# Europos Sąjungos C 120/2009

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2009.120.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 120 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 52 tomas2009m. gegužės 28d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2009.120.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 120

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

52 tomas2009m. gegužės 28d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Regionų komitetas |
| | 78-oji plenarinė sesija, 2008 m. vasario 12–13 d. |
| 2009/C 120/01 | Regionų komiteto nuomonė miestų diplomatija | 1 |
| 2009/C 120/02 | Regionų komiteto nuomonė Bendroji rinka, socialinė vizija ir visuotinės svarbos paslaugos | 6 |
| 2009/C 120/03 | Regionų komiteto nuomonė vietos ir regionų valdžios institucijos integracijos politikos priešakyje | 12 |
| 2009/C 120/04 | Regionų komiteto nuomonė Visų pirma galvokime apie mažuosius Europos iniciatyva Small Business Act | 17 |
| 2009/C 120/05 | Regionų komiteto nuomonė teritorinė sanglauda | 23 |
| 2009/C 120/06 | Regionų komiteto nuomonė Žalioji knyga dėl žemės ūkio produktų kokybės | 29 |
| 2009/C 120/07 | Regionų komiteto nuomonės projektas žalioji knyga migracija ir judumas | 34 |
| 2009/C 120/08 | Regionų komiteto nuomonė elektroninių ryšių universaliosios paslaugos ir ateities tinklai bei internetas | 41 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Regionų komitetas

78-oji plenarinė sesija, 2008 m. vasario 12–13 d.

2009/C 120/01

Regionų komiteto nuomonė miestų diplomatija

1

2009/C 120/02

Regionų komiteto nuomonė Bendroji rinka, socialinė vizija ir visuotinės svarbos paslaugos

6

2009/C 120/03

Regionų komiteto nuomonė vietos ir regionų valdžios institucijos integracijos politikos priešakyje

12

2009/C 120/04

Regionų komiteto nuomonė Visų pirma galvokime apie mažuosius Europos iniciatyva Small Business Act

17

2009/C 120/05

Regionų komiteto nuomonė teritorinė sanglauda

23

2009/C 120/06

Regionų komiteto nuomonė Žalioji knyga dėl žemės ūkio produktų kokybės

29

2009/C 120/07

Regionų komiteto nuomonės projektas žalioji knyga migracija ir judumas

34

2009/C 120/08

Regionų komiteto nuomonė elektroninių ryšių universaliosios paslaugos ir ateities tinklai bei internetas

41

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Regionų komitetas |
| | 78-oji plenarinė sesija, 2008 m. vasario 12–13 d. |
| 2009/C 120/09 | Regionų komiteto nuomonė Ekologiškesnis transporto sektorius | 47 |
| 2009/C 120/10 | Regionų komiteto nuomonė Bendras Europos dangus II | 52 |
| 2009/C 120/11 | Regionų komiteto nuomonė Aplinkosaugos vadyba ir audito sistema (AVAS) ir ekologinio ženklo peržiūra | 56 |
| 2009/C 120/12 | Regionų komiteto nuomonė sveikatos priežiūros paslaugos kitose valstybėse narėse | 65 |

III   Parengiamieji aktai

Regionų komitetas

78-oji plenarinė sesija, 2008 m. vasario 12–13 d.

2009/C 120/09

Regionų komiteto nuomonė Ekologiškesnis transporto sektorius

47

2009/C 120/10

Regionų komiteto nuomonė Bendras Europos dangus II

52

2009/C 120/11

Regionų komiteto nuomonė Aplinkosaugos vadyba ir audito sistema (AVAS) ir ekologinio ženklo peržiūra

56

2009/C 120/12

Regionų komiteto nuomonė sveikatos priežiūros paslaugos kitose valstybėse narėse

65

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Regionų komitetas

78-oji plenarinė sesija, 2008 m. vasario 12–13 d.

| 28.5.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 120/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 120/1

---

Regionų komiteto nuomonė miestų diplomatija

2009/C 120/01

REGIONŲ KOMITETAS

| — | pripažindamas, kad miestų diplomatijai tenka labai svarbus ir nuolat augantis vaidmuo ir ji plačiąja prasme apibrėžiama kaip vietos valdžios institucijų ir jų struktūrų instrumentas, taikomas siekiant pasaulio mastu skatinti socialinę sanglaudą ir tvarią aplinką, užkirsti kelią konfliktams, spręsti konfliktus bei vykdyti atstatymo ir atkūrimo darbus jiems pasibaigus; taip pat, kad jos tikslas – sukurti stabilią aplinką, kurioje piliečiai galėtų taikiai kartu gyventi demokratijos, pažangos ir gerovės sąlygomis, |
| --- | --- |

