# Eiropas Savienības L 60/2023

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 60 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 66. gadagājums2023. gada 24. februāris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 60

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

66. gadagājums2023. gada 24. februāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | ANO Noteikumi Nr. 13-H – Vienoti noteikumi par vieglo pasažieru automobiļu apstiprināšanu attiecībā uz bremzēšanu [2023/401] | 1 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

ANO Noteikumi Nr. 13-H – Vienoti noteikumi par vieglo pasažieru automobiļu apstiprināšanu attiecībā uz bremzēšanu [2023/401]

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 24.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 60/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 60/1

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums būtu jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē:

https://unece.org/status-1958-agreement-and-annexed-regulations

ANO Noteikumi Nr. 13-H – Vienoti noteikumi par vieglo pasažieru automobiļu apstiprināšanu attiecībā uz bremzēšanu [2023/401]

Ar visiem grozījumiem līdz

Ar visiem grozījumiem līdz

01. sērijas grozījumu 3. papildinājumam – spēkā stāšanās datums: 2021. gada 7. janvāris

01. sērijas grozījumu 4. papildinājumam – spēkā stāšanās datums:

SATURS

Noteikumi

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikācijas |
| --- | --- |

5.

| 6. | Testi |
| --- | --- |

6.

| 7. | Transportlīdzekļa tipa vai bremžu sistēmas pārveidošana un apstiprinājuma paplašināšana |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ražošanas pilnīga izbeigšana |
| --- | --- |

10.

| 11. | Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu un tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumi un adreses |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

12.

Pielikumi

| 1. | Paziņojums |
| --- | --- |

1.

Papildinājums. To transportlīdzekļa datu saraksts, kuri vajadzīgi apstiprinājumam atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 90

| 2. | Apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojums |
| --- | --- |

2.

| 3. | Bremzēšanas testi un bremžu sistēmu veiktspēja |
| --- | --- |

3.

Papildinājums. Akumulatoru baterijas uzlādes stāvokļa pārraudzīšanas procedūra

| 4. | Noteikumi par enerģijas avotiem un enerģijas uzkrāšanas ierīcēm (enerģijas akumulatori) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Bremzēšanas spēku sadalījums pa transportlīdzekļa asīm |
| --- | --- |

5.

1. papildinājums. Riteņu bloķēšanās secības testa procedūra

2. papildinājums. Riteņa griezes momenta testa procedūra

| 6. | Testa prasības ar pretbloķēšanas sistēmām aprīkotiem transportlīdzekļiem |
| --- | --- |

6.

1. papildinājums. Simboli un definīcijas

2. papildinājums. Saķeres izmantojums

3. papildinājums. Veiktspēja uz segumiem ar dažādu saķeri

4. papildinājums. Zemas saķeres seguma izvēles metode

| 7. | Bremžu uzliku testa metode inerces dinamometrā |
| --- | --- |

7.

| 8. | Īpašas prasības attiecībā uz transportlīdzekļu kompleksu elektroniskās vadības sistēmu drošības aspektiem |
| --- | --- |

8.

1.   Darbības joma

| 1.1. | Šos noteikumus piemēro M1 un N1 kategorijas (1) transportlīdzekļu bremzēšanai. |
| --- | --- |

1.1.

Šos noteikumus piemēro M1

1

1

| 1.2. | Šos noteikumus nepiemēro:






  1.2.1. | transportlīdzekļiem, kuru projektētais ātrums nepārsniedz 25 km/h; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Šos noteikumus nepiemēro:

1.2.1.

transportlīdzekļiem, kuru projektētais ātrums nepārsniedz 25 km/h;

| 1.2.2. | transportlīdzekļiem ar aprīkojumu vadītājiem invalīdiem; |
| --- | --- |

1.2.2.

transportlīdzekļiem ar aprīkojumu vadītājiem invalīdiem;

| 1.2.3. | transportlīdzekļa elektroniskās stabilitātes vadības (ESC) un bremžu palīgsistēmu (BAS) apstiprināšanai. |
| --- | --- |

1.2.3.

transportlīdzekļa elektroniskās stabilitātes vadības (ESC) un bremžu palīgsistēmu (BAS) apstiprināšanai.

ESC

BAS

2.   Definīcijas

Šajos noteikumos izmanto šādas definīcijas.

| 2.1. | “Transportlīdzekļa apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz bremzēšanu. |
| --- | --- |

2.1.

“Transportlīdzekļa apstiprinājums

| 2.2. | “Transportlīdzekļa tips” ir transportlīdzekļu kategorija, kas neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā:






  2.2.1. | maksimālā masa, kā definēts 2.11. punktā; |
| --- | --- | --- |

2.2.

“Transportlīdzekļa tips

2.2.1.

maksimālā masa, kā definēts 2.11. punktā;

| 2.2.2. | masas sadalījums pa asīm; |
| --- | --- |

2.2.2.

masas sadalījums pa asīm;

| 2.2.3. | maksimālais projektētais ātrums; |
| --- | --- |

2.2.3.

maksimālais projektētais ātrums;

| 2.2.4. | atšķirīga tipa bremžu iekārta ar īpašu norādi uz to, vai ir iekārta piekabes bremzēšanai un elektriskā bremžu sistēma; |
| --- | --- |

2.2.4.

atšķirīga tipa bremžu iekārta ar īpašu norādi uz to, vai ir iekārta piekabes bremzēšanai un elektriskā bremžu sistēma;

| 2.2.5. | motora tips; |
| --- | --- |

2.2.5.

motora tips;

| 2.2.6. | pārnesumu skaits un pārnesumskaitļi; |
| --- | --- |

2.2.6.

pārnesumu skaits un pārnesumskaitļi;

| 2.2.7. | galvenā pārvada pārnesumskaitļi; |
| --- | --- |

2.2.7.

galvenā pārvada pārnesumskaitļi;

| 2.2.8. | riepu izmēri. |
| --- | --- |

2.2.8.

riepu izmēri.

| 2.3. | “Bremžu iekārta” ir to daļu kopums, kuru funkcija ir pakāpeniski samazināt braucoša transportlīdzekļa ātrumu vai to apstādināt, vai to noturēt nekustīgā stāvoklī, ja tas jau ir apstādināts; šīs funkcijas ir norādītas 5.1.2. punktā. Iekārta sastāv no vadības ierīces, pievada un pašām bremzēm. |
| --- | --- |

2.3.

“Bremžu iekārta

| 2.4. | “Vadības ierīce” ir tā daļa, ko tieši darbina vadītājs, lai pievadam pievadītu enerģiju, kas vajadzīga bremzēšanai vai tās vadībai. Šī enerģija var būt vadītāja muskuļu enerģija vai enerģija no cita avota, ko kontrolē vadītājs, vai šo dažādo enerģiju veidu kombinācija. |
| --- | --- |

2.4.

“Vadības ierīce

| 2.5. | “Pievads” ir to sastāvdaļu kopums, kas atrodas starp vadības ierīci un bremzēm un kas tās funkcionāli savieno. Pievads var būt mehānisks, hidraulisks, pneimatisks, elektrisks vai jaukts. Ja bremzēšanas spēku iegūst, izmantojot vai papildinot no vadītāja neatkarīgu enerģijas avotu, tad sistēmas enerģijas rezervi arī uzskata par pievada daļu.
  Pievadu iedala divās neatkarīgās funkcijās: vadības pievads un enerģijas pievads. Kad šajos noteikumos termins “pievads” lietots atsevišķi, tas apzīmē gan “vadības pievadu”, gan “enerģijas pievadu”.






  2.5.1. | “Vadības pievads” ir to pievada sastāvdaļu kopums, kuras vada bremžu darbību, tostarp kontroles funkciju un nepieciešamo(-ās) enerģijas rezervi(-es). |
| --- | --- | --- |

2.5.

“Pievads

Pievadu iedala divās neatkarīgās funkcijās: vadības pievads un enerģijas pievads. Kad šajos noteikumos termins “pievads” lietots atsevišķi, tas apzīmē gan “vadības pievadu”, gan “enerģijas pievadu”.

2.5.1.

“Vadības pievads” ir to pievada sastāvdaļu kopums, kuras vada bremžu darbību, tostarp kontroles funkciju un nepieciešamo(-ās) enerģijas rezervi(-es).

Vadības pievads

| 2.5.2. | “Enerģijas pievads” ir to sastāvdaļu kopums, kuras bremzēm pievada to darbībai nepieciešamo enerģiju, tostarp enerģijas rezerve(-es), kas nepieciešama (-as) bremžu darbībai. |
| --- | --- |

2.5.2.

“Enerģijas pievads” ir to sastāvdaļu kopums, kuras bremzēm pievada to darbībai nepieciešamo enerģiju, tostarp enerģijas rezerve(-es), kas nepieciešama (-as) bremžu darbībai.

Enerģijas pievads

| 2.6. | “Bremzes” ir daļa, kurā darbojas spēki, kas pretojas transportlīdzekļa kustībai. Tās var būt berzes bremzes (kad spēkus rada berze starp divām transportlīdzekļa daļām, kas kustas viena attiecībā pret otru); elektriskas bremzes (kad spēkus rada elektromagnētiska iedarbība starp divām transportlīdzekļa daļām, kas kustas viena attiecībā pret otru, bet savstarpēji nesaskaras); hidrauliskas bremzes (kad spēkus rada tāda šķidruma darbība, kas atrodas starp divām transportlīdzekļa daļām, kas kustas viena attiecībā pret otru); vai motorbremze (kad spēkus rada mākslīgs motora bremzējošas darbības pieaugums, ko pārvada uz riteņiem). |
| --- | --- |

2.6.

“Bremzes

| 2.7. | “Atšķirīgu tipu bremžu iekārtas” ir iekārtas, kas atšķiras tādos būtiskos aspektos kā:






  2.7.1. | sastāvdaļas ar atšķirīgiem raksturlielumiem; |
| --- | --- | --- |

2.7.

“Atšķirīgu tipu bremžu iekārtas

2.7.1.

sastāvdaļas ar atšķirīgiem raksturlielumiem;

| 2.7.2. | sastāvdaļa, kas izgatavota no materiāliem ar citādām īpašībām, vai sastāvdaļa ar citādu formu vai izmēru; |
| --- | --- |

2.7.2.

sastāvdaļa, kas izgatavota no materiāliem ar citādām īpašībām, vai sastāvdaļa ar citādu formu vai izmēru;

| 2.7.3. | atšķirīga sastāvdaļu salikums. |
| --- | --- |

2.7.3.

atšķirīga sastāvdaļu salikums.

| 2.8. | “Bremžu iekārtas sastāvdaļa” ir viena no atsevišķajām daļām, kuras samontētas veido bremžu iekārtu. |
| --- | --- |

2.8.

“Bremžu iekārtas sastāvdaļa

| 2.9. | “Regulējama bremzēšana” ir bremzēšana, kad ierīces normālajā darbības diapazonā un bremžu darbināšanas laikā (sk. 2.16. punktu):






  2.9.1. | vadītājs var jebkurā laikā palielināt vai samazināt bremzēšanas spēku, iedarbojoties uz vadības ierīci; |
| --- | --- | --- |

2.9.

“Regulējama bremzēšana

2.9.1.

vadītājs var jebkurā laikā palielināt vai samazināt bremzēšanas spēku, iedarbojoties uz vadības ierīci;

| 2.9.2. | bremzēšanas spēks mainās proporcionāli iedarbībai uz vadības ierīci (monotona funkcija); |
| --- | --- |

2.9.2.

bremzēšanas spēks mainās proporcionāli iedarbībai uz vadības ierīci (monotona funkcija);

| 2.9.3. | bremzēšanas spēku var viegli un pietiekami precīzi regulēt. |
| --- | --- |

2.9.3.

bremzēšanas spēku var viegli un pietiekami precīzi regulēt.

| 2.10. | “Slogots transportlīdzeklis” ir tā slogots transportlīdzeklis, ka sasniegta tā “maksimālā masa”, ja nav noteikts citādi. |
| --- | --- |

2.10.

“Slogots transportlīdzeklis

| 2.11. | “Maksimālā masa” ir transportlīdzekļa ražotāja noteiktā maksimālā masa, kāda ir tehniski pieļaujama (šī masa var būt lielāka nekā nacionālās administrācijas noteiktā “pieļaujamā maksimālā masa”). |
| --- | --- |

2.11.

“Maksimālā masa

| 2.12. | “Masas sadalījums pa asīm” ir tā smaguma spēka sadalījums pa asīm, kas iedarbojas uz transportlīdzekļa un/vai tā satura masu. |
| --- | --- |

2.12.

“Masas sadalījums pa asīm

| 2.13. | “Riteņa/ass slodze” ir ceļa virsmas vertikālā statiskā reakcija (spēks) ass riteņa/riteņu kontaktlaukumā. |
| --- | --- |

2.13.

“Riteņa/ass slodze

| 2.14. | “Maksimālā nekustīga riteņa/ass slodze” ir nekustīga riteņa/ass slodze slogota transportlīdzekļa apstākļos. |
| --- | --- |

2.14.

“Maksimālā nekustīga riteņa/ass slodze

| 2.15. | “Hidrauliska bremžu iekārta ar uzkrātu enerģiju” ir bremžu iekārta, kurai enerģiju pievada zem spiediena esošs hidraulisks šķidrums, kas tiek glabāts vienā vai vairākos akumulatoros, kuros spiedienu uztur viens vai vairāki sūkņi, kas visi ir aprīkoti ar maksimālā spiediena vērtības ierobežotāju. Šo lielumu norāda ražotājs. |
| --- | --- |

2.15.

“Hidrauliska bremžu iekārta ar uzkrātu enerģiju

| 2.16. | “Iedarbināšana” ir gan vadības ierīces iedarbināšana, gan atbrīvošana. |
| --- | --- |

2.16.

“Iedarbināšana

| 2.17. | “Elektriski reģeneratīvā bremzēšana” ir bremžu sistēma, kas palēninājuma laikā transportlīdzekļa kinētisko enerģiju pārvērš elektroenerģijā. |
| --- | --- |

2.17.

“Elektriski reģeneratīvā bremzēšana

| 2.17.1. | “Elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas vadības ierīce” ir ierīce, kas modulē elektriski reģeneratīvās bremzēšanas sistēmas darbību. |
| --- | --- |

2.17.1.

“Elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas vadības ierīce

| 2.17.2. | “A kategorijas elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēma” ir elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēma, kas nav darba bremžu sistēmas daļa. |
| --- | --- |

2.17.2.

“A kategorijas elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēma

| 2.17.3. | “B kategorijas elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēma” ir elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēma, kas ir darba bremžu sistēmas daļa. |
| --- | --- |

2.17.3.

“B kategorijas elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēma

| 2.17.4. | “Elektriskās uzlādes stāvoklis” ir vilces akumulatoru baterijā uzkrātās elektroenerģijas daudzuma momentānā attiecība pret maksimālo elektroenerģijas daudzumu, ko šajā akumulatoru baterijā var uzkrāt. |
| --- | --- |

2.17.4.

“Elektriskās uzlādes stāvoklis

| 2.17.5. | “Vilces akumulatoru baterija” ir akumulatoru kopums, kurā uzkrāta transportlīdzekļa vilces elektromotora(-u) barošanai izmantojamā enerģija. |
| --- | --- |

2.17.5.

“Vilces akumulatoru baterija

| 2.18. | “Saskaņota bremzēšana” ir līdzeklis, ko var izmantot tad, ja ar kopīgu vadības ierīci vada divus vai vairākus bremzēšanas avotus, un kad priekšroka tiek dotam vienam avotam, un pārējo avotu iedarbināšanai ir nepieciešama lielāka vadības ierīces kustība. |
| --- | --- |

2.18.

“Saskaņota bremzēšana

| 2.19. | “Nominālās vērtības” definīcijas attiecībā uz bremzēšanas atskaites veiktspēju ir vajadzīgas, lai bremžu sistēmas pārvades funkcijai piešķirtu vērtību, attiecinot izejas vērtības pret ieejas vērtību katram atsevišķam transportlīdzeklim. |
| --- | --- |

2.19.

“Nominālās vērtības

| 2.19.1. | “Nominālā vērtība” ir definēta kā raksturlielums, ko var pierādīt tipa apstiprināšanā un kas saista paša transportlīdzekļa bremzēšanas intensitāti ar mainīgo bremzēšanas ieejas vērtību. |
| --- | --- |

2.19.1.

“Nominālā vērtība

| 2.20. | “Automātiski vadīta bremzēšana” ir tādas kompleksas elektroniskās vadības sistēmas funkcija, kad bremžu sistēmas(-u) vai noteiktu asu bremzes iedarbina transportlīdzekļa palēninājuma izraisīšanas nolūkā ar vadītāja tiešu rīcību vai bez tās, automātiski izvērtējot transportlīdzeklī iebūvētās sistēmas dotu informāciju. |
| --- | --- |

2.20.

“Automātiski vadīta bremzēšana

| 2.21. | “Selektīvā bremzēšana” ir tādas kompleksas elektroniskās vadības sistēmas funkcija, kad atsevišķu bremžu iedarbināšanu veic ar automātiskiem līdzekļiem un kad transportlīdzekļa palēninājums ir pakārtots transportlīdzekļa gaitas izmaiņām. |
| --- | --- |

2.21.

“Selektīvā bremzēšana

| 2.22. | “Bremzēšanas signāls”: loģiskais signāls, kas norāda bremžu aktivēšanu, kā noteikts šo noteikumu 5.2.22. punktā. |
| --- | --- |

2.22.

“Bremzēšanas signāls

| 2.23. | “Avārijas bremzēšanas signāls”: loģiskais signāls, kas norāda avārijas bremzēšanu, kā noteikts šo noteikumu 5.2.23. punktā. |
| --- | --- |

2.23.

“Avārijas bremzēšanas signāls

| 2.24. | “Identifikācijas kods” identificē bremžu diskus vai bremžu trumuļus, kuri ietverti bremžu sistēmas apstiprinājumā atbilstīgi šiem noteikumiem. Tas satur vismaz ražotāja tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi un identifikācijas numuru. |
| --- | --- |

2.24.

“Identifikācijas kods

3.   Apstiprinājuma pieteikums

| 3.1. | Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz bremzēšanu iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis. |
| --- | --- |

3.1.

Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz bremzēšanu iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

| 3.2. | Tam pievieno šādus dokumentus trijos eksemplāros un šādu informāciju:






  3.2.1. | transportlīdzekļa tipa aprakstu attiecībā uz aspektiem, kas norādīti 2.2. punktā. Norāda transportlīdzekļa tipu un motora tipu identificējošos numurus un/vai simbolus; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Tam pievieno šādus dokumentus trijos eksemplāros un šādu informāciju:

3.2.1.

transportlīdzekļa tipa aprakstu attiecībā uz aspektiem, kas norādīti 2.2. punktā. Norāda transportlīdzekļa tipu un motora tipu identificējošos numurus un/vai simbolus;

| 3.2.2. | sarakstu ar pienācīgi identificētām sastāvdaļām, kas veido bremžu iekārtu; |
| --- | --- |

3.2.2.

sarakstu ar pienācīgi identificētām sastāvdaļām, kas veido bremžu iekārtu;

| 3.2.3. | samontētas bremžu iekārtas shēmu un norādi par tās sastāvdaļu atrašanās vietu transportlīdzeklī; |
| --- | --- |

3.2.3.

samontētas bremžu iekārtas shēmu un norādi par tās sastāvdaļu atrašanās vietu transportlīdzeklī;

| 3.2.4. | katras sastāvdaļas detalizētus rasējumus, kas ļauj tās var viegli atrast un identificēt. |
| --- | --- |

3.2.4.

katras sastāvdaļas detalizētus rasējumus, kas ļauj tās var viegli atrast un identificēt.

| 3.3. | Apstiprināšanas testus veicošajam tehniskajam dienestam iesniedz apstiprināmo tipu reprezentējošu transportlīdzekli. |
| --- | --- |

3.3.

Apstiprināšanas testus veicošajam tehniskajam dienestam iesniedz apstiprināmo tipu reprezentējošu transportlīdzekli.

4.   Apstiprinājums

| 4.1. | Ja apstiprināšanai atbilstīgi šiem noteikumiem iesniegts transportlīdzekļa tips atbilst 5. un 6. punkta prasībām, šim transportlīdzekļa tipam piešķir apstiprinājumu. |
| --- | --- |

4.1.

Ja apstiprināšanai atbilstīgi šiem noteikumiem iesniegts transportlīdzekļa tips atbilst 5. un 6. punkta prasībām, šim transportlīdzekļa tipam piešķir apstiprinājumu.

| 4.2. | Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru; tā pirmie divi cipari norāda grozījumu sēriju, kas satur jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma izdošanas dienai. Viena un tā pati Nolīguma puse nepiešķir to pašu numuru tādam pašam transportlīdzekļa tipam, kas aprīkots ar cita tipa bremžu iekārtu, vai citam transportlīdzekļa tipam. |
| --- | --- |

4.2.

Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru; tā pirmie divi cipari norāda grozījumu sēriju, kas satur jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma izdošanas dienai. Viena un tā pati Nolīguma puse nepiešķir to pašu numuru tādam pašam transportlīdzekļa tipam, kas aprīkots ar cita tipa bremžu iekārtu, vai citam transportlīdzekļa tipam.

| 4.3. | Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprināšanu vai apstiprinājuma atteikšanu atbilstīgi šiem noteikumiem nosūta šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu veidlapu, kopā ar 3.2.1.–3.2.4. punktā minētajos dokumentos ietvertās informācijas kopsavilkumu, kā arī apstiprinājuma pieteikuma iesniedzēja iesniegtos rasējumus, kuru formāts nepārsniedz A4 (210 × 297 mm) vai kuri ir salocīti līdz minētajam formātam, un kas izpildīti pienācīgā mērogā. |
| --- | --- |

4.3.

Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprināšanu vai apstiprinājuma atteikšanu atbilstīgi šiem noteikumiem nosūta šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu veidlapu, kopā ar 3.2.1.–3.2.4. punktā minētajos dokumentos ietvertās informācijas kopsavilkumu, kā arī apstiprinājuma pieteikuma iesniedzēja iesniegtos rasējumus, kuru formāts nepārsniedz A4 (210 × 297 mm) vai kuri ir salocīti līdz minētajam formātam, un kas izpildīti pienācīgā mērogā.

| 4.4. | Uz katra transportlīdzekļa, kas atbilst transportlīdzekļa tipam, kurš apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kas norādīta apstiprinājuma veidlapā, liek starptautisku apstiprinājuma marķējuma zīmi, kuru veido:






  4.4.1. | aplis, kurā ir burts “E” un tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (2), un |
| --- | --- | --- |

4.4.

Uz katra transportlīdzekļa, kas atbilst transportlīdzekļa tipam, kurš apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kas norādīta apstiprinājuma veidlapā, liek starptautisku apstiprinājuma marķējuma zīmi, kuru veido:

4.4.1.

aplis, kurā ir burts “E” un tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (2), un

2

| 4.4.2. | šo noteikumu numurs, aiz kura ir burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs – pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā apļa. |
| --- | --- |

4.4.2.

šo noteikumu numurs, aiz kura ir burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs – pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā apļa.

| 4.5. | Ja transportlīdzeklis atbilst transportlīdzekļa tipam, kas apstiprināts atbilstīgi vieniem vai vairākiem citiem noteikumiem, kuri pievienoti Nolīgumam, valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem, 4.4.1. punktā noteiktais simbols nav jāatkārto; šādā gadījumā šo noteikumu un apstiprinājuma numurus un papildu simbolus no visiem noteikumiem, atbilstīgi kuriem piešķirts apstiprinājums valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem, izvieto vertikālās slejās pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā simbola. |
| --- | --- |

4.5.

Ja transportlīdzeklis atbilst transportlīdzekļa tipam, kas apstiprināts atbilstīgi vieniem vai vairākiem citiem noteikumiem, kuri pievienoti Nolīgumam, valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem, 4.4.1. punktā noteiktais simbols nav jāatkārto; šādā gadījumā šo noteikumu un apstiprinājuma numurus un papildu simbolus no visiem noteikumiem, atbilstīgi kuriem piešķirts apstiprinājums valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem, izvieto vertikālās slejās pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā simbola.

| 4.6. | Apstiprinājuma marķējuma zīmei jābūt skaidri salasāmai un neizdzēšamai. |
| --- | --- |

4.6.

Apstiprinājuma marķējuma zīmei jābūt skaidri salasāmai un neizdzēšamai.

| 4.7. | Apstiprinājuma marķējuma zīmi liek blakus transportlīdzekļa datu plāksnei vai uz tās. |
| --- | --- |

4.7.

Apstiprinājuma marķējuma zīmi liek blakus transportlīdzekļa datu plāksnei vai uz tās.

| 4.8. | Apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojuma piemēri doti šo noteikumu 2. pielikumā. |
| --- | --- |

4.8.

Apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojuma piemēri doti šo noteikumu 2. pielikumā.

5.   Specifikācijas

5.1.   Vispārīgi

5.1.1.   Bremžu iekārta

| 5.1.1.1. | Bremžu iekārta ir konstruēta, izgatavota un uzstādīta tā, lai transportlīdzeklis, to normāli lietojot un ņemot vērā vibrācijas, kam tas var būt pakļauts, atbilstu šo noteikumu prasībām. |
| --- | --- |

5.1.1.1.

Bremžu iekārta ir konstruēta, izgatavota un uzstādīta tā, lai transportlīdzeklis, to normāli lietojot un ņemot vērā vibrācijas, kam tas var būt pakļauts, atbilstu šo noteikumu prasībām.

| 5.1.1.2. | Jo īpaši bremžu iekārtai ir jābūt konstruētai, izgatavotai un uzstādītai tā, lai tā būtu izturīga pret koroziju un novecošanos, kurai tā pakļauta. |
| --- | --- |

5.1.1.2.

Jo īpaši bremžu iekārtai ir jābūt konstruētai, izgatavotai un uzstādītai tā, lai tā būtu izturīga pret koroziju un novecošanos, kurai tā pakļauta.

| 5.1.1.3. | Bremžu uzlikas nedrīkst saturēt azbestu. |
| --- | --- |

5.1.1.3.

Bremžu uzlikas nedrīkst saturēt azbestu.

| 5.1.1.4. | Bremžu iekārtas darbības efektivitāti nedrīkst negatīvi ietekmēt magnētiskie vai elektriskie lauki. To pierāda, izpildot un ievērojot ANO Noteikumu Nr. 10 tehniskās prasības un pārejas noteikumus, piemērojot:






  a) | 03. sērijas grozījumus transportlīdzekļiem bez savienojuma sistēmas atkārtoti uzlādējamas elektroenerģijas akumulēšanas sistēmas (vilces akumulatoru bateriju) uzlādēšanai; |
| --- | --- | --- |

5.1.1.4.

Bremžu iekārtas darbības efektivitāti nedrīkst negatīvi ietekmēt magnētiskie vai elektriskie lauki. To pierāda, izpildot un ievērojot ANO Noteikumu Nr. 10 tehniskās prasības un pārejas noteikumus, piemērojot:

a)

03. sērijas grozījumus transportlīdzekļiem bez savienojuma sistēmas atkārtoti uzlādējamas elektroenerģijas akumulēšanas sistēmas (vilces akumulatoru bateriju) uzlādēšanai;

| b) | 04. sērijas grozījumus transportlīdzekļiem ar savienojuma sistēmu atkārtoti uzlādējamas elektroenerģijas akumulēšanas sistēmas (vilces akumulatoru bateriju) uzlādēšanai. |
| --- | --- |

b)

04. sērijas grozījumus transportlīdzekļiem ar savienojuma sistēmu atkārtoti uzlādējamas elektroenerģijas akumulēšanas sistēmas (vilces akumulatoru bateriju) uzlādēšanai.

| 5.1.1.5. | Atteices konstatēšanas signāls drīkst momentāni (< 10 ms) pārtraukt pieprasījuma signālu vadības pievadā ar nosacījumu, ka tas nesamazina bremzēšanas veiktspēju. |
| --- | --- |

5.1.1.5.

Atteices konstatēšanas signāls drīkst momentāni (< 10 ms) pārtraukt pieprasījuma signālu vadības pievadā ar nosacījumu, ka tas nesamazina bremzēšanas veiktspēju.

5.1.2.   Bremžu iekārtas funkcijas

Šo noteikumu 2.3. punktā definētajai bremžu iekārtai jāizpilda šādas funkcijas.

5.1.2.1.   Darba bremžu sistēma

Darba bremžu sistēmai jānodrošina iespēja kontrolēt transportlīdzekļa kustību un to droši, ātri un efektīvi apturēt jebkurā augšupejošā vai lejupejošā slīpumā neatkarīgi no ātruma un slogojuma. Šādu bremzēšanu jāspēj veikt pakāpeniski. Vadītājam jāspēj panākt šādu bremzēšanu, atrodoties savā sēdeklī, nenoņemot rokas no stūrēšanas vadības ierīces.

5.1.2.2.   Papildu bremžu sistēma

Darba bremžu sistēmas atteices gadījumā papildu bremžu sistēmai jānodrošina iespēja samērīgā attālumā apturēt transportlīdzekli, izmantojot darba bremžu vadības ierīci. Šādu bremzēšanu jāspēj veikt pakāpeniski. Vadītājam jāspēj panākt šādu bremzēšanu, atrodoties savā sēdeklī, nenoņemot rokas no stūrēšanas vadības ierīces. Šo nosacījumu vajadzībām pieņem, ka vienlaikus nevar notikt vairāk kā viena darba bremžu sistēmas atteice.

5.1.2.3.   Stāvbremzes sistēma

Stāvbremzes sistēmai jānodrošina iespēja noturēt transportlīdzekli nekustīgu augšupejošā vai lejupejošā slīpumā pat vadītāja prombūtnē, darba daļām tiekot noturētām bloķētā stāvoklī ar pilnībā mehānisku ierīci. Vadītājs spēj veikt šādu bremzēšanu, atrodoties vadītāja sēdeklī.

5.1.3.   Šo noteikumu 8. pielikuma prasības piemēro visu transportlīdzekļa komplekso elektronisko vadības sistēmu drošības aspektiem, tostarp to sistēmu, kas definētas atsevišķos noteikumos, kuras nodrošina bremzēšanas funkcijas vadības pievadu vai veido tā daļu, ietverot tās, kuras izmanto bremžu sistēmu(-as) automātiski vadītai bremzēšanai vai selektīvai bremzēšanai.

Tomēr uz transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar sistēmām vai funkcijām, tostarp atsevišķos noteikumos definētās, kas izmanto bremžu sistēmu kā līdzekli augstāka līmeņa mērķa sasniegšanai, 8. pielikums attiecas tikai tādā mērā, kādā tām ir tieša ietekme uz bremžu sistēmu. Ja šādas sistēmas ir, tās nedrīkst būt deaktivētas bremžu sistēmas tipa apstiprināšanas testu laikā.

5.1.4.   Noteikumi attiecībā uz bremžu sistēmu periodiskajām tehniskajām apskatēm

| 5.1.4.1. | Jābūt iespējai novērtēt to darba bremžu sastāvdaļu nodilumu, kuras ir pakļautas dilšanai, piem., berzes uzliku un trumuļu/disku (trumuļu vai disku gadījumā nodiluma novērtēšana varētu nebūt obligāti veicama periodiskās tehniskās apskates laikā). Metode, kā to varētu veikt, ir noteikta šo noteikumu 5.2.11.2. punktā. |
| --- | --- |

5.1.4.1.

Jābūt iespējai novērtēt to darba bremžu sastāvdaļu nodilumu, kuras ir pakļautas dilšanai, piem., berzes uzliku un trumuļu/disku (trumuļu vai disku gadījumā nodiluma novērtēšana varētu nebūt obligāti veicama periodiskās tehniskās apskates laikā). Metode, kā to varētu veikt, ir noteikta šo noteikumu 5.2.11.2. punktā.

| 5.1.4.2. | Jābūt iespējai bieži un vienkārši pārliecināties par to komplekso elektronisko sistēmu pareizu darbību, kuras vada bremzēšanu. Ja ir vajadzīga speciāla informācija, tai jābūt brīvi pieejamai. |
| --- | --- |

5.1.4.2.

Jābūt iespējai bieži un vienkārši pārliecināties par to komplekso elektronisko sistēmu pareizu darbību, kuras vada bremzēšanu. Ja ir vajadzīga speciāla informācija, tai jābūt brīvi pieejamai.

| 5.1.4.2.1. | Ja darbības statusu vadītājam norāda brīdinājuma signāli, kā norādīts šajos noteikumos, periodiskajā tehniskajā apskatē ir jābūt iespējai apstiprināt pareizas darbības statusu, vizuāli novērojot brīdinājuma signālus pēc ieslēgšanas. |
| --- | --- |

5.1.4.2.1.

Ja darbības statusu vadītājam norāda brīdinājuma signāli, kā norādīts šajos noteikumos, periodiskajā tehniskajā apskatē ir jābūt iespējai apstiprināt pareizas darbības statusu, vizuāli novērojot brīdinājuma signālus pēc ieslēgšanas.

| 5.1.4.2.2. | Tipa apstiprināšanas laikā konfidenciāli raksturo līdzekļus, kas īstenoti aizsardzībai pret ražotāja izvēlēto verifikācijas līdzekļu (piem., brīdinājuma signāls) darbības vienkāršu neatļautu pārveidošanu. Alternatīvi šī aizsardzības prasība ir izpildīta, ja ir pieejami sekundāri līdzekļi, ar ko var pārbaudīt pareizas darbības statusu. |
| --- | --- |

5.1.4.2.2.

Tipa apstiprināšanas laikā konfidenciāli raksturo līdzekļus, kas īstenoti aizsardzībai pret ražotāja izvēlēto verifikācijas līdzekļu (piem., brīdinājuma signāls) darbības vienkāršu neatļautu pārveidošanu. Alternatīvi šī aizsardzības prasība ir izpildīta, ja ir pieejami sekundāri līdzekļi, ar ko var pārbaudīt pareizas darbības statusu.

| 5.1.4.3. | Jābūt iespējai ģenerēt maksimālus bremzēšanas spēkus statiskos apstākļos veltņu stendā vai ruļļu bremžu stendā. |
| --- | --- |

5.1.4.3.

Jābūt iespējai ģenerēt maksimālus bremzēšanas spēkus statiskos apstākļos veltņu stendā vai ruļļu bremžu stendā.

5.2.   Bremžu sistēmu raksturlielumi

| 5.2.1. | Bremžu sistēmu kopumam, ar ko transportlīdzeklis ir aprīkots, ir jāatbilst prasībām, kuras noteiktas darba bremžu, papildu bremžu un stāvbremzes sistēmām. |
| --- | --- |

5.2.1.

Bremžu sistēmu kopumam, ar ko transportlīdzeklis ir aprīkots, ir jāatbilst prasībām, kuras noteiktas darba bremžu, papildu bremžu un stāvbremzes sistēmām.

| 5.2.2. | Darba bremžu, papildu bremžu un stāvbremzes sistēmām drīkst būt kopīgas sastāvdaļas, ja tās atbilst šādiem nosacījumiem:






  5.2.2.1. | ir jābūt vismaz divām savstarpēji neatkarīgām un no vadītāja normālās vietas viegli pieejamām vadības ierīcēm. Katrai bremžu vadības ierīcei ir jābūt konstruētai tā, ka tā pēc atbrīvošanas atgriežas pilnībā izslēgtā pozīcijā. Šī prasība neattiecas uz stāvbremzes vadības ierīci, kad tā ir mehāniski bloķēta ieslēgtā pozīcijā; |
| --- | --- | --- |

5.2.2.

