în considerentele 102-105, Comisia a analizat nivelul prețurilor exporturilor chineze către alte piețe terțe și a constatat că aceste prețuri de export au fost semnificativ mai mici în comparație cu prețurile industriei Uniunii (și anume, 13 %). Prin urmare, piața Uniunii, în ceea ce privește prețurile, rămâne foarte atractivă pentru producătorii chinezi.

| (166) | Având în vedere cele de mai sus și dacă s-ar confrunta cu o creștere a importurilor la prețuri scăzute din RPC, producătorii din Uniune, în încercarea de a menține volumul vânzărilor și cotele de piață, ar fi obligați să își reducă prețurile. Acest lucru ar avea un impact asupra profitabilității globale a industriei, care s-ar deteriora și mai mult într-o situație deja deficitară (– 1,6 %) în cursul perioadei investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(166)

Având în vedere cele de mai sus și dacă s-ar confrunta cu o creștere a importurilor la prețuri scăzute din RPC, producătorii din Uniune, în încercarea de a menține volumul vânzărilor și cotele de piață, ar fi obligați să își reducă prețurile. Acest lucru ar avea un impact asupra profitabilității globale a industriei, care s-ar deteriora și mai mult într-o situație deja deficitară (– 1,6 %) în cursul perioadei investigației de reexaminare.

| (167) | Pe de altă parte, dacă industria Uniunii și-ar menține nivelurile actuale ale prețurilor, acest lucru ar avea un impact negativ aproape imediat asupra volumului vânzărilor și producției sale, precum și asupra cotei sale de piață. În plus, o scădere a volumului producției ar duce la o creștere a costurilor unitare de producție ca urmare a reducerii avantajelor economiei de scară. Acest lucru ar deteriora și mai mult profitabilitatea industriei Uniunii și ar duce la pierderi suplimentare pe termen scurt. |
| --- | --- |

(167)

Pe de altă parte, dacă industria Uniunii și-ar menține nivelurile actuale ale prețurilor, acest lucru ar avea un impact negativ aproape imediat asupra volumului vânzărilor și producției sale, precum și asupra cotei sale de piață. În plus, o scădere a volumului producției ar duce la o creștere a costurilor unitare de producție ca urmare a reducerii avantajelor economiei de scară. Acest lucru ar deteriora și mai mult profitabilitatea industriei Uniunii și ar duce la pierderi suplimentare pe termen scurt.

| (168) | Cu o scădere a profitabilității, industria Uniunii nu ar fi în măsură să realizeze investițiile necesare. În cele din urmă, acest lucru ar conduce și la pierderea de locuri de muncă și la riscul închiderii liniilor de producție. |
| --- | --- |

(168)

Cu o scădere a profitabilității, industria Uniunii nu ar fi în măsură să realizeze investițiile necesare. În cele din urmă, acest lucru ar conduce și la pierderea de locuri de muncă și la riscul închiderii liniilor de producție.

6.3.   Concluzie

Concluzie

| (169) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că expirarea măsurilor ar conduce, după toate probabilitățile, la o creștere semnificativă a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC la prețuri mai mici decât cele ale industriei Uniunii și, prin urmare, ar agrava și mai mult situația economică deja negativă a industriei Uniunii. Este foarte probabil ca acest lucru să conducă la o reapariție a prejudiciului important și, în consecință, viabilitatea industriei din Uniune ar fi expusă unui risc grav. |
| --- | --- |

(169)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că expirarea măsurilor ar conduce, după toate probabilitățile, la o creștere semnificativă a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC la prețuri mai mici decât cele ale industriei Uniunii și, prin urmare, ar agrava și mai mult situația economică deja negativă a industriei Uniunii. Este foarte probabil ca acest lucru să conducă la o reapariție a prejudiciului important și, în consecință, viabilitatea industriei din Uniune ar fi expusă unui risc grav.

7.   INTERESUL UNIUNII

INTERESUL UNIUNII

7.1.   Interesul industriei Uniunii

Interesul industriei Uniunii

| (170) | În cazul în care importurile de ARW originare din Maroc fac obiectul unor măsuri antidumping, singura cauză a prejudiciului important care ar rămâne ar fi importurile din China. Prin urmare, în cazul în care măsurile împotriva Chinei ar fi lăsate să expire, prejudiciul important cauzat de importurile din țara respectivă va reapărea. |
| --- | --- |

(170)

În cazul în care importurile de ARW originare din Maroc fac obiectul unor măsuri antidumping, singura cauză a prejudiciului important care ar rămâne ar fi importurile din China. Prin urmare, în cazul în care măsurile împotriva Chinei ar fi lăsate să expire, prejudiciul important cauzat de importurile din țara respectivă va reapărea.