—

pripažindamas, kad miestų diplomatijai tenka labai svarbus ir nuolat augantis vaidmuo ir ji plačiąja prasme apibrėžiama kaip vietos valdžios institucijų ir jų struktūrų instrumentas, taikomas siekiant pasaulio mastu skatinti socialinę sanglaudą ir tvarią aplinką, užkirsti kelią konfliktams, spręsti konfliktus bei vykdyti atstatymo ir atkūrimo darbus jiems pasibaigus; taip pat, kad jos tikslas – sukurti stabilią aplinką, kurioje piliečiai galėtų taikiai kartu gyventi demokratijos, pažangos ir gerovės sąlygomis,

| — | suprasdamas, kad šiandien diplomatija negali pasireikšti ar būti palaikoma tik nacionalinių vyriausybių pastangomis ir kad, atsižvelgiant į poreikį palaikyti dialogą, bendradarbiauti ir derinti veiksmus (kad būtų galima visais lygiais užtikrinti taiką, demokratiją ir žmogaus teisių apsaugą), būtina ir visiškai natūralu skatinti nacionalinių vyriausybių bei vietos ir regionų valdžios institucijų glaudesnį bendradarbiavimą, kuris padės visais lygiais pasirinkti tinkamesnius metodus ir strategijas. Miestai atlieka svarbų vaidmenį tarptautiniame bendradarbiavime, nes jie dirba su kitomis savivaldybėmis tarptautiniuose tinkluose, |
| --- | --- |

—

suprasdamas, kad šiandien diplomatija negali pasireikšti ar būti palaikoma tik nacionalinių vyriausybių pastangomis ir kad, atsižvelgiant į poreikį palaikyti dialogą, bendradarbiauti ir derinti veiksmus (kad būtų galima visais lygiais užtikrinti taiką, demokratiją ir žmogaus teisių apsaugą), būtina ir visiškai natūralu skatinti nacionalinių vyriausybių bei vietos ir regionų valdžios institucijų glaudesnį bendradarbiavimą, kuris padės visais lygiais pasirinkti tinkamesnius metodus ir strategijas. Miestai atlieka svarbų vaidmenį tarptautiniame bendradarbiavime, nes jie dirba su kitomis savivaldybėmis tarptautiniuose tinkluose,

| — | mano, kad ne tik vykdant bendradarbiavimą per sieną, bet ir įgyvendinant Europos kaimynystės politiką, visų pirma taikant Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę, galima skatinti bendradarbiavimą su Europos Komisija svarstant su miestų diplomatija susijusius klausimus, politiką ar veiksmus; |
| --- | --- |

—

mano, kad ne tik vykdant bendradarbiavimą per sieną, bet ir įgyvendinant Europos kaimynystės politiką, visų pirma taikant Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę, galima skatinti bendradarbiavimą su Europos Komisija svarstant su miestų diplomatija susijusius klausimus, politiką ar veiksmus;

| — | pritaria Europos ir Viduržemio jūros regiono partnerystės atgaivinimui ir pabrėžia dialogo tarp ES valstybių narių savivaldybių ir Europos kaimynystės politikos partnerių Viduržemio jūros regione bei Rytų Europos, svarbą, |
| --- | --- |

—

pritaria Europos ir Viduržemio jūros regiono partnerystės atgaivinimui ir pabrėžia dialogo tarp ES valstybių narių savivaldybių ir Europos kaimynystės politikos partnerių Viduržemio jūros regione bei Rytų Europos, svarbą,

| — | pabrėžia, kad lemiamos reikšmės galėtų turėti ES patirtis perduodant žinias visose srityse, kuriose gali pasireikšti miestų diplomatija: geras valdymas, skaidrumo skatinimas ir kova su korupcija, vystymasis vietos lygiu, infrastruktūra, sveikata, švietimas ir mokymas, kova su prekyba žmonėmis, jaunimas, lyčių lygybė ir kultūrų dialogas. |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad lemiamos reikšmės galėtų turėti ES patirtis perduodant žinias visose srityse, kuriose gali pasireikšti miestų diplomatija: geras valdymas, skaidrumo skatinimas ir kova su korupcija, vystymasis vietos lygiu, infrastruktūra, sveikata, švietimas ir mokymas, kova su prekyba žmonėmis, jaunimas, lyčių lygybė ir kultūrų dialogas.

| Pranešėja | : | Eleni Loucaides (CY/ELP)
  Nikosijos miesto tarybos narė |
| --- | --- | --- |

Pranešėja

:

Eleni Loucaides (CY/ELP)

Nikosijos miesto tarybos narė

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

kaip Europos institucinis organas, atstovaujantis valstybių narių vietos ir regionų valdžios institucijoms, remdamasis Europos Sąjungos sutartimi,

| 1. | pripažindamas, kad miestų diplomatijai tenka labai svarbus ir nuolat augantis vaidmuo ir ji plačiąja prasme apibrėžiama kaip vietos valdžios institucijų ir jų struktūrų instrumentas, taikomas siekiant viso pasaulio mastu skatinti socialinę sanglaudą ir tvarią aplinką, užkirsti kelią krizėms, spręsti konfliktus bei vykdyti atstatymo ir atkūrimo darbus jiems pasibaigus; taip pat, kad jos tikslas – sukurti stabilią aplinką, kurioje piliečiai galėtų taikiai kartu gyventi demokratijos, pažangos ir gerovės sąlygomis; |
| --- | --- |

1.