Darba bremžu, papildu bremžu un stāvbremzes sistēmām drīkst būt kopīgas sastāvdaļas, ja tās atbilst šādiem nosacījumiem:

5.2.2.1.

ir jābūt vismaz divām savstarpēji neatkarīgām un no vadītāja normālās vietas viegli pieejamām vadības ierīcēm. Katrai bremžu vadības ierīcei ir jābūt konstruētai tā, ka tā pēc atbrīvošanas atgriežas pilnībā izslēgtā pozīcijā. Šī prasība neattiecas uz stāvbremzes vadības ierīci, kad tā ir mehāniski bloķēta ieslēgtā pozīcijā;

| 5.2.2.2. | darba bremžu sistēmas vadības ierīcei ir jābūt neatkarīgai no stāvbremzes sistēmas vadības ierīces; |
| --- | --- |

5.2.2.2.

darba bremžu sistēmas vadības ierīcei ir jābūt neatkarīgai no stāvbremzes sistēmas vadības ierīces;

| 5.2.2.3. | pēc noteikta lietošanas laikposma saiknes efektivitāte starp darba bremžu vadības ierīci un pievada sistēmu dažādām sastāvdaļām nedrīkst samazināties; |
| --- | --- |

5.2.2.3.

pēc noteikta lietošanas laikposma saiknes efektivitāte starp darba bremžu vadības ierīci un pievada sistēmu dažādām sastāvdaļām nedrīkst samazināties;

| 5.2.2.4. | stāvbremzes sistēmai ir jābūt konstruētai tā, ka to var aktivēt, kad transportlīdzeklis ir kustībā. Šī prasība var tikt izpildīta, iedarbinot transportlīdzekļa darba bremžu sistēmu, pat daļēji, ar papildu vadības ierīci; |
| --- | --- |

5.2.2.4.

stāvbremzes sistēmai ir jābūt konstruētai tā, ka to var aktivēt, kad transportlīdzeklis ir kustībā. Šī prasība var tikt izpildīta, iedarbinot transportlīdzekļa darba bremžu sistēmu, pat daļēji, ar papildu vadības ierīci;

| 5.2.2.5. | neatkarīgi no šo noteikumu 5.1.2.3. punkta prasībām darba bremžu sistēmai un stāvbremzes sistēmai drīkst būt kopīgas pievada sastāvdaļas ar nosacījumu, ka pievada(-u) jebkādu daļu atteices gadījumā izpildās prasības papildu bremzēšanai; |
| --- | --- |

5.2.2.5.

neatkarīgi no šo noteikumu 5.1.2.3. punkta prasībām darba bremžu sistēmai un stāvbremzes sistēmai drīkst būt kopīgas pievada sastāvdaļas ar nosacījumu, ka pievada(-u) jebkādu daļu atteices gadījumā izpildās prasības papildu bremzēšanai;

| 5.2.2.6. | jebkuras sastāvdaļas, kas nav bremzes (kā noteikts 2.6. punktā) un ir 5.2.2.10. punktā minētās sastāvdaļas, bojājuma gadījumā vai jebkādas citas darba bremžu sistēmas atteices gadījumā (darbības traucējums, daļējs vai pilnīgs enerģijas rezervju zudums) tā darba bremžu sistēmas daļa, kuru atteice neietekmē, spēj apturēt transportlīdzekli atbilstoši nosacījumiem, kas noteikti papildu bremzēšanai; |
| --- | --- |

5.2.2.6.

jebkuras sastāvdaļas, kas nav bremzes (kā noteikts 2.6. punktā) un ir 5.2.2.10. punktā minētās sastāvdaļas, bojājuma gadījumā vai jebkādas citas darba bremžu sistēmas atteices gadījumā (darbības traucējums, daļējs vai pilnīgs enerģijas rezervju zudums) tā darba bremžu sistēmas daļa, kuru atteice neietekmē, spēj apturēt transportlīdzekli atbilstoši nosacījumiem, kas noteikti papildu bremzēšanai;

| 5.2.2.7. | ja darba bremžu darbību nodrošina vadītāja muskuļu enerģija, ko pastiprina viena vai vairākas enerģijas rezerves, tad minētā pastiprinājuma atteices gadījumā jāspēj nodrošināt papildu bremzēšanu ar vadītāja muskuļu enerģiju, ko pastiprina enerģijas rezerves, ja tādas ir, un kuras nav ietekmējusi atteice, pieliekot darba bremžu vadības ierīcei spēku, kas nepārsniedz norādīto maksimumu; |
| --- | --- |

5.2.2.7.

ja darba bremžu darbību nodrošina vadītāja muskuļu enerģija, ko pastiprina viena vai vairākas enerģijas rezerves, tad minētā pastiprinājuma atteices gadījumā jāspēj nodrošināt papildu bremzēšanu ar vadītāja muskuļu enerģiju, ko pastiprina enerģijas rezerves, ja tādas ir, un kuras nav ietekmējusi atteice, pieliekot darba bremžu vadības ierīcei spēku, kas nepārsniedz norādīto maksimumu;

| 5.2.2.8. | ja darba bremžu spēks un pievads ir atkarīgs vienīgi no vadītāja kontrolēto enerģijas rezerves izlietojuma, ir jābūt vismaz divām pilnīgi neatkarīgām enerģijas rezervēm ar saviem neatkarīgiem pievadiem; katrs no tiem var iedarboties uz tikai divu vai vairāk riteņu bremzēm, kas ir izraudzītas tā, ka pašas var nodrošināt prasīto papildu bremzēšanas pakāpi, neapdraudot transportlīdzekļa stabilitāti bremzēšanas laikā; turklāt katrai no minētajām enerģijas rezervēm jābūt aprīkotai ar brīdināšanas ierīci, kā definēts 5.2.14. punktā; |
| --- | --- |

5.2.2.8.

ja darba bremžu spēks un pievads ir atkarīgs vienīgi no vadītāja kontrolēto enerģijas rezerves izlietojuma, ir jābūt vismaz divām pilnīgi neatkarīgām enerģijas rezervēm ar saviem neatkarīgiem pievadiem; katrs no tiem var iedarboties uz tikai divu vai vairāk riteņu bremzēm, kas ir izraudzītas tā, ka pašas var nodrošināt prasīto papildu bremzēšanas pakāpi, neapdraudot transportlīdzekļa stabilitāti bremzēšanas laikā; turklāt katrai no minētajām enerģijas rezervēm jābūt aprīkotai ar brīdināšanas ierīci, kā definēts 5.2.14. punktā;

| 5.2.2.9. | ja darba bremžu spēks un pievads ir atkarīgs vienīgi no enerģijas rezerves izlietojuma, vienu enerģijas rezervi pievadam uzskata par pietiekamu ar nosacījumu, ka noteikto papildu bremzēšanu nodrošina vadītāja muskuļu enerģijas iedarbība uz darba bremžu vadības ierīci un ir izpildītas 5.2.5. punkta prasības; |
| --- | --- |

5.2.2.9.

ja darba bremžu spēks un pievads ir atkarīgs vienīgi no enerģijas rezerves izlietojuma, vienu enerģijas rezervi pievadam uzskata par pietiekamu ar nosacījumu, ka noteikto papildu bremzēšanu nodrošina vadītāja muskuļu enerģijas iedarbība uz darba bremžu vadības ierīci un ir izpildītas 5.2.5. punkta prasības;

| 5.2.2.10. | tādas zināmas daļas kā pedālis un tā balsts, galvenais cilindrs un tā virzulis vai virzuļi, vadības vārsts, savienojums starp pedāli un galveno cilindru vai vadības vārstu, bremžu cilindri un to virzuļi, kā arī bremžu sviru un izciļņu mezglu daļas neuzskata par salaužamām, ja tās ir pienācīga izmēra, viegli pieejamas uzturēšanai un to drošības īpašības ir vismaz līdzvērtīgas tām, kādas noteiktas citām būtiskām transportlīdzekļa sastāvdaļām (kā stūres pievads). Jebkādai šādai daļai, kas minēta iepriekš, kuras atteice padarītu neiespējamu vismaz tādu transportlīdzekļa bremzēšanu, kāda noteikta papildu bremzēm, jābūt izgatavotai no metāla vai no materiāla ar līdzvērtīgiem raksturlielumiem, un tā nedrīkst ievērojami deformēties bremžu sistēmu normālas darbības apstākļos. |
| --- | --- |

5.2.2.10.

tādas zināmas daļas kā pedālis un tā balsts, galvenais cilindrs un tā virzulis vai virzuļi, vadības vārsts, savienojums starp pedāli un galveno cilindru vai vadības vārstu, bremžu cilindri un to virzuļi, kā arī bremžu sviru un izciļņu mezglu daļas neuzskata par salaužamām, ja tās ir pienācīga izmēra, viegli pieejamas uzturēšanai un to drošības īpašības ir vismaz līdzvērtīgas tām, kādas noteiktas citām būtiskām transportlīdzekļa sastāvdaļām (kā stūres pievads). Jebkādai šādai daļai, kas minēta iepriekš, kuras atteice padarītu neiespējamu vismaz tādu transportlīdzekļa bremzēšanu, kāda noteikta papildu bremzēm, jābūt izgatavotai no metāla vai no materiāla ar līdzvērtīgiem raksturlielumiem, un tā nedrīkst ievērojami deformēties bremžu sistēmu normālas darbības apstākļos.

| 5.2.3. | Vadītājam jāsaņem signāls par hidrauliskā pievada sistēmas daļas atteici ar ierīci, kas satur sarkanas krāsas signalizatora signālu, kas izgaismojas pirms tam vai brīdī, kad pieliktā spiediena atšķirība aktīvā un bojātā bremžu iekārtā nav lielāka kā 15,5 bar, mērīta galvenā cilindra izejā, un kas nenodziest tik ilgi, kamēr pastāv atteice un aizdedzes (iedarbināšanas) slēdzis ir “ieslēgtā” (gaitas) pozīcijā. Tomēr ir pieļaujama tāda ierīce, kuras sarkanas krāsas signalizatora signāls iedegas, kad šķidruma līmenis tvertnē ir zemāks par ražotāja norādīto un pieļauto. Signalizatora signālam jābūt redzamam pat dienas gaismā; par signāla apmierinošu stāvokli vadītājam jāspēj viegli pārliecināties, atrodoties vadītāja sēdeklī; Ierīces sastāvdaļas atteice nedrīkst izraisīt pilnīgu bremžu iekārtas efektivitātes zudumu. Vadītājam jāsaņem indikācija arī par stāvbremzes iedarbināšanu. Drīkst izmantot tā paša signalizatora signālu. |
| --- | --- |

5.2.3.

Vadītājam jāsaņem signāls par hidrauliskā pievada sistēmas daļas atteici ar ierīci, kas satur sarkanas krāsas signalizatora signālu, kas izgaismojas pirms tam vai brīdī, kad pieliktā spiediena atšķirība aktīvā un bojātā bremžu iekārtā nav lielāka kā 15,5 bar, mērīta galvenā cilindra izejā, un kas nenodziest tik ilgi, kamēr pastāv atteice un aizdedzes (iedarbināšanas) slēdzis ir “ieslēgtā” (gaitas) pozīcijā. Tomēr ir pieļaujama tāda ierīce, kuras sarkanas krāsas signalizatora signāls iedegas, kad šķidruma līmenis tvertnē ir zemāks par ražotāja norādīto un pieļauto. Signalizatora signālam jābūt redzamam pat dienas gaismā; par signāla apmierinošu stāvokli vadītājam jāspēj viegli pārliecināties, atrodoties vadītāja sēdeklī; Ierīces sastāvdaļas atteice nedrīkst izraisīt pilnīgu bremžu iekārtas efektivitātes zudumu. Vadītājam jāsaņem indikācija arī par stāvbremzes iedarbināšanu. Drīkst izmantot tā paša signalizatora signālu.

| 5.2.4. | Ja izmanto enerģiju, kas nav vadītāja muskuļu enerģija, tad nav vajadzības lietot vairāk kā vienu šādas enerģijas avotu (hidraulisko sūkni, gaisa kompresoru utt.), tomēr līdzeklim, kādā šo enerģijas avota ierīci piedzen, ir jābūt pēc iespējas drošākam. |
| --- | --- |

5.2.4.

Ja izmanto enerģiju, kas nav vadītāja muskuļu enerģija, tad nav vajadzības lietot vairāk kā vienu šādas enerģijas avotu (hidraulisko sūkni, gaisa kompresoru utt.), tomēr līdzeklim, kādā šo enerģijas avota ierīci piedzen, ir jābūt pēc iespējas drošākam.

| 5.2.4.1. | Bremžu sistēmas pievada jebkuras daļas atteices gadījumā jāturpinās padevei uz atteices neietekmēto daļu, ja tas vajadzīgs transportlīdzekļa apturēšanai ar papildu bremzēm noteikto efektivitātes pakāpi. Šo nosacījumu izpilda, izmantojot ierīces, kas viegli iedarbināmas, transportlīdzeklim esot nekustīgam, vai izmantojot automātiskās ierīces. |
| --- | --- |

5.2.4.1.

Bremžu sistēmas pievada jebkuras daļas atteices gadījumā jāturpinās padevei uz atteices neietekmēto daļu, ja tas vajadzīgs transportlīdzekļa apturēšanai ar papildu bremzēm noteikto efektivitātes pakāpi. Šo nosacījumu izpilda, izmantojot ierīces, kas viegli iedarbināmas, transportlīdzeklim esot nekustīgam, vai izmantojot automātiskās ierīces.

| 5.2.4.2. | Turklāt uzglabāšanas ierīcēm, kas kontūrā atrodas aiz šīs ierīces, jābūt tādām, ka enerģijas padeves atteices gadījumā pēc četrām darba bremžu sistēmas vadības ierīces pilna gājiena iedarbināšanas reizēm apstākļos, kas noteikti šo noteikumu 4. pielikuma 1.2. punktā, piektajā reizē joprojām ir iespējams apstādināt transportlīdzekli ar papildu bremzēm noteikto efektivitātes pakāpi. |
| --- | --- |

5.2.4.2.

Turklāt uzglabāšanas ierīcēm, kas kontūrā atrodas aiz šīs ierīces, jābūt tādām, ka enerģijas padeves atteices gadījumā pēc četrām darba bremžu sistēmas vadības ierīces pilna gājiena iedarbināšanas reizēm apstākļos, kas noteikti šo noteikumu 4. pielikuma 1.2. punktā, piektajā reizē joprojām ir iespējams apstādināt transportlīdzekli ar papildu bremzēm noteikto efektivitātes pakāpi.

| 5.2.4.3. | Tomēr attiecībā uz hidrauliskajām bremžu sistēmām ar uzkrātu enerģiju šos nosacījumus var uzskatīt par izpildītiem, ja ir izpildītas šo noteikumu 4. pielikuma 1.3. punkta prasības. |
| --- | --- |

5.2.4.3.

Tomēr attiecībā uz hidrauliskajām bremžu sistēmām ar uzkrātu enerģiju šos nosacījumus var uzskatīt par izpildītiem, ja ir izpildītas šo noteikumu 4. pielikuma 1.3. punkta prasības.

| 5.2.5. | Iepriekš 5.2.2., 5.2.3. un 5.2.4. punktā noteiktās prasības izpilda, neizmantojot tāda veida automātiskas ierīces, kuru neefektivitāte var palikt nepamanīta tāpēc, ka daļas, kas parasti atrodas miera stāvoklī, sāk darboties tikai bremžu sistēmas atteices gadījumā. |
| --- | --- |

5.2.5.

Iepriekš 5.2.2., 5.2.3. un 5.2.4. punktā noteiktās prasības izpilda, neizmantojot tāda veida automātiskas ierīces, kuru neefektivitāte var palikt nepamanīta tāpēc, ka daļas, kas parasti atrodas miera stāvoklī, sāk darboties tikai bremžu sistēmas atteices gadījumā.

| 5.2.6. | Darba bremžu sistēmai jāiedarbojas uz visiem transportlīdzekļa riteņiem un piemēroti jāsadala šī iedarbība starp asīm. |
| --- | --- |

5.2.6.

Darba bremžu sistēmai jāiedarbojas uz visiem transportlīdzekļa riteņiem un piemēroti jāsadala šī iedarbība starp asīm.

| 5.2.7. | Ja transportlīdzekļi aprīkoti ar B kategorijas elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēmām, tad bremžu spēku no citiem bremzēšanas avotiem var secīgi saskaņot, lai elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēmu varētu darbināt vienu pašu ar nosacījumu, ka ir izpildīti abi šādi nosacījumi:






  5.2.7.1. | elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēmas izejas griezes momenta neizbēgamās svārstības (piem., vilces akumulatoru baterijas elektriskās uzlādes stāvokļa izmaiņu dēļ) tiek automātiski kompensētas ar atbilstošām secīgās saskaņošanas variācijām, ja ir izpildītas prasības (3), kas noteiktas vienā no šādiem šo noteikumu pielikumiem:
  3. pielikuma 1.3.2. punkts vai
  6. pielikuma 5.3. punkts (tostarp ieslēgta elektromotora gadījumā), un
  kad nepieciešams nodrošināt, ka bremzēšanas intensitāte 3/ saglabājas pakārtota vadītāja bremzēšanas pieprasījumam, ņemot vērā pieejamo riepu/ceļa saķeri, bremzēšanai automātiski jāiedarbojas uz visiem transportlīdzekļa riteņiem. |
| --- | --- | --- |

5.2.7.

Ja transportlīdzekļi aprīkoti ar B kategorijas elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēmām, tad bremžu spēku no citiem bremzēšanas avotiem var secīgi saskaņot, lai elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēmu varētu darbināt vienu pašu ar nosacījumu, ka ir izpildīti abi šādi nosacījumi:

5.2.7.1.

elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēmas izejas griezes momenta neizbēgamās svārstības (piem., vilces akumulatoru baterijas elektriskās uzlādes stāvokļa izmaiņu dēļ) tiek automātiski kompensētas ar atbilstošām secīgās saskaņošanas variācijām, ja ir izpildītas prasības (3), kas noteiktas vienā no šādiem šo noteikumu pielikumiem:

3

3. pielikuma 1.3.2. punkts vai

6. pielikuma 5.3. punkts (tostarp ieslēgta elektromotora gadījumā), un

kad nepieciešams nodrošināt, ka bremzēšanas intensitāte 3/ saglabājas pakārtota vadītāja bremzēšanas pieprasījumam, ņemot vērā pieejamo riepu/ceļa saķeri, bremzēšanai automātiski jāiedarbojas uz visiem transportlīdzekļa riteņiem.

| 5.2.8. | Darba bremžu sistēmas darbībai jābūt sadalītai starp vienas ass riteņiem simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa vidējo garenplakni.
  Deklarē kompensāciju un tādas funkcijas kā bretbloķēšanu, kas var izraisīt novirzes no šā simetriskā sadalījuma. |
| --- | --- |

5.2.8.

Darba bremžu sistēmas darbībai jābūt sadalītai starp vienas ass riteņiem simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa vidējo garenplakni.

Deklarē kompensāciju un tādas funkcijas kā bretbloķēšanu, kas var izraisīt novirzes no šā simetriskā sadalījuma.

| 5.2.8.1. | Elektriskā vadības pievada kompensējošajai darbībai saistībā ar bremžu sistēmas darbības pasliktināšanos vai bojājumu jābūt norādītai vadītājam ar dzeltenas krāsas brīdinājuma signālu, kas norādīts 5.2.21.1.2. punktā. Šo prasību piemēro visos slogojuma apstākļos, kad kompensācija pārsniedz šādas robežas: |
| --- | --- |

5.2.8.1.

Elektriskā vadības pievada kompensējošajai darbībai saistībā ar bremžu sistēmas darbības pasliktināšanos vai bojājumu jābūt norādītai vadītājam ar dzeltenas krāsas brīdinājuma signālu, kas norādīts 5.2.21.1.2. punktā. Šo prasību piemēro visos slogojuma apstākļos, kad kompensācija pārsniedz šādas robežas:

| 5.2.8.1.1. | bremzēšanas spiediena atšķirība šķērsvirzienā jebkurai asij ir:






  a) | 25 procenti no lielākās vērtības, ja transportlīdzekļa palēninājums ir ≥ 2 m/s2; |
| --- | --- | --- |

5.2.8.1.1.

bremzēšanas spiediena atšķirība šķērsvirzienā jebkurai asij ir:

a)

25 procenti no lielākās vērtības, ja transportlīdzekļa palēninājums ir ≥ 2 m/s2;

2

| b) | vērtība, kas atbilst 25 procentiem pie 2 m/s2, ja palēninājums ir mazāks nekā iepriekš norādītais; |
| --- | --- |

b)

vērtība, kas atbilst 25 procentiem pie 2 m/s2, ja palēninājums ir mazāks nekā iepriekš norādītais;

2

| 5.2.8.1.2. | atsevišķā kompensējošā vērtība jebkurai asij ir:






  a) | > 50 procenti no nominālās vērtības, ja transportlīdzekļa palēninājums ir ≥ 2 m/s2; |
| --- | --- | --- |

5.2.8.1.2.

atsevišķā kompensējošā vērtība jebkurai asij ir:

a)

> 50 procenti no nominālās vērtības, ja transportlīdzekļa palēninājums ir ≥ 2 m/s2;

2

| b) | vērtība, kas atbilst 50 procentiem no nominālās vērtības pie 2 m/s2, ja palēninājums ir mazāks nekā iepriekš norādītais. |
| --- | --- |

b)

vērtība, kas atbilst 50 procentiem no nominālās vērtības pie 2 m/s2, ja palēninājums ir mazāks nekā iepriekš norādītais.

2

| 5.2.8.2. | Iepriekš definētā kompensācija ir atļauta tikai tad, ja bremzes pirmo reizi iedarbina, kad transportlīdzekļa ātrums ir lielāks nekā 10 km/h. |
| --- | --- |

5.2.8.2.

Iepriekš definētā kompensācija ir atļauta tikai tad, ja bremzes pirmo reizi iedarbina, kad transportlīdzekļa ātrums ir lielāks nekā 10 km/h.

| 5.2.9. | Elektriskā vadības pievada darbības traucējumi nedrīkst iedarbināt bremzes pret vadītāja gribu. |
| --- | --- |

5.2.9.

Elektriskā vadības pievada darbības traucējumi nedrīkst iedarbināt bremzes pret vadītāja gribu.

| 5.2.10. | Darba, papildu un stāvbremzes sistēmām jāiedarbojas uz bremžu virsmām, kas savienotas ar riteņiem, izmantojot pienācīgi izturīgas sastāvdaļas.
  Ja bremzējošo griezes momentu uz konkrētās ass vai asīm nodrošina gan berzes bremžu sistēma, gan B kategorijas elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēma, tad ir pieļaujama pēdējā minētā avota atslēgšana ar nosacījumu, ka berzes bremzēšanas avots paliek pastāvīgi pieslēgts un var nodrošināt 5.2.7.1. punktā minēto kompensēšanu.
  Tomēr īslaicīgas atvienošanas pārejas gadījumā ir pieļaujama nepilnīga kompensēšana, bet vienas sekundes laikā šai kompensēšanai jāsasniedz vismaz 75 procentus no galīgās vērtības.
  Taču visos gadījumos pastāvīgi pieslēgtajam berzes bremzēšanas avotam jānodrošina, ka gan darba, gan papildu bremžu sistēma turpina darboties ar noteikto efektivitātes pakāpi.
  Stāvbremzes sistēmas bremžu virsmu atvienošana ir atļauta tikai ar nosacījumu, ka atvienošanu vada vadītājs, atrazdamies savā sēdeklī vai izmantojot tālvadības ierīci, izmantojot sistēmu, kuru nevar iedarbināt noplūde.
  Iepriekš minētajai tālvadības ierīcei ir jābūt daļai no sistēmas, kas atbilst A kategorijas ACSF noteiktajām tehniskajām prasībām, kā norādīts ANO Noteikumu Nr. 79 02. sērijas grozījumos vai jaunākas sērijas grozījumos. |
| --- | --- |

5.2.10.

Darba, papildu un stāvbremzes sistēmām jāiedarbojas uz bremžu virsmām, kas savienotas ar riteņiem, izmantojot pienācīgi izturīgas sastāvdaļas.

Ja bremzējošo griezes momentu uz konkrētās ass vai asīm nodrošina gan berzes bremžu sistēma, gan B kategorijas elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēma, tad ir pieļaujama pēdējā minētā avota atslēgšana ar nosacījumu, ka berzes bremzēšanas avots paliek pastāvīgi pieslēgts un var nodrošināt 5.2.7.1. punktā minēto kompensēšanu.

Tomēr īslaicīgas atvienošanas pārejas gadījumā ir pieļaujama nepilnīga kompensēšana, bet vienas sekundes laikā šai kompensēšanai jāsasniedz vismaz 75 procentus no galīgās vērtības.

Taču visos gadījumos pastāvīgi pieslēgtajam berzes bremzēšanas avotam jānodrošina, ka gan darba, gan papildu bremžu sistēma turpina darboties ar noteikto efektivitātes pakāpi.

Stāvbremzes sistēmas bremžu virsmu atvienošana ir atļauta tikai ar nosacījumu, ka atvienošanu vada vadītājs, atrazdamies savā sēdeklī vai izmantojot tālvadības ierīci, izmantojot sistēmu, kuru nevar iedarbināt noplūde.

Iepriekš minētajai tālvadības ierīcei ir jābūt daļai no sistēmas, kas atbilst A kategorijas ACSF noteiktajām tehniskajām prasībām, kā norādīts ANO Noteikumu Nr. 79 02. sērijas grozījumos vai jaunākas sērijas grozījumos.

ACSF

| 5.2.11. | Bremžu nodilumam jābūt viegli kompensējamam, izmantojot manuālas vai automātiskas regulēšanas sistēmu. Turklāt vadības ierīcei un pievada un bremžu sastāvdaļām jābūt gājiena rezervei un, ja nepieciešams, piemērotiem kompensācijas līdzekļiem, lai, bremzēm sakarstot vai bremžu uzlikām sasniedzot noteiktu nodiluma pakāpi, efektīva bremzēšana būtu nodrošināta bez nepieciešamības veikt tūlītēju regulēšanu. |
| --- | --- |

5.2.11.

Bremžu nodilumam jābūt viegli kompensējamam, izmantojot manuālas vai automātiskas regulēšanas sistēmu. Turklāt vadības ierīcei un pievada un bremžu sastāvdaļām jābūt gājiena rezervei un, ja nepieciešams, piemērotiem kompensācijas līdzekļiem, lai, bremzēm sakarstot vai bremžu uzlikām sasniedzot noteiktu nodiluma pakāpi, efektīva bremzēšana būtu nodrošināta bez nepieciešamības veikt tūlītēju regulēšanu.

| 5.2.11.1. | Darba bremžu nodiluma izraisītai regulēšanai ir jābūt automātiskai. Automātiskajām nodiluma izraisītas regulēšanas ierīcēm jābūt tādām, ka pēc bremžu sakaršanas un tai sekojošas atdzišanas joprojām ir nodrošina efektīva bremzēšana. Jo īpaši transportlīdzeklim jāsaglabā normālas gaitas spēja pēc testiem, kas veikti saskaņā ar 3. pielikuma 1.5. punktu (I tipa tests). |
| --- | --- |

5.2.11.1.

Darba bremžu nodiluma izraisītai regulēšanai ir jābūt automātiskai. Automātiskajām nodiluma izraisītas regulēšanas ierīcēm jābūt tādām, ka pēc bremžu sakaršanas un tai sekojošas atdzišanas joprojām ir nodrošina efektīva bremzēšana. Jo īpaši transportlīdzeklim jāsaglabā normālas gaitas spēja pēc testiem, kas veikti saskaņā ar 3. pielikuma 1.5. punktu (I tipa tests).

| 5.2.11.2. | Darba bremžu berzes sastāvdaļu nodiluma pārbaude |
| --- | --- |

5.2.11.2.

Darba bremžu berzes sastāvdaļu nodiluma pārbaude

| 5.2.11.2.1. | Jābūt iespējai viegli pārbaudīt darba bremžu uzliku nodilumu no transportlīdzekļa ārpuses vai apakšpuses bez riteņu noņemšanas, pa pienācīgām inspicēšanas atverēm vai ar citiem līdzekļiem. To var panākt, izmantojot vienkāršus standarta darbnīcas instrumentus vai transportlīdzekļu parastu inspicēšanas aprīkojumu.
  Kā alternatīva ir pieņemams devējs uz katra riteņa (dubultriteņus uzskata par vienu riteni), kas vadītāju, viņam atrodoties vadīšanas pozīcijā, brīdina par uzliku nomaiņas nepieciešamību. Optiska brīdinājuma gadījumā drīkst izmantot dzeltenas krāsas brīdinājuma signālu, kā noteikts 5.2.21.1.2. punktā. |
| --- | --- |

5.2.11.2.1.

Jābūt iespējai viegli pārbaudīt darba bremžu uzliku nodilumu no transportlīdzekļa ārpuses vai apakšpuses bez riteņu noņemšanas, pa pienācīgām inspicēšanas atverēm vai ar citiem līdzekļiem. To var panākt, izmantojot vienkāršus standarta darbnīcas instrumentus vai transportlīdzekļu parastu inspicēšanas aprīkojumu.

Kā alternatīva ir pieņemams devējs uz katra riteņa (dubultriteņus uzskata par vienu riteni), kas vadītāju, viņam atrodoties vadīšanas pozīcijā, brīdina par uzliku nomaiņas nepieciešamību. Optiska brīdinājuma gadījumā drīkst izmantot dzeltenas krāsas brīdinājuma signālu, kā noteikts 5.2.21.1.2. punktā.

| 5.2.11.2.2. | Bremžu disku vai trumuļu berzes virsmu nodiluma stāvokli drīkst novērtēt tikai ar faktiskās sastāvdaļas tiešu mērījumu vai jebkura bremžu diska vai trumuļa nodiluma indikatoru pārbaudi, kā veikšanai varētu būt nepieciešama zināma izjaukšana. Tāpēc tipa apstiprināšanas laikā transportlīdzekļa ražotājs:






  a) | norāda metodi, ar kuru var novērtēt trumuļu vai disku berzes virsmu nodilumu, tostarp vajadzīgās izjaukšanas līmeni un instrumentus, un procesus tās veikšanai; |
| --- | --- | --- |

5.2.11.2.2.

Bremžu disku vai trumuļu berzes virsmu nodiluma stāvokli drīkst novērtēt tikai ar faktiskās sastāvdaļas tiešu mērījumu vai jebkura bremžu diska vai trumuļa nodiluma indikatoru pārbaudi, kā veikšanai varētu būt nepieciešama zināma izjaukšana. Tāpēc tipa apstiprināšanas laikā transportlīdzekļa ražotājs:

a)

norāda metodi, ar kuru var novērtēt trumuļu vai disku berzes virsmu nodilumu, tostarp vajadzīgās izjaukšanas līmeni un instrumentus, un procesus tās veikšanai;

| b) | sniedz informāciju par maksimālo pieļaujamo nodilumu brīdī, kad nomaiņa kļūst nepieciešama.
  Šai informācijai jābūt brīvi pieejamai, piem., transportlīdzekļa rokasgrāmatā vai kā elektronisko datu ierakstam. |
| --- | --- |

b)

sniedz informāciju par maksimālo pieļaujamo nodilumu brīdī, kad nomaiņa kļūst nepieciešama.

Šai informācijai jābūt brīvi pieejamai, piem., transportlīdzekļa rokasgrāmatā vai kā elektronisko datu ierakstam.

| 5.2.12. | Hidrauliska pievada bremžu sistēmās šķidruma rezervuāru uzpildes atverēm ir jābūt viegli pieejamām; turklāt tvertnēm, kas satur šķidruma rezervi, ir jābūt konstruētām un izgatavotām tā, ka šķidruma rezerves līmeni var viegli pārbaudīt, neatverot tvertnes, un rezervuāra minimālajai kopējai ietilpībai ir jābūt vienādai ar šķidruma tilpuma izmaiņu starp stāvokli, kad visi darba cilindri vai suporta virzuļi, kurus apgādā attiecīgās tvertnes, ir pozīcijā ar jaunām uzlikām, pilnībā atvirzīti, un ar pilnīgi nodilušām, pilnībā izvirzīti. Ja šie pēdējie nosacījumi netiek izpildīti, tad 5.2.21.1.1. punktā norādītajam sarkanas krāsas brīdinājuma signālam jāvērš vadītāja uzmanība uz jebkādu šķidruma rezerves līmeņa kritumu, kāds varētu izraisīt bremžu sistēmas atteici. |
| --- | --- |

5.2.12.

Hidrauliska pievada bremžu sistēmās šķidruma rezervuāru uzpildes atverēm ir jābūt viegli pieejamām; turklāt tvertnēm, kas satur šķidruma rezervi, ir jābūt konstruētām un izgatavotām tā, ka šķidruma rezerves līmeni var viegli pārbaudīt, neatverot tvertnes, un rezervuāra minimālajai kopējai ietilpībai ir jābūt vienādai ar šķidruma tilpuma izmaiņu starp stāvokli, kad visi darba cilindri vai suporta virzuļi, kurus apgādā attiecīgās tvertnes, ir pozīcijā ar jaunām uzlikām, pilnībā atvirzīti, un ar pilnīgi nodilušām, pilnībā izvirzīti. Ja šie pēdējie nosacījumi netiek izpildīti, tad 5.2.21.1.1. punktā norādītajam sarkanas krāsas brīdinājuma signālam jāvērš vadītāja uzmanība uz jebkādu šķidruma rezerves līmeņa kritumu, kāds varētu izraisīt bremžu sistēmas atteici.

| 5.2.13. | Hidrauliskā pievada bremžu sistēmās izmantojamo šķidruma veidu identificē ar simbolu saskaņā ar standarta ISO 9128:2006 1. vai 2. attēlu un atbilstošu DOT marķējumu (piem., DOT 3). Šo simbolu un marķējumu liek redzamā vietā un neizdzēšamā veidā 100 mm robežās no šķidruma rezervuāru uzpildes atverēm; ražotājs var sniegt papildu informāciju. |
| --- | --- |

5.2.13.

Hidrauliskā pievada bremžu sistēmās izmantojamo šķidruma veidu identificē ar simbolu saskaņā ar standarta ISO 9128:2006 1. vai 2. attēlu un atbilstošu DOT

DOT

| 5.2.14. | Brīdināšanas ierīce |
| --- | --- |

5.2.14.

Brīdināšanas ierīce

| 5.2.14.1. | Ikvienu transportlīdzekli, kas aprīkots ar darba bremzēm, kuras darbina no enerģijas rezervuāra, ja papildu bremzēm noteikto darbības veiktspēju nevar sasniegt ar šīm bremzēm, neizmantojot uzkrāto enerģiju, aprīko ar brīdināšanas ierīci, kas ar optisku vai akustisku signālu brīdina par uzkrātās enerģijas kritumu jebkurā sistēmas daļā līdz tādai vērtībai, pie kādas, atkārtoti nepiepildot enerģijas rezervuāru un neatkarīgi no transportlīdzekļa slogojuma, darba bremžu vadības ierīci ir iespējams iedarbināt piektajā reizē pēc četrām pilna gājiena darbināšanas reizēm un sasniegt papildu bremzēm noteikto veiktspēju (bez kļūmēm darba bremžu pievada ierīcē un ar bremzēm, kas noregulētas iespējami cieši). Šai brīdināšanas ierīcei jābūt tieši un pastāvīgi pieslēgtai kontūram. Kad motors darbojas normālos ekspluatācijas apstākļos un bremžu sistēmā nav kļūmju, kā tas ir tipa apstiprināšanas testos, brīdināšanas ierīce nedrīkst signalizēt, izņemot laikā, kāds vajadzīgs enerģijas rezervuāra(-u) piepildīšanai pēc motora iedarbināšanas. Sarkanas krāsas brīdinājuma signālu, kas norādīts 5.2.21.1.1. punktā, jāizmanto par optisko brīdinājuma signālu. |
| --- | --- |

5.2.14.1.