| (171) | Măsurile antidumping vor avea un efect pozitiv pentru producătorii din Uniune, deoarece vor ajuta industria Uniunii să își adapteze prețurile de vânzare pentru a acoperi costul de producție crescut. Prin urmare, măsurile vor ajuta industria Uniunii să revină la o situație sustenabilă, care i-ar permite să facă investiții în viitor, în special pentru a respecta cerințele sociale și de mediu. |
| --- | --- |

(171)

Măsurile antidumping vor avea un efect pozitiv pentru producătorii din Uniune, deoarece vor ajuta industria Uniunii să își adapteze prețurile de vânzare pentru a acoperi costul de producție crescut. Prin urmare, măsurile vor ajuta industria Uniunii să revină la o situație sustenabilă, care i-ar permite să facă investiții în viitor, în special pentru a respecta cerințele sociale și de mediu.

| (172) | În absența măsurilor, industria Uniunii nu mai este protejată împotriva creșterii probabile a importurilor ieftine din China, ceea ce va cauza un prejudiciu important. Prin urmare, se preconizează că situația sa financiară, în special în ceea ce privește profitabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de lichidități, se va înrăutăți și mai mult. |
| --- | --- |

(172)

În absența măsurilor, industria Uniunii nu mai este protejată împotriva creșterii probabile a importurilor ieftine din China, ceea ce va cauza un prejudiciu important. Prin urmare, se preconizează că situația sa financiară, în special în ceea ce privește profitabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de lichidități, se va înrăutăți și mai mult.

7.2.   Interesul importatorilor neafiliați, al comercianților și al utilizatorilor

Interesul importatorilor neafiliați, al comercianților și al utilizatorilor

| (173) | Comisia a contactat toți importatorii neafiliați, comercianții și utilizatorii cunoscuți. Niciunul dintre aceștia nu a răspuns la chestionarul Comisiei. |
| --- | --- |

(173)

Comisia a contactat toți importatorii neafiliați, comercianții și utilizatorii cunoscuți. Niciunul dintre aceștia nu a răspuns la chestionarul Comisiei.

| (174) | Comisia nu a primit nicio observație care să indice faptul că menținerea măsurilor ar avea un impact negativ semnificativ asupra importatorilor și a utilizatorilor, care ar depăși impactul pozitiv al măsurilor asupra industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(174)

Comisia nu a primit nicio observație care să indice faptul că menținerea măsurilor ar avea un impact negativ semnificativ asupra importatorilor și a utilizatorilor, care ar depăși impactul pozitiv al măsurilor asupra industriei Uniunii.

7.3.   Concluzie privind interesul Uniunii

Concluzie privind interesul Uniunii

| (175) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive întemeiate care să indice că menținerea măsurilor existente cu privire la importurile de produs în cauză originar din RPC nu este în interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(175)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive întemeiate care să indice că menținerea măsurilor existente cu privire la importurile de produs în cauză originar din RPC nu este în interesul Uniunii.

8.   MĂSURILE ANTIDUMPING

MĂSURILE ANTIDUMPING

| (176) | Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia cu privire la continuarea dumpingului din partea RPC, la reapariția prejudiciului cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping din partea RPC și la interesul Uniunii, Comisia consideră că măsurile antidumping la importurile de anumite roți din aluminiu originare din RPC trebuie menținute. |
| --- | --- |

(176)

Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia cu privire la continuarea dumpingului din partea RPC, la reapariția prejudiciului cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping din partea RPC și la interesul Uniunii, Comisia consideră că măsurile antidumping la importurile de anumite roți din aluminiu originare din RPC trebuie menținute.

| (177) | Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și la considerațiile esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor existente. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma acestei comunicări. Nu s-au primit observații. |
| --- | --- |

(177)

Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și la considerațiile esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor existente. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma acestei comunicări. Nu s-au primit observații.

| (178) | În conformitate cu articolul 109 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (44), în cazul în care un cuantum trebuie rambursat în urma unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, rata dobânzii este rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în prima zi calendaristică a fiecărei luni. |
| --- | --- |

(178)

În conformitate cu articolul 109 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (44), în cazul în care un cuantum trebuie rambursat în urma unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, rata dobânzii este rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în prima zi calendaristică a fiecărei luni.

44

Jurnalului Oficial al Uniunii Europene

| (179) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036, |
| --- | --- |

(179)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de roți din aluminiu pentru autovehiculele încadrate la codurile NC 8701-8705, cu sau fără accesoriile acestora, având sau nu pneuri montate, încadrate în prezent la codurile NC ex 8708 70 10 și ex 8708 70 50 (codurile TARIC 8708701015, 8708701050, 8708705015 și 8708705050) și originare din Republica Populară Chineză.