pripažindamas, kad miestų diplomatijai tenka labai svarbus ir nuolat augantis vaidmuo ir ji plačiąja prasme apibrėžiama kaip vietos valdžios institucijų ir jų struktūrų instrumentas, taikomas siekiant viso pasaulio mastu skatinti socialinę sanglaudą ir tvarią aplinką, užkirsti kelią krizėms, spręsti konfliktus bei vykdyti atstatymo ir atkūrimo darbus jiems pasibaigus; taip pat, kad jos tikslas – sukurti stabilią aplinką, kurioje piliečiai galėtų taikiai kartu gyventi demokratijos, pažangos ir gerovės sąlygomis;

| 2. | suprasdamas, kad šis vaidmuo yra pripažintas tarptautiniu mastu ir nemažai ES valstybių narių miestų, vietos lygio ir kitų valdžios institucijų jau daugelį metų užsiima miestų diplomatija, ir, šioje srityje sukaupusios daug žinių, jos atlieka labai svarbų vaidmenį ir iš tikrųjų padeda užmegzti santykius, leidžiančius skatinti dialogą ir užkirsti kelią konfliktams, siekti jų sprendimo, vykdyti atstatymo ir atkūrimo darbus jiems pasibaigus, taip pat padėti vystytis trečiosioms šalims tiek Europos žemyne (visų pirma Balkanų regione), tiek Artimuosiuose Rytuose, Lotynų Amerikoje, Afrikoje ir kitose pasaulio vietose; |
| --- | --- |

2.

suprasdamas, kad šis vaidmuo yra pripažintas tarptautiniu mastu ir nemažai ES valstybių narių miestų, vietos lygio ir kitų valdžios institucijų jau daugelį metų užsiima miestų diplomatija, ir, šioje srityje sukaupusios daug žinių, jos atlieka labai svarbų vaidmenį ir iš tikrųjų padeda užmegzti santykius, leidžiančius skatinti dialogą ir užkirsti kelią konfliktams, siekti jų sprendimo, vykdyti atstatymo ir atkūrimo darbus jiems pasibaigus, taip pat padėti vystytis trečiosioms šalims tiek Europos žemyne (visų pirma Balkanų regione), tiek Artimuosiuose Rytuose, Lotynų Amerikoje, Afrikoje ir kitose pasaulio vietose;

| 3. | suvokdamas, kad pasaulis vis labiau urbanizuojamas ir tampa vis sudėtingesnis, o miestai ir jų valdžios institucijos nuolat susiduria su daugiakultūre aplinka, ir kad jų darbas – užtikrinti piliečių teises, mažinti įtampą, spręsti krizes, skatinti socialinę ir ekonominę integraciją, teritorinę sanglaudą, kultūrų, religijų, valstybių ir tautų dialogą ir užtikrinti taiką ir stabilumą; |
| --- | --- |

3.

suvokdamas, kad pasaulis vis labiau urbanizuojamas ir tampa vis sudėtingesnis, o miestai ir jų valdžios institucijos nuolat susiduria su daugiakultūre aplinka, ir kad jų darbas – užtikrinti piliečių teises, mažinti įtampą, spręsti krizes, skatinti socialinę ir ekonominę integraciją, teritorinę sanglaudą, kultūrų, religijų, valstybių ir tautų dialogą ir užtikrinti taiką ir stabilumą;

| 4. | suprasdamas, kad šiandien diplomatija negali pasireikšti ar būti palaikoma tik nacionalinių vyriausybių pastangomis ir kad, atsižvelgiant į poreikį palaikyti dialogą, bendradarbiauti ir derinti veiksmus (kad būtų galima visais lygiais užtikrinti taiką, demokratiją ir žmogaus teisių apsaugą), būtina ir visiškai natūralu skatinti nacionalinių vyriausybių ir vietos ir regionų valdžios institucijų glaudesnį bendradarbiavimą, kuris padės visais lygiais pasirinkti tinkamesnius metodus ir strategijas; |
| --- | --- |

4.

suprasdamas, kad šiandien diplomatija negali pasireikšti ar būti palaikoma tik nacionalinių vyriausybių pastangomis ir kad, atsižvelgiant į poreikį palaikyti dialogą, bendradarbiauti ir derinti veiksmus (kad būtų galima visais lygiais užtikrinti taiką, demokratiją ir žmogaus teisių apsaugą), būtina ir visiškai natūralu skatinti nacionalinių vyriausybių ir vietos ir regionų valdžios institucijų glaudesnį bendradarbiavimą, kuris padės visais lygiais pasirinkti tinkamesnius metodus ir strategijas;

| 5. | pripažindamas, kad miesteliai ir miestai atlieka svarbų vaidmenį tarptautiniame bendradarbiavime, nes jie dirba su kitomis savivaldybėmis tarptautiniuose tinkluose; tačiau būtina pažymėti, kad šias užduotis miesteliai ir miestai vykdo savo iniciatyva. |
| --- | --- |

5.

pripažindamas, kad miesteliai ir miestai atlieka svarbų vaidmenį tarptautiniame bendradarbiavime, nes jie dirba su kitomis savivaldybėmis tarptautiniuose tinkluose; tačiau būtina pažymėti, kad šias užduotis miesteliai ir miestai vykdo savo iniciatyva.

| 6. | taip pat pripažindamas, kad miestų diplomatija ir decentralizuotas bendradarbiavimas plačiąja šio žodžio prasme yra papildomos priemonės taikai išsaugoti ir kad vietos ir regionų valdžios institucijos remia iniciatyvas, kuriomis skatinamas valstybių ir tautų sambūvis ir suartėjimas, ir savo veikloje remiasi tarptautinėje teisėje numatytais žmogaus teisės principais ir Europos Sąjungos vertybėmis; |
| --- | --- |