Ikvienu transportlīdzekli, kas aprīkots ar darba bremzēm, kuras darbina no enerģijas rezervuāra, ja papildu bremzēm noteikto darbības veiktspēju nevar sasniegt ar šīm bremzēm, neizmantojot uzkrāto enerģiju, aprīko ar brīdināšanas ierīci, kas ar optisku vai akustisku signālu brīdina par uzkrātās enerģijas kritumu jebkurā sistēmas daļā līdz tādai vērtībai, pie kādas, atkārtoti nepiepildot enerģijas rezervuāru un neatkarīgi no transportlīdzekļa slogojuma, darba bremžu vadības ierīci ir iespējams iedarbināt piektajā reizē pēc četrām pilna gājiena darbināšanas reizēm un sasniegt papildu bremzēm noteikto veiktspēju (bez kļūmēm darba bremžu pievada ierīcē un ar bremzēm, kas noregulētas iespējami cieši). Šai brīdināšanas ierīcei jābūt tieši un pastāvīgi pieslēgtai kontūram. Kad motors darbojas normālos ekspluatācijas apstākļos un bremžu sistēmā nav kļūmju, kā tas ir tipa apstiprināšanas testos, brīdināšanas ierīce nedrīkst signalizēt, izņemot laikā, kāds vajadzīgs enerģijas rezervuāra(-u) piepildīšanai pēc motora iedarbināšanas. Sarkanas krāsas brīdinājuma signālu, kas norādīts 5.2.21.1.1. punktā, jāizmanto par optisko brīdinājuma signālu.

| 5.2.14.2. | Tomēr to transportlīdzekļu gadījumā, kuri šo noteikumu 5.2.4.1. punkta prasībām atbilst tāpēc, ka tie atbilst šo noteikumu 4. pielikuma 1.3. punkta prasībām, signālierīcei papildus optiskajam signālam jāsatur akustisks signāls. Šīm ierīcēm nav obligāti jādarbojas vienlaicīgi ar nosacījumu, ka katra no tām izpilda iepriekš minētās prasības un akustiskais signāls netiek aktivēts pirms optiskā signāla. Sarkanas krāsas brīdinājuma signālu, kas norādīts 5.2.21.1.1. punktā, jāizmanto par optisko brīdinājuma signālu. |
| --- | --- |

5.2.14.2.

Tomēr to transportlīdzekļu gadījumā, kuri šo noteikumu 5.2.4.1. punkta prasībām atbilst tāpēc, ka tie atbilst šo noteikumu 4. pielikuma 1.3. punkta prasībām, signālierīcei papildus optiskajam signālam jāsatur akustisks signāls. Šīm ierīcēm nav obligāti jādarbojas vienlaicīgi ar nosacījumu, ka katra no tām izpilda iepriekš minētās prasības un akustiskais signāls netiek aktivēts pirms optiskā signāla. Sarkanas krāsas brīdinājuma signālu, kas norādīts 5.2.21.1.1. punktā, jāizmanto par optisko brīdinājuma signālu.

| 5.2.14.3. | Šo akustisko ierīci drīkst padarīt nefunkcionējošu, kad ir iedarbināta stāvbremze un/vai, pēc ražotāja izvēles tad, kad automātiskās pārnesumkārbas pārslēdzējs atrodas “stāvēšanas” pozīcijā. |
| --- | --- |

5.2.14.3.

Šo akustisko ierīci drīkst padarīt nefunkcionējošu, kad ir iedarbināta stāvbremze un/vai, pēc ražotāja izvēles tad, kad automātiskās pārnesumkārbas pārslēdzējs atrodas “stāvēšanas” pozīcijā.

| 5.2.15. | Neskarot 5.1.2.3. punkta prasības, ja enerģijas palīgavots ir būtisks bremžu sistēmas darbībai, tad enerģijas rezervei ir jābūt tādai, lai nodrošinātu, ka tad, ja motors nedarbojas vai ja notiek enerģijas avota piedziņas līdzekļa atteice, bremzēšanas veiktspēja saglabājas pietiekama, lai transportlīdzekli apstādinātu norādītajos apstākļos. Turklāt, ja stāvbremzes sistēmai vadītāja pielikto muskuļu spēku papildina pastiprinoša ierīce, stāvbremzes iedarbināšanai jābūt nodrošinātai pastiprinošās ierīces atteices gadījumā – ja nepieciešams, izmantojot enerģijas rezervi, kas nav atkarīga no enerģijas, ko parasti pievada pastiprinošajai ierīcei. Šī enerģijas rezerve var būt tā, kas paredzēta darba bremžu sistēmai. |
| --- | --- |

5.2.15.

Neskarot 5.1.2.3. punkta prasības, ja enerģijas palīgavots ir būtisks bremžu sistēmas darbībai, tad enerģijas rezervei ir jābūt tādai, lai nodrošinātu, ka tad, ja motors nedarbojas vai ja notiek enerģijas avota piedziņas līdzekļa atteice, bremzēšanas veiktspēja saglabājas pietiekama, lai transportlīdzekli apstādinātu norādītajos apstākļos. Turklāt, ja stāvbremzes sistēmai vadītāja pielikto muskuļu spēku papildina pastiprinoša ierīce, stāvbremzes iedarbināšanai jābūt nodrošinātai pastiprinošās ierīces atteices gadījumā – ja nepieciešams, izmantojot enerģijas rezervi, kas nav atkarīga no enerģijas, ko parasti pievada pastiprinošajai ierīcei. Šī enerģijas rezerve var būt tā, kas paredzēta darba bremžu sistēmai.

| 5.2.16. | Pneimatiskai/hidrauliskai palīgiekārtai enerģiju pievada tā, ka tās darbības laikā var sasniegt noteiktās palēninājuma vērtības un ka pat enerģijas avota bojājuma gadījumā palīgiekārtas darbība nevar izraisīt enerģijas rezervju, kas darbina bremžu sistēmas, kritumu zem līmeņa, kas norādīts 5.2.14. punktā. |
| --- | --- |

5.2.16.

Pneimatiskai/hidrauliskai palīgiekārtai enerģiju pievada tā, ka tās darbības laikā var sasniegt noteiktās palēninājuma vērtības un ka pat enerģijas avota bojājuma gadījumā palīgiekārtas darbība nevar izraisīt enerģijas rezervju, kas darbina bremžu sistēmas, kritumu zem līmeņa, kas norādīts 5.2.14. punktā.

| 5.2.17. | Ja mehāniskais transportlīdzeklis ir aprīkots piekabes ar elektriskām darba bremzēm vilkšanai, jāizpilda šādas prasības:






  5.2.17.1. | mehāniskā transportlīdzekļa strāvas avotam (ģeneratoram un akumulatoru baterijai) ir jābūt ar pietiekamu jaudu, lai nodrošinātu strāvu elektriskajai bremžu sistēmai. Motoram darbojoties ražotāja ieteiktajos brīvgaitas apgriezienos un visām elektroierīcēm, kuras ražotājs ir piegādājis kā transportlīdzekļa standartaprīkojumu, esot ieslēgtām, spriegums elektriskajās līnijās pie elektriskās bremžu sistēmas maksimālā strāvas patēriņa (15 A) nedrīkst nokrist zem 9,6 V vērtības, mērītas savienojumā. Elektriskajās līnijās nedrīkst notikt īsslēgums pat pārslodzes gadījumā; |
| --- | --- | --- |

5.2.17.

Ja mehāniskais transportlīdzeklis ir aprīkots piekabes ar elektriskām darba bremzēm vilkšanai, jāizpilda šādas prasības:

5.2.17.1.

mehāniskā transportlīdzekļa strāvas avotam (ģeneratoram un akumulatoru baterijai) ir jābūt ar pietiekamu jaudu, lai nodrošinātu strāvu elektriskajai bremžu sistēmai. Motoram darbojoties ražotāja ieteiktajos brīvgaitas apgriezienos un visām elektroierīcēm, kuras ražotājs ir piegādājis kā transportlīdzekļa standartaprīkojumu, esot ieslēgtām, spriegums elektriskajās līnijās pie elektriskās bremžu sistēmas maksimālā strāvas patēriņa (15 A) nedrīkst nokrist zem 9,6 V vērtības, mērītas savienojumā. Elektriskajās līnijās nedrīkst notikt īsslēgums pat pārslodzes gadījumā;

| 5.2.17.2. | mehāniskā transportlīdzekļa darba bremžu sistēmas atteices gadījumā, ja šo sistēmu veido vismaz divas neatkarīgas vienības, atteices neskartajai vienībai vai vienībām jāspēj daļēji vai pilnībā iedarbināt piekabes bremzes; |
| --- | --- |

5.2.17.2.

mehāniskā transportlīdzekļa darba bremžu sistēmas atteices gadījumā, ja šo sistēmu veido vismaz divas neatkarīgas vienības, atteices neskartajai vienībai vai vienībām jāspēj daļēji vai pilnībā iedarbināt piekabes bremzes;

| 5.2.17.3. | bremžu luktura slēdža un ķēdes izmantošana elektriskās bremžu sistēmas iedarbināšanai ir pieļaujama tikai tad, ja iedarbināšanas līnija ir pievienota paralēli bremžu lukturim un esošais bremžu luktura slēdzis un ķēde spēj izturēt papildu slodzi. |
| --- | --- |

5.2.17.3.

bremžu luktura slēdža un ķēdes izmantošana elektriskās bremžu sistēmas iedarbināšanai ir pieļaujama tikai tad, ja iedarbināšanas līnija ir pievienota paralēli bremžu lukturim un esošais bremžu luktura slēdzis un ķēde spēj izturēt papildu slodzi.

| 5.2.18. | Papildu prasības ar elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēmām aprīkotiem transportlīdzekļiem |
| --- | --- |

5.2.18.

Papildu prasības ar elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēmām aprīkotiem transportlīdzekļiem

| 5.2.18.1. | Ar A kategorijas elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēmu aprīkoti transportlīdzekļi |
| --- | --- |

5.2.18.1.

Ar A kategorijas elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēmu aprīkoti transportlīdzekļi

| 5.2.18.1.1. | Elektrisko reģeneratīvo bremzēšanu aktivē tikai ar akseleratora vadības ierīci un/vai pārnesumu neitrālo pozīciju. |
| --- | --- |

5.2.18.1.1.

Elektrisko reģeneratīvo bremzēšanu aktivē tikai ar akseleratora vadības ierīci un/vai pārnesumu neitrālo pozīciju.

| 5.2.18.2. | Ar B kategorijas elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēmu aprīkoti transportlīdzekļi |
| --- | --- |

5.2.18.2.

Ar B kategorijas elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēmu aprīkoti transportlīdzekļi

| 5.2.18.2.1. | Nedrīkst būt iespēja pilnībā vai daļēji atvienot kādu no darba bremžu sistēmas daļām ar neautomātiskiem līdzekļiem. To nedrīkst interpretēt kā atkāpi no 5.2.10. punkta prasībām. |
| --- | --- |

5.2.18.2.1.

Nedrīkst būt iespēja pilnībā vai daļēji atvienot kādu no darba bremžu sistēmas daļām ar neautomātiskiem līdzekļiem. To nedrīkst interpretēt kā atkāpi no 5.2.10. punkta prasībām.

| 5.2.18.2.2. | Darba bremžu sistēmai jābūt tikai vienai vadības ierīcei. |
| --- | --- |

5.2.18.2.2.

Darba bremžu sistēmai jābūt tikai vienai vadības ierīcei.

| 5.2.18.2.3. | Darba bremžu sistēmu nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt elektromotora(-u) atvienošana vai izmantotais pārnesumskaitlis. |
| --- | --- |

5.2.18.2.3.

Darba bremžu sistēmu nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt elektromotora(-u) atvienošana vai izmantotais pārnesumskaitlis.

| 5.2.18.2.4. | Ja bremzēšanas elektriskās sastāvdaļas darbību nodrošina saikne starp informāciju, kas nāk no darba bremžu vadības ierīces, un tās radīto, riteņiem pielikto bremzēšanas spēku, tad vadītājam jābūt brīdinātam par šīs saiknes atteici, kas izraisa neatbilstību priekšrakstiem par bremžu spēka sadalījumu pa asīm (attiecīgā gadījumā 5. vai 6. pielikums), ar optisku brīdinājuma signālu vēlākais tad, kad vadības ierīce ir iedarbināta, un šim brīdinājuma signālam jāpaliek iedegtam, kamēr pastāv šis defekts un “kontakta” slēdzis ir “gaitas” pozīcijā. |
| --- | --- |

5.2.18.2.4.

Ja bremzēšanas elektriskās sastāvdaļas darbību nodrošina saikne starp informāciju, kas nāk no darba bremžu vadības ierīces, un tās radīto, riteņiem pielikto bremzēšanas spēku, tad vadītājam jābūt brīdinātam par šīs saiknes atteici, kas izraisa neatbilstību priekšrakstiem par bremžu spēka sadalījumu pa asīm (attiecīgā gadījumā 5. vai 6. pielikums), ar optisku brīdinājuma signālu vēlākais tad, kad vadības ierīce ir iedarbināta, un šim brīdinājuma signālam jāpaliek iedegtam, kamēr pastāv šis defekts un “kontakta” slēdzis ir “gaitas” pozīcijā.

| 5.2.18.3. | Ar jebkuras kategorijas elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēmu aprīkotiem transportlīdzekļiem piemēro visas attiecīgās prasības, izņemot 5.2.18.1.1. punktu. Šajā gadījumā elektrisko reģeneratīvo bremzēšanu var aktivēt ar akseleratora vadības ierīci un/vai pārnesumu neitrālo pozīciju. Turklāt iedarbība uz darba bremžu vadības ierīci nedrīkst mazināt iepriekš minēto bremzēšanas efektu, ko izraisa akseleratora vadības ierīces atlaišana. |
| --- | --- |

5.2.18.3.

Ar jebkuras kategorijas elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēmu aprīkotiem transportlīdzekļiem piemēro visas attiecīgās prasības, izņemot 5.2.18.1.1. punktu. Šajā gadījumā elektrisko reģeneratīvo bremzēšanu var aktivēt ar akseleratora vadības ierīci un/vai pārnesumu neitrālo pozīciju. Turklāt iedarbība uz darba bremžu vadības ierīci nedrīkst mazināt iepriekš minēto bremzēšanas efektu, ko izraisa akseleratora vadības ierīces atlaišana.

| 5.2.18.4. | Elektriskas bremzēšanas darbību nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt magnētiskais vai elektriskais lauks. |
| --- | --- |

5.2.18.4.

Elektriskas bremzēšanas darbību nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt magnētiskais vai elektriskais lauks.

| 5.2.18.5. | Ar pretbloķēšanas ierīci aprīkotos transportlīdzekļos elektriskā bremžu sistēma jāvada pretbloķēšanas ierīcei. |
| --- | --- |

5.2.18.5.

Ar pretbloķēšanas ierīci aprīkotos transportlīdzekļos elektriskā bremžu sistēma jāvada pretbloķēšanas ierīcei.

| 5.2.18.6. | Vilces akumulatoru bateriju uzlādes līmeni nosaka ar šo noteikumu 3. pielikuma 1. papildinājumā noteikto metodi (4). |
| --- | --- |

5.2.18.6.

Vilces akumulatoru bateriju uzlādes līmeni nosaka ar šo noteikumu 3. pielikuma 1. papildinājumā noteikto metodi (4

| 5.2.19. | Īpašas papildu prasības stāvbremzes sistēmas elektriskajam pievadam |
| --- | --- |

5.2.19.

Īpašas papildu prasības stāvbremzes sistēmas elektriskajam pievadam

| 5.2.19.1. | Elektriskā pievada atteices gadījumā nedrīkst tikt pieļauta nejauša stāvbremzes sistēmas aktivēšana. |
| --- | --- |

5.2.19.1.

Elektriskā pievada atteices gadījumā nedrīkst tikt pieļauta nejauša stāvbremzes sistēmas aktivēšana.

| 5.2.19.2. | Ja elektriskajā vadības pievadā starp vadības ierīci un tai tieši pieslēgto ECU, izņemot energoapgādi, notiek elektriska atteice vadības ierīcē vai vadojuma pārrāvums, jāsaglabājas iespējai iedarbināt stāvbremzes sistēmu, atrodoties vadītāja sēdeklī, un tādējādi spēt noturēt slogotu transportlīdzekli nekustīgu 8 procentu augšupejošā vai lejupejošā slīpumā. Alternatīvi šādā gadījumā ir atļauta automātiska stāvbremzes iedarbināšana, kad transportlīdzeklis ir nekustīgs, ar nosacījumu, ka tiek sasniegta iepriekš minētā veiktspēja, un, iedarbināta, stāvbremze paliek tāda neatkarīgi no aizdedzes (starta) slēdža statusa. Šajā alternatīvajā gadījumā stāvbremzei automātiski jāatbrīvojas, tiklīdz vadītājs atkal uzsāk transportlīdzekļa kustību. Lai sasniegtu vai palīdzētu sasniegt iepriekš minēto veiktspēju, drīkst izmantot motoru/manuālo pārnesumkārbu vai automātisko pārnesumkārbu (stāvēšanas pozīcijā). |
| --- | --- |

5.2.19.2.

Ja elektriskajā vadības pievadā starp vadības ierīci un tai tieši pieslēgto ECU

| 5.2.19.2.1. | Par vadojuma pārrāvumu elektriskajā pievadā vai elektrisku atteici stāvbremzes sistēmas vadības ierīcē vadītājam jāsaņem signāls ar dzeltenas krāsas brīdinājuma signālu, kas norādīts 5.2.21.1.2. punktā. Ja cēlonis ir vadojuma pārrāvums stāvbremzes sistēmas elektriskajā vadības pievadā, šim dzeltenas krāsas brīdinājuma signālam jāieslēdzas, tiklīdz pārrāvums noticis.
  Turklāt par šādu elektrisku atteici vadības ierīcē vai vadojuma pārrāvumu ārpus elektroniskās(-ajām) vadības ierīces(-ēm), izņemot energoapgādi, vadītājam jāsaņem signāls ar mirgojošu sarkanas krāsas brīdinājuma signālu, kas noteikts 5.2.21.1.1. punktā, kamēr aizdedzes (starta) slēdzis ir pozīcijā “ieslēgtā” (gaitas) pozīcijā, ietverot ne mazāku kā 10 sekunžu laikposmu pēc tam, un vadības ierīce ir “ieslēgtā” (aktivētā) pozīcijā.
  Tomēr, ja stāvbremzes sistēma konstatē stāvbremzes pareizu nostrādi, sarkanas krāsas brīdinājuma signāls drīkst pārstāt mirgot un jāizmanto nemirgojošs sarkanas krāsas signāls, lai norādītu “iedarbinātu stāvbremzi”.
  Ja stāvbremzes iedarbināšanu parasti norāda atsevišķs sarkanas krāsas brīdinājuma signāls, kas atbilst visām 5.2.21.2. punkta prasībām, šis signāls ir jāizmanto, lai izpildītu iepriekš minētās prasības attiecībā uz sarkanas krāsas signālu. |
| --- | --- |

5.2.19.2.1.

Par vadojuma pārrāvumu elektriskajā pievadā vai elektrisku atteici stāvbremzes sistēmas vadības ierīcē vadītājam jāsaņem signāls ar dzeltenas krāsas brīdinājuma signālu, kas norādīts 5.2.21.1.2. punktā. Ja cēlonis ir vadojuma pārrāvums stāvbremzes sistēmas elektriskajā vadības pievadā, šim dzeltenas krāsas brīdinājuma signālam jāieslēdzas, tiklīdz pārrāvums noticis.

Turklāt par šādu elektrisku atteici vadības ierīcē vai vadojuma pārrāvumu ārpus elektroniskās(-ajām) vadības ierīces(-ēm), izņemot energoapgādi, vadītājam jāsaņem signāls ar mirgojošu sarkanas krāsas brīdinājuma signālu, kas noteikts 5.2.21.1.1. punktā, kamēr aizdedzes (starta) slēdzis ir pozīcijā “ieslēgtā” (gaitas) pozīcijā, ietverot ne mazāku kā 10 sekunžu laikposmu pēc tam, un vadības ierīce ir “ieslēgtā” (aktivētā) pozīcijā.

Tomēr, ja stāvbremzes sistēma konstatē stāvbremzes pareizu nostrādi, sarkanas krāsas brīdinājuma signāls drīkst pārstāt mirgot un jāizmanto nemirgojošs sarkanas krāsas signāls, lai norādītu “iedarbinātu stāvbremzi”.

Ja stāvbremzes iedarbināšanu parasti norāda atsevišķs sarkanas krāsas brīdinājuma signāls, kas atbilst visām 5.2.21.2. punkta prasībām, šis signāls ir jāizmanto, lai izpildītu iepriekš minētās prasības attiecībā uz sarkanas krāsas signālu.

| 5.2.19.3. | Palīgiekārtas ar enerģiju no stāvbremzes sistēmas elektriskā pievada drīkst apgādāt ar nosacījumu, ka energoapgāde ir pietiekama, lai ļautu iedarbināt stāvbremzes sistēmu papildus elektriskajai slodzei transportlīdzeklī apstākļos, kad nav kļūmju. Turklāt, ja enerģijas rezervi izmanto arī darba bremžu sistēma, piemēro 5.2.20.6. punkta prasības. |
| --- | --- |

5.2.19.3.

Palīgiekārtas ar enerģiju no stāvbremzes sistēmas elektriskā pievada drīkst apgādāt ar nosacījumu, ka energoapgāde ir pietiekama, lai ļautu iedarbināt stāvbremzes sistēmu papildus elektriskajai slodzei transportlīdzeklī apstākļos, kad nav kļūmju. Turklāt, ja enerģijas rezervi izmanto arī darba bremžu sistēma, piemēro 5.2.20.6. punkta prasības.

| 5.2.19.4. | Pēc tam, kad aizdedzes/starta slēdzis, kas vada elektroenerģijas padevi bremžu iekārtai, ir izslēgts un/vai ir izņemta atslēga, jāsaglabājas iespējai iedarbināt stāvbremzes sistēmu, bet tās atbrīvošana nedrīkst tikt pieļauta.
  Tomēr stāvbremzes sistēma drīkst tikt atbrīvota, kad šāda darbība ir daļa no tādas tālvadības sistēmas darbības, kura atbilst A kategorijas ACSF noteiktajām tehniskajām prasībām, kā norādīts ANO Noteikumu Nr. 79 02. sērijas grozījumos vai jaunākas sērijas grozījumos. |
| --- | --- |

5.2.19.4.

Pēc tam, kad aizdedzes/starta slēdzis, kas vada elektroenerģijas padevi bremžu iekārtai, ir izslēgts un/vai ir izņemta atslēga, jāsaglabājas iespējai iedarbināt stāvbremzes sistēmu, bet tās atbrīvošana nedrīkst tikt pieļauta.

Tomēr stāvbremzes sistēma drīkst tikt atbrīvota, kad šāda darbība ir daļa no tādas tālvadības sistēmas darbības, kura atbilst A kategorijas ACSF noteiktajām tehniskajām prasībām, kā norādīts ANO Noteikumu Nr. 79 02. sērijas grozījumos vai jaunākas sērijas grozījumos.

ACSF

| 5.2.20. | Īpašas papildu prasības darba bremžu sistēmai ar elektrisko vadības pievadu |
| --- | --- |

5.2.20.

Īpašas papildu prasības darba bremžu sistēmai ar elektrisko vadības pievadu

| 5.2.20.1. | Kad stāvbremze ir atbrīvota, darba bremžu sistēmai jāspēj izpildīt šādas prasības:






  a) | kad piedziņas sistēmas ieslēgšanas/izslēgšanas vadības ierīce ir “ieslēgtā” (“gaitas”) pozīcijā, ģenerēt statisku kopējo bremžu spēku, kas ir vismaz vienāds ar tādu spēku, kāds prasīts šo noteikumu 3. pielikuma 2.1. punktā noteiktajai darba bremžu veiktspējai 0. tipa testā; |
| --- | --- | --- |

5.2.20.1.

Kad stāvbremze ir atbrīvota, darba bremžu sistēmai jāspēj izpildīt šādas prasības:

a)

kad piedziņas sistēmas ieslēgšanas/izslēgšanas vadības ierīce ir “ieslēgtā” (“gaitas”) pozīcijā, ģenerēt statisku kopējo bremžu spēku, kas ir vismaz vienāds ar tādu spēku, kāds prasīts šo noteikumu 3. pielikuma 2.1. punktā noteiktajai darba bremžu veiktspējai 0. tipa testā;

| b) | pirmo 60 sekunžu laikā pēc tam, kad piedziņas sistēmas ieslēgšanas/izslēgšanas vadības ierīce ir deaktivēta “izslēgtā” vai “bloķētā” pozīcijā un/vai aizdedzes atslēga ir izņemta, ar trim bremžu iedarbināšanas reizēm ir jāģenerē statisks kopējais bremžu spēks, kas ir vismaz vienāds ar tādu spēku, kāds prasīts šo noteikumu 3. pielikuma 2.1. punktā noteiktajai darba bremžu veiktspējai 0. tipa testā; un |
| --- | --- |

b)

pirmo 60 sekunžu laikā pēc tam, kad piedziņas sistēmas ieslēgšanas/izslēgšanas vadības ierīce ir deaktivēta “izslēgtā” vai “bloķētā” pozīcijā un/vai aizdedzes atslēga ir izņemta, ar trim bremžu iedarbināšanas reizēm ir jāģenerē statisks kopējais bremžu spēks, kas ir vismaz vienāds ar tādu spēku, kāds prasīts šo noteikumu 3. pielikuma 2.1. punktā noteiktajai darba bremžu veiktspējai 0. tipa testā; un

| c) | pēc iepriekš minētā laikposma vai pēc ceturtās bremžu iedarbināšanas reizes 60 sekunžu laikā, vadoties pēc tā, kas notiek ātrāk, ģenerēt statisku kopējo bremžu spēku, kas ir vismaz vienāds ar tādu spēku, kāds prasīts šo noteikumu 3. pielikuma 2.2. punktā noteiktajai papildu bremžu veiktspējai 0. tipa testā. |
| --- | --- |

c)

pēc iepriekš minētā laikposma vai pēc ceturtās bremžu iedarbināšanas reizes 60 sekunžu laikā, vadoties pēc tā, kas notiek ātrāk, ģenerēt statisku kopējo bremžu spēku, kas ir vismaz vienāds ar tādu spēku, kāds prasīts šo noteikumu 3. pielikuma 2.2. punktā noteiktajai papildu bremžu veiktspējai 0. tipa testā.

Būtu jāsaprot, ka darba bremžu sistēmas enerģijas pievadā ir pieejams pietiekami daudz enerģijas.

| 5.2.20.2. | Notiekot atsevišķai, īslaicīgai (< 40 ms) atteicei elektriskajā vadības pievadā, izņemot tā energoapgādi, (piem., nepārraidīts signāls vai datu kļūda) nedrīkst būt pamanāmas ietekmes uz darba bremžu veiktspēju. |
| --- | --- |

5.2.20.2.

Notiekot atsevišķai, īslaicīgai (< 40 ms) atteicei elektriskajā vadības pievadā, izņemot tā energoapgādi, (piem., nepārraidīts signāls vai datu kļūda) nedrīkst būt pamanāmas ietekmes uz darba bremžu veiktspēju.

| 5.2.20.3. | Atteicei elektriskajā vadības pievadā (5), izņemot tā enerģijas rezervi, kas ietekmē šajos noteikumos aprakstīto sistēmu darbību un veiktspēju, jābūt norādītai vadītājam ar sarkanas vai dzeltenas krāsas brīdinājuma signālu, kas attiecīgam gadījumam noteikts attiecīgi 5.2.21.1.1. un 5.2.21.1.2. punktā. Kad darba bremzēm noteikto veiktspēju vairs nevar sasniegt (sarkanas krāsas brīdinājuma signāls), par atteicēm, ko izraisa elektrības padeves nepārtrauktības zudums (piem., pārrāvums, atvienošanās), vadītājam jāsaņem signāls, tiklīdz tās notiek, un papildu bremzēšanai noteikto veiktspēju panāk, darbinot darba bremžu vadības ierīci saskaņā ar šo noteikumu 3. pielikuma 2.2. punktu. |
| --- | --- |

5.2.20.3.

Atteicei elektriskajā vadības pievadā (5

| 5.2.20.4. | Notiekot elektriskā vadības pievada enerģijas avota atteicei, sākot no enerģijas līmeņa nominālās vērtības, darba bremžu sistēmas vadības pilnam vadības diapazonam jābūt garantētam pēc darba bremžu vadības ierīces divdesmit secīgām pilna gājiena iedarbināšanas reizēm. Testa laikā bremzēšanas vadības ierīci katrā iedarbināšanas reizē pilnībā iedarbina uz 20 sekundēm un atbrīvo uz 5 sekundēm. Būtu jāsaprot, ka minētā testa laikā enerģijas pievadā ir pieejams pietiekams enerģijas daudzums, lai pilnībā nodrošinātu darba bremžu sistēmas darbību. Šo prasību nedrīkst interpretēt kā atkāpi no 4. pielikuma prasībām. |
| --- | --- |

5.2.20.4.

Notiekot elektriskā vadības pievada enerģijas avota atteicei, sākot no enerģijas līmeņa nominālās vērtības, darba bremžu sistēmas vadības pilnam vadības diapazonam jābūt garantētam pēc darba bremžu vadības ierīces divdesmit secīgām pilna gājiena iedarbināšanas reizēm. Testa laikā bremzēšanas vadības ierīci katrā iedarbināšanas reizē pilnībā iedarbina uz 20 sekundēm un atbrīvo uz 5 sekundēm. Būtu jāsaprot, ka minētā testa laikā enerģijas pievadā ir pieejams pietiekams enerģijas daudzums, lai pilnībā nodrošinātu darba bremžu sistēmas darbību. Šo prasību nedrīkst interpretēt kā atkāpi no 4. pielikuma prasībām.

| 5.2.20.5. | Kad akumulatoru baterijas spriegums nokrītas zem ražotāja noteiktās vērtības, pie kādas darba bremzēm noteikto veiktspēju vairs nevar nodrošināt un/vai kura nepieļauj vismaz diviem neatkarīgiem darba bremžu kontūriem katram sasniegt papildu bremzēm noteikto veiktspēju, jāaktivējas 5.2.21.1.1. punktā norādītajam sarkanas krāsas brīdinājuma signālam. Pēc brīdinājuma signāla aktivēšanās ir jābūt iespējai lietot darba bremžu vadības ierīci un panākt vismaz sekundāro veiktspēju, kas noteikta šo noteikumu 3. pielikuma 2.2. punktā. Būtu jāsaprot, ka darba bremžu sistēmas enerģijas pievadā ir pieejams pietiekami daudz enerģijas. |
| --- | --- |

5.2.20.5.

Kad akumulatoru baterijas spriegums nokrītas zem ražotāja noteiktās vērtības, pie kādas darba bremzēm noteikto veiktspēju vairs nevar nodrošināt un/vai kura nepieļauj vismaz diviem neatkarīgiem darba bremžu kontūriem katram sasniegt papildu bremzēm noteikto veiktspēju, jāaktivējas 5.2.21.1.1. punktā norādītajam sarkanas krāsas brīdinājuma signālam. Pēc brīdinājuma signāla aktivēšanās ir jābūt iespējai lietot darba bremžu vadības ierīci un panākt vismaz sekundāro veiktspēju, kas noteikta šo noteikumu 3. pielikuma 2.2. punktā. Būtu jāsaprot, ka darba bremžu sistēmas enerģijas pievadā ir pieejams pietiekami daudz enerģijas.

| 5.2.20.6. | Ja palīgiekārtai un elektriskajam vadības pārvadam enerģiju pievada no vienas un tās pašas rezerves, tad nodrošina, ka, motoram darbojoties ar apgriezieniem, kas nav augstāki kā 80 procenti no maksimālās jaudas apgriezieniem, enerģijas padeve ir pietiekama, lai sasniegtu noteiktās palēninājuma vērtības, vai nu ar enerģijas padeves līdzekli, kas spēj novērst šīs rezerves izlādi, kad darbojas visa palīgiekārta, vai automātiski izslēdzot iepriekš izraudzītas palīgiekārtas daļas, kad spriegums ir augstāks nekā kritiskais līmenis, kāds norādīts šo noteikumu 5.2.20.5. punktā, lai novērstu turpmāku šīs rezerves izlādi. Atbilstību drīkst pierādīt ar aprēķinu vai praktisku testu. Šo punktu nepiemēro transportlīdzekļiem, kas noteiktās palēninājuma vērtības var sasniegt, neizmantojot elektroenerģiju. |
| --- | --- |

5.2.20.6.

Ja palīgiekārtai un elektriskajam vadības pārvadam enerģiju pievada no vienas un tās pašas rezerves, tad nodrošina, ka, motoram darbojoties ar apgriezieniem, kas nav augstāki kā 80 procenti no maksimālās jaudas apgriezieniem, enerģijas padeve ir pietiekama, lai sasniegtu noteiktās palēninājuma vērtības, vai nu ar enerģijas padeves līdzekli, kas spēj novērst šīs rezerves izlādi, kad darbojas visa palīgiekārta, vai automātiski izslēdzot iepriekš izraudzītas palīgiekārtas daļas, kad spriegums ir augstāks nekā kritiskais līmenis, kāds norādīts šo noteikumu 5.2.20.5. punktā, lai novērstu turpmāku šīs rezerves izlādi. Atbilstību drīkst pierādīt ar aprēķinu vai praktisku testu. Šo punktu nepiemēro transportlīdzekļiem, kas noteiktās palēninājuma vērtības var sasniegt, neizmantojot elektroenerģiju.

| 5.2.20.7. | Ja enerģiju palīgiekārtai pievada no elektriskā vadības pievada, ir jāizpilda šādas prasības:






  5.2.20.7.1. | notiekot enerģijas avota atteicei, kad transportlīdzeklis atrodas kustībā, enerģijai rezervuārā ir jābūt pietiekamai, lai iedarbinātu bremzes, kad iedarbina vadības ierīci; |
| --- | --- | --- |

5.2.20.7.

Ja enerģiju palīgiekārtai pievada no elektriskā vadības pievada, ir jāizpilda šādas prasības:

5.2.20.7.1.

notiekot enerģijas avota atteicei, kad transportlīdzeklis atrodas kustībā, enerģijai rezervuārā ir jābūt pietiekamai, lai iedarbinātu bremzes, kad iedarbina vadības ierīci;

| 5.2.20.7.2. | notiekot enerģijas avota atteicei, kad transportlīdzeklis ir nekustīgs un ir iedarbināta stāvbremze, enerģijai rezervuārā ir jābūt pietiekamai, lai ieslēgtu lukturus pat tad, ja ir iedarbinātas bremzes. |
| --- | --- |

5.2.20.7.2.

notiekot enerģijas avota atteicei, kad transportlīdzeklis ir nekustīgs un ir iedarbināta stāvbremze, enerģijai rezervuārā ir jābūt pietiekamai, lai ieslēgtu lukturus pat tad, ja ir iedarbinātas bremzes.

| 5.2.21. | Vispārīgās prasības optiskajiem brīdinājuma signāliem, kuru funkcija ir norādīt vadītājam noteiktas konkrētas atteices (vai defektus) mehāniskā transportlīdzekļu bremžu iekārtā, ir noteiktas turpmākajos apakšpunktos. Šos signālus, izņemot 5.2.21.5. punktā aprakstītos, izmanto tikai šajos noteikumos noteiktajam nolūkam. |
| --- | --- |

5.2.21.

Vispārīgās prasības optiskajiem brīdinājuma signāliem, kuru funkcija ir norādīt vadītājam noteiktas konkrētas atteices (vai defektus) mehāniskā transportlīdzekļu bremžu iekārtā, ir noteiktas turpmākajos apakšpunktos. Šos signālus, izņemot 5.2.21.5. punktā aprakstītos, izmanto tikai šajos noteikumos noteiktajam nolūkam.

| 5.2.21.1. | Mehāniskajos transportlīdzekļos ir jābūt iespējai nodrošināt optiskus bremžu atteices un defektu brīdinājuma signālus šādi:






  5.2.21.1.1. | sarkanas krāsas brīdinājuma signāls, kas norāda citur šajos noteikumos definētas atteices transportlīdzekļa bremžu iekārtā, kuras padara neiespējamu darba bremzēm noteiktās veiktspējas sasniegšanu un/vai padara neiespējamu vismaz viena no diviem neatkarīgiem darba bremžu kontūriem darbību; |
| --- | --- | --- |

5.2.21.1.