(2)   Nivelul taxei antidumping definitive aplicabil prețului net franco-frontiera Uniunii, înainte de vămuire, al produsului descris la alineatul (1) este de 22,3 %.

(3)   În cazul în care nu se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

În cazul în care se prezintă o declarație de punere în liberă circulație privind importurile de roți din aluminiu pentru vehiculele încadrate la codul NC 8716, cu sau fără accesoriile acestora, având sau nu pneuri montate, încadrate în prezent la codul NC ex 8716 90 90, codul TARIC 8716909015 sau 8716909050 se înscrie în câmpul relevant al respectivei declarații. Statele membre informează Comisia, lunar, cu privire la numărul de unități importate încadrate la acest cod și la originea acestora.

Articolul 3

În cazul în care se prezintă o declarație de punere în liberă circulație privind produsele menționate la articolele 1 și 2, numărul de unități din produsele importate se înscrie în câmpul relevant al respectivei declarații.

Articolul 4

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 18 ianuarie 2023.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 964/2010 al Consiliului din 25 octombrie 2010 de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii impuse la importurile de anumite roți din aluminiu originare din Republica Populară Chineză (JO L 282, 28.10.2010, p. 1).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/109 al Comisiei din 23 ianuarie 2017 de impunere a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite roți din aluminiu originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 18, 24.1.2017, p. 1).

3

(4)  Aviz de expirare iminentă a anumitor măsuri antidumping (JO C 47, 10.2.2015, p. 4).

4

(5)  Aviz de expirare iminentă a anumitor măsuri antidumping (JO C 29, 20.1.2022, p. 34).

5

(6)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2575

6

(7)  
  JO C 86, 16.3.2020, p. 6.

7

(8)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/402 al Comisiei din 9 martie 2022 de impunere a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite folii de aluminiu originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 83, 10.3.2022, p. 7); Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/546 al Comisiei din 29 martie 2021 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite la importurile de extrudate din aluminiu originare din Republica Populară Chineză (JO L 109, 30.3.2021, p. 1); Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/582 al Comisiei din 9 aprilie 2021 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de produse laminate plate din aluminiu originare din Republica Populară Chineză (JO L 124, 12.4.2021, p. 40); Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/983 al Comisiei din 17 iunie 2021 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de folii convertoare de aluminiu originare din Republica Populară Chineză (JO L 216, 18.6.2021, p. 142).

8

(9)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/402, considerentele 50-52; Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/582, considerentele 125-131 și 185-188; Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/983, considerentele 80-86 și 140-143.

9

considerentele 125-131 și 185-188

considerentele 80-86 și 140-143.

(10)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/402, considerentul 39; Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1428 al Comisiei din 12 octombrie 2020 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de extrudate din aluminiu originare din Republica Populară Chineză (JO L 336, 13.10.2020, p. 8), considerentele 98-104; Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/582, considerentele 132-137; Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/983, considerentele 87-92.

10

considerentele 132-137

considerentele 87-92.

(11)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/402, considerentele 40-42; Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/582, considerentele 138-143; Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/983 al Comisiei, considerentele 93-98. În timp ce dreptul autorităților de stat relevante de a numi și de a revoca personalul-cheie din conducere în cadrul întreprinderilor deținute de stat („IDS”), în conformitate cu legislația chineză, poate fi considerat ca reflectând drepturile de proprietate corespunzătoare, celulele PCC din cadrul întreprinderilor deținute de stat și private reprezintă un alt canal important prin care statul poate interveni în deciziile comerciale. Conform dreptului societăților comerciale din RPC, în cadrul fiecărei societăți trebuie să se înființeze câte o organizație PCC (care să cuprindă cel puțin trei membri ai PCC, astfel cum se specifică în Constituția PCC), iar societatea respectivă trebuie să ofere condițiile necesare pentru desfășurarea activităților organizației de partid. În trecut, se pare că această cerință nu a fost întotdeauna urmată sau aplicată cu strictețe. Cu toate acestea, cel puțin din 2016, PCC și-a consolidat intenția de a controla deciziile comerciale în cadrul IDS, aceasta fiind o chestiune de principiu politic. Se pare că PCC exercită, de asemenea, presiuni asupra societăților private pentru ca acestea să acorde prioritate „patriotismului” și să urmeze disciplina de partid. În 2017 s-a raportat că existau celule de partid în 70 % dintre cele aproximativ 1,86 milioane de societăți private, exercitându-se o presiune tot mai mare ca organizațiile PCC să aibă ultimul cuvânt în procesul decizional din cadrul societăților respective. Aceste norme se aplică la scară largă, în întreaga economie chineză, în toate sectoarele, inclusiv în cazul producătorilor de roți din aluminiu și furnizorilor de factori de producție ai acestora.