6.

taip pat pripažindamas, kad miestų diplomatija ir decentralizuotas bendradarbiavimas plačiąja šio žodžio prasme yra papildomos priemonės taikai išsaugoti ir kad vietos ir regionų valdžios institucijos remia iniciatyvas, kuriomis skatinamas valstybių ir tautų sambūvis ir suartėjimas, ir savo veikloje remiasi tarptautinėje teisėje numatytais žmogaus teisės principais ir Europos Sąjungos vertybėmis;

| 7. | kelia nerimą nauji žmonijai kylantys iššūkiai – klimato kaita, stichinės nelaimės, nepakankamas aprūpinimas geriamuoju vandeniu ir kitais gamtiniais ištekliais, grėsmė, kurią kelia epidemijos, badas ir skurdas, nuolat didėjanti migracija – dėl kurių mūsų visuomenėje daugėja ekstremizmo protrūkių, netolerancijos ir didėja įtampa tarp kultūrinių, etninių ir religinių bendruomenių bei skirtingų tradicijų, dėl ko dažnai kyla vidaus ir išorės konfliktai. Dėl šių priežasčių mano, kad būtina laikytis vienodos politikos ir imtis bendrų veiksmų; |
| --- | --- |

7.

kelia nerimą nauji žmonijai kylantys iššūkiai – klimato kaita, stichinės nelaimės, nepakankamas aprūpinimas geriamuoju vandeniu ir kitais gamtiniais ištekliais, grėsmė, kurią kelia epidemijos, badas ir skurdas, nuolat didėjanti migracija – dėl kurių mūsų visuomenėje daugėja ekstremizmo protrūkių, netolerancijos ir didėja įtampa tarp kultūrinių, etninių ir religinių bendruomenių bei skirtingų tradicijų, dėl ko dažnai kyla vidaus ir išorės konfliktai. Dėl šių priežasčių mano, kad būtina laikytis vienodos politikos ir imtis bendrų veiksmų;

| 8. | įsipareigodamas skatinti darnų vystymąsi miestuose ir regionuose imantis teisingų ir nuoseklių veiksmų, remiantis pagrindinių žmogaus teisių ir lyčių lygybės principais, neatsižvelgiant į rasių, kultūrų ir religinius skirtumus, užtikrinant teisę mokytis ir dirbti siekiant skatinti demokratines procedūras ir vietos savivaldos savarankiškumą, kadangi tai yra esminiai veiksniai kuriant vieningesnį ir taikų pasaulį; |
| --- | --- |

8.

įsipareigodamas skatinti darnų vystymąsi miestuose ir regionuose imantis teisingų ir nuoseklių veiksmų, remiantis pagrindinių žmogaus teisių ir lyčių lygybės principais, neatsižvelgiant į rasių, kultūrų ir religinius skirtumus, užtikrinant teisę mokytis ir dirbti siekiant skatinti demokratines procedūras ir vietos savivaldos savarankiškumą, kadangi tai yra esminiai veiksniai kuriant vieningesnį ir taikų pasaulį;

| 9. | pripažindamas, kad pasikeitęs konfliktų pobūdis verčia vietos ir regionų valdžios institucijas nuolat rūpintis, kad būtų užtikrinama piliečių gerovė, ir kad glaudesnis vietos ir regionų valdžios institucijų bendradarbiavimas tarptautiniu lygiu padėtų ugdyti tarpusavio supratimą, skatintų siekti bendrų tikslų ir spręsti konfliktus (koks bebūtų jų pobūdis); |
| --- | --- |

9.

pripažindamas, kad pasikeitęs konfliktų pobūdis verčia vietos ir regionų valdžios institucijas nuolat rūpintis, kad būtų užtikrinama piliečių gerovė, ir kad glaudesnis vietos ir regionų valdžios institucijų bendradarbiavimas tarptautiniu lygiu padėtų ugdyti tarpusavio supratimą, skatintų siekti bendrų tikslų ir spręsti konfliktus (koks bebūtų jų pobūdis);

| 10. | suprasdamas, kad būtent piliečiai ir vietos valdžios institucijos susiduria su problemomis, kurios atsiranda dėl centrinės valdžios nesugebėjimo užmegzti dialogą, kuris padėtų konstruktyviai spręsti rūpimus klausimus siekiant normalizuoti ir stabilizuoti padėtį; |
| --- | --- |

10.

suprasdamas, kad būtent piliečiai ir vietos valdžios institucijos susiduria su problemomis, kurios atsiranda dėl centrinės valdžios nesugebėjimo užmegzti dialogą, kuris padėtų konstruktyviai spręsti rūpimus klausimus siekiant normalizuoti ir stabilizuoti padėtį;

| 11. | be to, pabrėždamas, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, būdamos arčiausiai piliečių, geriausiai supranta piliečių poreikius, gali geriausiai juos apibrėžti ir į juos atsižvelgti ne tik krizės ar konflikto laikotarpiu, bet ir preventyviai; |
| --- | --- |