Mehāniskajos transportlīdzekļos ir jābūt iespējai nodrošināt optiskus bremžu atteices un defektu brīdinājuma signālus šādi:

5.2.21.1.1.

sarkanas krāsas brīdinājuma signāls, kas norāda citur šajos noteikumos definētas atteices transportlīdzekļa bremžu iekārtā, kuras padara neiespējamu darba bremzēm noteiktās veiktspējas sasniegšanu un/vai padara neiespējamu vismaz viena no diviem neatkarīgiem darba bremžu kontūriem darbību;

| 5.2.21.1.2. | attiecīgā gadījumā dzeltenas krāsas brīdinājuma signāls, kas norāda elektriski konstatētu defektu transportlīdzekļa bremžu iekārtā, ko neuzrāda 5.2.21.1.1. punktā aprakstītais sarkanas krāsas brīdinājuma signāls. |
| --- | --- |

5.2.21.1.2.

attiecīgā gadījumā dzeltenas krāsas brīdinājuma signāls, kas norāda elektriski konstatētu defektu transportlīdzekļa bremžu iekārtā, ko neuzrāda 5.2.21.1.1. punktā aprakstītais sarkanas krāsas brīdinājuma signāls.

| 5.2.21.2. | Brīdinājuma signālam jābūt saskatāmam arī dienas gaismā; vadītājam, atrodoties vadītāja sēdeklī, jāspēj viegli pārliecināties par signālu apmierinošu stāvokli; brīdinājuma ierīču sastāvdaļas atteice nedrīkst mazināt bremžu sistēmas veiktspēju. |
| --- | --- |

5.2.21.2.

Brīdinājuma signālam jābūt saskatāmam arī dienas gaismā; vadītājam, atrodoties vadītāja sēdeklī, jāspēj viegli pārliecināties par signālu apmierinošu stāvokli; brīdinājuma ierīču sastāvdaļas atteice nedrīkst mazināt bremžu sistēmas veiktspēju.

| 5.2.21.3. | Ja nav noteikts citādi:






  5.2.21.3.1. | par norādīto atteici vai defektu vadītājam jāsaņem iepriekš minētais(-ie) signāls(-i) ne vēlāk, kā iedarbinot attiecīgo bremžu vadības ierīci; |
| --- | --- | --- |

5.2.21.3.

Ja nav noteikts citādi:

5.2.21.3.1.

par norādīto atteici vai defektu vadītājam jāsaņem iepriekš minētais(-ie) signāls(-i) ne vēlāk, kā iedarbinot attiecīgo bremžu vadības ierīci;

| 5.2.21.3.2. | brīdinājuma signālam(-iem) jāpaliek ieslēgtam(-iem), kamēr atteice/defekts saglabājas un aizdedzes (starta) slēdzis ir “ieslēgtā” (gaitas) pozīcijā; un |
| --- | --- |

5.2.21.3.2.

brīdinājuma signālam(-iem) jāpaliek ieslēgtam(-iem), kamēr atteice/defekts saglabājas un aizdedzes (starta) slēdzis ir “ieslēgtā” (gaitas) pozīcijā; un

| 5.2.21.3.3. | brīdinājuma signālam jābūt nepārtrauktam (nemirgojošam). |
| --- | --- |

5.2.21.3.3.

brīdinājuma signālam jābūt nepārtrauktam (nemirgojošam).

| 5.2.21.4. | Iepriekš minētajam(-iem) brīdinājuma signālam(-iem) jāiedegas, kad transportlīdzekļa elektroiekārta (un bremžu sistēma) ir zem sprieguma. Transportlīdzeklim esot nekustīgam, bremžu sistēma pirms signālu izslēgšanas pārliecinās, ka nav nevienas norādītās atteices vai defekta. Norādītās atteices vai defektus, kam būtu jāaktivē iepriekš minētie brīdinājuma signāli, bet ko nekonstatē statiskā stāvoklī, saglabā, kad tos konstatē, un uzrāda, iedarbinot transportlīdzekli un vienmēr, kad aizdedzes (starta) slēdzis ir “ieslēgtā” (gaitas) pozīcijā, kamēr pastāv minētā atteice vai defekts. |
| --- | --- |

5.2.21.4.

Iepriekš minētajam(-iem) brīdinājuma signālam(-iem) jāiedegas, kad transportlīdzekļa elektroiekārta (un bremžu sistēma) ir zem sprieguma. Transportlīdzeklim esot nekustīgam, bremžu sistēma pirms signālu izslēgšanas pārliecinās, ka nav nevienas norādītās atteices vai defekta. Norādītās atteices vai defektus, kam būtu jāaktivē iepriekš minētie brīdinājuma signāli, bet ko nekonstatē statiskā stāvoklī, saglabā, kad tos konstatē, un uzrāda, iedarbinot transportlīdzekli un vienmēr, kad aizdedzes (starta) slēdzis ir “ieslēgtā” (gaitas) pozīcijā, kamēr pastāv minētā atteice vai defekts.

| 5.2.21.5. | Nenorādītas atteices (vai defektus) vai citu informāciju par bremzēm un/vai mehāniskā transportlīdzekļa gaitas iekārtu, drīkst norādīt ar dzeltenas krāsas signālu, kas noteikts 5.2.21.1.2. punktā ar nosacījumu, ka tiek izpildīti visi šie nosacījumi:






  5.2.21.5.1. | transportlīdzeklis ir nekustīgs; |
| --- | --- | --- |

5.2.21.5.

Nenorādītas atteices (vai defektus) vai citu informāciju par bremzēm un/vai mehāniskā transportlīdzekļa gaitas iekārtu, drīkst norādīt ar dzeltenas krāsas signālu, kas noteikts 5.2.21.1.2. punktā ar nosacījumu, ka tiek izpildīti visi šie nosacījumi:

5.2.21.5.1.

transportlīdzeklis ir nekustīgs;

| 5.2.21.5.2. | kad bremžu iekārtai pirmo reizi ir pievadīta strāva un signāls ir norādījis, ka saskaņā ar 5.2.21.4. punktā aprakstītajām procedūrām noradītās atteices (vai defekti) nav konstatētas; un |
| --- | --- |

5.2.21.5.2.

kad bremžu iekārtai pirmo reizi ir pievadīta strāva un signāls ir norādījis, ka saskaņā ar 5.2.21.4. punktā aprakstītajām procedūrām noradītās atteices (vai defekti) nav konstatētas; un

| 5.2.21.5.3. | nenorādītajām kļūmēm vai citai informācijai jābūt dotai tikai ar brīdinājuma signāla mirgošanu. Tomēr brīdinājuma signālam jāizslēdzas, pirms tam, kad transportlīdzeklis pirmo reizi pārsniedz 10 km/h ātrumu. |
| --- | --- |

5.2.21.5.3.

nenorādītajām kļūmēm vai citai informācijai jābūt dotai tikai ar brīdinājuma signāla mirgošanu. Tomēr brīdinājuma signālam jāizslēdzas, pirms tam, kad transportlīdzeklis pirmo reizi pārsniedz 10 km/h ātrumu.

| 5.2.22. | Bremzēšanas signāla ģenerēšana bremžu lukturu ieslēgšanai |
| --- | --- |

5.2.22.

Bremzēšanas signāla ģenerēšana bremžu lukturu ieslēgšanai

| 5.2.22.1. | Vadītāja aktivētai darba bremžu sistēmai jāģenerē signāls, ko izmanto bremžu lukturu ieslēgšanai. |
| --- | --- |

5.2.22.1.

Vadītāja aktivētai darba bremžu sistēmai jāģenerē signāls, ko izmanto bremžu lukturu ieslēgšanai.

| 5.2.22.2. | Prasības ar tādu automātiski vadītu bremzēšanu un/vai reģeneratīvo bremzēšanu aprīkotiem transportlīdzekļiem, kura rada bremzējošu spēku (piem., atbrīvojot akseleratora vadības ierīci) (6)







  Deklarācija par automātiski vadītu bremzēšanu un/vai reģeneratīvo bremzēšanu |
| --- | --- |
| ≤ 1,3 m/s2 | > 1,3 m/s2 |
| Drīkst ģenerēt signālu | Jāģenerē signāls |

5.2.22.2.

Prasības ar tādu automātiski vadītu bremzēšanu un/vai reģeneratīvo bremzēšanu aprīkotiem transportlīdzekļiem, kura rada bremzējošu spēku (piem., atbrīvojot akseleratora vadības ierīci) (6

Deklarācija par automātiski vadītu bremzēšanu un/vai reģeneratīvo bremzēšanu

≤ 1,3 m/s2

2

> 1,3 m/s2

2

Drīkst ģenerēt signālu

Jāģenerē signāls

Ģenerētam, šim signālam jāpaliek, kamēr pastāv palēninājuma pieprasījums. Tomēr šis signāls var netikt dots, transportlīdzeklim esot nekustīgam, vai kad palēninājuma pieprasījums nokrītas zem 1,3 m/s2 vai vērtības, kas ģenerējusi šo signālu, vadoties pēc mazākās.

2

Ir jāievieš pienācīgs pasākums (piem., izslēgšanas histerēze, vidējošana, laikaizture), lai izvairītos no signāla ātrām izmaiņām, kas izraisa bremžu lukturu mirgošanu.

| 5.2.22.3. | “Selektīvās bremzēšanas” vai to funkciju, kuru pamatmērķis nav transportlīdzekļa gaitas palēnināšana (piem., viegla berzes bremžu aktivēšana disku tīrīšanai), izraisīta darba bremžu sistēmas daļas aktivēšana nedrīkst ģenerēt iepriekš minēto signālu (7). |
| --- | --- |

5.2.22.3.

“Selektīvās bremzēšanas” vai to funkciju, kuru pamatmērķis nav transportlīdzekļa gaitas palēnināšana (piem., viegla berzes bremžu aktivēšana disku tīrīšanai), izraisīta darba bremžu sistēmas daļas aktivēšana nedrīkst ģenerēt iepriekš minēto signālu (7

| 5.2.22.4. | Signāls nedrīkst tikt ģenerēts, kad palēninājumu izraisa tikai motora dabiskais bremzējošais efekts, aerodinamiskā/rites pretestība un/vai ceļa slīpums. |
| --- | --- |

5.2.22.4.

Signāls nedrīkst tikt ģenerēts, kad palēninājumu izraisa tikai motora dabiskais bremzējošais efekts, aerodinamiskā/rites pretestība un/vai ceļa slīpums.

| 5.2.23. | Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar līdzekļiem avārijas bremzēšanas rādīšanai, avārijas bremzēšanas signāla aktivēšana un deaktivēšana jāģenerē tikai darba bremžu sistēmas iedarbināšanai, kad ir izpildīti šādi nosacījumi (6): |
| --- | --- |

5.2.23.

Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar līdzekļiem avārijas bremzēšanas rādīšanai, avārijas bremzēšanas signāla aktivēšana un deaktivēšana jāģenerē tikai darba bremžu sistēmas iedarbināšanai, kad ir izpildīti šādi nosacījumi (6

| 5.2.23.1. | signālu nedrīkst aktivēt, ja transportlīdzekļa palēninājums ir mazāks nekā 6 m/s2, bet to drīkst aktivēt pie jebkāda palēninājuma, kas ir vienāds ar vai lielāks par minēto vērtību; faktisko vērtību nosaka transportlīdzekļa ražotājs.
  Signālam jādeaktivējas vēlākais tad, kad palēninājums ir mazāks nekā 2,5 m/s2. |
| --- | --- |

5.2.23.1.

signālu nedrīkst aktivēt, ja transportlīdzekļa palēninājums ir mazāks nekā 6 m/s2

Signālam jādeaktivējas vēlākais tad, kad palēninājums ir mazāks nekā 2,5 m/s2.

2

| 5.2.23.2. | Drīkst izmantot arī šādus nosacījumus:






  a) | signālu drīkst ģenerēt, vadoties pēc transportlīdzekļa sagaidāmā palēninājuma, ko rada bremzēšanas pieprasījums, ievērojot 5.2.23.1. punktā noteiktās aktivēšanas un deaktivēšanas robežas;
  vai |
| --- | --- | --- |

5.2.23.2.

Drīkst izmantot arī šādus nosacījumus:

a)

signālu drīkst ģenerēt, vadoties pēc transportlīdzekļa sagaidāmā palēninājuma, ko rada bremzēšanas pieprasījums, ievērojot 5.2.23.1. punktā noteiktās aktivēšanas un deaktivēšanas robežas;

vai

| b) | signālu drīkst aktivēt pie ātruma, kas lielāks nekā 50 km/h, kad pretbloķēšanas sistēma darbojas nepārtraukta cikliskuma režīmā (kā noteikts 6. pielikuma 2. punktā). |
| --- | --- |

b)

signālu drīkst aktivēt pie ātruma, kas lielāks nekā 50 km/h, kad pretbloķēšanas sistēma darbojas nepārtraukta cikliskuma režīmā (kā noteikts 6. pielikuma 2. punktā).

Signāls jādeaktivē, kad pretbloķēšanas sistēma vairs pilnībā nedarbojas nepārtraukta cikliskuma režīmā.

| 5.2.24. | Ar pagaidu lietošanas rezerves riteņiem/riepām aprīkotiem M1 un N1 kategorijas mehāniskajiem transportlīdzekļiem jāatbilst ANO Noteikumu Nr. 64 3. pielikuma attiecīgajām tehniskajām prasībām. |
| --- | --- |

5.2.24.

Ar pagaidu lietošanas rezerves riteņiem/riepām aprīkotiem M1

1

6.   Testi

Bremzēšanas testi, kas jāveic apstiprināšanai iesniegtajiem transportlīdzekļiem, un prasītā bremzēšanas veiktspēja ir aprakstīta šo noteikumu 3. pielikumā.

7.   Transportlīdzekļa tipa vai bremžu sistēmas pārveidošana un apstiprinājuma paplašināšana

| 7.1. | Par katru transportlīdzekļa tipa vai tā bremžu sistēmas pārveidojumu ziņo tipa apstiprinātājai iestādei, kas apstiprinājusi šo transportlīdzekļa tipu. Šī iestāde tad drīkst vai nu:






  7.1.1. | uzskatīt, ka veiktajiem pārveidojumiem nevarētu būt vērā ņemamas nelabvēlīgas sekas un ka transportlīdzeklis jebkurā gadījumā atbilst prasībām; vai |
| --- | --- | --- |

7.1.

Par katru transportlīdzekļa tipa vai tā bremžu sistēmas pārveidojumu ziņo tipa apstiprinātājai iestādei, kas apstiprinājusi šo transportlīdzekļa tipu. Šī iestāde tad drīkst vai nu:

7.1.1.

uzskatīt, ka veiktajiem pārveidojumiem nevarētu būt vērā ņemamas nelabvēlīgas sekas un ka transportlīdzeklis jebkurā gadījumā atbilst prasībām; vai

| 7.1.2. | pieprasīt jaunu testa ziņojumu par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam. |
| --- | --- |

7.1.2.

pieprasīt jaunu testa ziņojumu par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam.

| 7.2. | Paziņojumu par apstiprinājuma apliecināšanu, paplašinājumu vai atteikumu nosūta šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm saskaņā ar 4.3. punktā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

7.2.

Paziņojumu par apstiprinājuma apliecināšanu, paplašinājumu vai atteikumu nosūta šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm saskaņā ar 4.3. punktā noteikto procedūru.

| 7.3. | Tipa apstiprinātāja iestāde, kas izdod apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir sērijas numuru katrai paziņojuma veidlapai, kas sagatavota šādam paplašinājumam. |
| --- | --- |

7.3.

Tipa apstiprinātāja iestāde, kas izdod apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir sērijas numuru katrai paziņojuma veidlapai, kas sagatavota šādam paplašinājumam.

8.   Ražošanas atbilstība

Ražošanas atbilstības procedūrām ir jāatbilst Nolīguma 1. pielikumā (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) noteiktajām un jāatbilst šādām prasībām.

| 8.1. | Atbilstīgi šiem noteikumiem apstiprinātu transportlīdzekli izgatavo tā, ka tas atbilst apstiprinātajam tipam, izpildot 5. punktā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

8.1.

Atbilstīgi šiem noteikumiem apstiprinātu transportlīdzekli izgatavo tā, ka tas atbilst apstiprinātajam tipam, izpildot 5. punktā noteiktās prasības.

| 8.2. | Tipa apstiprinājumu piešķīrusī tipa apstiprinātāja iestāde jebkurā laikā drīkst verificēt katrā ražotnē piemērotās atbilstības kontroles metodes. Šādu verifikāciju normāls biežums ir reize divos gados. |
| --- | --- |

8.2.

Tipa apstiprinājumu piešķīrusī tipa apstiprinātāja iestāde jebkurā laikā drīkst verificēt katrā ražotnē piemērotās atbilstības kontroles metodes. Šādu verifikāciju normāls biežums ir reize divos gados.

9.   Sankcijas par ražošanas neatbilstību

| 9.1. | Apstiprinājumu, kas atbilstīgi šiem noteikumiem piešķirts attiecībā uz transportlīdzekļa tipu, drīkst anulēt, ja netiek izpildītas 8.1. punktā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

9.1.

Apstiprinājumu, kas atbilstīgi šiem noteikumiem piešķirts attiecībā uz transportlīdzekļa tipu, drīkst anulēt, ja netiek izpildītas 8.1. punktā noteiktās prasības.

| 9.2. | Ja šos noteikumus piemērojoša Nolīguma puse anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties informē par to pārējās šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošas paziņojuma veidlapas kopiju. |
| --- | --- |

9.2.

Ja šos noteikumus piemērojoša Nolīguma puse anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties informē par to pārējās šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošas paziņojuma veidlapas kopiju.

10.   Ražošanas pilnīga izbeigšana

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā izbeidz ražot atbilstīgi šiem noteikumiem apstiprināta transportlīdzekļa tipu, tas informē par to tipa apstiprinātāju iestādi, kas apstiprinājumu piešķīrusi. Saņēmusi šādu paziņojumu, minētā iestāde par to informē citas šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošas paziņojuma veidlapas kopijas.

11.   Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu un tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumi un adreses

Šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas Sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumus un adreses, kas ir atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, un to tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu vai tā paplašinājumu, atteikumu vai anulēšanu.

12.   Pārejas noteikumi

| 12.1. | No 2018. gada 1. septembra Nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt vai pieņemt tipa apstiprinājumus atbilstīgi šiem noteikumiem, kas grozīti ar 01. sērijas grozījumiem. |
| --- | --- |

12.1.

No 2018. gada 1. septembra Nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt vai pieņemt tipa apstiprinājumus atbilstīgi šiem noteikumiem, kas grozīti ar 01. sērijas grozījumiem.

| 12.2. | Pat pēc 2018. gada 1. septembra Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, turpina pieņemt tipa apstiprinājumus, kas piešķirti atbilstīgi šo noteikumu 00. sērijas grozījumiem.
  Tomēr Nolīguma Pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, nav pienākuma nacionālā vai reģionāla tipa apstiprinājuma vajadzībām pieņemt tipa apstiprinājumus atbilstīgi šo noteikumu 00. sērijas grozījumiem attiecībā uz tādiem transportlīdzekļiem, kas nav aprīkoti ar transportlīdzekļa stabilitātes funkciju (kā definēts ANO Noteikumos Nr. 13) vai ESC un BAS. |
| --- | --- |

12.2.

Pat pēc 2018. gada 1. septembra Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, turpina pieņemt tipa apstiprinājumus, kas piešķirti atbilstīgi šo noteikumu 00. sērijas grozījumiem.

Tomēr Nolīguma Pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, nav pienākuma nacionālā vai reģionāla tipa apstiprinājuma vajadzībām pieņemt tipa apstiprinājumus atbilstīgi šo noteikumu 00. sērijas grozījumiem attiecībā uz tādiem transportlīdzekļiem, kas nav aprīkoti ar transportlīdzekļa stabilitātes funkciju (kā definēts ANO Noteikumos Nr. 13) vai ESC un BAS.

ESC

BAS

| 12.3. | No 2018. gada 1. septembra Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, piešķir tipa apstiprinājumu tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 01. sērijas grozījumiem. |
| --- | --- |

12.3.

No 2018. gada 1. septembra Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, piešķir tipa apstiprinājumu tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 01. sērijas grozījumiem.

| 12.4. | Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, nedrīkst atteikties piešķirt tipa apstiprinājumu paplašinājumus esošiem tipiem neatkarīgi no tā, vai tie ir aprīkoti ar transportlīdzekļa stabilitātes funkciju (kā definēts ANO Noteikumos Nr. 13) vai ESC un BAS, pamatojoties uz noteikumiem, kas bija spēkā sākotnējā apstiprinājuma piešķiršanas laikā. |
| --- | --- |

12.4.

Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, nedrīkst atteikties piešķirt tipa apstiprinājumu paplašinājumus esošiem tipiem neatkarīgi no tā, vai tie ir aprīkoti ar transportlīdzekļa stabilitātes funkciju (kā definēts ANO Noteikumos Nr. 13) vai ESC

BAS

---

(1)  Šajos noteikumos piedāvāts ANO Noteikumiem Nr. 13 alternatīvs prasību kopums N1 kategorijas transportlīdzekļiem. Nolīguma puses, kas piemēro gan ANO Noteikumus Nr. 13, gan šos noteikumus, atzīst par vienlīdz derīgiem apstiprinājumus atbilstīgi vieniem vai otriem noteikumiem. M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļi ir definēti Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3), dokumenta ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, 2.punkts, www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

1

1

1

(2)  1958. gada Nolīguma līgumslēdzēju pušu pazīšanas numuri ir doti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3.) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6, Annex 3- www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

(3)  Tipa apstiprinātājai iestādei, kura piešķir apstiprinājumu, ir tiesības pārbaudīt darba bremžu sistēmu, veicot transportlīdzekļa papildu testa procedūras.

3

(4)  Vienojoties ar tehnisko dienestu, uzlādes stāvokļa novērtējums netiek prasīts transportlīdzekļiem ar iebūvētu avotu vilces akumulatoru bateriju uzlādei un līdzekļiem uzlādes stāvokļa regulēšanai.

4

(5)  Līdz tiks ieviestas vienotas testu procedūras, ražotājs iesniedz tehniskajam dienestam vadības pievada iespējamo atteiču un to seku analīzi. Tehniskais dienests un transportlīdzekļa ražotājs šo informāciju apspriež un vienojas par to.

5

(6)  Tipa apstiprināšanas laikā šīs prasības izpildi apstiprina transportlīdzekļa ražotājs.

6

(7)  
  “Selektīvās bremzēšanas” notikuma laikā šī funkcija drīkst izmainīties uz “automātiski vadītu bremzēšanu”.

7

---

1. PIELIKUMS

Paziņojums
   (*1)

(Maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm))

| | izdevējs | : | iestādes nosaukums:
  ......
  ......
  ...... |
| --- | --- | --- | --- |

Image 1

izdevējs

:

iestādes nosaukums:

......

......

......

| par (1) (2) | : | apstiprinājuma piešķiršanu
  apstiprinājuma paplašinājumu
  apstiprinājuma atteikumu
  apstiprinājums anulēšanu
  ražošanas pilnīgu izbeigšanu |
| --- | --- | --- |

par (1) (2)

:

apstiprinājuma piešķiršanu

apstiprinājuma paplašinājumu

apstiprinājuma atteikumu

apstiprinājums anulēšanu

ražošanas pilnīgu izbeigšanu

transportlīdzekļa tipam attiecībā uz bremzēšanu atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 13-H

| Apstiprinājuma Nr.... | | Paplašinājuma Nr.... |
| --- | --- | --- |

Apstiprinājuma Nr....

Paplašinājuma Nr....

| 1. | Transportlīdzekļa tirdzniecības nosaukums vai preču zīme... |
| --- | --- |

1.

| 2. | Transportlīdzekļa tips... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ražotāja nosaukums un adrese... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese, ja attiecināms...
  ...... |
| --- | --- |

4.

......

| 5. | Transportlīdzekļa masa... |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Transportlīdzekļa maksimālā masa... |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Transportlīdzekļa minimālā masa... |
| --- | --- |

5.2.

| 6. | Masas sadalījums uz katru asi (maksimālā vērtība)... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Bremžu uzliku, disku un trumuļu marka un tips: |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Bremžu uzlikas |
| --- | --- |

7.1.

| 7.1.1. | Bremžu uzlikas, kas testētas atbilstīgi visiem attiecīgajiem 3. pielikuma priekšrakstiem... |
| --- | --- |

7.1.1.

| 7.1.2. | Alternatīvas bremžu uzlikas, kas testētas saskaņā ar 7. pielikumu... |
| --- | --- |

7.1.2.

| 7.2. | Bremžu diski un trumuļi |
| --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | To bremžu disku identifikācijas kods, ko aptver bremžu sistēmas apstiprinājums...
  ...... |
| --- | --- |

7.2.1.

......

| 7.2.2. | To bremžu trumuļu identifikācijas kods, ko aptver bremžu sistēmas apstiprinājums...
  ...... |
| --- | --- |

7.2.2.

......

| 8. | Motora tips... |
| --- | --- |

8.

| 9. | Pārnesumu skaits un pārnesumskaitļi... |
| --- | --- |

9.

| 10. | Galvenā pārvada pārnesumskaitlis(-ļi)... |
| --- | --- |

10.

| 11. | Piekabes, ko drīkst pievienot, maksimālā masa, ja attiecināms... |
| --- | --- |

11.

| 11.1. | Piekabe bez bremzēm... |
| --- | --- |

11.1.

| 12. | Riepu izmērs... |
| --- | --- |

12.

| 12.1. | Pagaidu lietošanas rezerves riteņa/riepas izmēri... |
| --- | --- |

12.1.

| 12.2. | Transportlīdzeklis atbilst ANO Noteikumu Nr. 64 3. pielikuma tehniskajām prasībām:...
  ...Jā/Nē (2) |
| --- | --- |

12.2.

...Jā/Nē (2)

| 13. | Maksimālais projektētais ātrums... |
| --- | --- |

13.

| 14. | Bremžu iekārtas īss apraksts... |
| --- | --- |

14.

| 15. | Transportlīdzekļa masa testa laikā: | Slogots (kg) | Neslogots (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ass Nr. 1 | | |
| Ass Nr. 2 | | |
| Kopā | | |

15.

Slogots (kg)

Neslogots (kg)

Ass Nr. 1

Ass Nr. 2

Kopā

| 16. | Testu rezultāts:







  Ātrums testā (km/h) | Izmērītā veiktspēja | Izmērītais vadības ierīcei pieliktais spēks (daN) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

16.

Ātrums testā (km/h)

Izmērītā veiktspēja

Izmērītais vadības ierīcei pieliktais spēks (daN)

| 16.1. | 0. tipa testi:...
  motors atslēgts...
  darba bremzes (slogots)...
  darba bremzes (neslogots)...
  papildu bremzes (slogots)...
  papildu bremzes (neslogots)... |
| --- | --- |

16.1.

motors atslēgts...

darba bremzes (slogots)...

darba bremzes (neslogots)...

papildu bremzes (slogots)...

papildu bremzes (neslogots)...

| 16.2. | 0. tipa testi:...
  motors pieslēgts...
  darba bremzes (slogots)...
  darba bremzes (neslogots)...
  (saskaņā ar 3. pielikuma 2.1.1. punkta B) apakšpunktu)... |
| --- | --- |

16.2.

motors pieslēgts...

darba bremzes (slogots)...

darba bremzes (neslogots)...

(saskaņā ar 3. pielikuma 2.1.1. punkta B) apakšpunktu)...

| 16.3. | I tipa testi:...
  sākotnējā piebremzēšana (lai noteiktu pedālim pielikto spēku)...
  karstu bremžu veiktspēja (1. apstāšanās)...
  karstu bremžu veiktspēja (2. apstāšanās)...
  efektivitātes atjaunošanās veiktspēja... |
| --- | --- |

16.3.

sākotnējā piebremzēšana (lai noteiktu pedālim pielikto spēku)...

karstu bremžu veiktspēja (1. apstāšanās)...

karstu bremžu veiktspēja (2. apstāšanās)...

efektivitātes atjaunošanās veiktspēja...

| 16.4. | Stāvbremzes dinamiskā veiktspēja... |
| --- | --- |

16.4.

| 17. | 5. pielikuma veiktspējas testu rezultāts... |
| --- | --- |

17.

| 18. | Transportlīdzeklis ir/nav (2) aprīkots piekabes ar elektriskām bremžu sistēmām vilkšanai |
| --- | --- |

18.

| 19. | Transportlīdzeklis ir/nav (2) aprīkots ar pretbloķēšanas sistēmu |
| --- | --- |

19.

| 19.1. | Transportlīdzeklis atbilst 6. pielikuma prasībām: Jā/Nē (2) |
| --- | --- |

19.1.

| 19.2. | Pretbloķēšanas sistēmas kategorija: 1. / 2. / 3. kategorija (2) |
| --- | --- |

19.2.

| 20. | Saskaņā ar 8. pielikumu iesniegta pienācīga informācija attiecībā uz šādu(-ām) sistēmu(-ām): jā / nē / nav attiecināms (2) |
| --- | --- |

20.

| 21. | Transportlīdzeklis iesniegts apstiprināšanai (datums)... |
| --- | --- |

21.

| 22. | Tehniskais dienests, kas atbildīgs par apstiprināšanu... |
| --- | --- |

22.

| 23. | Šā dienesta izsniegtā ziņojuma datums... |
| --- | --- |

23.

| 24. | Šā dienesta izsniegtā ziņojuma numurs... |
| --- | --- |

24.

| 25. | Apstiprinājums piešķirts/atteikts/paplašināts/anulēts (2) |
| --- | --- |

25.

| 26. | Apstiprinājuma marķējuma zīmes atrašanās vieta uz transportlīdzekļa... |
| --- | --- |

26.

| 27. | Vieta... |
| --- | --- |

27.

| 28. | Datums... |
| --- | --- |

28.

| 29. | Paraksts... |
| --- | --- |

29.

| 30. | Šo noteikumu 4.3. punktā minētais kopsavilkums ir pievienots šim paziņojumam. |
| --- | --- |

30.

---

(*1)  Pēc apstiprinājuma atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 90 iesnieguma iesniedzēja (-u) pieprasījuma tipa apstiprinātāja iestāde sniedz šā pielikuma 1. papildinājumā iekļauto informāciju. Tomēr šo informāciju sniedz tikai nolūkā iegūt apstiprinājumus atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 90.

(1)  Tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi/paplašinājusi/atteikusi/anulējusi apstiprinājumu (apstiprinājuma nosacījumus sk. noteikumos).

(2)  Lieko svītrot.

---

Papildinājums

To transportlīdzekļa datu saraksts, kuri vajadzīgi apstiprinājumam atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 90

| 1. | Transportlīdzekļa tipa apraksts... |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Transportlīdzekļa tirdzniecības nosaukums vai preču zīme, ja pieejama... |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Transportlīdzekļa kategorija... |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Transportlīdzekļa tips saskaņā ar apstiprinājumu atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 13-H... |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Transportlīdzekļa tipā iekļautie modeļi vai transportlīdzekļu tirdzniecības nosaukumi, ja pieejami... ... |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ražotāja nosaukums un adrese... |
| --- | --- |

1.5.

| 2. | Bremžu uzliku, disku un trumuļu marka un tips:... |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Bremžu uzlikas... |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Bremžu uzlikas, kas testētas atbilstīgi visiem attiecīgajiem 3. pielikuma priekšrakstiem... |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Alternatīvas bremžu uzlikas, kas testētas saskaņā ar 7. pielikumu... |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.2. | Bremžu diski un trumuļi... |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | To bremžu disku identifikācijas kods, ko aptver bremžu sistēmas apstiprinājums... ... |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | To bremžu trumuļu identifikācijas kods, ko aptver bremžu sistēmas apstiprinājums... ... |
| --- | --- |

2.2.2.

| 3. | Transportlīdzekļa minimālā masa... |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Masas sadalījums uz katru asi (maksimālā vērtība)... |
| --- | --- |

3.1.

| 4. | Transportlīdzekļa maksimālā masa... |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Masas sadalījums uz katru asi (maksimālā vērtība)... |
| --- | --- |

4.1.

| 5. | Transportlīdzekļa maksimālais ātrums... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Riepas un riteņa izmēri... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Bremžu kontūra konfigurācija (piem., priekšējās/aizmugurējās vai diagonāls dalījums)... |
| --- | --- |

7.

| 8. | Deklarācija par to, kura sistēma ir papildu bremžu sistēma... |
| --- | --- |

8.

| 9. | Bremžu vārstu specifikācijas (ja attiecināms)... |
| --- | --- |

9.

| 9.1. | Bremzēšanas spēku regulatora iestatījuma specifikācijas... |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Spiediena vārsta iestatījums... |
| --- | --- |

9.2.

| 10. | Projektētais bremzēšanas spēka sadalījums... |
| --- | --- |

10.

| 11. | Bremžu specifikācija... |
| --- | --- |

11.

| 11.1. | Diska bremžu tips (piem., virzuļu skaits ar diametru(-iem), ventilējams vai neventilējams disks)... |
| --- | --- |

11.1.

| 11.2. | Trumuļu bremžu tips (piem., duo servo, ar virzuļa izmēru un trumuļa izmēriem)... ... |
| --- | --- |

11.2.

| 11.3. | Pneimatisko bremžu sistēmu gadījumā, piem., kameru tips un izmērs, sviras utt.... |
| --- | --- |

11.3.

| 12. | Galvenā bremžu cilindra tips un izmērs... |
| --- | --- |

12.

| 13. | Pastiprinātāja tips un izmērs... |
| --- | --- |

13.

---

2. PIELIKUMS

Apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojums

A paraugs

(Sk. šo noteikumu 4.4. punktu)

Image 2

a = min. 8 mm

Dotā apstiprinājuma marķējuma zīme uz transportlīdzekļa norāda, ka konkrētais transportlīdzekļa tips attiecībā uz bremzēšanu ir apstiprināts Apvienotajā Karalistē (E 11) atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 13-H ar apstiprinājuma numuru 012439. Apstiprinājuma numura pirmie divi cipari norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar ANO Noteikumu Nr. 13-H 01. sērijas grozījumu prasībām.

B paraugs

(Sk. šo noteikumu 4.5. punktu)

Image 3

a = min. 8 mm

Dotā apstiprinājuma marķējuma zīme uz transportlīdzekļa norāda, ka konkrētais transportlīdzekļa tips ir apstiprināts Apvienotajā Karalistē (E 11) atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13 un 24 (1). (saistībā ar otrajiem minētajiem noteikumiem koriģētais absorbcijas koeficients 1,30 m–1). Apstiprinājuma numuri norāda, ka attiecīgo apstiprinājumu piešķiršanas datumos ANO Noteikumi Nr. 13-H saturēja 01. sērijas grozījumus un ANO Noteikumi Nr. 24 saturēja 02. sērijas grozījumus.

---

(1)  Šis numurs ir dots tikai kā piemērs.

---

3. PIELIKUMS

Bremzēšanas testi un bremžu sistēmu veiktspēja

1.   Bremzēšanas testi

1.1.   Vispārīgi

| 1.1.1. | Bremžu sistēmām noteiktās veiktspējas pamatā ir bremzēšanas ceļš un vidējais maksimālais palēninājums. Bremžu sistēmas veiktspēju nosaka, izmērot bremzēšanas ceļu attiecībā pret transportlīdzekļa sākotnējo ātrumu un/vai testa laikā izmērot vidējo maksimālo palēninājumu. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Bremzēšanas ceļš ir attālums, ko transportlīdzeklis veic no brīža, kad vadītājs sāk darbināt bremžu sistēmas vadības ierīci, līdz brīdim, kad transportlīdzeklis apstājas; sākotnējais ātrums ir ātrums brīdī, kad vadītājs sāk darbināt bremžu sistēmas vadības ierīci; sākotnējais ātrums nedrīkst būt mazāks kā 98 procenti no konkrētajam testam noteiktā ātruma.
  Vidējo maksimālo palēninājumu (dm) aprēķina kā vidējo palēninājumu ceļā, kas nobraukts intervālā no vb līdz ve, saskaņā ar šādu formulu:





  kur:







  vo | = | transportlīdzekļa sākotnējais ātrums, km/h, |
| --- | --- | --- | --- |
| vb | = | transportlīdzekļa ātrums pie 0,8 vo, km/h, |
| ve | = | transportlīdzekļa ātrums pie 0,1 vo, km/h, |
| sb | = | nobrauktais attālums starp vo un vb metros, |
| se | = | nobrauktais attālums starp vo un ve metros. |

1.1.2.