11

considerentele 138-143

considerentele 93-98

(12)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/402, considerentele 43-45; Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/582, considerentele 144-166; Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/983, considerentele 99-120.

12

considerentele 144-166

considerentele 99-120.

(13)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/402, considerentul 46; Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/582, considerentele 167-171; Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/983, considerentele 121-125.

13

considerentele 167-171

considerentele 121-125.

(14)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/402, considerentul 47; Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/582, considerentele 172-173; Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/983, considerentele 126-127.

14

considerentele 172-173

considerentele 126-127.

(15)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/402, considerentul 48; Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/582, considerentele 174-184; Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/983, considerentele 128-139.

15

considerentele 174-184

considerentele 128-139.

(16)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind distorsiunile semnificative din economia Republicii Populare Chineze, SWD(2017) 483 final/2, 20.12.2017, disponibil la adresa: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

16

(17)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/915 al Comisiei din 4 iunie 2019 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite folii de aluminiu în rulouri originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 146, 5.6.2019, p. 63), Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/546, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/582.

17

(18)  OECD Trade Policy Papers, nr. 218, OECD Publishing, Paris, document disponibil la adresa: http://dx.doi.org/10.1787/c82911ab-en

18

(19)  https://www.citic.com/ar2020/en/manufacturing/auto-components/

19

(20)  http://www.znlwheel.com/news/detail.aspx?AID=100000131158951&NodeCode=101030001

20

(21)  http://www.zjzzgz.gov.cn/art/2018/11/8/art_1513449_29551627.html

21

(22)  http://www.caam.org.cn/chn/42/cate_478/con_5084242.htm

22

(23)  Statutul Asociației producătorilor de automobile din China: http://www.caam.org.cn/chn/2/cate_8/con_5223238.html

23

(24)  Cel de al 13-lea plan cincinal pentru dezvoltarea economică și socială a Republicii Populare Chineze (2016-2020), disponibil la adresa: https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (ultima vizualizare la 6 mai 2021).

24

(25)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/582, considerentele 147-155; Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/983, considerentele 102-109.

25

considerentele 147-155

considerentele 102-109.

(26)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/582, considerentele 156-158; Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/983, considerentul 111.

26

considerentele 156-158

considerentul 111.

(27)  Textul integral al planului este disponibil la adresa: https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/tz/art/2021/art_2960538d19e34c66a5eb8d01b74cbb20.html

27

(28)  https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/tz/art/2021/art_4ac49eddca6f43d68ed17465109b6001.html

28

(29)  http://gxt.shandong.gov.cn/art/2021/11/18/art_15681_10296248.html, https://h5.drcnet.com.cn/docview.aspx?version=integrated

29

(30)  A se vedea Raportul – capitolul 6.

30

(31)  A se vedea Raportul anual din 2021 al Zhejiang Wanfeng Aowei Auto Wheel, p. 192 http://www.wfaw.com.cn/gongsigonggao/download-265.html

31

(32)  A se vedea Raportul anual din 2021 al Dongfeng Motors, p. 153: http://file.finance.sina.com.cn/211.154.219.97:9494/MRGG/CNSESH_STOCK/2022/2022-3/2022-03-31/7941734.PDF

32

(33)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (Date deschise ale Băncii Mondiale – Venituri medii-superioare), https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

33

(34)  În cazul în care produsul care face obiectul reexaminării nu este fabricat în nicio țară cu un nivel asemănător de dezvoltare, se poate lua în considerare fabricarea unui produs din aceeași categorie generală și/sau sector cu produsul care face obiectul reexaminării.

34

(35)  Regulamentul (UE) 2015/755 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2015 privind regimul comun aplicabil importurilor din anumite țări terțe (JO L 123, 19.5.2015, p. 33). Articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază prevede că prețurile de pe piața internă din țările respective nu pot fi utilizate în scopul stabilirii valorii normale și, în orice caz, aceste date privind importurile au fost neglijabile.

35

(36)  https://www.ibge.gov.br/en/statistics/economic/industry-and-construction/16906-pia-enterprise-pia1.html?=&t=o-que-e

36

(37)  http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/tarifas-aplicadas-a-clientes-atendidos-em-alta-e-media-tensao-(grupo-a)

37

(38)  https://www.globalpetrolprices.com/Brazil/

38

(39)  http://site.sabesp.com.br/site/interna/Default.aspx?secaoId=183

39

(40)  Anexa D.1 din cererea de reexaminare.

40

(41)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/109.

41

(42)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1221 al Comisiei din 14 iulie 2022 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite roți din aluminiu originare din Maroc (JO L 188, 15.7.2022, p. 114).

42

(43)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1221, considerentul 154.

43

(44)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

44

---