11.

be to, pabrėždamas, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, būdamos arčiausiai piliečių, geriausiai supranta piliečių poreikius, gali geriausiai juos apibrėžti ir į juos atsižvelgti ne tik krizės ar konflikto laikotarpiu, bet ir preventyviai;

| 12. | manydamas, kad vietos valdžios institucijų pareiga – siekti laisvės, demokratijos bei pažangos ir taip prisidėti prie tarptautinio vystymosi ir taikos palaikymo; |
| --- | --- |

12.

manydamas, kad vietos valdžios institucijų pareiga – siekti laisvės, demokratijos bei pažangos ir taip prisidėti prie tarptautinio vystymosi ir taikos palaikymo;

| 13. | pripažindamas, kad ES ir jos vykdomai politikai (pavyzdžiui, Europos kaimynystės politikai) bus nepaprastai sunku atskleisti visą savo potencialą, jei nebus išspręsti konfliktai, dėl kurių sunku arba net neįmanoma plėtoti regioninį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

13.

pripažindamas, kad ES ir jos vykdomai politikai (pavyzdžiui, Europos kaimynystės politikai) bus nepaprastai sunku atskleisti visą savo potencialą, jei nebus išspręsti konfliktai, dėl kurių sunku arba net neįmanoma plėtoti regioninį bendradarbiavimą;

| 14. | atsižvelgdamas į tai, kad 2008 m birželio 11–13 d. Hagoje vykusioje pasaulinėje konferencijoje apie miestų diplomatiją ir vietos valdžios institucijų vaidmenį užkertant kelią konfliktams, vykdant taikos procesą, dalyvaujant atkūrimo ir atstatymo darbe jiems pasibaigus dalyviai buvo plačiau supažindinti su miestų diplomatija ir pripažintas didesnis jos vaidmuo. Šioje konferencijoje buvo atstovaujama ir Regionų komitetui; |
| --- | --- |

14.

atsižvelgdamas į tai, kad 2008 m birželio 11–13 d. Hagoje vykusioje pasaulinėje konferencijoje apie miestų diplomatiją ir vietos valdžios institucijų vaidmenį užkertant kelią konfliktams, vykdant taikos procesą, dalyvaujant atkūrimo ir atstatymo darbe jiems pasibaigus dalyviai buvo plačiau supažindinti su miestų diplomatija ir pripažintas didesnis jos vaidmuo. Šioje konferencijoje buvo atstovaujama ir Regionų komitetui;

| 15. | atkreipdamas dėmesį į tai, kad Europos Tarybos Europos vietos ir regionų valdžios kongresas, Europos municipalitetų ir regionų taryba, Jungtinės miestų ir vietos vykdomosios valdžios institucijų organizacijos Miestų diplomatijos, taikos stiprinimo ir žmogaus teisių komitetas, Vietos demokratijos institucijų asociacija, pasaulinis miestų merų judėjimas už taiką, kompetentingos Jungtinių Tautų agentūros, „Glocal Forum“ ir kitos institucijos bei tarptautinės NVO miestų diplomatijos srityje jau atliko ir toliau tęsia atsakingą pirmtakų darbą, |
| --- | --- |

15.

atkreipdamas dėmesį į tai, kad Europos Tarybos Europos vietos ir regionų valdžios kongresas, Europos municipalitetų ir regionų taryba, Jungtinės miestų ir vietos vykdomosios valdžios institucijų organizacijos Miestų diplomatijos, taikos stiprinimo ir žmogaus teisių komitetas, Vietos demokratijos institucijų asociacija, pasaulinis miestų merų judėjimas už taiką, kompetentingos Jungtinių Tautų agentūros, „Glocal Forum“ ir kitos institucijos bei tarptautinės NVO miestų diplomatijos srityje jau atliko ir toliau tęsia atsakingą pirmtakų darbą,

| 16. | ragina vietos valdžios institucijas apmąstyti savo įsipareigojimus saugoti taiką ir teisingumą bei propaguoti žmogaus teises visiems kuriant darnius miestus vardan darnaus pasaulio; |
| --- | --- |

16.

ragina vietos valdžios institucijas apmąstyti savo įsipareigojimus saugoti taiką ir teisingumą bei propaguoti žmogaus teises visiems kuriant darnius miestus vardan darnaus pasaulio;

| 17. | primena, kad būtina tarptautiniu lygiu sukurti veiksmingesnius ir skaidresnius pagalbos mechanizmus, supaprastinti procedūras ir pirmiausia įtraukti vietos valdžios institucijas į būtinų priemonių kūrimą ir jų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

17.

primena, kad būtina tarptautiniu lygiu sukurti veiksmingesnius ir skaidresnius pagalbos mechanizmus, supaprastinti procedūras ir pirmiausia įtraukti vietos valdžios institucijas į būtinų priemonių kūrimą ir jų įgyvendinimą;

| 18. | teigiamai vertina 2008 m. spalio 8 d. Europos Komisijos komunikatą, kuriame pabrėžiama, jog būtina suteikti vietos valdžios institucijoms didesnį vaidmenį rengiant ir įgyvendinant vystymosi priemones ES ir kalbama apie Komisijos ir vietos valdžios institucijų struktūruoto dialogo, kurį būtų galima padedant Regionų komitetui, būtinybę; |
| --- | --- |