Vidējo maksimālo palēninājumu (dm) aprēķina kā vidējo palēninājumu ceļā, kas nobraukts intervālā no vb līdz ve, saskaņā ar šādu formulu:

Formula

kur:

vo

=

transportlīdzekļa sākotnējais ātrums, km/h,

vb

=

transportlīdzekļa ātrums pie 0,8 vo, km/h,

ve

=

transportlīdzekļa ātrums pie 0,1 vo, km/h,

sb

=

nobrauktais attālums starp vo un vb metros,

se

=

nobrauktais attālums starp vo un ve metros.

Ātrumu un attālumu nosaka ar mērinstrumentiem, kuru precizitāte testam noteiktajā ātrumā ir ± 1 procents. Lielumu dm drīkst noteikt ar citām metodēm, nevis mērot ātrumu un nobraukto attālumu; tādā gadījumā dm precizitātei jābūt ± 3 procenti.

1.2.   Jebkāda transportlīdzekļa apstiprināšanai bremzēšanas veiktspēju mēra testos uz ceļa, kurus veic, ievērojot šādus nosacījumus:

| 1.2.1. | transportlīdzekļa stāvoklim attiecībā uz masu jābūt tādam, kāds noteikts katra tipa testam, un to norāda testa ziņojumā; |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | testu veic pie tādiem ātrumiem, kādi noteikti katra tipa testam; ja transportlīdzekļa projektētais maksimālais ātrums ir mazāks nekā testam noteiktais ātrums, tad testu veic ar transportlīdzekļa maksimālo ātrumu; |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | bremžu vadības ierīcei pieliktais spēks, lai panāktu noteikto veiktspēju, testu laikā nedrīkst pārsniegt noteikto maksimālo spēku; |
| --- | --- |

1.2.3.

| 1.2.4. | ceļa virsmai jābūt ar labu saķeri, ja vien attiecīgajos pielikumos nav noteikts citādi; |
| --- | --- |

1.2.4.

| 1.2.5. | testus veic, kad nav vēja, kas varētu ietekmēt rezultātus; |
| --- | --- |

1.2.5.

| 1.2.6. | testu sākumā riepām jābūt aukstām, un spiedienam tajās ir jābūt tādam, kāds noteikts slodzei, kāda faktiski iedarbojas uz nekustīga transportlīdzekļa riteņiem; |
| --- | --- |

1.2.6.

| 1.2.7. | noteikto veiktspēju sasniedz bez riteņu bloķēšanās ātrumos, kas pārsniedz 15 km/h, bez transportlīdzekļa novirzīšanās no 3,5 m platas joslas, nepārsniedzot 15° orpēšanas leņķi, un bez anormālām vibrācijām; |
| --- | --- |

1.2.7.

| 1.2.8. | attiecībā uz transportlīdzekļiem, ko pilnībā vai daļēji darbina ar riteņiem pastāvīgi savienots elektromotors (vai elektromotori), visus testus veic ar motoru(-iem), kas ir savienots(-i) ar riteņiem; |
| --- | --- |

1.2.8.

| 1.2.9. | attiecībā uz 1.2.8. punktā aprakstītajiem transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar A kategorijas elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēmu, lai pārbaudītu stabilitātes saglabāšanu, gaitas testus veic uz virsmas ar zemu saķeres koeficientu (kā noteikts 6. pielikuma 5.2.2. punktā) pie ātruma, kas ir vienāds ar 80 procentiem no maksimālā ātruma, bet nepārsniedz 120 km/h; |
| --- | --- |

1.2.9.

| 1.2.9.1. | turklāt transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar A kategorijas elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēmu, tādi pārejas apstākļi kā pārnesumu maiņas vai akseleratora vadības ierīces atlaišana nedrīkst ietekmēt transportlīdzekļa gaitu 1.2.9. punktā aprakstītajos apstākļos; |
| --- | --- |

1.2.9.1.

| 1.2.10. | testos, kas noteikti 1.2.9. un 1.2.9.1. punktā, riteņu bloķēšanās nav atļauta. Tomēr ir pieļaujama stūrēšanas korekcija, ja stūrēšanas vadības ierīces leņķiskā rotācija pirmo 2 sekunžu laikā iekļaujas 120° un kopumā nepārsniedz 240°; |
| --- | --- |

1.2.10.

| 1.2.11. | transportlīdzeklim ar elektriski darbināmām darba bremzēm, kuru barošanas avots ir vilces akumulatoru baterijas (vai papildu akumulatoru baterija), kas saņem enerģiju tikai no neatkarīgas ārējās uzlādes sistēmas, šo akumulatoru bateriju uzlādes stāvoklim bremzēšanas veiktspējas testu laikā jābūt vidēji ne vairāk kā 5 procenti virs tā uzlādes līmeņa, pie kura jātiek dotam šo noteikumu 5.2.20.5. punktā noteiktajam bremžu atteices brīdinājumam.
  Ja šis brīdinājums ir dots, testu laikā šīs akumulatoru baterijas drīkst nedaudz uzlādēt, lai tajās uzturētu prasīto uzlādes stāvoklī. |
| --- | --- |

1.2.11.

Ja šis brīdinājums ir dots, testu laikā šīs akumulatoru baterijas drīkst nedaudz uzlādēt, lai tajās uzturētu prasīto uzlādes stāvoklī.

1.3.   Transportlīdzekļa gaita bremzēšanas laikā

| 1.3.1. | Bremzēšanas testos un jo īpaši tādos bremžu testos, kad transportlīdzeklis pārvietojas ar lielu ātrumu, pārbauda transportlīdzekļa vispārīgo gaitu bremzēšanas laikā. |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.3.2. | Transportlīdzekļa gaitai bremzēšanas laikā uz ceļa virsmas ar pazeminātu saķeri jāatbilst šo noteikumu 5. pielikuma un/vai 6. pielikuma attiecīgajām prasībām. |
| --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.2.1. | Ja bremžu sistēma atbilst šo noteikumu 5.2.7. punktam, kad konkrētās ass (vai asu) bremzēšanu veido vairāk nekā viens bremzējošā griezes momenta avots un ar jebkuru atsevišķu avotu var variēt attiecībā pret citu(-iem), transportlīdzeklim jāatbilst 5. pielikuma prasībām vai alternatīvi 6. pielikumam pie visām sakarībām, ko pieļauj tā vadības stratēģija (1). |
| --- | --- |

1.3.2.1.

1.4.   0. tipa tests (parasts veiktspējas tests ar aukstām bremzēm)

| 1.4.1. | Vispārīgi |
| --- | --- |

1.4.1.

| 1.4.1.1. | Darba bremžu vidējā temperatūra transportlīdzekļa karstākajai asij, ko mēra bremžu uzlikās vai uz diska vai trumuļa bremžu virsmas, ir no 65 līdz 100 °C pirms ikvienas bremžu darbināšanas. |
| --- | --- |

1.4.1.1.

| 1.4.1.2. | Testu veic šādos apstākļos.






  1.4.1.2.1. | Transportlīdzeklim ir jābūt slogotam, un tā masas sadalījumam pa asīm ir jābūt tādam, kādu to norādījis ražotājs; ja ir līdzekļi dažādiem masas sadalījumiem pa asīm, maksimālās masas sadalījumam pa asīm ir jābūt tādam, ka masa uz katru asi ir proporcionāla maksimālajai pieļaujamajai masai uz katru asi. |
| --- | --- | --- |

1.4.1.2.

1.4.1.2.1.

Transportlīdzeklim ir jābūt slogotam, un tā masas sadalījumam pa asīm ir jābūt tādam, kādu to norādījis ražotājs; ja ir līdzekļi dažādiem masas sadalījumiem pa asīm, maksimālās masas sadalījumam pa asīm ir jābūt tādam, ka masa uz katru asi ir proporcionāla maksimālajai pieļaujamajai masai uz katru asi.

| 1.4.1.2.2. | Katru testu atkārto ar neslogotu transportlīdzekli; papildus vadītājam priekšējā sēdeklī drīkst atrasties otra persona, kura atbild par testa rezultātu reģistrēšanu. |
| --- | --- |

1.4.1.2.2.

Katru testu atkārto ar neslogotu transportlīdzekli; papildus vadītājam priekšējā sēdeklī drīkst atrasties otra persona, kura atbild par testa rezultātu reģistrēšanu.

| 1.4.1.2.3. | Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēmu, prasības ir atkarīgas no šīs sistēmas kategorijas. | A kategorija. Jebkādu atsevišķu elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēmas vadības ierīci 0. tipa testu laikā izmantot nedrīkst. |
| --- | --- | --- |

1.4.1.2.3.

Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēmu, prasības ir atkarīgas no šīs sistēmas kategorijas.

A kategorija. Jebkādu atsevišķu elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēmas vadības ierīci 0. tipa testu laikā izmantot nedrīkst.

| | B kategorija. Elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēmas daļa kopējā bremzēšanas spēkā nedrīkst pārsniegt to minimālo līmeni, ko garantē sistēmas konstrukcija. |
| --- | --- |

B kategorija. Elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēmas daļa kopējā bremzēšanas spēkā nedrīkst pārsniegt to minimālo līmeni, ko garantē sistēmas konstrukcija.

Šo nosacījumu uzskata par izpildītu, ja akumulatoru bateriju uzlādes stāvoklis atbilst vienam no šādiem nosacījumiem:

| a) | maksimālais ražotāja ieteiktais uzlādes līmenis, kāds minēts transportlīdzekļa specifikācijās; |
| --- | --- |

a)

maksimālais ražotāja ieteiktais uzlādes līmenis, kāds minēts transportlīdzekļa specifikācijās;

| b) | līmenis, kas nav zemāks kā 95 procenti no pilnas uzlādes līmeņa, ja ražotājs nav devis konkrētus ieteikumus; |
| --- | --- |

b)

līmenis, kas nav zemāks kā 95 procenti no pilnas uzlādes līmeņa, ja ražotājs nav devis konkrētus ieteikumus;

| c) | maksimālais uzlādes līmenis, kādu nodrošina transportlīdzekļa automātiskā uzlādes vadības ierīce vai |
| --- | --- |

c)

maksimālais uzlādes līmenis, kādu nodrošina transportlīdzekļa automātiskā uzlādes vadības ierīce vai

| d) | testus veic bez reģeneratīvās bremzēšanas komponenta neatkarīgi no akumulatoru bateriju uzlādes stāvokļa. |
| --- | --- |

d)

testus veic bez reģeneratīvās bremzēšanas komponenta neatkarīgi no akumulatoru bateriju uzlādes stāvokļa.

| 1.4.1.2.4. | Minimālajai veiktspējai noteiktie ierobežojumi attiecībā uz testiem gan ar neslogotu transportlīdzekli, gan ar slogotu transportlīdzekli ir norādīti turpmāk; transportlīdzeklim jāizpilda gan noteiktais bremzēšanas ceļš, gan noteiktais vidējais maksimālais palēninājums, bet varētu nebūt nepieciešams faktiski mērīt abus parametrus. |
| --- | --- |

1.4.1.2.4.

Minimālajai veiktspējai noteiktie ierobežojumi attiecībā uz testiem gan ar neslogotu transportlīdzekli, gan ar slogotu transportlīdzekli ir norādīti turpmāk; transportlīdzeklim jāizpilda gan noteiktais bremzēšanas ceļš, gan noteiktais vidējais maksimālais palēninājums, bet varētu nebūt nepieciešams faktiski mērīt abus parametrus.

| 1.4.1.2.5. | Ceļam jābūt līdzenam; ja nav noteikts citādi, tad katrā testā drīkst būt līdz sešām apstāšanās reizēm, iekaitot tās, kas vajadzīgas, lai iepazītu transportlīdzekli. |
| --- | --- |

1.4.1.2.5.

Ceļam jābūt līdzenam; ja nav noteikts citādi, tad katrā testā drīkst būt līdz sešām apstāšanās reizēm, iekaitot tās, kas vajadzīgas, lai iepazītu transportlīdzekli.

| 1.4.2. | 0 tipa tests ar atslēgtu motoru, darba bremžu darbība saskaņā ar šā pielikuma 2.1.1. punkta A) apakšpunktu
  Testu veic, braucot ar noteikto ātrumu; saistībā ar to noteiktajiem skaitļiem piemēro zināmas pielaides. Jāsasniedz noteiktā minimālā veiktspēja. |
| --- | --- |

1.4.2.

Testu veic, braucot ar noteikto ātrumu; saistībā ar to noteiktajiem skaitļiem piemēro zināmas pielaides. Jāsasniedz noteiktā minimālā veiktspēja.

| 1.4.3. | 0 tipa tests ar pieslēgtu motoru, bremzēšana ar darba bremzēm saskaņā ar šā pielikuma 2.1.1. punkta B) apakšpunktu |
| --- | --- |

1.4.3.

| 1.4.3.1. | Testu veic ar pieslēgtu motoru, sākot ar šā pielikuma 2.1.1. punkta B) apakšpunktā noteikto ātrumu. Jāsasniedz noteiktā minimālā veiktspēja. Šo testu neveic, ja transportlīdzekļa maksimālais ātrums ir ≤ 125 km/h. |
| --- | --- |

1.4.3.1.

| 1.4.3.2. | Izmēra maksimālās praktiskās veiktspējas vērtības, un transportlīdzekļa gaitai jāatbilst šā pielikuma 1.3.2. punktam. Tomēr, ja transportlīdzekļa maksimālais ātrums ir lielāks nekā 200 km/h, testa ātrums ir 160 km/h. |
| --- | --- |

1.4.3.2.

1.5.   I tipa tests (efektivitātes mazināšanās un atjaunošanās tests)

| 1.5.1. | Karsēšanas procedūra |
| --- | --- |

1.5.1.

| 1.5.1.1. | Visu transportlīdzekļu darba bremzes testē, vairākas reizes secīgi iedarbinot un atbrīvojot bremzes, transportlīdzeklim esot slogotam, ievērojot turpmāk tabulā dotos nosacījumus:
  Nosacījumi








  v1 (km/h) | v2 (km/h) | Δt (sek.) | n |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 80 % no vmax ≤ 120 | 0,5 v1 | 45 | 15 |

1.5.1.1.

Nosacījumi

v1 (km/h)

v2 (km/h)

Δt (sek.)

n

80 % no vmax ≤ 120

0,5 v1

45

15

kur:

| v1 | = | sākotnējais ātrums bremzēšanas sākumā, |
| --- | --- | --- |
| v2 | = | ātrums bremzēšanas beigās, |
| vmax | = | transportlīdzekļa maksimālais ātrums, |
| n | = | bremžu darbināšanas reižu skaits, |
| Δt | = | bremzēšanas cikla ilgums: laiks no vienas bremžu darbināšanas uzsākšanas līdz nākamajai. |

v1

=

sākotnējais ātrums bremzēšanas sākumā,

v2

=

ātrums bremzēšanas beigās,

vmax

=

transportlīdzekļa maksimālais ātrums,

n

=

bremžu darbināšanas reižu skaits,

Δt

=

bremzēšanas cikla ilgums: laiks no vienas bremžu darbināšanas uzsākšanas līdz nākamajai.

| 1.5.1.2. | Ja transportlīdzekļa raksturlielumi neļauj ievērot Δt noteikto laikposmu, ilgumu drīkst palielināt; jebkurā gadījumā papildus laikam, kas vajadzīgs transportlīdzekļa bremzēšanai un gaitas paātrināšanai, katrā ciklā atļauts 10 sekunžu laikposms ātruma v1 stabilizēšanai. |
| --- | --- |

1.5.1.2.

| 1.5.1.3. | Šajos testos vadības ierīcei pielikto spēku iestata tā, lai katrā bremžu darbināšanas reizē tiktu sasniegts 3 m/s2 vidējais maksimālais palēninājums; drīkst veikt divus izmēģinājumus, lai noteiktu piemēroto vadības spēku. |
| --- | --- |

1.5.1.3.

| 1.5.1.4. | Bremžu darbināšanas laikā jābūt pastāvīgi ieslēgtam visaugstākajam pārnesumam (izņemot paaugstināto pārnesumu utt.). |
| --- | --- |

1.5.1.4.

| 1.5.1.5. | Lai atgūtu ātrumu pēc bremzēšanas, pārnesumkārbu izmanto tā, lai iespējami īsā laikā sasniegtu ātrumu v1 (maksimāls paātrinājums, kādu ļauj sasniegt motors un pārnesumkārba). |
| --- | --- |

1.5.1.5.

| 1.5.1.6. | Transportlīdzekļiem, kuriem nav pietiekamas autonomijas, lai veiktu bremžu karsēšanas ciklus, testus veic, sasniedzot noteikto ātrumu pirms pirmās bremžu darbināšanas un pēc tam izmantojot maksimālo pieejamo paātrinājumu, lai atgūtu ātrumu, tad secīgi bremzē pie ātruma, kāds sasniegts katra 45 sekunžu ilga cikla beigās. |
| --- | --- |

1.5.1.6.

| 1.5.1.7. | Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar B kategorijas elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēmu, transportlīdzekļa akumulatoru baterijas stāvoklim testa sākumā jābūt tādam, ka bremzēšanas spēka daļa, ko nodrošina elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēma, nepārsniedz sistēmas konstrukcijas garantēto minimumu. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja akumulatoru baterijas ir vienā no 1.4.1.2.3. punktā uzskaitītajiem uzlādes stāvokļiem. |
| --- | --- |

1.5.1.7.

| 1.5.2. | Karstu bremžu veiktspēja |
| --- | --- |

1.5.2.

| 1.5.2.1. | I tipa testa (aprakstīts šā pielikuma 1.5.1. punktā) beigās karstu darba bremžu sistēmas veiktspēju mēra tādos pašos apstākļos (it īpaši, kad vadības ierīcei vidējais pieliktais spēks nav lielāks kā faktiski izmantotais vidējais spēks) kā 0 tipa testā ar atslēgtu motoru (temperatūras apstākļi drīkst būt atšķirīgi). |
| --- | --- |

1.5.2.1.

| 1.5.2.2. | Šī karstu bremžu veiktspēja nedrīkst būt mazāka kā 75 procenti (2) no noteiktās veiktspējas, nedz arī mazāka kā 60 procenti no skaitļa, kas reģistrēts 0. tipa testā ar atslēgtu motoru. |
| --- | --- |

1.5.2.2.

| 1.5.2.3. | Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar A kategorijas elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēmu, bremžu darbināšanas laikā jābūt pastāvīgi ieslēgtam visaugstākajam pārnesumam un nedrīkst izmantot atsevišķo elektrisko bremžu vadības ierīci, ja tāda ir. |
| --- | --- |

1.5.2.3.

| 1.5.2.4. | Ja transportlīdzekļi ir aprīkoti ar B kategorijas elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēmu, tad pēc karsēšanas ciklu veikšanas saskaņā ar šā pielikuma 1.5.1.6. punktu karstu bremžu veiktspējas testu veic, braucot ar maksimālo ātrumu, kādu transportlīdzeklis var sasniegt bremžu karsēšanas ciklu beigās, ja nevar sasniegt šā pielikuma 2.1.1. punkta A) apakšpunktā norādīto ātrumu.
  Salīdzinājumam vēlāk veicamo 0. tipa testu ar aukstām bremzēm atkārto, braucot ar tādu pašu ātrumu un ar līdzīgu elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas daļu, kādu nosaka attiecīgs akumulatoru baterijas uzlādes stāvoklis, kāds bija pieejams karstu bremžu veiktspējas testa laikā.
  Pēc efektivitātes atjaunošanās procesa un testa ir pieļaujama turpmāka atkārtota uzliku kondicionēšana pirms testa, lai atbilstoši šā pielikuma 1.5.2.2. vai 1.5.2.5. punkta kritērijiem šo otro aukstu bremžu veiktspēju salīdzinātu ar karstu bremžu veiktspējas testā sasniegto.
  Testus drīkst veikt bez reģeneratīvās bremzēšanas komponenta. Šādā gadījumā nepiemēro prasību par akumulatoru baterijas uzlādes stāvokli. |
| --- | --- |

1.5.2.4.

Salīdzinājumam vēlāk veicamo 0. tipa testu ar aukstām bremzēm atkārto, braucot ar tādu pašu ātrumu un ar līdzīgu elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas daļu, kādu nosaka attiecīgs akumulatoru baterijas uzlādes stāvoklis, kāds bija pieejams karstu bremžu veiktspējas testa laikā.

Pēc efektivitātes atjaunošanās procesa un testa ir pieļaujama turpmāka atkārtota uzliku kondicionēšana pirms testa, lai atbilstoši šā pielikuma 1.5.2.2. vai 1.5.2.5. punkta kritērijiem šo otro aukstu bremžu veiktspēju salīdzinātu ar karstu bremžu veiktspējas testā sasniegto.

Testus drīkst veikt bez reģeneratīvās bremzēšanas komponenta. Šādā gadījumā nepiemēro prasību par akumulatoru baterijas uzlādes stāvokli.

| 1.5.2.5. | Ja transportlīdzeklis atbilst šā pielikuma 1.5.2.2. punktā noteiktajai 60 procentu prasībai, bet nespēj atbilst šā pielikuma 1.5.2.2. punkta 75 procentu (2) prasībai, drīkst veikt papildu karstu bremžu veiktspējas testu, izmantojot vadības spēku, kas nepārsniedz šā pielikuma 2. punktā norādīto. Abu testu rezultātus ieraksta ziņojumā. |
| --- | --- |

1.5.2.5.

| 1.5.3. | Atjaunošanās procedūra
  Uzreiz pēc karstu bremžu veiktspējas testa veic četras apstāšanās no 50 km/h ātruma ar pieslēgtu motoru un vidējo palēninājumu 3 m/s2. Starp divu secīgu apstāšanos sākumiem atļauts 1,5 km intervāls. Uzreiz pēc katras apstāšanās ātrumu ar maksimālo paātrinājumu palielina līdz 50 km/h un notur šādu ātrumu līdz nākamai apstādināšanai. |
| --- | --- |

1.5.3.

Uzreiz pēc karstu bremžu veiktspējas testa veic četras apstāšanās no 50 km/h ātruma ar pieslēgtu motoru un vidējo palēninājumu 3 m/s2. Starp divu secīgu apstāšanos sākumiem atļauts 1,5 km intervāls. Uzreiz pēc katras apstāšanās ātrumu ar maksimālo paātrinājumu palielina līdz 50 km/h un notur šādu ātrumu līdz nākamai apstādināšanai.

| 1.5.3.1. | Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar B kategorijas elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēmu, to akumulatoru baterijas drīkst uzlādēt vai nomainīt ar uzlādētām. Šādā gadījumā veic uzliku atkārtotu kondicionēšanu, lai pabeigtu atjaunošanās procedūru.
  Procedūras drīkst veikt bez reģeneratīvās bremzēšanas komponenta. |
| --- | --- |

1.5.3.1.

Procedūras drīkst veikt bez reģeneratīvās bremzēšanas komponenta.

| 1.5.4. | Efektivitātes atjaunošanās veiktspēja
  Efektivitātes atjaunošanās procedūras beigās darba bremžu sistēmas efektivitātes atjaunošanās veiktspēju mēra tādos pašos apstākļos kā 0. tipa testā ar atslēgtu motoru (temperatūras režīms drīkst būt atšķirīgs), vadības ierīcei pieliekot vidējo spēku, kas nav lielāks kā attiecīgajā 0. tipa testā vadības ierīcei pieliktais vidējais spēks.
  Šī efektivitātes atjaunošanās veiktspēja nedrīkst būt mazāka kā 70 procenti un lielāka kā 150 procenti no skaitļa, kas reģistrēts 0. tipa testā ar atslēgtu motoru. |
| --- | --- |

1.5.4.

Efektivitātes atjaunošanās procedūras beigās darba bremžu sistēmas efektivitātes atjaunošanās veiktspēju mēra tādos pašos apstākļos kā 0. tipa testā ar atslēgtu motoru (temperatūras režīms drīkst būt atšķirīgs), vadības ierīcei pieliekot vidējo spēku, kas nav lielāks kā attiecīgajā 0. tipa testā vadības ierīcei pieliktais vidējais spēks.

Šī efektivitātes atjaunošanās veiktspēja nedrīkst būt mazāka kā 70 procenti un lielāka kā 150 procenti no skaitļa, kas reģistrēts 0. tipa testā ar atslēgtu motoru.

| 1.5.4.1. | Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar B kategorijas elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēmu, efektivitātes atjaunošanās testu veic bez reģeneratīvās bremzēšanas komponenta, t. i., 1.5.4. punktā noteiktajos apstākļos.
  Pēc uzliku atkārtotas kondicionēšanas veic otru, atkārtotu 0. tipa testu no tā paša ātruma un bez elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas kā efektivitātes atjaunošanās testā ar atslēgtu(-iem) motoru/elektromotoriem un salīdzina šo testu rezultātus.
  Efektivitātes atjaunošanās veiktspēja nedrīkst būt mazāka kā 70 procenti un lielāka kā 150 procenti no skaitļa, kas reģistrēts šajā pēdējā atkārtotajā 0. tipa testā. |
| --- | --- |

1.5.4.1.

Pēc uzliku atkārtotas kondicionēšanas veic otru, atkārtotu 0. tipa testu no tā paša ātruma un bez elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas kā efektivitātes atjaunošanās testā ar atslēgtu(-iem) motoru/elektromotoriem un salīdzina šo testu rezultātus.

Efektivitātes atjaunošanās veiktspēja nedrīkst būt mazāka kā 70 procenti un lielāka kā 150 procenti no skaitļa, kas reģistrēts šajā pēdējā atkārtotajā 0. tipa testā.

2.   Bremžu sistēmu veiktspēja

2.1.   Darba bremžu sistēma

| 2.1.1. | Darba bremzes testē turpmāk tabulā norādītajos apstākļos.













  (A) | 0. tipa tests ar atslēgtu motoru |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

(A)

0. tipa tests ar atslēgtu motoru

v s ≤ dm ≥

100 km/h 0,1 v + 0,0060 v2 (m) 6,43 m/s2

| (B) | 0. tipa tests ar pieslēgtu motoru |
| --- | --- |

(B)

0. tipa tests ar pieslēgtu motoru

v s ≤ dm ≥

80 % vmax ≤ 160 km/h 0,1 v + 0,0067 v2 (m) 5,76 m/s2

f

6,5 - 50 daN

kur:

| v | = | testa ātrums, km/h, |
| --- | --- | --- |
| s | = | bremzēšanas ceļš metros, |
| dm | = | vidējais maksimālais palēninājums, m/s2, |
| f | = | ar kāju darbināmajai vadības ierīcei pieliktais spēks, daN, |
| vmax | = | transportlīdzekļa maksimālais ātrums, km/h. |

v

=

testa ātrums, km/h,

s

=

bremzēšanas ceļš metros,

dm

=

vidējais maksimālais palēninājums, m/s2,

f

=

ar kāju darbināmajai vadības ierīcei pieliktais spēks, daN,

vmax

=

transportlīdzekļa maksimālais ātrums, km/h.

| 2.1.2. | Ja mehāniskajam transportlīdzeklim atļauts vilkt piekabi bez bremzēm, sastāva minimālā 0. tipa veiktspēja nedrīkst būt mazāka kā 5,4 m/s2 gan slogotā, gan neslogotā stāvoklī.
  Sastāva veiktspēju verificē ar aprēķiniem, ņemot vērā maksimālo bremzēšanas veiktspēju, kādu mehāniskais transportlīdzeklis faktiski sasniedzis viens pats (slogots) 0. tipa testā ar atslēgtu motoru, izmantojot šādu formulu (nav prasīti praktiski testi ar pievienotu piekabi bez bremzēm):





  kur:







  dM+R | = | aprēķinātais mehāniskā transportlīdzekļa vidējais maksimālais palēninājums, kad pievienota piekabe bez bremzēm, m/s2, |
| --- | --- | --- | --- |
| dM | = | mehāniskā transportlīdzekļa viena paša maksimālais vidējais palēninājums, kāds sasniegts 0. tipa testā ar atslēgtu motoru, m/s2, |
| PM | = | mehāniskā transportlīdzekļa (slogota) masa, |
| PR | = | piekabes bez bremzēm, kādu drīkst pievienot, maksimālā masa, ko deklarējis mehāniskā transportlīdzekļa ražotājs. |

2.1.2.

Sastāva veiktspēju verificē ar aprēķiniem, ņemot vērā maksimālo bremzēšanas veiktspēju, kādu mehāniskais transportlīdzeklis faktiski sasniedzis viens pats (slogots) 0. tipa testā ar atslēgtu motoru, izmantojot šādu formulu (nav prasīti praktiski testi ar pievienotu piekabi bez bremzēm):

Formula

kur:

dM+R

=

aprēķinātais mehāniskā transportlīdzekļa vidējais maksimālais palēninājums, kad pievienota piekabe bez bremzēm, m/s2,

dM

=

mehāniskā transportlīdzekļa viena paša maksimālais vidējais palēninājums, kāds sasniegts 0. tipa testā ar atslēgtu motoru, m/s2,

PM

=

mehāniskā transportlīdzekļa (slogota) masa,

PR

=

piekabes bez bremzēm, kādu drīkst pievienot, maksimālā masa, ko deklarējis mehāniskā transportlīdzekļa ražotājs.

2.2.   Papildu bremžu sistēma

| 2.2.1. | Papildu bremžu sistēmas veiktspēju testē 0. tipa testā ar atslēgtu motoru un transportlīdzekļa sākotnējo ātrumu 100 km/h, pieliekot darba bremžu vadības ierīcei spēku, kas nav mazāks kā 6,5 daN un nav lielāks kā 50 daN. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Papildu bremžu sistēmai jānodrošina bremzēšanas ceļš, kas nepārsniedz šādu vērtību:





  un vidējais maksimālais palēninājums ne mazāks kā 2,44 m/s2 (atbilstoši iepriekš dotās formulas otrajam elementam). |
| --- | --- |

2.2.2.

Formula

un vidējais maksimālais palēninājums ne mazāks kā 2,44 m/s2 (atbilstoši iepriekš dotās formulas otrajam elementam).

| 2.2.3. | Papildu bremzēšanas veiktspējas testu veic, imitējot faktiskas atteices apstākļus darba bremžu sistēmā. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Transportlīdzekļiem, kur izmanto elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēmas, bremzēšanas veiktspēju papildus pārbauda šādu divu atteiču apstākļos: |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.4.1. | darba bremžu elektriskā komponenta pilnīga atteice; |
| --- | --- |

2.2.4.1.

| 2.2.4.2. | kad atteices apstākļi izraisa elektriskā komponenta maksimālo bremzēšanas spēku. |
| --- | --- |

2.2.4.2.

2.3.   Stāvbremzes sistēma

| 2.3.1. | Stāvbremzes sistēmai jāspēj noturēt slogotu transportlīdzekli nekustīgu 20 procentu augšupejošā vai lejupejošā slīpumā. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Transportlīdzekļiem, kuriem atļauts pievienot piekabi, mehāniskā transportlīdzekļa stāvbremzes sistēmai jāspēj noturēt sastāvu nekustīgu 12 procentu augšupejošā vai lejupejošā slīpumā. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Ja vadības ierīci darbina ar roku, tai pieliktais spēks nedrīkst pārsniegt 40 daN. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Ja vadības ierīci darbina ar kāju, tai pieliktais spēks nedrīkst pārsniegt 50 daN. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Ir pieļaujama tāda stāvbremzes sistēma, kas jāiedarbina vairākkārt, pirms tā sasniedz noteikto veiktspēju. |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.3.6. | Lai pārbaudītu atbilstību šo noteikumu 5.2.2.4. punktā dotajām prasībām, veic 0. tipa testu veic ar atslēgtu motoru un sākotnējo testa ātrumu 30 km/h. Vidējais maksimālais palēninājums, iedarbinot stāvbremzes sistēmas vadības ierīci, un palēninājums tieši pirms transportlīdzekļa apstāšanās nedrīkst būt mazāks kā 1,5 m/s2. Testu veic ar slogotu transportlīdzekli. Bremžu vadības ierīcei pieliktais spēks nedrīkst pārsniegt norādītās vērtības. |
| --- | --- |

2.3.6.

3.   Reakcijas laiks

| 3.1. | Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar darba bremžu sistēmu, kas pilnībā vai daļēji ir atkarīga no enerģijas avota, kas nav vadītāja muskuļu spēks, jāizpilda šādas prasības.






  3.1.1. | Avārijas manevra brīdī laiks, kas paiet no brīža, kad vadības ierīci sāk iedarbināt, līdz brīdim, kad bremzēšanas spēks uz vismazāk labvēlīgi novietotās ass sasniedz līmeni, kas atbilst noteiktajai veiktspējai, nedrīkst pārsniegt 0,6 sekundes. |
| --- | --- | --- |

3.1.

3.1.1.

Avārijas manevra brīdī laiks, kas paiet no brīža, kad vadības ierīci sāk iedarbināt, līdz brīdim, kad bremzēšanas spēks uz vismazāk labvēlīgi novietotās ass sasniedz līmeni, kas atbilst noteiktajai veiktspējai, nedrīkst pārsniegt 0,6 sekundes.

| 3.1.2. | Ja transportlīdzekļi aprīkoti ar hidrauliskām bremžu sistēmām, 3.1.1. punkta prasības uzskata par izpildītām, ja ārkārtas manevra laikā transportlīdzekļa palēninājums vai spiediens vismazāk labvēlīgi novietotajā bremžu darba cilindrā 0,6 sekundēs sasniedz līmeni, kas atbilst noteiktajai veiktspējai. |
| --- | --- |

3.1.2.

Ja transportlīdzekļi aprīkoti ar hidrauliskām bremžu sistēmām, 3.1.1. punkta prasības uzskata par izpildītām, ja ārkārtas manevra laikā transportlīdzekļa palēninājums vai spiediens vismazāk labvēlīgi novietotajā bremžu darba cilindrā 0,6 sekundēs sasniedz līmeni, kas atbilst noteiktajai veiktspējai.

---

(1)  Ražotājs tehniskajam dienestam iesniedz to bremzēšanas raksturlīkņu saimi, ko pieļauj automātiskās vadības stratēģija. Tehniskais dienests drīkst verificēt šīs raksturlīknes.

(2)  Tas atbilst bremzēšanas ceļam pie 0,1 v + 0,0080 v2 un vidējam maksimālajam palēninājumam 4,82 m/s2.

---

Papildinājums

Procedūra akumulatoru baterijas uzlādes stāvokļa pārraudzīšanai

Šo procedūru piemēro transportlīdzekļu akumulatoru baterijām, kuras izmanto vilcei un reģeneratīvai bremzēšanai.

Procedūrā ir jāizmanto divvirzienu līdzstrāvas vatstundu skaitītājs vai divvirzienu līdzstrāvas ampērstundu skaitītājs.

Procedūra

| 1.1. | Ja akumulatoru baterijas ir jaunas vai bijušas ilgstoši uzglabātas, tām veic izgatavotāja ieteiktos atkārtotas uzlādes ciklus. Pēc minēto ciklu pabeigšanas atļauts vismaz 8 stundu noturēšanas laikposms vides temperatūrā. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Izmantojot ražotāja ieteikto lādēšanas procedūru, sasniedz pilnīgu uzlādi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Veicot 3. pielikuma 1.2.11., 1.4.1.2.3., 1.5.1.6., 1.5.1.7. un 1.5.2.4. punkta bremzēšanas testus, reģistrē vilces elektromotoru patērētās un reģeneratīvās bremžu sistēmas piegādātās vatstundas kā pieaugošu kopējo summu, ko pēc tam izmanto, lai noteiktu uzlādes stāvokli konkrētā testa sākumā vai beigās. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Lai atveidotu akumulatoru bateriju uzlādes stāvokļa līmeni salīdzinošajiem testiem, tādiem kā minēti 3. pielikuma 1.5.2.4. punktā, akumulatoru baterijām jābūt vai nu atkārtoti uzlādētām līdz šim līmenim, vai uzlādētām, pārsniedzot šo līmeni, un tad izlādētām ar noteiktu slodzi pie aptuveni nemainīgas jaudas, līdz tiek sasniegts prasītais uzlādes stāvoklis. Alternatīvi, transportlīdzekļiem ar tikai akumulatoru bateriju nodrošinātu elektrisko vilci uzlādes stāvokli drīkst pieregulēt, darbinot transportlīdzekli. Testus, ko veic ar testa sākumā daļēji uzlādētu akumulatoru bateriju, sāk iespējami ātri pēc tam, kad ir sasniegts vēlamais uzlādes stāvoklis. |
| --- | --- |

1.4.