18.

teigiamai vertina 2008 m. spalio 8 d. Europos Komisijos komunikatą, kuriame pabrėžiama, jog būtina suteikti vietos valdžios institucijoms didesnį vaidmenį rengiant ir įgyvendinant vystymosi priemones ES ir kalbama apie Komisijos ir vietos valdžios institucijų struktūruoto dialogo, kurį būtų galima padedant Regionų komitetui, būtinybę;

| 19. | taip pat teigiamai vertina minėtame komunikate paminėtą Regionų komiteto pasiūlymą kurti platformą, kurioje ES vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų keistis informacija; |
| --- | --- |

19.

taip pat teigiamai vertina minėtame komunikate paminėtą Regionų komiteto pasiūlymą kurti platformą, kurioje ES vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų keistis informacija;

| 20. | dar kartą pabrėžia, kad tiesioginis ES interesas – stengtis spręsti konfliktus ir regionines problemas, kurie turi neigiamos įtakos saugumui Europoje, trukdo užkirsti kelią nekontroliuojamiems migracijos srautams bei energijos tiekimo sutrikimams ir, apskritai, kelia grėsmę taikai pasaulyje; |
| --- | --- |

20.

dar kartą pabrėžia, kad tiesioginis ES interesas – stengtis spręsti konfliktus ir regionines problemas, kurie turi neigiamos įtakos saugumui Europoje, trukdo užkirsti kelią nekontroliuojamiems migracijos srautams bei energijos tiekimo sutrikimams ir, apskritai, kelia grėsmę taikai pasaulyje;

| 21. | pakartoja savo įsitikinimą, kad tik veiksmingas bendradarbiavimas vietos ir regionų lygiu gali užtikrinti sėkmingus ir tvirtus kaimyninius santykius; |
| --- | --- |

21.

pakartoja savo įsitikinimą, kad tik veiksmingas bendradarbiavimas vietos ir regionų lygiu gali užtikrinti sėkmingus ir tvirtus kaimyninius santykius;

| 22. | mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali geriausiai nustatyti piliečių poreikius ir rasti sprendimą tiek taikant prevencines priemones, tiek konfliktams jau pasibaigus; |
| --- | --- |

22.

mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali geriausiai nustatyti piliečių poreikius ir rasti sprendimą tiek taikant prevencines priemones, tiek konfliktams jau pasibaigus;

| 23. | mano, kad ne tik vykdant bendradarbiavimą per sieną, bet ir įgyvendinant Europos kaimynystės politiką, visų pirma taikant Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę, galima skatinti bendradarbiavimą su Europos Komisija svarstant su miestų diplomatija susijusius klausimus, politiką ar veiksmus; |
| --- | --- |

23.

mano, kad ne tik vykdant bendradarbiavimą per sieną, bet ir įgyvendinant Europos kaimynystės politiką, visų pirma taikant Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę, galima skatinti bendradarbiavimą su Europos Komisija svarstant su miestų diplomatija susijusius klausimus, politiką ar veiksmus;

| 24. | džiaugiasi atnaujinta Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių partneryste ir pabrėžia, kad svarbu jai suteikti naują dimensiją, t.y. plėtoti dialogą tarp ES valstybių narių vietos valdžios institucijų ir Europos kaimynystės politikos partnerių Viduržemio jūros regione ir Kaukaze, kuriuose, 2008 m. rugpjūčio mėnesį prasidėjus karo veiksmams, pabrėžiamas svarbus ES vaidmuo skatinant taikos procesą ir teikiant humanitarinę pagalbą; |
| --- | --- |

24.

džiaugiasi atnaujinta Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių partneryste ir pabrėžia, kad svarbu jai suteikti naują dimensiją, t.y. plėtoti dialogą tarp ES valstybių narių vietos valdžios institucijų ir Europos kaimynystės politikos partnerių Viduržemio jūros regione ir Kaukaze, kuriuose, 2008 m. rugpjūčio mėnesį prasidėjus karo veiksmams, pabrėžiamas svarbus ES vaidmuo skatinant taikos procesą ir teikiant humanitarinę pagalbą;

| 25. | pakartoja savo ketinimą siekti, tuo pačiu siekiant skatinti ir miestų diplomatijos tikslus, kad būtų įkurta Europos ir Viduržemio jūros regiono vietos ir regionų asamblėja, kuri padėtų įgyvendinti Barselonos procesą ir plėtoti Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungą – sprendimas, kurį liepos 13 d. Paryžiuje priėmė Europos Vadovų Taryba. |
| --- | --- |

25.

pakartoja savo ketinimą siekti, tuo pačiu siekiant skatinti ir miestų diplomatijos tikslus, kad būtų įkurta Europos ir Viduržemio jūros regiono vietos ir regionų asamblėja, kuri padėtų įgyvendinti Barselonos procesą ir plėtoti Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungą – sprendimas, kurį liepos 13 d. Paryžiuje priėmė Europos Vadovų Taryba.