---

4. PIELIKUMS

Noteikumi par enerģijas avotiem un enerģijas uzkrāšanas ierīcēm (enerģijas akumulatori)

Hidrauliskās bremžu sistēmas ar uzkrātu enerģiju

1.   Enerģijas uzkrāšanas ierīču (enerģijas akumulatoru) ietilpība

1.1.   Vispārīgi

| 1.1.1. | Transportlīdzekļus, kuru bremžu iekārtai vajadzīga uzkrātā enerģija, ko nodrošina hidrauliskais šķidrums zem spiediena, aprīko ar enerģijas uzkrāšanas ierīcēm (enerģijas akumulatoriem), kuru ietilpība atbilst šā pielikuma 1.2. vai 1.3. punkta prasībām. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Tomēr enerģijas uzkrāšanas ierīcēm nav obligāti jābūt ar noteikto ietilpību, ja bremžu sistēma ir tāda, ka enerģijas rezerves neesības gadījumā ir iespējams ar darba bremžu vadības ierīci panākt tādu bremzēšanas veiktspēju, kas ir vismaz vienāda ar papildu bremžu sistēmai noteikto. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Verificējot atbilstību šā pielikuma 1.2., 1.3. un 2.1. punkta prasībām, bremzes iestata iespējami cieši, un šā pielikuma 1.2. punkta vajadzībām pilna gājiena iedarbināšanas intensitātei ir jābūt tādai, lai starp katras darbināšanas reizi nodrošinātu vismaz 60 sekunžu intervālu. |
| --- | --- |

1.1.3.

1.2.   Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar hidraulisko bremžu sistēmu ar uzkrāto enerģiju, jāatbilst šādām prasībām.

| 1.2.1. | Pēc astoņām darba bremžu vadības ierīces pilna gājiena darbināšanas reizēm joprojām jābūt iespējamai devītajā darbināšanas reizē sasniegt papildu bremžu sistēmai noteikto veiktspēju. |
| --- | --- |

1.2.1.

Pēc astoņām darba bremžu vadības ierīces pilna gājiena darbināšanas reizēm joprojām jābūt iespējamai devītajā darbināšanas reizē sasniegt papildu bremžu sistēmai noteikto veiktspēju.

| 1.2.2. | Testēšanu veic saskaņā ar šādām prasībām.






  1.2.2.1. | Testēšu sāk pie spiediena, kādu var būt norādījis ražotājs, bet kas nav augstāks kā ieslēgšanas spiediens (1). |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

Testēšanu veic saskaņā ar šādām prasībām.

1.2.2.1.

Testēšu sāk pie spiediena, kādu var būt norādījis ražotājs, bet kas nav augstāks kā ieslēgšanas spiediens (1).

| 1.2.2.2. | Enerģijas uzkrāšanas ierīci(-es) nepilda; turklāt izolē jebkādas palīgiekārtu enerģijas uzkrāšanas ierīces. |
| --- | --- |

1.2.2.2.

Enerģijas uzkrāšanas ierīci(-es) nepilda; turklāt izolē jebkādas palīgiekārtu enerģijas uzkrāšanas ierīces.

1.3.   Transportlīdzekļus, kas aprīkoti ar hidraulisko bremžu sistēmu ar uzkrāto enerģiju un kas nevar izpildīt šo noteikumu 5.2.4.1. punkta prasības, uzskata par atbilstošiem minētā punkta prasībām, ja ir izpildītas šādas prasības.

| 1.3.1. | Pēc jebkādas atsevišķas pārvada atteices pēc astoņām darba bremžu vadības ierīces pilna gājiena darbināšanas reizēm ir jābūt iespējai devītajā darbināšanas reizē sasniegt vismaz papildu bremžu sistēmai noteikto veiktspēju. |
| --- | --- |

1.3.1.

Pēc jebkādas atsevišķas pārvada atteices pēc astoņām darba bremžu vadības ierīces pilna gājiena darbināšanas reizēm ir jābūt iespējai devītajā darbināšanas reizē sasniegt vismaz papildu bremžu sistēmai noteikto veiktspēju.

| 1.3.2. | Testēšanu veic saskaņā ar šādām prasībām.






  1.3.2.1. | Enerģijas avotam nedarbojoties vai darbojoties ar apgriezieniem, kas atbilst motora brīvgaitas apgriezieniem, drīkst izraisīt jebkādu pārvada atteici. Pirms šādas atteices izraisīšanas enerģijas uzkrāšanas ierīcē(-ēs) ir jābūt spiedienam, kādu var norādīt ražotājs, bet kas nepārsniedz ieslēgšanas spiedienu. |
| --- | --- | --- |

1.3.2.

Testēšanu veic saskaņā ar šādām prasībām.

1.3.2.1.

Enerģijas avotam nedarbojoties vai darbojoties ar apgriezieniem, kas atbilst motora brīvgaitas apgriezieniem, drīkst izraisīt jebkādu pārvada atteici. Pirms šādas atteices izraisīšanas enerģijas uzkrāšanas ierīcē(-ēs) ir jābūt spiedienam, kādu var norādīt ražotājs, bet kas nepārsniedz ieslēgšanas spiedienu.

| 1.3.2.2. | Palīgiekārtu un tā enerģijas uzkrāšanas ierīces, ja tādas ir, izolē. |
| --- | --- |

1.3.2.2.

Palīgiekārtu un tā enerģijas uzkrāšanas ierīces, ja tādas ir, izolē.

2.   Hidrauliska šķidruma enerģijas avotu ietilpība

2.1.   Enerģijas avotiem jāatbilst turpmākajos punktos noteiktajām prasībām.

2.1.1.   Definīcijas

| 2.1.1.1. | “p1” ir maksimālais sistēmas darba spiediens (izslēgšanas spiediens) enerģijas uzkrāšanas ierīcē(-ēs), ko norādījis ražotājs. |
| --- | --- |

2.1.1.1.

| 2.1.1.2. | “p2” ir spiediens pēc četrām darba bremžu vadības ierīces pilna gājiena darbināšanas reizēm, sākot no p1 un neuzpildot enerģijas uzkrāšanas ierīci(-es). |
| --- | --- |

2.1.1.2.

| 2.1.1.3. | “t” ir laiks, kāds vajadzīgs, lai spiediens enerģijas uzkrāšanas ierīcē(-ēs) pieaugtu no p2 līdz p1, nedarbinot bremžu vadības ierīci. |
| --- | --- |

2.1.1.3.

2.1.2.   Mērīšanas nosacījumi

| 2.1.2.1. | Lai testu gaitā noteiktu laiku t, enerģijas avota uzpildes tempam jābūt tādam, kāds tas ir, kad motors darbojas ar maksimālajai jaudai atbilstošiem apgriezieniem vai ar apgriezienu ierobežotāja pieļautajiem apgriezieniem. |
| --- | --- |

2.1.2.1.

| 2.1.2.2. | Lai testa gaitā noteiktu laiku t, palīgiekārtas enerģijas uzkrāšanas ierīci(-es) neizolē citādi, kā tikai automātiski. |
| --- | --- |

2.1.2.2.

2.1.3.   Rezultātu interpretēšana

| 2.1.3.1. | Visiem transportlīdzekļiem laiks t nedrīkst pārsniegt 20 sekundes. |
| --- | --- |

2.1.3.1.

3.   Brīdināšanas ierīču raksturlielumi

Motoram nedarbojoties un sākot no spiediena, ko var būt norādījis ražotājs, bet kas nepārsniedz ieslēgšanas spiedienu, brīdināšanas ierīce nedrīkst darboties pēc divām darba bremžu vadības ierīces pilna gājiena darbināšanas reizēm.

---

(1)  Sākotnējo enerģijas līmeni norāda apstiprinājuma dokumentā.

---

5. PIELIKUMS

Bremzēšanas spēku sadalījums pa transportlīdzekļa asīm

1.   Vispārīgi

Transportlīdzekļiem, kas nav aprīkoti ar pretbloķēšanas sistēmu, kā noteikts šo noteikumu 6. pielikumā, jāatbilst visām šā pielikuma prasībām. Ja lieto īpašu iekārtu, tai jādarbojas automātiski.

2.   Apzīmējumi

| i | = | ass indekss (i = 1 priekšējai asij;
  i = 2 aizmugurējai asij) |
| --- | --- | --- |
| Pi | = | ceļa virsmas normālā reakcija uz asi i statiskos apstākļos |
| Ni | = | ceļa seguma normālā reakcija uz asi i bremzējot |
| Ti | = | bremžu spēks asi i normālas bremzēšanas apstākļos uz ceļa |
| fi | = | Ti/Ni, ass i izmantotā saķere (1) |
| J | = | transportlīdzekļa palēninājums |
| g | = | brīvās krišanas paātrinājums: g = 9,81 m/s2 |
| z | = | transportlīdzekļa bremzēšanas intensitāte = J/g |
| P | = | transportlīdzekļa masa |
| h | = | smaguma centra augstums, ko norādījis ražotājs un apstiprinājis apstiprināšanas testus veicošais tehniskais dienests |
| E | = | garenbāze |
| k | = | riepas un ceļa virsmas teorētiskais saķeres koeficients |

i

=

ass indekss (i = 1 priekšējai asij;

i = 2 aizmugurējai asij)

Pi

=

ceļa virsmas normālā reakcija uz asi i statiskos apstākļos

Ni

=

ceļa seguma normālā reakcija uz asi i bremzējot

Ti

=

bremžu spēks asi i normālas bremzēšanas apstākļos uz ceļa

fi

=

Ti/Ni, ass i izmantotā saķere (1)

J

=

transportlīdzekļa palēninājums

g

=

brīvās krišanas paātrinājums: g = 9,81 m/s2

z

=

transportlīdzekļa bremzēšanas intensitāte = J/g

P

=

transportlīdzekļa masa

h

=

smaguma centra augstums, ko norādījis ražotājs un apstiprinājis apstiprināšanas testus veicošais tehniskais dienests

E

=

garenbāze

k

=

riepas un ceļa virsmas teorētiskais saķeres koeficients

3.   Prasības

| 3.1.(A) | Visos transportlīdzekļa slogojuma stāvokļos aizmugurējās ass saķeres izmantojuma raksturlīkne nedrīkst atrasties augstāk kā priekšējās ass saķeres izmantojuma raksturlīkne (2):
  visām bremzēšanas intensitātēm starp 0,15 un 0,8. |
| --- | --- |

3.1.(A)

visām bremzēšanas intensitātēm starp 0,15 un 0,8.

| 3.1.(B) | Attiecībā uz k vērtībām starp 0,2 un 0,8 (2):
  z ≥ 0,1 + 0,7 (k – 0,2) (sk. šā pielikuma 1. diagrammu) |
| --- | --- |

3.1.(B)

z ≥ 0,1 + 0,7 (k – 0,2) (sk. šā pielikuma 1. diagrammu)

| 3.2. | Lai verificētu atbilstību šā pielikuma 3.1. punkta prasībām, ražotājs iesniedz priekšējās un aizmugurējās ass saķeres izmantojuma līknes, kas aprēķinātas pēc šādām formulām:










  Raksturlīknes izveido abiem šādiem slogojuma apstākļiem: |
| --- | --- |

3.2.

Formula

Formula

Raksturlīknes izveido abiem šādiem slogojuma apstākļiem:

| 3.2.1. | neslogots, nokomplektētā stāvoklī ar vadītāju; |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | slogots; ja ir līdzeklis, kas nodrošina vairākas slodzes sadalījuma iespējas, ņem vērā to, kurā priekšējā ass ir visvairāk noslogota. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar B kategorijas elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēmu, kur elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas spēju ietekmē elektriskās uzlādes stāvoklis, līknes veido, ņemot vērā elektrisko bremzēšanas komponentu pievadītā bremžu spēka minimuma un maksimuma apstākļos. Šo prasību nepiemēro, ja transportlīdzeklis aprīkots ar pretbloķēšanas sistēmu, kas kontrolē elektriskajai bremzēšanai pievienotos riteņus; tad piemēro šo noteikumu 6. pielikuma prasības. |
| --- | --- |

3.2.3.

4.   Prasības, kas jāizpilda bremzēšanas spēka sadalīšanas sistēmas atteices gadījumā

Ja šā pielikuma prasības izpilda, izmantojot īpašu ierīci (piem., kuru mehāniski vada transportlīdzekļa balstiekārta), tad šīs sistēmas vadības ierīces atteices gadījumā (piem., atvienojoties vadības ierīces sviru savienojumam) ir jābūt iespējai apstādināt transportlīdzekli 0. tipa testa apstākļos ar atslēgtu motoru tā, ka bremzēšanas ceļš nepārsniedz 0,1 v + 0,0100 v2 (m) un vidējais maksimālais palēninājums nav mazāks kā 3,86 m/s2.

5.   Transportlīdzekļu testēšana

Transportlīdzekļa tipa apstiprināšanas testēšanas laikā tipa apstiprinātāja iestāde verificē atbilstību šā pielikuma prasībām, veicot šādus testus.

| 5.1. | Riteņu bloķēšanās secības tests (sk. 1. papildinājumu)
  Ja riteņu bloķēšanās secības tests apstiprina, ka priekšējie riteņi bloķējas pirms vai vienlaicīgi ar aizmugurējiem riteņiem, tad atbilstība šā pielikuma 3. punktam ir verificēta un testēšana ir pabeigta. |
| --- | --- |

5.1.

Ja riteņu bloķēšanās secības tests apstiprina, ka priekšējie riteņi bloķējas pirms vai vienlaicīgi ar aizmugurējiem riteņiem, tad atbilstība šā pielikuma 3. punktam ir verificēta un testēšana ir pabeigta.

| 5.2. | Papildu testi
  Ja riteņu bloķēšanās secības tests rāda, ka aizmugurējie riteņi bloķējas pirms priekšējiem riteņiem, tad:






  a) | transportlīdzekli pakļauj šādai papildu testēšanai:






  i) | riteņu bloķēšanās secības papildu testi un/vai |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.

Ja riteņu bloķēšanās secības tests rāda, ka aizmugurējie riteņi bloķējas pirms priekšējiem riteņiem, tad:

a)

transportlīdzekli pakļauj šādai papildu testēšanai:

i)

riteņu bloķēšanās secības papildu testi un/vai

| ii) | riteņu griezes momenta testi (sk. 2. papildinājumu), lai noteiktu bremzēšanas koeficientus saķeres izmantojuma līkņu izveidošanai; šīm līknēm jāatbilst šā pielikuma 3.1.(A) punkta prasībām; |
| --- | --- |

ii)

riteņu griezes momenta testi (sk. 2. papildinājumu), lai noteiktu bremzēšanas koeficientus saķeres izmantojuma līkņu izveidošanai; šīm līknēm jāatbilst šā pielikuma 3.1.(A) punkta prasībām;

| b) | drīkst atteikt tipa apstiprinājumu. |
| --- | --- |

b)

drīkst atteikt tipa apstiprinājumu.

| 5.3. | Praktisko testu rezultātus pievieno tipa apstiprinājuma ziņojumam. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Ražošanas atbilstība

| 6.1. | Pārbaudot transportlīdzekļus attiecībā uz ražošanas atbilstību, tehniskajiem dienestiem būtu jāievēro tādas pašas procedūras kā tipa apstiprināšanā. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Prasības arī ir tādas pašas kā tipa apstiprināšanā, izņemot to, ka šā pielikuma 5.2. punkta a) apakšpunkta ii) punktā aprakstītajā testā aizmugurējās ass līknei jāatrodas zem līnijas z = 0,9 k attiecībā uz visām bremzēšanas intensitātēm starp 0,15 un 0,8 (nevis izpildot 3.1.(A) punkta prasības) (sk. 2. diagrammu).

  1. diagramma







  2. diagramma |
| --- | --- |

6.2.

1. diagramma

Image 4

2. diagramma

Image 5

---

(1)  
  “
  Saķeres izmantošanas līknes
  ” transportlīdzeklim ir līknes, kas grafiski parāda katras ass i izmantoto saķeri dotā slogojuma apstākļos atkarībā no transportlīdzekļa bremzēšanas intensitātes.

(2)  3.1. punkta noteikumi neietekmē šo noteikumu 3. pielikuma prasības attiecībā uz bremžu veiktspēju. Tomēr, ja testos, kas veikti saskaņā ar 3.1. punkta noteikumiem, iegūst bremzēšanas veiktspējas, kas pārsniedz 3. pielikumā norādītās, tad noteikumus attiecībā uz saķeres izmantojuma līkni piemēro šā pielikuma 1. diagrammas zonas robežās, ko nosaka taisnās līnijas k = 0,8 un z = 0,8.

---

1. papildinājums

Riteņu bloķēšanās secības testa procedūra

1.   Vispārīga informācija

| a) | Šā testa nolūks ir nodrošināt to, ka abu priekšējo riteņu bloķēšanās notiek pie mazākas palēninājuma intensitātes nekā abu aizmugurējo riteņu bloķēšanās, testējot uz tādas ceļa virsmas, kur riteņi bloķējas pie bremzēšanas intensitātes starp 0,15 un 0,8. |
| --- | --- |

a)

Šā testa nolūks ir nodrošināt to, ka abu priekšējo riteņu bloķēšanās notiek pie mazākas palēninājuma intensitātes nekā abu aizmugurējo riteņu bloķēšanās, testējot uz tādas ceļa virsmas, kur riteņi bloķējas pie bremzēšanas intensitātes starp 0,15 un 0,8.

| b) | Priekšējo un aizmugurējo riteņu vienlaicīga bloķēšanās ir stāvoklis, kad laika intervāls starp aizmugurējās ass pēdējā (otrā) riteņa bloķēšanos un priekšējās ass pēdējā (otrā) riteņa bloķēšanos ir < 0,1 sekunde pie transportlīdzekļa ātrumiem > 30 km/h. |
| --- | --- |

b)

Priekšējo un aizmugurējo riteņu vienlaicīga bloķēšanās ir stāvoklis, kad laika intervāls starp aizmugurējās ass pēdējā (otrā) riteņa bloķēšanos un priekšējās ass pēdējā (otrā) riteņa bloķēšanos ir < 0,1 sekunde pie transportlīdzekļa ātrumiem > 30 km/h.

2.   Nosacījumi attiecībā uz transportlīdzekli

| a) | Transportlīdzekļa slogojums: slogots un neslogots. |
| --- | --- |

a)

Transportlīdzekļa slogojums: slogots un neslogots.

| b) | Pārnesumkārbas stāvoklis: motors atslēgts. |
| --- | --- |

b)

Pārnesumkārbas stāvoklis: motors atslēgts.

3.   Testa nosacījumi un procedūras

| a) | Bremžu sākotnējā temperatūra: vidēji starp 65 °C un 100 °C uz karstākās ass. |
| --- | --- |

a)

Bremžu sākotnējā temperatūra: vidēji starp 65 °C un 100 °C uz karstākās ass.

| b) | Testa ātrums | : | 65 km/h bremzēšanas intensitātei ≤ 0,50;
  100 km/h bremzēšanas intensitātei > 0,50. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Testa ātrums

:

65 km/h bremzēšanas intensitātei ≤ 0,50;

100 km/h bremzēšanas intensitātei > 0,50.

| c) | Pedālim pieliktais spēks:






  i) | spēku pedālim pieliek un vada prasmīgs vadītājs vai mehānisks bremžu pedāļa darbināšanas izpildmehānisms; |
| --- | --- | --- |

c)

Pedālim pieliktais spēks:

i)

spēku pedālim pieliek un vada prasmīgs vadītājs vai mehānisks bremžu pedāļa darbināšanas izpildmehānisms;

| ii) | pedālim pielikto spēku palielina lineāri tā, ka pirmās ass bloķēšanās notiek ne agrāk par pussekundi (0,5) un ne vēlāk par pusotru (1,5) sekundi pēc pedāļa sākotnējās piespiešanas; |
| --- | --- |

ii)

pedālim pielikto spēku palielina lineāri tā, ka pirmās ass bloķēšanās notiek ne agrāk par pussekundi (0,5) un ne vēlāk par pusotru (1,5) sekundi pēc pedāļa sākotnējās piespiešanas;

| iii) | pedāli atlaiž, kad bloķējas otrā ass vai kad pedālim pieliktais spēks sasniedz 1 kN, vai 0,1 sekundi pēc pirmās bloķēšanās, vadoties pēc tā, kas notiek vispirms. |
| --- | --- |

iii)

pedāli atlaiž, kad bloķējas otrā ass vai kad pedālim pieliktais spēks sasniedz 1 kN, vai 0,1 sekundi pēc pirmās bloķēšanās, vadoties pēc tā, kas notiek vispirms.

| d) | Riteņa bloķēšanās: ņem vērā tikai tās riteņa bloķēšanās, kad transportlīdzekļa ātrums ir lielāks nekā 15 km/h. |
| --- | --- |

d)

Riteņa bloķēšanās: ņem vērā tikai tās riteņa bloķēšanās, kad transportlīdzekļa ātrums ir lielāks nekā 15 km/h.

| e) | Testa virsma: šo testu veic uz ceļa testu virsmām, kur riteņi bloķējas pie bremzēšanas intensitātes starp 0,15 un 0,8. |
| --- | --- |

e)

Testa virsma: šo testu veic uz ceļa testu virsmām, kur riteņi bloķējas pie bremzēšanas intensitātes starp 0,15 un 0,8.

| f) | Reģistrējamie dati: šādu informāciju nepārtraukti, sinhronizēti, automātiski reģistrē katra testa brauciena laikā, lai mainīgo vērtības varētu savstarpēji sasaistīt reāllaikā:






  i) | transportlīdzekļa ātrums; |
| --- | --- | --- |

f)

Reģistrējamie dati: šādu informāciju nepārtraukti, sinhronizēti, automātiski reģistrē katra testa brauciena laikā, lai mainīgo vērtības varētu savstarpēji sasaistīt reāllaikā:

i)

transportlīdzekļa ātrums;

| ii) | transportlīdzekļa momentānā bremzēšanas intensitāte (piem., izmantojot transportlīdzekļa ātrumu atšķirību); |
| --- | --- |

ii)

transportlīdzekļa momentānā bremzēšanas intensitāte (piem., izmantojot transportlīdzekļa ātrumu atšķirību);

| iii) | bremžu pedālim pieliktais spēks (vai spiediens hidrauliskajā maģistrālē); |
| --- | --- |

iii)

bremžu pedālim pieliktais spēks (vai spiediens hidrauliskajā maģistrālē);

| iv) | katra riteņa leņķiskais ātrums. |
| --- | --- |

iv)

katra riteņa leņķiskais ātrums.

| g) | Katru testa braucienu atkārto vēlreiz, lai apstiprinātu riteņu bloķēšanās secību: ja viens no šiem abiem rezultātiem norāda neatbilstību, tad izšķirošais būs trešais testa brauciens tādos pašos apstākļos. |
| --- | --- |

g)

Katru testa braucienu atkārto vēlreiz, lai apstiprinātu riteņu bloķēšanās secību: ja viens no šiem abiem rezultātiem norāda neatbilstību, tad izšķirošais būs trešais testa brauciens tādos pašos apstākļos.

4.   Veiktspējas prasības

| a) | Pie transportlīdzekļa bremzēšanas intensitātes starp 0,15 un 0,8 abi aizmugurējie riteņi nedrīkst sasniegt bloķētu stāvokli pirms abu priekšējo riteņu bloķēšanās. |
| --- | --- |

a)

Pie transportlīdzekļa bremzēšanas intensitātes starp 0,15 un 0,8 abi aizmugurējie riteņi nedrīkst sasniegt bloķētu stāvokli pirms abu priekšējo riteņu bloķēšanās.

| b) | Ja, testējot atbilstoši iepriekš norādītajai procedūrai, kad transportlīdzekļa bremzēšanas intensitāte ir starp 0,15 un 0,8, transportlīdzeklis atbilst šai riteņu bloķēšanās secības prasībai, ja izpildās viens no šādiem kritērijiem:






  i) | nebloķējas neviens ritenis; |
| --- | --- | --- |

b)

Ja, testējot atbilstoši iepriekš norādītajai procedūrai, kad transportlīdzekļa bremzēšanas intensitāte ir starp 0,15 un 0,8, transportlīdzeklis atbilst šai riteņu bloķēšanās secības prasībai, ja izpildās viens no šādiem kritērijiem:

i)

nebloķējas neviens ritenis;

| ii) | bloķējas abi priekšējās ass riteņi un viens vai neviens aizmugurējās ass ritenis; |
| --- | --- |

ii)

bloķējas abi priekšējās ass riteņi un viens vai neviens aizmugurējās ass ritenis;

| iii) | abas asis bloķējas vienlaicīgi. |
| --- | --- |

iii)

abas asis bloķējas vienlaicīgi.

| c) | Ja riteņu bloķēšanās sākas pie bremzēšanas intensitātes, kas ir mazāka nekā 0,15 un lielāka kā 0,8, tests nav derīgs un būtu jāatkārto uz atšķirīgas ceļa virsmas. |
| --- | --- |

c)

Ja riteņu bloķēšanās sākas pie bremzēšanas intensitātes, kas ir mazāka nekā 0,15 un lielāka kā 0,8, tests nav derīgs un būtu jāatkārto uz atšķirīgas ceļa virsmas.

| d) | Ja slogotam vai neslogotam transportlīdzeklim pie bremzēšanas pakāpes starp 0,15 un 0,8 bloķējas abi aizmugurējās ass riteņi un viens vai neviens priekšējās ass ritenis, tad riteņu bloķēšanās secības tests nav izturēts. Šādā gadījumā transportlīdzekli pakļauj “riteņa griezes momenta” testa procedūrai, lai noteiktu objektīvos bremzēšanas koeficientus saķeres izmantojuma līkņu aprēķināšanai. |
| --- | --- |

d)

Ja slogotam vai neslogotam transportlīdzeklim pie bremzēšanas pakāpes starp 0,15 un 0,8 bloķējas abi aizmugurējās ass riteņi un viens vai neviens priekšējās ass ritenis, tad riteņu bloķēšanās secības tests nav izturēts. Šādā gadījumā transportlīdzekli pakļauj “riteņa griezes momenta” testa procedūrai, lai noteiktu objektīvos bremzēšanas koeficientus saķeres izmantojuma līkņu aprēķināšanai.

---

2. papildinājums

Riteņa griezes momenta testa procedūra

1.   Vispārīga informācija

Šā testa nolūks ir izmērīt bremzēšanas koeficientus un tādējādi noteikt priekšējās un aizmugurējās ass saķeres izmantojumu bremzēšanas intensitāšu diapazonā starp 0,15 un 0,8.

2.   Nosacījumi attiecībā uz transportlīdzekli

| a) | Transportlīdzekļa slogojums: slogots un neslogots. |
| --- | --- |

a)

Transportlīdzekļa slogojums: slogots un neslogots.

| b) | Pārnesumkārbas stāvoklis: motors atslēgts. |
| --- | --- |

b)

Pārnesumkārbas stāvoklis: motors atslēgts.

3.   Testa nosacījumi un procedūras

| a) | Bremžu sākotnējā temperatūra: vidēji starp 65 °C un 100 °C uz karstākās ass. |
| --- | --- |

a)

Bremžu sākotnējā temperatūra: vidēji starp 65 °C un 100 °C uz karstākās ass.

| b) | Testa ātrumi: 100 km/h un 50 km/h. |
| --- | --- |

b)

Testa ātrumi: 100 km/h un 50 km/h.

| c) | Pedālim pieliktais spēks: pedālim pielikto spēku palielina lineāri ar ātrumu 100–150 N/s, ja testa ātrums ir 100 km/h, vai 100–200 N/s, ja testa ātrums ir 50 km/h, līdz bloķējas pirmā ass vai pedālim pieliktais spēks sasniedz 1 kN, atkarībā no tā, kas notiek vispirms. |
| --- | --- |

c)

Pedālim pieliktais spēks: pedālim pielikto spēku palielina lineāri ar ātrumu 100–150 N/s, ja testa ātrums ir 100 km/h, vai 100–200 N/s, ja testa ātrums ir 50 km/h, līdz bloķējas pirmā ass vai pedālim pieliktais spēks sasniedz 1 kN, atkarībā no tā, kas notiek vispirms.

| d) | Bremžu dzesēšana: starp bremžu darbināšanām transportlīdzekli vada ar ātrumu līdz 100 km/h, līdz tiek sasniegta 3. punktā a) apakšpunktā noteiktā bremžu sākotnējā temperatūra. |
| --- | --- |

d)

Bremžu dzesēšana: starp bremžu darbināšanām transportlīdzekli vada ar ātrumu līdz 100 km/h, līdz tiek sasniegta 3. punktā a) apakšpunktā noteiktā bremžu sākotnējā temperatūra.

| e) | Braucienu skaits: ar neslogotu transportlīdzekli pārmaiņus veic piecas apstāšanās no ātruma 100 km/h un piecas apstāšanās no ātruma 50 km/h. Ar slogotu transportlīdzekli atkārto minētās piecas apstāšanās pārmaiņus no katra no abiem testa ātrumiem. |
| --- | --- |

e)

Braucienu skaits: ar neslogotu transportlīdzekli pārmaiņus veic piecas apstāšanās no ātruma 100 km/h un piecas apstāšanās no ātruma 50 km/h. Ar slogotu transportlīdzekli atkārto minētās piecas apstāšanās pārmaiņus no katra no abiem testa ātrumiem.

| f) | Testa virsma: šo testu veic uz ceļa testa seguma ar labu saķeri. |
| --- | --- |

f)

Testa virsma: šo testu veic uz ceļa testa seguma ar labu saķeri.

| g) | Reģistrējamie dati: šādu informāciju nepārtraukti, sinhronizēti, automātiski reģistrē katra testa brauciena laikā, lai mainīgo vērtības varētu savstarpēji sasaistīt reāllaikā:






  i) | transportlīdzekļa ātrums; |
| --- | --- | --- |

g)

Reģistrējamie dati: šādu informāciju nepārtraukti, sinhronizēti, automātiski reģistrē katra testa brauciena laikā, lai mainīgo vērtības varētu savstarpēji sasaistīt reāllaikā:

i)

transportlīdzekļa ātrums;

| ii) | bremžu pedālim pieliktais spēks; |
| --- | --- |

ii)

bremžu pedālim pieliktais spēks;

| iii) | katra riteņa leņķiskais ātrums; |
| --- | --- |

iii)

katra riteņa leņķiskais ātrums;

| iv) | bremzējošais moments katram ritenim; |
| --- | --- |

iv)

bremzējošais moments katram ritenim;

| v) | spiediens katra bremžu kontūra hidrauliskajā kontūrā, tostarp vismaz viena priekšējā riteņa un viena aizmugurējā riteņa mērpārveidotājus, kas atrodas lejpus ikviena(-iem) strādājoša(-iem) bremzēšanas spēku regulatora(-iem) vai spiediena ierobežotājvārsta(-iem); |
| --- | --- |

v)

spiediens katra bremžu kontūra hidrauliskajā kontūrā, tostarp vismaz viena priekšējā riteņa un viena aizmugurējā riteņa mērpārveidotājus, kas atrodas lejpus ikviena(-iem) strādājoša(-iem) bremzēšanas spēku regulatora(-iem) vai spiediena ierobežotājvārsta(-iem);

| vi) | transportlīdzekļa palēninājums. |
| --- | --- |

vi)

transportlīdzekļa palēninājums.

| h) | Nolasījumu biežums: visa datu vākšanas un reģistrēšanas iekārtai jāspēj strādāt ar nolasījumu minimālo biežumu 40 Hz visos kanālos. |
| --- | --- |

h)

Nolasījumu biežums: visa datu vākšanas un reģistrēšanas iekārtai jāspēj strādāt ar nolasījumu minimālo biežumu 40 Hz visos kanālos.

| i) | Priekšējo un aizmugurējo bremžu spiediena attiecības noteikšana: nosaka un priekšējo un aizmugurējo bremžu spiediena attiecību visā līnijas spiedienu diapazonā. Ja transportlīdzeklim nav maināmas bremzēšanas spēku regulēšanas sistēmas, šo noteikšanu veic statiskos testos. Ja transportlīdzeklim ir maināmas bremzēšanas spēku regulēšanas sistēma, veic dinamiskos testus gan ar slogotu transportlīdzekli, gan ar neslogotu. Katros no abiem slogojuma apstākļiem veic piecpadsmit piebremzēšanas no 50 km/h, izmantojot tādus pašus sākotnējos nosacījumus, kas norādīti šajā papildinājumā. |
| --- | --- |

i)

Priekšējo un aizmugurējo bremžu spiediena attiecības noteikšana: nosaka un priekšējo un aizmugurējo bremžu spiediena attiecību visā līnijas spiedienu diapazonā. Ja transportlīdzeklim nav maināmas bremzēšanas spēku regulēšanas sistēmas, šo noteikšanu veic statiskos testos. Ja transportlīdzeklim ir maināmas bremzēšanas spēku regulēšanas sistēma, veic dinamiskos testus gan ar slogotu transportlīdzekli, gan ar neslogotu. Katros no abiem slogojuma apstākļiem veic piecpadsmit piebremzēšanas no 50 km/h, izmantojot tādus pašus sākotnējos nosacījumus, kas norādīti šajā papildinājumā.