| 26. | džiaugiasi 2008 m. lapkričio 3–4 d. Marselyje įvykusios ministrų konferencijos galutine deklaracija „Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga“, kurioje ministrai iš esmės pritarė pasiūlymui, kurį pateikė 2008 m. birželio mėn. 22–23 d. Marselyje įvykęs vietos ir regionų institucijų forumas ir kurį Regionų komitetas dar kartą priminė spalio 8 d. nuomonėje, ir įsipareigojo įtraukti Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių vietos ir regionų valdžios institucijų asamblėją (ARLEM), kai tik ji bus sukurta, į Viduržemio jūros šalių sąjungą; |
| --- | --- |

26.

džiaugiasi 2008 m. lapkričio 3–4 d. Marselyje įvykusios ministrų konferencijos galutine deklaracija „Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga“, kurioje ministrai iš esmės pritarė pasiūlymui, kurį pateikė 2008 m. birželio mėn. 22–23 d. Marselyje įvykęs vietos ir regionų institucijų forumas ir kurį Regionų komitetas dar kartą priminė spalio 8 d. nuomonėje, ir įsipareigojo įtraukti Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių vietos ir regionų valdžios institucijų asamblėją (ARLEM), kai tik ji bus sukurta, į Viduržemio jūros šalių sąjungą;

| 27. | pripažįsta, kad, nepaisant pirmiau minėtos visų susijusių šalių patirties ir konstruktyvaus bei praktinio jų vaidmens, miestų diplomatijai nėra nustatytų veikimo būdų; |
| --- | --- |

27.

pripažįsta, kad, nepaisant pirmiau minėtos visų susijusių šalių patirties ir konstruktyvaus bei praktinio jų vaidmens, miestų diplomatijai nėra nustatytų veikimo būdų;

| 28. | pabrėžia, kad vis dar sunku tiksliai įvardyti svarbiausius veiksnius, kurie lemia miestų diplomatijos sėkmę ar nesėkmę; todėl mano, jog turėtų būti nustatytos lanksčios procedūros atsižvelgiant į kiekvieną situaciją, kad būtų galima reaguoti į greitus pokyčius; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad vis dar sunku tiksliai įvardyti svarbiausius veiksnius, kurie lemia miestų diplomatijos sėkmę ar nesėkmę; todėl mano, jog turėtų būti nustatytos lanksčios procedūros atsižvelgiant į kiekvieną situaciją, kad būtų galima reaguoti į greitus pokyčius;

| 29. | įsitikinęs, kad miestų diplomatiniai subjektai turi suprasti, jog tai yra sudėtingas procesas, kurį vykdant būtinos ir kitos pastangos. Jie turi būti gerai susipažinę su konflikto zonai būdingais ypatumais ir istorinėmis konflikto aplinkybėmis, ir prieš imdamiesi bet kokios iniciatyvos ar veiksmų privalo sulaukti Europos vietos valdžios institucijų pritarimo; |
| --- | --- |

29.

įsitikinęs, kad miestų diplomatiniai subjektai turi suprasti, jog tai yra sudėtingas procesas, kurį vykdant būtinos ir kitos pastangos. Jie turi būti gerai susipažinę su konflikto zonai būdingais ypatumais ir istorinėmis konflikto aplinkybėmis, ir prieš imdamiesi bet kokios iniciatyvos ar veiksmų privalo sulaukti Europos vietos valdžios institucijų pritarimo;

| 30. | laikosi nuomonės, kad ES institucijų patirtis ir bendradarbiavimas šioje srityje yra labai svarbūs ir dar kartą pabrėžia, kad būtina didesnė politinė ir techninė parama norint užtikrinti nenutrūkstamą ES kaimyninių valstybių narių bendradarbiavimą per sieną vietos valdžios institucijų lygiu; ragina valstybes nares ir susijusias šalis tinkamai pasinaudoti esamais instrumentais (TAIEX programa) ir kitomis porinių projektų priemonėmis bei programomis (pavyzdžiui, 2007–2013 m. programa „Europa piliečiams“), kurios gali suteikti būtiną pagrindą plėtoti miestų diplomatijos strategiją; |
| --- | --- |

30.

laikosi nuomonės, kad ES institucijų patirtis ir bendradarbiavimas šioje srityje yra labai svarbūs ir dar kartą pabrėžia, kad būtina didesnė politinė ir techninė parama norint užtikrinti nenutrūkstamą ES kaimyninių valstybių narių bendradarbiavimą per sieną vietos valdžios institucijų lygiu; ragina valstybes nares ir susijusias šalis tinkamai pasinaudoti esamais instrumentais (TAIEX programa) ir kitomis porinių projektų priemonėmis bei programomis (pavyzdžiui, 2007–2013 m. programa „Europa piliečiams“), kurios gali suteikti būtiną pagrindą plėtoti miestų diplomatijos strategiją;

| 31. | pabrėžia, kad galima vykdyti vietos valdžios institucijų pareigūnų mainus tarp ES valstybių narių siekiant skatinti ne tik miestų diplomatijos dimensiją, bet ir glaudesnį valstybių narių bendradarbiavimą ir jų veiklos koordinavimą, kad būtų keičiamasi patirtimi ir kuriami veiklos tinklai; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad galima vykdyti vietos valdžios institucijų pareigūnų mainus tarp ES valstybių narių siekiant skatinti ne tik miestų diplomatijos dimensiją, bet ir glaudesnį valstybių narių bendradarbiavimą ir jų veiklos koordinavimą, kad būtų keičiamasi patirtimi ir kuriami veiklos tinklai;