4.   Datu reducēšana

| a) | Katrā 3. punktā e) apakšpunktā noteiktajā bremžu darbināšanas reizē iegūtos datus filtrē, izmantojot piecu punktu centrēti slīdošo vidējo vērtību katrā datu kanālā. |
| --- | --- |

a)

Katrā 3. punktā e) apakšpunktā noteiktajā bremžu darbināšanas reizē iegūtos datus filtrē, izmantojot piecu punktu centrēti slīdošo vidējo vērtību katrā datu kanālā.

| b) | Katrai 3. punktā e) apakšpunktā noteiktajai bremžu darbināšanas reizei nosaka slīpnes (bremzēšanas koeficienta) un spiediena ass krustpunktu (bremžu noturošo spiedienu) lineārajā mazāko kvadrātu vienādojumā, kas vislabāk apraksta izmērīto izejošo griezes momentu uz katra bremzējamā riteņa atkarībā no tam pašam ritenim pieliktā izmērītā līnijas spiediena. Regresijas analīzē izmanto tikai izejas griezes momenta vērtības, kuras iegūtas no datiem, kas reģistrēti, kad transportlīdzekļa palēninājums ir diapazonā no 0,15 g līdz 0,80 g. |
| --- | --- |

b)

Katrai 3. punktā e) apakšpunktā noteiktajai bremžu darbināšanas reizei nosaka slīpnes (bremzēšanas koeficienta) un spiediena ass krustpunktu (bremžu noturošo spiedienu) lineārajā mazāko kvadrātu vienādojumā, kas vislabāk apraksta izmērīto izejošo griezes momentu uz katra bremzējamā riteņa atkarībā no tam pašam ritenim pieliktā izmērītā līnijas spiediena. Regresijas analīzē izmanto tikai izejas griezes momenta vērtības, kuras iegūtas no datiem, kas reģistrēti, kad transportlīdzekļa palēninājums ir diapazonā no 0,15 g līdz 0,80 g.

| c) | Lai aprēķinātu vidējo bremzēšanas koeficientu un bremžu noturošo spiedienu attiecībā uz visām bremžu darbināšanas reizēm priekšējai asij, aprēķina b) punkta rezultātu vidējās vērtības. |
| --- | --- |

c)

Lai aprēķinātu vidējo bremzēšanas koeficientu un bremžu noturošo spiedienu attiecībā uz visām bremžu darbināšanas reizēm priekšējai asij, aprēķina b) punkta rezultātu vidējās vērtības.

| d) | Lai aprēķinātu vidējo bremzēšanas koeficientu un bremžu noturošo spiedienu attiecībā uz visām bremžu darbināšanas reizēm aizmugurējai asij, aprēķina b) punkta rezultātu vidējās vērtības. |
| --- | --- |

d)

Lai aprēķinātu vidējo bremzēšanas koeficientu un bremžu noturošo spiedienu attiecībā uz visām bremžu darbināšanas reizēm aizmugurējai asij, aprēķina b) punkta rezultātu vidējās vērtības.

| e) | Izmantojot attiecību starp priekšējo un aizmugurējo bremžu līnijas spiedienu, kas noteikts atbilstoši 3. punkta i) apakšpunktam, un riepas dinamisko rites rādiusu, aprēķina bremžu spēku uz katras ass atkarībā no spiediena priekšējo bremžu līnijā. |
| --- | --- |

e)

Izmantojot attiecību starp priekšējo un aizmugurējo bremžu līnijas spiedienu, kas noteikts atbilstoši 3. punkta i) apakšpunktam, un riepas dinamisko rites rādiusu, aprēķina bremžu spēku uz katras ass atkarībā no spiediena priekšējo bremžu līnijā.

| f) | Aprēķina transportlīdzekļa bremzēšanas intensitāti atkarībā no spiediena priekšējo bremžu līnijā, izmantojot šādu vienādojumu:





  kur:







  z | = | bremzēšanas intensitātei pie dotā spiediena priekšējo bremžu līnijā, |
| --- | --- | --- | --- |
| T1, T2 | = | bremžu spēki attiecīgi uz priekšējo un aizmugurējo asi, kas atbilst tam pašam spiedienam priekšējo bremžu līnijā, |
| P | = | transportlīdzekļa masa. |

f)

Aprēķina transportlīdzekļa bremzēšanas intensitāti atkarībā no spiediena priekšējo bremžu līnijā, izmantojot šādu vienādojumu:

Formula

kur:

z

=

bremzēšanas intensitātei pie dotā spiediena priekšējo bremžu līnijā,

T1, T2

=

bremžu spēki attiecīgi uz priekšējo un aizmugurējo asi, kas atbilst tam pašam spiedienam priekšējo bremžu līnijā,

P

=

transportlīdzekļa masa.

| g) | Aprēķina katras ass izmantoto saķeri atkarībā no bremzēšanas intensitātes, izmantojot šādas formulas:










  Simboli ir definēti šā pielikuma 2. punktā. |
| --- | --- |

g)

Aprēķina katras ass izmantoto saķeri atkarībā no bremzēšanas intensitātes, izmantojot šādas formulas:

Formula

Formula

Simboli ir definēti šā pielikuma 2. punktā.

| h) | Grafiski attēlo f1 un f2 atkarībā no z gan slogotam, gan neslogotam transportlīdzeklim. Šīs ir transportlīdzekļa saķeres izmantošanas līknes, kurām jānodrošina atbilstība šā pielikuma 5.2. punkta a) apakšpunkta ii) punkta prasībām (vai ražošanas atbilstības pārbaužu gadījumā šīm līknēm jānodrošina atbilstība šā pielikuma 6.2. punkta prasībām). |
| --- | --- |

h)

Grafiski attēlo f1 un f2 atkarībā no z gan slogotam, gan neslogotam transportlīdzeklim. Šīs ir transportlīdzekļa saķeres izmantošanas līknes, kurām jānodrošina atbilstība šā pielikuma 5.2. punkta a) apakšpunkta ii) punkta prasībām (vai ražošanas atbilstības pārbaužu gadījumā šīm līknēm jānodrošina atbilstība šā pielikuma 6.2. punkta prasībām).

---

6. PIELIKUMS

Testa prasības ar pretbloķēšanas sistēmām aprīkotiem transportlīdzekļiem

1.   Vispārīgi

| 1.1. | Šajā pielikumā noteikta prasītā bremzēšanas veiktspēja ar pretbloķēšanas sistēmām aprīkotiem ceļu transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Pašlaik zināmās pretbloķēšanas sistēmas satur devējs vai devējus, kontrolleru vai kontrollerus un modulatoru vai modulatorus. Jebkādu atšķirīgas konstrukcijas ierīci, kura var tikt ieviesta nākotnē, vai ja pretbloķēšanas funkcija ir integrēta citā sistēmā, uzskata par pretbloķēšanas sistēmu šo noteikumu šā pielikuma un 5. pielikuma izpratnē, ja tā nodrošina veiktspēju, kas vienāda ar šajā pielikumā noteikto. |
| --- | --- |

1.2.

2.   Definīcijas

| 2.1. | “Pretbloķēšanas sistēma” ir darba bremžu sistēmas daļa, kura transportlīdzekļa vienam vai vairākiem riteņiem bremzēšanas laikā automātiski vada izslīdēšanas pakāpi šī riteņa vai riteņu rotācijas virzienā. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | “Devējs” ir sastāvdaļa, kas konstruēta tā, lai konstatētu un nosūtītu kontrollerim datus par riteņa(-u) rotācijas apstākļiem vai transportlīdzekļa dinamiskajiem apstākļiem. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | “Kontrolleris” ir sastāvdaļa, kas konstruēta tā, lai izvērtētu no devēja(-iem) saņemtos datus un pārraidītu signālu uz modulatoru. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | “Modulators” ir sastāvdaļa, kas konstruēta tā, lai mainītu bremzēšanas spēku(-us) atbilstoši no kontrollera saņemtajam signālam. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | “Tieši vadīts ritenis” ir ritenis, kura bremzēšanas spēku modulē atbilstoši datiem no vismaz tā paša riteņa devēja (1). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | “Netieši vadīts ritenis” ir ritenis, kura bremzēšanas spēku modulē atbilstoši no cita(-u) riteņa(-u) devēja(-i) saņemtajiem datiem (1). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | “Nepārtraukts cikliskums” nozīmē, ka pretbloķēšanas sistēma atkārtoti modulē bremzēšanas spēku, lai nepieļautu tieši vadītu riteņu bloķēšanos. Bremžu darbināšanas, kad modulēšana notiek tikai vienu reizi apstāšanās laikā, neuzskata par atbilstošu šai definīcijai. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Pretbloķēšanas sistēmu veidi

| 3.1. | Transportlīdzekli uzskata par aprīkotu ar pretbloķēšanas sistēmu šo noteikumu 5. pielikuma 1. punkta izpratnē, ja ir uzstādīta viena no šādām sistēmām.






  3.1.1. | 1. kategorijas pretbloķēšanas sistēma
  Ar 1. kategorijas pretbloķēšanas sistēmu aprīkotam transportlīdzeklim jāatbilst visām šā pielikuma prasībām. |
| --- | --- | --- |

3.1.

3.1.1.

1. kategorijas pretbloķēšanas sistēma

Ar 1. kategorijas pretbloķēšanas sistēmu aprīkotam transportlīdzeklim jāatbilst visām šā pielikuma prasībām.

| 3.1.2. | 2. kategorijas pretbloķēšanas sistēma
  Ar 2. kategorijas pretbloķēšanas sistēmu aprīkotam transportlīdzeklim jāatbilst visām šā pielikuma prasībām, izņemot 5.3.5. punktā noteiktās. |
| --- | --- |

3.1.2.

2. kategorijas pretbloķēšanas sistēma

Ar 2. kategorijas pretbloķēšanas sistēmu aprīkotam transportlīdzeklim jāatbilst visām šā pielikuma prasībām, izņemot 5.3.5. punktā noteiktās.

| 3.1.3. | 3. kategorijas pretbloķēšanas sistēma
  Ar 3. kategorijas pretbloķēšanas sistēmu aprīkotam transportlīdzeklim jāatbilst visām šā pielikuma prasībām, izņemot 5.3.4. un 5.3.5. punktā noteiktās. Šādu transportlīdzekļu katrai atsevišķai asij, kurai nav vismaz viens tieši vadīts ritenis, jāatbilst šo noteikumu 5. pielikumā noteiktajiem saķeres izmantojuma un riteņu bloķēšanās secības nosacījumiem, nevis šā pielikuma 5.2. punktā noteiktajām saķeres izmantojuma prasībām. Tomēr, ja saķeres izmantojuma līkņu relatīvās atrašanās vietas neatbilst šo noteikumu 5. pielikuma 3.1. punkta prasībām, veic pārbaudi, lai pārliecinātos, ka riteņi uz vismaz vienas no aizmugurējām asīm nebloķējas pirms priekšējās ass vai asu riteņiem apstākļos, kas šo noteikumu 5. pielikuma 3.1. punktā noteikti attiecīgi bremzēšanas intensitātei un slodzei. Šo prasību izpildi drīkst pārbaudīt uz augstas un zemas saķeres ceļu virsmām (aptuveni 0,8 un maksimums 0,3), modulējot darba bremžu vadības ierīcei pielikto spēku. |
| --- | --- |

3.1.3.

3. kategorijas pretbloķēšanas sistēma

Ar 3. kategorijas pretbloķēšanas sistēmu aprīkotam transportlīdzeklim jāatbilst visām šā pielikuma prasībām, izņemot 5.3.4. un 5.3.5. punktā noteiktās. Šādu transportlīdzekļu katrai atsevišķai asij, kurai nav vismaz viens tieši vadīts ritenis, jāatbilst šo noteikumu 5. pielikumā noteiktajiem saķeres izmantojuma un riteņu bloķēšanās secības nosacījumiem, nevis šā pielikuma 5.2. punktā noteiktajām saķeres izmantojuma prasībām. Tomēr, ja saķeres izmantojuma līkņu relatīvās atrašanās vietas neatbilst šo noteikumu 5. pielikuma 3.1. punkta prasībām, veic pārbaudi, lai pārliecinātos, ka riteņi uz vismaz vienas no aizmugurējām asīm nebloķējas pirms priekšējās ass vai asu riteņiem apstākļos, kas šo noteikumu 5. pielikuma 3.1. punktā noteikti attiecīgi bremzēšanas intensitātei un slodzei. Šo prasību izpildi drīkst pārbaudīt uz augstas un zemas saķeres ceļu virsmām (aptuveni 0,8 un maksimums 0,3), modulējot darba bremžu vadības ierīcei pielikto spēku.

4.   Vispārīgas prasības

| 4.1. | Visām elektriskajām atteicēm vai devēja nepareizai darbībai, kas sistēmu ietekmē attiecībā uz šā pielikuma darbības un veiktspējas prasībām, tostarp atteicēm un nepareizai darbībai elektroapgādē, kontrollera(-u) ārējā vadojumā, kontrollerī(-os) (2) un modulatorā(-os), jābūt signalizētām vadītājam ar specifisku optisku brīdinājuma signālu. Šim nolūkam izmanto šo noteikumu 5.2.21.1.2. punktā norādīto dzeltenas krāsas brīdinājuma signālu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Devēju nepareizai darbībai, ko nevar konstatēt statiskos apstākļos, jākonstatē ne vēlāk kā tad, kad transportlīdzekļa ātrums pārsniedz 10 km/h (3). Tomēr, lai novērstu nepareizu kļūmes indikāciju, kad devējs nesniedz datus par transportlīdzekļa ātrumu tāpēc, ka ritenis nerotē, verifikācija drīkst būt atlikta, bet tā jākonstatē ne vēlāk kā tad, kad transportlīdzekļa ātrums pārsniedz 15 km/h. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Ja pretbloķēšanas sistēma ir zem sprieguma, transportlīdzeklim esot nekustīgam, elektriski vadītajam(-iem) pneimatiskā modulatora vārstam(-iem) jāveic vismaz viens cikls. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.2. | Notiekot atsevišķai, elektriskai funkcionalitātes atteicei, kas ietekmē tikai pretbloķēšanas funkciju, ko norāda iepriekš minētais dzeltenas krāsas brīdinājuma signāls, turpmākā darba bremžu veiktspēja nedrīkst būt zemāka kā 80 procenti no noteiktās veiktspējas saskaņā ar 0. tipa testu ar atslēgtu motoru. Tas atbilst 0,1 v + 0,0075 v2 (m) bremzēšanas ceļam un 5,15 m/s2 vidējam maksimālajam palēninājumam. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Pretbloķēšanas sistēmas darbību nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt magnētiskais vai elektriskais lauks. To pierāda ar atbilstību ANO Noteikumiem Nr. 10, kā prasīts noteikumu 5.1.1.4. punktā. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Pretbloķēšanas sistēmas atvienošanai vai vadības režīma mainīšanai (4) nedrīkst būt manuāli darbināma ierīce. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Īpašie noteikumi

5.1.   Enerģijas patēriņš

Ar pretbloķēšanas sistēmām aprīkotiem transportlīdzekļiem jāsaglabā to veiktspēja, kad darba bremžu vadības ierīce ir ilgstoši pilnībā darbināta. Atbilstību šai prasībai verificē šādos testos.

5.1.1.   Testa procedūra

| 5.1.1.1. | Sākotnējam enerģijas līmenim enerģijas uzkrāšanas ierīcē(-ēs) ir jābūt tādam, kādu norādījis ražotājs. Šim līmenim ir jābūt vismaz tādam, lai nodrošinātu slogota transportlīdzekļa darba bremzēm noteikto efektivitāti. Pneimatisku palīgiekārtu enerģijas uzkrāšanas ierīci(-es) izolē. |
| --- | --- |

5.1.1.1.

| 5.1.1.2. | Slogotam transportlīdzeklim pārvietojoties ar sākotnējo ātrumu, kas nav mazāks kā 50 km/h, pa ceļa segumu, kura saķeres koeficients ir 0,3 (5) vai mazāks, bremzes pilnībā darbina laiku t, kad ņem vērā netieši vadīto riteņu patērēto enerģiju, un šajā laikā pretbloķēšanas sistēmai jāvada visi tieši vadītie riteņi. |
| --- | --- |

5.1.1.2.

| 5.1.1.3. | Tad aptur transportlīdzekļa motoru vai pārtrauc padevi enerģijas pievada uzkrāšanas ierīcei(-ēm). |
| --- | --- |

5.1.1.3.

| 5.1.1.4. | Tad, transportlīdzeklim esot nekustīgam, četras secīgas reizes pilnībā iedarbina darba bremžu vadības ierīci. |
| --- | --- |

5.1.1.4.

| 5.1.1.5. | Iedarbinot bremzes piekto reizi, jābūt iespējai nobremzēt transportlīdzekli ar vismaz tādu veiktspēju, kāda noteikta slogota transportlīdzekļa papildu bremzēm. |
| --- | --- |

5.1.1.5.

5.1.2.   Papildu prasības

| 5.1.2.1. | Ceļa virsmas saķeres koeficientu mēra ar testējamo transportlīdzekli, izmantojot šā pielikuma 2. papildinājuma 1.1. punktā aprakstīto metodi. |
| --- | --- |

5.1.2.1.

| 5.1.2.2. | Bremzēšanas testu veic ar slogotu transportlīdzekli, kura motors ir atslēgts un darbojas brīvgaitā. |
| --- | --- |

5.1.2.2.

| 5.1.2.3. | Bremzēšanas laiku t nosaka pēc formulas:





  (bet ne mazāk kā 15 sekundes),
  kur t ir izteikts sekundēs un vmax ir transportlīdzekļa maksimālais projektētai ātrums, izteikts km/h, un kura augstākā robeža ir 160 km/h. |
| --- | --- |

5.1.2.3.

Formula

(bet ne mazāk kā 15 sekundes),

kur t ir izteikts sekundēs un vmax ir transportlīdzekļa maksimālais projektētai ātrums, izteikts km/h, un kura augstākā robeža ir 160 km/h.

| 5.1.2.4. | Ja bremzēšanas laiku t nevar paveikt vienā bremzēšanas fāzē, drīkst izmantot papildu fāzes, kuru maksimālais kopskaits ir četri. |
| --- | --- |

5.1.2.4.

| 5.1.2.5. | Ja testu veic vairākās fāzēs, jaunu enerģiju starp fāzēm nepievada.
  Sākot ar otro fāzi, drīkst ņemt vērā sākotnējai bremžu iedarbināšanai atbilstošo enerģijas patēriņu, atņemot vienu pilnu bremžu iedarbināšanas reizi no četrām pilnajām iedarbināšanām, kas noteiktas šā pielikuma 5.1.1.4. (un 5.1.1.5., un 5.1.2.6.) punktā attiecībā uz otro, trešo un ceturto fāzi, kas izmantota šā pielikuma 5.1.1. punktā noteiktajā testā, kas attiecināms. |
| --- | --- |

5.1.2.5.

Sākot ar otro fāzi, drīkst ņemt vērā sākotnējai bremžu iedarbināšanai atbilstošo enerģijas patēriņu, atņemot vienu pilnu bremžu iedarbināšanas reizi no četrām pilnajām iedarbināšanām, kas noteiktas šā pielikuma 5.1.1.4. (un 5.1.1.5., un 5.1.2.6.) punktā attiecībā uz otro, trešo un ceturto fāzi, kas izmantota šā pielikuma 5.1.1. punktā noteiktajā testā, kas attiecināms.

| 5.1.2.6. | Šā pielikuma 5.1.1.5. punktā noteikto veiktspēju uzskata par sasniegtu, ja ceturtās bremžu iedarbināšanas reizes beigās, transportlīdzeklim esot nekustīgam, enerģijas līmenis uzkrāšanas ierīcē(-ēs) ir tādā līmenī, kāds prasīts slogota transportlīdzekļa papildu bremžu sistēmai, vai augstāks. |
| --- | --- |

5.1.2.6.

5.2.   Saķeres izmantojums

| 5.2.1. | Pretbloķēšanas iekārtas saķeres izmantojumā ņem vērā bremzēšanas ceļa faktisko pieaugumu, kas pārsniedz teorētisko minimumu. Pretbloķēšanas iekārtu uzskata par apmierinošu, ja ir izpildīts nosacījums ε ≥ 0,75, kur ε ir izmantotā saķere, kā definēts šā pielikuma 2. papildinājuma 1.2. punktā. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Saķeres izmantojumu ε mēra uz ceļa virsmām, kuru saķeres koeficients ir 0,3 (5) vai mazāks un aptuveni 0,8 (sauss ceļš), no 50 km/h sākotnējā ātruma. Lai novērstu bremžu atšķirīgu temperatūru ietekmi, zAL ieteicams noteikt pirms k. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Saķeres koeficienta (k) noteikšanas testa procedūra un saķeres izmantojuma (ε) aprēķināšanas formula ir norādīta šā pielikuma 2. papildinājumā. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | To, kā pretbloķēšanas sistēma izmanto saķeri, pārbauda ar pabeigtiem transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar 1. vai 2. kategorijas pretbloķēšanas sistēmām. Ja transportlīdzekļi aprīkoti ar 3. kategorijas pretbloķēšanas sistēmām, šī prasība jāizpilda tikai tai(-ām) asij(-īm), kurai(-ām) ir vismaz viens tieši vadīts ritenis. |
| --- | --- |

5.2.4.

| 5.2.5. | Nosacījumu ε ≥ 0,75 pārbauda gan slogotam, gan neslogotam transportlīdzeklim (6).
  Testu slogotā stāvoklī uz augstas saķeres virsmas drīkst neveikt, ja vadības ierīcei pieliktais prasītais spēks nepanāk pretbloķēšanas sistēmas darbības nepārtrauktu cikliskumu.
  Testā neslogotā stāvoklī vadības ierīcei pielikto spēku drīkst palielināt līdz 100 daN, ja cikliskums netiek panākts ar pilna spēka vērtību (7). Ja 100 daN nepietiek, lai panāktu sistēmas darbības cikliskumu, tad šo testu drīkst izlaist. |
| --- | --- |

5.2.5.

Testu slogotā stāvoklī uz augstas saķeres virsmas drīkst neveikt, ja vadības ierīcei pieliktais prasītais spēks nepanāk pretbloķēšanas sistēmas darbības nepārtrauktu cikliskumu.

Testā neslogotā stāvoklī vadības ierīcei pielikto spēku drīkst palielināt līdz 100 daN, ja cikliskums netiek panākts ar pilna spēka vērtību (7). Ja 100 daN nepietiek, lai panāktu sistēmas darbības cikliskumu, tad šo testu drīkst izlaist.

5.3.   Papildu pārbaudes

Slogotam un neslogotam transportlīdzeklim ar atslēgtu motoru veic šādas papildu pārbaudes.

| 5.3.1. | Pretbloķēšanas sistēmas tieši vadītie riteņi nedrīkst bloķēties, kad, atrodoties uz šā pielikuma 5.2.2. punktā norādītajām ceļa virsmām, vadības ierīcei pēkšņi pieliek pilnu spēku (7) pie sākotnējā ātruma v = 40 km/h un augsta sākotnējā ātruma v = 0,8 vmax ≤ 120 km/h (8). |
| --- | --- |

5.3.1.

Pretbloķēšanas sistēmas tieši vadītie riteņi nedrīkst bloķēties, kad, atrodoties uz šā pielikuma 5.2.2. punktā norādītajām ceļa virsmām, vadības ierīcei pēkšņi pieliek pilnu spēku (7) pie sākotnējā ātruma v = 40 km/h un augsta sākotnējā ātruma v = 0,8 vmax ≤ 120 km/h (8).

| 5.3.2. | Tieši vadītie riteņi nedrīkst bloķēties, kad vadības ierīcei pielikts pilns spēks (7), asij pārejot no virsmas ar augstu saķeri (kH) uz virsmu ar zemu saķeri (kL), kur kH ≥ 0,5 un kH / kL ≥ 2 (9). Kustības ātrumu un bremžu iedarbināšanas momentu aprēķina tā, ka, pretbloķēšanas sistēmai darbojoties nepārtraukta cikliskuma režīmā uz augstas saķeres virsmas, pāreju no viena seguma uz otru veic gan ar lielu, gan ar mazu ātrumu 5.3.1. punktā (8) noteiktajos apstākļos. |
| --- | --- |

5.3.2.

Tieši vadītie riteņi nedrīkst bloķēties, kad vadības ierīcei pielikts pilns spēks (7), asij pārejot no virsmas ar augstu saķeri (kH) uz virsmu ar zemu saķeri (kL), kur kH ≥ 0,5 un kH / kL ≥ 2 (9). Kustības ātrumu un bremžu iedarbināšanas momentu aprēķina tā, ka, pretbloķēšanas sistēmai darbojoties nepārtraukta cikliskuma režīmā uz augstas saķeres virsmas, pāreju no viena seguma uz otru veic gan ar lielu, gan ar mazu ātrumu 5.3.1. punktā (8) noteiktajos apstākļos.

| 5.3.3. | Transportlīdzekļa palēninājumam samērīgā laikā jāpieaug līdz pienācīgi augstai vērtībai un transportlīdzeklis nedrīkst novirzīts no tā sākotnējā kursa, vadības ierīcei pielikts pilns spēks (7), transportlīdzeklim pārejot no zemas saķeres virsmas (kL) uz augstas saķeres virsmu (kH), kur kH ≥ 0,5 un kH / kL ≥ 2 (9). Braukšanas ātrumu un bremžu iedarbināšanas brīdi aprēķina tā, ka, pretbloķēšanas sistēmai darbojoties nepārtraukta cikliskuma režīmā uz zemas saķeres virsmas, pāreja no viena seguma uz otru notiek ar ātrumu aptuveni 50 km/h. |
| --- | --- |

5.3.3.

Transportlīdzekļa palēninājumam samērīgā laikā jāpieaug līdz pienācīgi augstai vērtībai un transportlīdzeklis nedrīkst novirzīts no tā sākotnējā kursa, vadības ierīcei pielikts pilns spēks (7), transportlīdzeklim pārejot no zemas saķeres virsmas (kL) uz augstas saķeres virsmu (kH), kur kH ≥ 0,5 un kH / kL ≥ 2 (9). Braukšanas ātrumu un bremžu iedarbināšanas brīdi aprēķina tā, ka, pretbloķēšanas sistēmai darbojoties nepārtraukta cikliskuma režīmā uz zemas saķeres virsmas, pāreja no viena seguma uz otru notiek ar ātrumu aptuveni 50 km/h.

| 5.3.4. | Šā punkta noteikumus piemēro tikai ar 1. vai 2. kategorijas pretbloķēšanas sistēmām aprīkotiem transportlīdzekļiem. Kad transportlīdzekļa labās un kreisās puses riteņi atrodas uz virsmām ar atšķirīgiem saķeres koeficientiem (kH un kL), kur kH ≥ 0,5 un kH / kL ≥ 2 (9), tieši vadītie riteņi nedrīkst bloķēties, vadības ierīcei pēkšņi pieliekot pilnu spēku (7) pie 50 km/h ātruma. |
| --- | --- |

5.3.4.

Šā punkta noteikumus piemēro tikai ar 1. vai 2. kategorijas pretbloķēšanas sistēmām aprīkotiem transportlīdzekļiem. Kad transportlīdzekļa labās un kreisās puses riteņi atrodas uz virsmām ar atšķirīgiem saķeres koeficientiem (kH un kL), kur kH ≥ 0,5 un kH / kL ≥ 2 (9), tieši vadītie riteņi nedrīkst bloķēties, vadības ierīcei pēkšņi pieliekot pilnu spēku (7) pie 50 km/h ātruma.

| 5.3.5. | Turklāt ar 1. kategorijas pretbloķēšanas sistēmām aprīkotiem slogotiem transportlīdzekļiem šā pielikuma 5.3.4. punktā noteiktajos apstākļos jāsasniedz šā pielikuma 3. papildinājumā noteiktā bremzēšanas intensitāte. |
| --- | --- |

5.3.5.

Turklāt ar 1. kategorijas pretbloķēšanas sistēmām aprīkotiem slogotiem transportlīdzekļiem šā pielikuma 5.3.4. punktā noteiktajos apstākļos jāsasniedz šā pielikuma 3. papildinājumā noteiktā bremzēšanas intensitāte.

| 5.3.6. | Tomēr šā pielikuma 5.3.1., 5.3.2., 5.3.3., 5.3.4. un 5.3.5. punktā noteiktajos testos ir atļauta īslaicīgi riteņu bloķēšanās laikposmi. Turklāt riteņu bloķēšana ir pieļaujama, kad transportlīdzekļa ātrums ir mazāks nekā 15 km/h; līdzīgi ir pieļaujama netieši vadītu riteņu bloķēšanās jebkādā ātrumā, bet stabilitāte un vadāmība nedrīkst būt ietekmēta, un transportlīdzeklis nedrīkst pārsniegt 15o orpēšanas leņķi vai novirzīties no 3,5 m platas joslas. |
| --- | --- |

5.3.6.

Tomēr šā pielikuma 5.3.1., 5.3.2., 5.3.3., 5.3.4. un 5.3.5. punktā noteiktajos testos ir atļauta īslaicīgi riteņu bloķēšanās laikposmi. Turklāt riteņu bloķēšana ir pieļaujama, kad transportlīdzekļa ātrums ir mazāks nekā 15 km/h; līdzīgi ir pieļaujama netieši vadītu riteņu bloķēšanās jebkādā ātrumā, bet stabilitāte un vadāmība nedrīkst būt ietekmēta, un transportlīdzeklis nedrīkst pārsniegt 15o orpēšanas leņķi vai novirzīties no 3,5 m platas joslas.

| 5.3.7. | Šā pielikuma 5.3.4. un 5.3.5. punktā noteikto testu laikā ir pieļaujama stūrēšanas korekcija, ja stūrēšanas vadības ierīces leņķiskā rotācija pirmo 2 sekunžu laikā ir 120o, bet kopumā nepārsniedz 240o. Turklāt šo testu sākumā transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei jāšķērso robeža starp augstas saķeres un zemas saķeres virsmu, un šo testu laikā neviena ārējo riepu daļa nedrīkst šķērsot šo robežu (6). |
| --- | --- |

5.3.7.

Šā pielikuma 5.3.4. un 5.3.5. punktā noteikto testu laikā ir pieļaujama stūrēšanas korekcija, ja stūrēšanas vadības ierīces leņķiskā rotācija pirmo 2 sekunžu laikā ir 120o, bet kopumā nepārsniedz 240o. Turklāt šo testu sākumā transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei jāšķērso robeža starp augstas saķeres un zemas saķeres virsmu, un šo testu laikā neviena ārējo riepu daļa nedrīkst šķērsot šo robežu (6).

---

(1)  Uzskata, ka pretbloķēšanas sistēmas ar augstas izšķirtspējas vadību ietver gan tieši, gan netieši vadītus riteņus; sistēmās ar zemas izšķirtspējas vadību visus riteņus ar devējiem uzskata par tieši vadāmiem riteņiem.

(2)  Ražotājs nodrošina tehniskajam dienestam dokumentāciju par kontrolleri(-iem) atbilstoši 8. pielikumā norādītajam formātam.

(3)  Brīdinājuma signāls drīkst atkal iedegties, kamēr transportlīdzeklis ir nekustīgs, ar nosacījumu, ka tas nodziest, pirms transportlīdzekļa ātrums attiecīgā gadījumā sasniedz 10 km/h vai 15 km/h, ja defekta nav.

(4)  Uzskata, ka ierīcē, kas maina pretbloķēšanas sistēmas vadības režīmu, šā pielikuma 4.4. punkta prasības nepiemēro, ja mainītajā vadības režīma stāvoklī ir izpildītas visas prasības, kādas noteiktas to kategoriju pretbloķēšanas sistēmām, ar kurām transportlīdzeklis ir aprīkots.

(5)  Līdz tam, kad šādas testa virsmas kļūs vispārpieejamas, pēc tehniskā dienesta ieskata drīkst izmantot riepas uz nodiluma robežas un augstākas vērtības līdz 0,4. Reģistrē iegūto faktisko vērtību un riepu un virsmas veidu.

(6)  Līdz vienotas testa procedūras noteikšanai šajā punktā noteiktos testus drīkst atkārtot transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar elektriskas reģeneratīvās bremzēšanas sistēmām, lai noteiktu transportlīdzekļa automātisko funkciju nodrošināto dažādu bremzēšanas spēku sadalījumu ietekmi.

(7)  
  “
  Pilns spēks
  ” ir šo noteikumu 3. pielikumā noteiktais maksimālais spēks; drīkst izmantot lielāku spēku, ja tas vajadzīgs pretbloķēšanas sistēmas aktivēšanai.

(8)  Šo testu mērķis ir pārliecināties, ka riteņi nebloķējas un transportlīdzeklis paliek stabils; tāpēc nav nepieciešams veikt pilnīgas apstāšanās un apturēt transportlīdzekli uz zemas saķeres virsmas.

(9)  kH ir augstas saķeres virsmas koeficients.

kL ir zemas saķeres virsmas koeficients.

kH un kL mēra, kā noteikts šā pielikuma 2. papildinājumā.

---

1. papildinājums

Simboli un definīcijas

| Simbols | Definīcijas |
| --- | --- |
| E | garenbāze |
| ε | transportlīdzekļa saķeres ar ceļu izmantojums: attiecība starp maksimālo bremzēšanas intensitāti (zAL), kad darbojas pretbloķēšanas sistēma, un saķeres koeficientu (k) |
| εi | ε vērtība, izmērīta asij i (mehāniskam transportlīdzeklim ar 3. kategorijas pretbloķēšanas sistēmu) |
| εH | ε vērtība uz augstas saķeres virsmas |
| εL | ε vērtība uz zemas saķeres virsmas |
| F | spēks (N) |
| Fdyn | ceļa virsmas normālā reakcija dinamiskos apstākļos ar darbojošos pretbloķēšanas sistēmu |
| Fidyn | Fdyn asij i mehāniskajiem transportlīdzekļiem |
| Fi | ceļa virsmas normālā reakcija uz asi i statiskos apstākļos |
| FM | ceļa virsmas kopējā normālā statiskā reakcija uz visiem mehāniskā transportlīdzekļa riteņiem |
| FMnd
   (1) | ceļa virsmas kopējā normālā statiskā reakcija, kas iedarbojas uz mehāniskā transportlīdzekļa nebremzētajām un nedzenošajām asīm |
| FMd
   (1) | ceļa virsmas kopējā normālā statiskā reakcija, kas iedarbojas uz mehāniskā transportlīdzekļa nebremzētajām un dzenošajām asīm |
| FWM
   (1) | 0,01 FMnd + 0,015 FMd |
| g | brīvās krišanas paātrinājums (9,81 m/s2) |
| h | ražotāja norādītais un apstiprināšanas testus veicošā tehniskā dienesta apstiprinātais smaguma centra augstums |
| k | riepas un ceļa saķeres koeficients |
| kf | vienas priekšējās ass k koeficients |
| kH | uz augstas saķeres virsmas noteiktā k vērtība |
| ki | transportlīdzekļa ar 3. kategorijas pretbloķēšanas sistēmu asij i noteiktā k vērtība |
| kL | uz zemas saķeres virsmas noteiktā k vērtība |
| klock | saķeres vērtība 100 procentu izslīdēšanas gadījumā |
| kM | k koeficients mehāniskajam transportlīdzeklim |
| kpeak | raksturlīknes “saķere atkarībā no izslīdēšanas” maksimālā vērtība |
| kr | k koeficients vienai aizmugurējai asij |
| P | atsevišķa transportlīdzekļa masa (kg) |
| R | attiecība starp kpeak un klock |
| t | laikposms (s) |
| tm | t vidējā vērtība |
| tmin | t minimālā vērtība |
| z | bremzēšanas intensitāte |
| zAL | bremzēšanas intensitāte z transportlīdzeklim ar ieslēgtu pretbloķēšanas sistēmu |
| zm | vidējā bremzēšanas intensitāte |
| zmax | z maksimālā vērtība |
| zMALS | mehāniskā transportlīdzekļa zAL uz “dalītas virsmas” |

Simbols

Definīcijas

E

garenbāze

ε

transportlīdzekļa saķeres ar ceļu izmantojums: attiecība starp maksimālo bremzēšanas intensitāti (zAL), kad darbojas pretbloķēšanas sistēma, un saķeres koeficientu (k)

εi

ε vērtība, izmērīta asij i (mehāniskam transportlīdzeklim ar 3. kategorijas pretbloķēšanas sistēmu)

εH

ε vērtība uz augstas saķeres virsmas

εL

ε vērtība uz zemas saķeres virsmas

F

spēks (N)

Fdyn

ceļa virsmas normālā reakcija dinamiskos apstākļos ar darbojošos pretbloķēšanas sistēmu

Fidyn

Fdyn asij i mehāniskajiem transportlīdzekļiem

Fi

ceļa virsmas normālā reakcija uz asi i statiskos apstākļos

FM

ceļa virsmas kopējā normālā statiskā reakcija uz visiem mehāniskā transportlīdzekļa riteņiem

FMnd
   (1)

ceļa virsmas kopējā normālā statiskā reakcija, kas iedarbojas uz mehāniskā transportlīdzekļa nebremzētajām un nedzenošajām asīm

FMd
   (1)

ceļa virsmas kopējā normālā statiskā reakcija, kas iedarbojas uz mehāniskā transportlīdzekļa nebremzētajām un dzenošajām asīm

FWM
   (1)

0,01 FMnd + 0,015 FMd

g

brīvās krišanas paātrinājums (9,81 m/s2)

h

ražotāja norādītais un apstiprināšanas testus veicošā tehniskā dienesta apstiprinātais smaguma centra augstums

k

riepas un ceļa saķeres koeficients

kf

vienas priekšējās ass k koeficients

kH

uz augstas saķeres virsmas noteiktā k vērtība

ki

transportlīdzekļa ar 3. kategorijas pretbloķēšanas sistēmu asij i noteiktā k vērtība

kL

uz zemas saķeres virsmas noteiktā k vērtība

klock

saķeres vērtība 100 procentu izslīdēšanas gadījumā

kM

k koeficients mehāniskajam transportlīdzeklim

kpeak

raksturlīknes “saķere atkarībā no izslīdēšanas” maksimālā vērtība

kr

k koeficients vienai aizmugurējai asij

P

atsevišķa transportlīdzekļa masa (kg)

R

attiecība starp kpeak un klock

t

laikposms (s)

tm

t vidējā vērtība

tmin

t minimālā vērtība

z

bremzēšanas intensitāte

zAL

bremzēšanas intensitāte z transportlīdzeklim ar ieslēgtu pretbloķēšanas sistēmu

zm

vidējā bremzēšanas intensitāte

zmax

z maksimālā vērtība

zMALS

mehāniskā transportlīdzekļa zAL uz “dalītas virsmas”

---

(1)  FMnd un FMd divasu mehānisko transportlīdzekļu gadījumā: šos simbolus drīkst vienkāršot līdz atbilstošajiem Fi simboliem.

---

2. papildinājums

Saķeres izmantojums

| 1. | Mērījuma metode |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Saķeres koeficienta (k) noteikšana |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Saķeres koeficientu (k) nosaka kā attiecību starp maksimālajiem bremžu spēkiem, riteņiem nebloķējoties, un atbilstošo dinamisko slodzi uz bremzējamās ass. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Pie sākotnējā ātruma 50 km/h bremzes iedarbina tikai uz vienas testējamā transportlīdzekļa ass. Bremžu spēkiem ir jābūt sadalītiem starp ass riteņiem tā, lai sasniegtu maksimālo veiktspēju. Pretbloķēšanas sistēmu atvieno vai padara nefunkcionējošu, kad ātrums ir starp 40 km/h un 20 km/h. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Veic vairākus testus ar dažādām spiediena pieauguma bremžu līnijā vērtībām, lai noteiktu transportlīdzekļa maksimālo bremzēšanas intensitāti (zmax). Katra testa laikā notur nemainīgu ieejas spēku, un bremzēšanas intensitāti nosaka pēc laika (t), kādā ātrums samazinās no 40 km/h līdz 20 km/h, izmantojot formulu:





  zmax ir z maksimālā vērtība; t izteic sekundēs. |
| --- | --- |

1.1.3.

Formula

zmax ir z maksimālā vērtība; t izteic sekundēs.

| 1.1.3.1. | Riteņu bloķēšanās drīkst notikt ātrumā, kas mazāks nekā 20 km/h. |
| --- | --- |

1.1.3.1.

| 1.1.3.2. | Sāk ar t mazāko izmērīto vērtību, apzīmētu ar tmin, tad izvēlas trīs t vērtības, kas iekļaujas starp tmin un 1,05 tmin, un aprēķina to vidējo aritmētisko vērtību tm,
  tad aprēķina:





  Ja tiek pierādīts, ka praktisku iemeslu dēļ iepriekš minētās trīs vērtības nevar iegūt, tad drīkst izmantot minimālo laiku tmin. Tomēr joprojām piemēro 1.3. punkta prasības. |
| --- | --- |

1.1.3.2.

tad aprēķina:

Formula

Ja tiek pierādīts, ka praktisku iemeslu dēļ iepriekš minētās trīs vērtības nevar iegūt, tad drīkst izmantot minimālo laiku tmin. Tomēr joprojām piemēro 1.3. punkta prasības.

| 1.1.4. | Bremžu spēkus aprēķina, izmantojot izmērīto bremzēšanas intensitāti un nebremzētās ass rites pretestību, kas ir vienāda ar 0,015 un 0,010 no statiskās ass slodzes attiecīgi dzenošai asij un nedzenošai asij. |
| --- | --- |

1.1.4.

| 1.1.5. | Dinamiskā slodze uz asi ir tā, ko iegūst ar šo noteikumu 5. pielikumā doto formulu. |
| --- | --- |

1.1.5.

| 1.1.6. | Noapaļo k vērtību līdz trim zīmēm aiz komata. |
| --- | --- |

1.1.6.

| 1.1.7. | Tad testu atkārto citai(-ām) asij(-īm), kā noteikts 1.1.1.–1.1.6. punktā. |
| --- | --- |

1.1.7.

| 1.1.8. | Piemēram, tāda aizmugurējās piedziņas divasu transportlīdzekļa gadījumā, kuram tiek bremzēta priekšējā ass (1), saķeres koeficientu (k) aprēķina šādi:





  Pārējie simboli (P, h, E) ir definēti šo noteikumu 5. pielikumā. |
| --- | --- |

1.1.8.

Formula

Pārējie simboli (P, h, E) ir definēti šo noteikumu 5. pielikumā.

| 1.1.9. | Vienu koeficientu nosaka priekšējai asij kf, un vienu – aizmugurējai asij kr. |
| --- | --- |

1.1.9.

| 1.2. | Izmantotās saķeres (ε) noteikšana |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Izmantoto saķeri (ε) definē kā attiecību starp maksimālo bremzēšanas intensitāti, pretbloķēšanas sistēmai darbojoties, (zAL), un saķeres koeficientu (kM), t. i.: |
| --- | --- |

1.2.1.

Formula

| 1.2.2. | No transportlīdzekļa sākotnējā ātruma 55 km/h maksimālo bremzēšanas intensitāti (zAL) mēra, pretbloķēšanas sistēmai darbojoties nepārtraukta cikliskuma režīmā, pamatojoties uz trīs testu vidējo vērtību, kā noteikts šā papildinājuma 1.1.3. punktā, un izmantojot laiku, kurā ātrums samazinājies no 45 km/h līdz 15 km/h, saskaņā ar šādu formulu: |
| --- | --- |

1.2.2.

Formula

| 1.2.3. | Saķeres koeficientu kM nosaka svērti atbilstoši dinamiskajām ass slodzēm.





  kur: |
| --- | --- |

1.2.3.

Formula

kur:

Formula

Formula

| 1.2.4. | Noapaļo ε vērtību līdz divām zīmēm aiz komata. |
| --- | --- |

1.2.4.

| 1.2.5. | Ja transportlīdzeklis aprīkots ar 1. vai 2. kategorijas pretbloķēšanas sistēmu, zAL vērtības pamatā ir viss transportlīdzeklis, kad tā pretbloķēšanas sistēma darbojas, un izmantoto saķeri (ε) aprēķina pēc tās pašas formulas, kas minēta šā papildinājuma 1.2.1. punktā. |
| --- | --- |

1.2.5.

| 1.2.6. | Ja transportlīdzeklis aprīkots ar 3. kategorijas pretbloķēšanas sistēmu, zAL vērtību mēra katrai asij, kurai ir vismaz viens tieši vadīts ritenis. Piemēram, aizmugures piedziņas divasu transportlīdzeklim, kura pretbloķēšanas sistēma iedarbojas tikai uz aizmugurējo asi (2), izmantoto saķeri (ε) aprēķina šādi:





  Šo aprēķinu veic katrai asij, kurai ir vismaz viens tieši vadīts ritenis. |
| --- | --- |

1.2.6.

Formula

Šo aprēķinu veic katrai asij, kurai ir vismaz viens tieši vadīts ritenis.

| 1.3. | Ja ε > 1,00, saķeres koeficienta mērījumus atkārto. Ir pieņemam 10 procentu pielaide. |
| --- | --- |

1.3.

---

3. papildinājums

Veiktspēja uz atšķirīgas saķeres virsmām

| 1. | Šā pielikuma 5.3.5. punktā norādīto bremzēšanas intensitāti var aprēķināt, izmantojot izmērīto saķeres koeficientu abām virsmām, uz kurām tests ir veikts. Šīm divām virsmām jāatbilst šā pielikuma 5.3.4. punktā noteiktajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Augstas saķeres un zemas saķeres virsmas saķeres koeficientus (attiecīgi kH un kL) nosaka saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājuma 1.1. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Slogotu transportlīdzekļu bremzēšanas intensitāte (zMALS) ir: |
| --- | --- |

3.

Formula

---

4. papildinājums

Zemas saķeres virsmas izvēles metode

| 1. | Datus par izvēlētās virsmas saķeres koeficientu, kā definēts šā pielikuma 5.1.1.2. punktā, iesniedz tehniskajam dienestam. |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Šajos datos iekļauj saķeres koeficienta raksturlīkni atkarībā no izslīdēšanas (no 0 līdz 100 procentu izslīdēšanai) ātrumam, kas ir aptuveni 40 km/h. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Raksturlīknes maksimālā vērtība atbilst kpeak, un vērtība pie 100 procentu izslīdēšanas atbilst klock. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Attiecību R noteic kā kpeak un klock attiecību. |
| --- | --- |

1.1.2.

Formula

| 1.1.3. | Noapaļo R vērtību līdz vienai zīmei aiz komata. |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.4. | Izmantojamās virsmas attiecībai R jābūt starp 1,0 un 2,0 (1). |
| --- | --- |

1.1.4.

| 2. | Pirms testu sākšanas tehniskais dienests nodrošina, ka izvēlētā virsma atbilst norādītajām prasībām, un ir informēts par: | testa metodi R noteikšanai; |
| --- | --- | --- |

2.

testa metodi R noteikšanai;

| | transportlīdzekļa tipu; |
| --- | --- |

transportlīdzekļa tipu;

| | ass slodzi un riepām (jātestē dažādas slodzes un dažādas riepas, un rezultāti jāiesniedz tehniskajam dienestam, kurš izlems, vai tās reprezentē apstiprināmo transportlīdzekli). |
| --- | --- |

ass slodzi un riepām (jātestē dažādas slodzes un dažādas riepas, un rezultāti jāiesniedz tehniskajam dienestam, kurš izlems, vai tās reprezentē apstiprināmo transportlīdzekli).

| 2.1. | R vērtību norāda testa ziņojumā.
  Vismaz reizi gadā jāveic virsmas kalibrēšana ar reprezentējošu transportlīdzekli, lai pārliecinātos par R nemainīgumu. |
| --- | --- |

2.1.

Vismaz reizi gadā jāveic virsmas kalibrēšana ar reprezentējošu transportlīdzekli, lai pārliecinātos par R nemainīgumu.

---

(1)  Līdz tam, kad šādas testa virsmas kļūs vispārpieejamas, ir pieņemama attiecība R līdz 2,5, ko apspriež ar tehnisko dienestu.

---

7. PIELIKUMS

Bremžu uzliku testa metode inerces dinamometrā

1.   Vispārīgi

| 1.1. | Šajā pielikumā aprakstīto procedūru drīkst piemērot transportlīdzekļa tipa pārveidošanas gadījumā, kad atbilstīgi šiem noteikumiem apstiprinātiem transportlīdzekļiem uzstāda cita tipa bremžu uzlikas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Alternatīvu tipu bremžu uzlikas pārbauda, salīdzinot to veiktspēju ar to bremžu uzliku veiktspēju, ar kurām transportlīdzeklis bijis aprīkots apstiprināšanas laikā un kuras atbilst sastāvdaļām, kas identificētas attiecīgajā informācijas dokumentā, kura paraugs dots šo noteikumu 1. pielikumā. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgā tipa apstiprinātāja iestāde drīkst pēc saviem ieskatiem pieprasīt bremžu uzliku veiktspējas salīdzinājumu, kas jāveic saskaņā ar šo noteikumu 3. pielikuma attiecīgajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pieteikumu apstiprinājumam ar salīdzināšanu iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Šā pielikuma kontekstā “transportlīdzeklis” ir transportlīdzekļa tips, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem un attiecībā uz kuru tiek prasīts, ka salīdzinājums tiek uzskatīts par apmierinošu. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Testa iekārta

| 2.1. | Testiem izmanto dinamometru ar šādiem raksturlielumiem. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Tas spēj ģenerēt šā pielikuma 3.1. punktā prasīto inerci un spēj atbilst šo noteikumu 3. pielikuma 1.5. punktā noteiktajām prasībām attiecībā uz I tipa bremžu efektivitātes zuduma testu. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Uzstādītajām bremzēm ir jābūt identiskām attiecīgajam oriģinālajam transportlīdzekļa tipam uzstādītajām. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Gaisa dzesei, ja tādu nodrošina, jāatbilst šā pielikuma 3.4. punktam. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Testa mēriekārtām jāspēj nodrošināt vismaz šādus datus: |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.4.1. | pastāvīgi jāreģistrē bremžu diska vai trumuļa rotācijas ātrums; |
| --- | --- |

2.1.4.1.

| 2.1.4.2. | apgriezienu skaitu bremzēšanas laikā ar izšķirtspēju, kas nav lielāka kā viena astotdaļa apgrieziena; |
| --- | --- |

2.1.4.2.

| 2.1.4.3. | bremzēšanas laiku; |
| --- | --- |

2.1.4.3.

| 2.1.4.4. | pastāvīgi jāreģistrē temperatūra, ko mēra uzlikas darbības joslas centrā vai diska, trumuļa vai uzlikas biezuma vidū; |
| --- | --- |

2.1.4.4.

| 2.1.4.5. | pastāvīgi jāreģistrē spiediens vai spēks bremžu darbināšanas vadības līnijā; |
| --- | --- |

2.1.4.5.

| 2.1.4.6. | pastāvīgi jāreģistrē faktiskais bremzēšanas moments. |
| --- | --- |

2.1.4.6.

3.   Testa nosacījumi

| 3.1. | Dinamometru iestata iespējami tuvu, ar ± 5 procentu pielaidi, tādai rotācijas inercei, kas vienāda ar to transportlīdzekļa kopējās inerces daļu, kuru bremzējot rada attiecīgais(-ie) ritenis(-ņi), saskaņā ar šādu formulu:





  kur:







  I | = | rotācijas inerce (kgm2), |
| --- | --- | --- | --- |
| R | = | riepas dinamiskais rites rādiuss (m), |
| M | = | tā transportlīdzekļa maksimālās masas daļa, kuru bremzē attiecīgais ritenis(-ņi). Vienpusēja dinamometra gadījumā šo daļu aprēķina no projektētā bremzēšanas spēku sadalījuma, kad palēninājums atbilst šo noteikumu 3. pielikuma 2.1.1. punkta tabulas (A) rindā norādītajai attiecīgajai vērtībai. |

3.1.

Formula

kur:

I

=

rotācijas inerce (kgm2),

R

=

riepas dinamiskais rites rādiuss (m),

M

=

tā transportlīdzekļa maksimālās masas daļa, kuru bremzē attiecīgais ritenis(-ņi). Vienpusēja dinamometra gadījumā šo daļu aprēķina no projektētā bremzēšanas spēku sadalījuma, kad palēninājums atbilst šo noteikumu 3. pielikuma 2.1.1. punkta tabulas (A) rindā norādītajai attiecīgajai vērtībai.

| 3.2. | Inerces dinamometra sākotnējam rotācijas ātrumam jāatbilst transportlīdzekļa lineārajam ātrumam, kā noteikts šo noteikumu 3. pielikuma 2.1.1. punkta tabulas (A) rindā, un jāpamatojas uz riepas dinamisko rites rādiusu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Bremžu uzlikas jāpieslīpē par vismaz 80 procentiem, un to temperatūra pieslīpēšanas laikā nedrīkst pārsniegt 180 °C, vai alternatīvi pēc transportlīdzekļa ražotāja pieprasījuma tās pieslīpē saskaņā ar tā ieteikumiem. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Drīkst izmantot dzesēšanas gaisu, kas plūst pāri bremzēm perpendikulāri to rotācijas asij. Pāri bremzēm plūstošā dzesējošā gaisa ātrums nedrīkst būt lielāks kā 10 km/h. Dzesēšanas gaisa temperatūrai jābūt tādai pašai kā apkārtējas vides temperatūra. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Testa procedūra

| 4.1. | Salīdzināšanas testam pakļauj piecus bremžu uzliku komplekta paraugus; tos salīdzina ar pieciem bremžu uzliku komplektiem, kas atbilst oriģinālajām sastāvdaļām, kuras identificētas informācijas dokumentā par konkrētā transportlīdzekļa tipa pirmo apstiprinājumu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Bremžu uzliku līdzvērtības pamatā ir to rezultātu salīdzinājums, kuri iegūti, izmantojot šajā pielikumā noteikto testa procedūru, un saskaņā ar šādām prasībām. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | 0. tipa aukstu bremžu veiktspējas tests |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Trīs bremžu darbināšanas veic, kad sākotnējā temperatūra ir zemāka nekā 100 °C. Temperatūru mēra saskaņā ar šā pielikuma 2.1.4.4. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Bremžu darbināšanas sāk no sākotnējā rotācijas ātruma, kas vienāds ar šo noteikumu 3. pielikuma 2.1.1. punkta tabulas (A) rindā norādīto, un bremzes darbina tā, lai sasniegtu vidējo griezes momentu, kas vienāds ar minētajā punktā noteikto palēninājumu. Turklāt testus veic arī dažādos rotācijas ātrumos, no kuriem mazākais ir vienāds ar 30 procentiem no transportlīdzekļa maksimālā ātruma un lielākais ir vienāds ar 80 procentiem no minētā ātruma. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Vidējam bremzējošajam momentam, kāds reģistrēts testējamo bremžu uzliku iepriekš minēto aukstu bremžu veiktspējas testos salīdzināšanas vajadzībām, pie tādiem pašiem mērīšanas ievaddatiem jāiekļaujas ± 15 procentu robežās no vidējā bremzējošā momenta, kāds reģistrēts ar bremžu uzlikām, kuras atbilst sastāvdaļai, kas identificēta attiecīgajā transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumā. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.4. | I tipa tests (bremžu efektivitātes samazināšanās tests) |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Karsēšanas procedūra |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.1.1. | Bremžu uzlikas testē saskaņā ar šo noteikumu 3. pielikuma 1.5.1. punktā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

4.4.1.1.

| 4.4.2. | Karstu bremžu veiktspēja |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.2.1. | Pēc šā pielikuma 4.4.1. punktā prasīto testu pabeigšanas veic šo noteikumu 3. pielikuma 1.5.2. punktā norādīto karstu bremžu veiktspējas testu. |
| --- | --- |

4.4.2.1.

| 4.4.2.2. | Vidējam bremzējošajam momentam, kāds salīdzināšanas vajadzībām reģistrēts iepriekš minētajos testējamo uzliku karstas veiktspējas testos pie tādiem pašiem mērīšanas ievaddatiem, jāiekļaujas ± 15 procentu robežās no vidējā bremzējošā momenta, kāds reģistrēts ar bremžu uzlikām, kuras atbilst sastāvdaļai, kas identificēta attiecīgajā transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumā. |
| --- | --- |

4.4.2.2.

5.   Bremžu uzliku inspicēšana

Pēc iepriekš minēto testu veikšanas bremžu uzlikas vizuāli inspicē, lai pārbaudītu, vai tās ir apmierinošā stāvoklī turpmākai izmantošanai normālā ekspluatācijā.

---

8. PIELIKUMS

Īpašas prasības attiecībā uz transportlīdzekļu kompleksu elektroniskās vadības sistēmu drošības aspektiem

1.   Vispārīgi

Šajā pielikumā noteiktas īpašās prasības attiecībā uz transportlīdzekļu komplekso elektronisko vadības sistēmu (2.3. definīcija) dokumentāciju, kļūmju stratēģiju un verificēšanu, ciktāl tas attiecas uz šiem noteikumiem.

Šo noteikumu īpašos punktos varētu būt atsauces uz šo pielikumu attiecībā uz tādām ar drošību saistītām funkcijām, ko vada elektroniska(-as) sistēma(-as).

Šajā pielikumā nav norādīti “sistēmas” veiktspējas kritēriji, bet ir ietverta metodika, ko piemēro konstruēšanas procesam un informācijai, ko tipa apstiprinājuma vajadzībām sniedz tehniskajam dienestam.

Šai informācijai jāparāda, ka “sistēma” gan normālos, gan kļūmes apstākļos izpilda visas attiecīgās veiktspējas prasības, kuras norādītas citur šajos noteikumos.

2.   Definīcijas

Šajā pielikumā:

| 2.1. | “drošības koncepcija” ir to sistēmas konstrukcijā, piemēram, elektroniskajās vienībās, ietverto pasākumu apraksts, kuri attiecas uz sistēmas integritāti un tādējādi nodrošina drošu darbību pat elektriskas atteices gadījumā.
  Daļa no drošības koncepcijas drīkst būt atkāpšanās uz daļēju darbību vai pat uz rezerves sistēmu attiecībā uz transportlīdzekļa vitālu funkciju; |
| --- | --- |

2.1.

Daļa no drošības koncepcijas drīkst būt atkāpšanās uz daļēju darbību vai pat uz rezerves sistēmu attiecībā uz transportlīdzekļa vitālu funkciju;

| 2.2. | “elektroniskas vadības sistēma” ir tādu vienību kombinācija, kuras konstruētas līdzdarboties minētās transportlīdzekļa vadības funkcijas realizācijā, veicot elektronisku datu apstrādi.
  Šādas sistēmas, ko bieži vada programmatūra, veido tādas diskrētas funkcionālās sastāvdaļas kā devēji, elektroniskās vadības bloki un izpildmehānismi, ko savieno datu pārraides saiknes. Tajās drīkst būt mehāniski, elektropneimatiski vai elektrohidrauliski elementi;

  “
  sistēma
  ” šeit ir tā, kurai tiek pieprasīts tipa apstiprinājums; |
| --- | --- |

2.2.

Šādas sistēmas, ko bieži vada programmatūra, veido tādas diskrētas funkcionālās sastāvdaļas kā devēji, elektroniskās vadības bloki un izpildmehānismi, ko savieno datu pārraides saiknes. Tajās drīkst būt mehāniski, elektropneimatiski vai elektrohidrauliski elementi;

“
  sistēma
  ” šeit ir tā, kurai tiek pieprasīts tipa apstiprinājums;

| 2.3. | “transportlīdzekļa kompleksas elektroniskās vadības sistēmas” ir tās elektroniskās vadības sistēmas, kas ir pakļautas vadības hierarhijai, kurā vadīto funkciju var ignorēt augstāka līmeņa elektroniskās vadības sistēma/funkcija.
  Ignorētā funkcija kļūst par kompleksas sistēmas daļu; |
| --- | --- |

2.3.

Ignorētā funkcija kļūst par kompleksas sistēmas daļu;

| 2.4. | “augstāka līmeņa vadības” sistēmas/funkcijas ir tās, kuras izmanto papildu apstrādes un/vai devēja funkcijas, lai pārveidotu transportlīdzekļa darbību, izraisot transportlīdzekļa vadības sistēmas normālās(-o) funkcijas(-u) izmaiņas.
  Tas kompleksām sistēmām ļauj automātiski mainīt savus mērķus atkarībā no prioritātes, ko konstatē devēja reģistrētie apstākļi; |
| --- | --- |

2.4.

Tas kompleksām sistēmām ļauj automātiski mainīt savus mērķus atkarībā no prioritātes, ko konstatē devēja reģistrētie apstākļi;

| 2.5. | “vienības” ir sistēmas sastāvdaļu vismazākie iedalījumi, ko ņem vērā šajā pielikumā, jo šīs sastāvdaļu kombinācijas tiks uzskatītas par atsevišķām vienībām identifikācijas, analīzes vai nomaiņas nolūkā; |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | “pārraides saiknes” ir līdzekļi atsevišķi izvietotu vienību savstarpējai savienošanai nolūkā pārraidīt signālus, darbības datus vai pievadīt enerģiju.
  Šī iekārta parasti ir elektriska, bet kāda tās daļa drīkst būt mehāniska, pneimatiska, hidrauliska vai optiska; |
| --- | --- |

2.6.

Šī iekārta parasti ir elektriska, bet kāda tās daļa drīkst būt mehāniska, pneimatiska, hidrauliska vai optiska;

| 2.7. | “vadības diapazons” attiecas uz izvades mainīgo lielumu un definē diapazonu, kurā sistēma, visticamāk, izpildīs vadību; |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | “funkcionālās darbības robežas” definē ārējo fizisko robežu apjomu, kurā sistēma spēj uzturēt vadību. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Dokumentācija

3.1.   Prasības

Ražotājs nodrošina dokumentācijas paketi, kas dod piekļuvi “sistēmas” pamatkonstrukcijai un līdzekļiem, ar kuriem tā ir savienota ar citām transportlīdzekļa sistēmām vai ar kuriem tā tieši vada izvades mainīgos.

Paskaidro “sistēmas” funkciju(-as) un drošības koncepciju, kādu to noteicis ražotājs.

Dokumentācijai ir jābūt īsai, taču jānodrošina pierādījumi, ka projektēšanā un izstrādē ir izmantotas visu iesaistīto sistēmas jomu speciālās zināšanas.

Attiecībā uz periodiskajām tehniskajām apskatēm dokumentācijā ir jāapraksta, kā var pārbaudīt “sistēmas” pašreizējo darbības statusu.

| 3.1.1. | Dokumentāciju dara pieejamu divās daļās.






  a) | formālā dokumentācijas pakete apstiprināšanai, kas satur 3. punktā uzskaitītos materiālus (izņemot 3.4.4. punktā norādītos), ko iesniedz tehniskajam dienestam tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas laikā. To izmanto par pamata atsauci šā pielikuma 4. punktā noteiktajā verifikācijas procesā; |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

a)

formālā dokumentācijas pakete apstiprināšanai, kas satur 3. punktā uzskaitītos materiālus (izņemot 3.4.4. punktā norādītos), ko iesniedz tehniskajam dienestam tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas laikā. To izmanto par pamata atsauci šā pielikuma 4. punktā noteiktajā verifikācijas procesā;

| b) | papildu materiāli un analīzes dati, kas minēti 3.4.4. punktā un ko uzglabā ražotājs, bet ko dara pieejamu inspicēšanai tipa apstiprināšanas laikā. |
| --- | --- |

b)

papildu materiāli un analīzes dati, kas minēti 3.4.4. punktā un ko uzglabā ražotājs, bet ko dara pieejamu inspicēšanai tipa apstiprināšanas laikā.

3.2.   “Sistēmas” funkciju apraksts

Sniedz aprakstu, kurā vienkārši paskaidrotas “sistēmas” visas vadības funkcijas un mērķu sasniegšanai izmantotās metodes, tostarp paziņojumu par vadības īstenošanas mehānismu(-iem).

| 3.2.1. | Nodrošina visu ieejas un devēju reģistrēto mainīgo lielumu sarakstu un definē to darbības diapazonu. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Nodrošina visu “sistēmas” vadīto izvades mainīgo sarakstu un katrā gadījumā norāda, vai vadība ir tieša vai notiek ar citas transportlīdzekļa sistēmas starpniecību. Definē katra šāda mainīgā vadības diapazonu (2.7. punkts). |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Norāda funkcionālās darbības apjomu definējošās robežas (2.8. punkts), kad tas attiecas uz sistēmas veiktspēju. |
| --- | --- |

3.2.3.

3.3.   Sistēmas izkārtojums un shēmas

3.3.1.   Sastāvdaļu saraksts

Nodrošina sarakstu, kurā apkopotas “sistēmas” visas vienības un minētas citas transportlīdzekļa sistēmas, kas ir vajadzīgas, lai izpildītu doto vadības funkciju.

Nodrošina struktūras shēmu, kur parādīts minēto vienību salikums līdz ar iekārtu izvietojuma un savstarpējo savienojumu paskaidrojumu.

3.3.2.   Vienību funkcijas

Norāda “sistēmas” katras vienības funkciju un parāda signālus, kas to savieno ar citām vienībām vai citām transportlīdzekļa sistēmām. To var nodrošināt ar paskaidrojošus apzīmējumus saturošu blokshēmu vai citādu shēmu, vai ar aprakstu, ko papildina šāda shēma.

3.3.3.   Savstarpējie savienojumi

Savstarpējos savienojumus “sistēmā” parāda ar elektrisko pārraides saikņu elektrisko shēmu, ar optisko saišu optisko šķiedru shēmu, ar pneimatiskās vai hidrauliskās pievada iekārtas cauruļvadu shēmu un ar mehānisko savienojumu vienkāršotu izkārtojuma shēmu.

3.3.4.   Signālu plūsma un prioritātes

Ir jābūt nepārprotamai atbilstībai starp šīm pārraides saiknēm un starp vienībām pārvadītajiem signāliem.

Signālu prioritāti multipleksētos datu ceļos norāda vienmēr, kad prioritāte varētu ietekmēt veiktspēju vai drošību šo noteikumu darbības jomā.

3.3.5.   Vienību identificēšana

Katrai vienībai jābūt skaidri un nepārprotami identificējamai (piem., pēc aparatūras marķējuma un pēc programmatūras satura marķējuma vai programmatūras izvades), lai nodrošinātu saistību starp aparatūru un attiecīgo dokumentāciju.

Ja vienā vienībā vai, patiesi, vienā datorā ir apvienotas vairākas funkcijas, bet blokshēmā ir attēlotas vairākos blokos saprotamības un izskaidrošanas vienkāršības dēļ, izmanto tikai vienu aparatūras identificējošo marķējumu.

Ražotājs ar šīs identifikācijas izmantošanu apstiprina, ka iesniegtā iekārta atbilst attiecīgajam dokumentam.

| 3.3.5.1. | Identifikācija definē aparatūras un programmatūras versiju, un, ja pēdējā mainās tā, ka mainās arī attiecīgās vienības funkcija, ciktāl tas ir šo noteikumu darbības jomā, maina arī šo identifikāciju. |
| --- | --- |

3.3.5.1.

3.4.   Ražotāja drošības koncepcija

| 3.4.1. | Ražotājs iesniedz apliecinājumu, kas apstiprina, ka “sistēmas” mērķu sasniegšanai izvēlētā stratēģija bezatteices apstākļos neapdraud to sistēmu darbības drošību, uz kurām attiecas šo noteikumu priekšraksti. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Attiecībā uz “sistēmā” izmantoto programmatūru izskaidro tās pamatarhitektūru un identificē izmantotās izstrādes metodes un rīkus. Ražotājam jābūt gatavam pēc pieprasījuma uzrādīt pierādījumus par līdzekļiem, kas izmantoti, lai projektēšanas un izstrādes procesā noteiktu sistēmas loģikas uzbūvi. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Ražotājs sniedz tehniskajām iestādēm skaidrojumu par "sistēmā" iestrādātajiem konstrukcijas risinājumiem, kam jānodrošina droša ekspluatācija kļūmes apstākļos. Iespējamie konstrukcijas risinājumi atteices gadījumam “sistēmā” ir, piemēram, šādi:






  a) | atkāpšanās uz darbību, izmantojot daļēju sistēmu; |
| --- | --- | --- |

3.4.3.

a)

atkāpšanās uz darbību, izmantojot daļēju sistēmu;

| b) | pārslēgšanās uz atsevišķu rezerves sistēmu; |
| --- | --- |

b)

pārslēgšanās uz atsevišķu rezerves sistēmu;

| c) | augstā līmeņa funkcijas izslēgšana. |
| --- | --- |

c)

augstā līmeņa funkcijas izslēgšana.

Atteices gadījumā vadītājam jāsaņem brīdinājums, piemēram, ar brīdinājuma signālu vai paziņojumu displejā. Ja vadītājs nav deaktivējis sistēmu, piem., pagriežot aizdedzes (starta) slēdzi “izslēgtā” stāvoklī vai – ja šādam nolūkam ir īpašs slēdzis – atslēdzot konkrēto funkciju, brīdinājumam jāsaglabājas, kamēr pastāv kļūmes apstākļi.

| 3.4.3.1. | Ja izvēlētais līdzeklis konkrētos kļūmes apstākļos izvēlas daļējas veiktspējas darbības režīmu, tad ir jānorāda šie apstākļi un no tiem izrietošās efektivitātes robežas. |
| --- | --- |

3.4.3.1.

| 3.4.3.2. | Ja izvēlētais līdzeklis izvēlas sekundārus (rezerves) līdzekļus, lai realizētu transportlīdzekļa vadības sistēmas mērķi, jāizskaidro pārslēgšanās mehānisma principi, dublēšanas loģika un līmenis un iebūvētās rezerves sistēmas pārbaudīšanas īpašības un jādefinē rezerves sistēmas efektivitātes izrietošās robežas. |
| --- | --- |

3.4.3.2.

| 3.4.3.3. | Ja izvēlētais līdzeklis izvēlas augstākā līmeņa funkcijas atslēgšanu, visiem ar šo funkciju saistītajiem atbilstošajiem izvades vadības signāliem jābūt slāpētiem tā, lai ierobežotu pārejas traucējumus. |
| --- | --- |

3.4.3.3.

| 3.4.4. | Dokumentācija jāpapildina ar analīzi, kas vispārīgi parāda, kā sistēma darbosies, notiekot kādai no norādītajām kļūmēm, kas ietekmēs transportlīdzekļa vadības veiktspēju vai drošību.
  Tā var balstīties uz atteices režīmu un seku analīzi (FMEA), kļūdu koka analīzi (FTA) vai uz jebkādu līdzīgu procesu, kas atbilst sistēmas drošības apsvērumiem.
  Izvēlēto(-ās) analītisko(-ās) pieeju(-as) nosaka un uztur ražotājs, un to (tās) dara pieejamu(-as) tehniskajam dienestam inspicēšanas veikšanai tipa apstiprināšanas laikā. |
| --- | --- |

3.4.4.

Tā var balstīties uz atteices režīmu un seku analīzi (FMEA), kļūdu koka analīzi (FTA) vai uz jebkādu līdzīgu procesu, kas atbilst sistēmas drošības apsvērumiem.

Izvēlēto(-ās) analītisko(-ās) pieeju(-as) nosaka un uztur ražotājs, un to (tās) dara pieejamu(-as) tehniskajam dienestam inspicēšanas veikšanai tipa apstiprināšanas laikā.

| 3.4.4.1. | Šajā dokumentācijā uzskaita pārraugāmos parametrus un katriem tipa kļūmes apstākļiem, kas definēti 3.4.4. punktā, norāda brīdinājuma signālu, kurš jādod vadītājam un/vai apkopes / tehniskās apskates personālam. |
| --- | --- |

3.4.4.1.

4.   Verifikācija un tests

| 4.1. | “Sistēmas” funkcionālo darbību, kā noteikts 3. punktā prasītajos dokumentos, testē šādi.






  4.1.1. | “Sistēmas” funkcionalitātes verifikācija
  Kā līdzekli normālo darbības līmeņu noteikšanai veic transportlīdzekļa sistēmas veiktspējas verifikāciju bezkļūmju apstākļos, pamatojoties uz ražotāja standarta etalonspecifikāciju, ja vien nav jāveic norādīts veiktspējas tests, kas ir daļa no šajos noteikumos vai citos noteikumos noteiktas apstiprināšanas procedūras. |
| --- | --- | --- |

4.1.

4.1.1.

“Sistēmas” funkcionalitātes verifikācija

Kā līdzekli normālo darbības līmeņu noteikšanai veic transportlīdzekļa sistēmas veiktspējas verifikāciju bezkļūmju apstākļos, pamatojoties uz ražotāja standarta etalonspecifikāciju, ja vien nav jāveic norādīts veiktspējas tests, kas ir daļa no šajos noteikumos vai citos noteikumos noteiktas apstiprināšanas procedūras.

| 4.1.2. | Šā pielikuma 3.4. punktā minētās drošības koncepcijas verifikācija
  Pēc tipa apstiprinātājas iestādes ieskatiem pārbauda “sistēmas” reakciju jebkādas atsevišķas vienības atteices apstākļos, elektriskajām vienībām vai mehāniskajiem elementiem pievadot attiecīgus izejas signālus, lai imitētu vienības iekšējo kļūmju sekas.
  Verifikācijas rezultātiem ir jāatbilst dokumentētajam atteiču analīzes kopsavilkumam tādā vispārīgās ietekmes līmenī, kad drošības koncepcijas un tās izpildes adekvātums ir apstiprināts. |
| --- | --- |

4.1.2.

Šā pielikuma 3.4. punktā minētās drošības koncepcijas verifikācija

Pēc tipa apstiprinātājas iestādes ieskatiem pārbauda “sistēmas” reakciju jebkādas atsevišķas vienības atteices apstākļos, elektriskajām vienībām vai mehāniskajiem elementiem pievadot attiecīgus izejas signālus, lai imitētu vienības iekšējo kļūmju sekas.

Verifikācijas rezultātiem ir jāatbilst dokumentētajam atteiču analīzes kopsavilkumam tādā vispārīgās ietekmes līmenī, kad drošības koncepcijas un tās izpildes adekvātums ir apstiprināts.

---