| 32. | pabrėžia, kad lemiamos reikšmės galėtų turėti ES patirties perdavimas į sritis, kuriose gali būti plėtojama miestų diplomatija: geras valdymas, skaidrumo skatinimas ir kova su korupcija, vystymasis vietos lygiu, infrastruktūra, sveikata, švietimas ir mokymas, kova su prekyba žmonėmis, jaunimas, lyčių lygybė ir kultūrų dialogas; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad lemiamos reikšmės galėtų turėti ES patirties perdavimas į sritis, kuriose gali būti plėtojama miestų diplomatija: geras valdymas, skaidrumo skatinimas ir kova su korupcija, vystymasis vietos lygiu, infrastruktūra, sveikata, švietimas ir mokymas, kova su prekyba žmonėmis, jaunimas, lyčių lygybė ir kultūrų dialogas;

| 33. | primena, kad Europos Komisija ir valstybės narės turi ir toliau bendradarbiauti su vietos valdžios institucijomis ir pilietine visuomene siekiant skatinti gerbti žmogaus teises, pirmiausia visų nepalankioje padėtyje esančių gyventojų grupių teises bendruomenėse, ir ragina valstybes partneres, dalyvaujančias Europos ir Viduržemio jūros šalių bendradarbiavime, būti atviresnėms pilietinės visuomenės, vietos valdžios institucijų indėliui ir apskritai miestų diplomatijai; |
| --- | --- |

33.

primena, kad Europos Komisija ir valstybės narės turi ir toliau bendradarbiauti su vietos valdžios institucijomis ir pilietine visuomene siekiant skatinti gerbti žmogaus teises, pirmiausia visų nepalankioje padėtyje esančių gyventojų grupių teises bendruomenėse, ir ragina valstybes partneres, dalyvaujančias Europos ir Viduržemio jūros šalių bendradarbiavime, būti atviresnėms pilietinės visuomenės, vietos valdžios institucijų indėliui ir apskritai miestų diplomatijai;

| 34. | mano, kad, nors tarptautiniai veikėjai iš tiesų turi skatinti miestų diplomatiją ir sudaryti sąlygas dirbti šioje srityje, reikia pripažinti, kad bet kokią naują struktūrą reikia kurti tik tuomet, kai ji yra būtinai reikalinga ir atitinka specifinius poreikius; |
| --- | --- |

34.

mano, kad, nors tarptautiniai veikėjai iš tiesų turi skatinti miestų diplomatiją ir sudaryti sąlygas dirbti šioje srityje, reikia pripažinti, kad bet kokią naują struktūrą reikia kurti tik tuomet, kai ji yra būtinai reikalinga ir atitinka specifinius poreikius;

| 35. | priduria, kad Išorės santykių ir decentralizuoto bendradarbiavimo komisija atidžiai stebi šioje srityje vykstančius pokyčius, skatina susijusių dalyvių, nevyriausybinių organizacijų ir Europos bei tarptautinių tinklų komunikaciją ir, prireikus, nurodo, kurie regionai galėtų atlikti katalizatoriaus vaidmenį; |
| --- | --- |

35.

priduria, kad Išorės santykių ir decentralizuoto bendradarbiavimo komisija atidžiai stebi šioje srityje vykstančius pokyčius, skatina susijusių dalyvių, nevyriausybinių organizacijų ir Europos bei tarptautinių tinklų komunikaciją ir, prireikus, nurodo, kurie regionai galėtų atlikti katalizatoriaus vaidmenį;

| 36. | siūlo informuoti ES apie vietos ir regionų valdžios institucijų poreikius konfliktų draskomuose regionuose ir ragina aktyviau dalyvauti sprendžiant konfliktus paremiant miestų diplomatiją ir šioje srityje vykdomus veiksmus; |
| --- | --- |

36.

siūlo informuoti ES apie vietos ir regionų valdžios institucijų poreikius konfliktų draskomuose regionuose ir ragina aktyviau dalyvauti sprendžiant konfliktus paremiant miestų diplomatiją ir šioje srityje vykdomus veiksmus;

| 37. | be to, ragina ES įtraukti miestų diplomatijos klausimą į kompetentingų tarptautinių organizacijų posėdžių darbotvarkę; |
| --- | --- |

37.

be to, ragina ES įtraukti miestų diplomatijos klausimą į kompetentingų tarptautinių organizacijų posėdžių darbotvarkę;

| 38. | ragina Europos Komisiją skatinti, kad būtų įgyvendinamos regioninės programos, kurių tikslas – įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas ir jų kolektyvines įstaigas į miestų diplomatijos plėtojimą, kad būtų skatinami bendri tikslai ir principai; |
| --- | --- |

38.

ragina Europos Komisiją skatinti, kad būtų įgyvendinamos regioninės programos, kurių tikslas – įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas ir jų kolektyvines įstaigas į miestų diplomatijos plėtojimą, kad būtų skatinami bendri tikslai ir principai;

| 39. | pritaria Tarybos vietos ir regionų valdžios institucijų kongreso iniciatyvai, kuria siekiama parengti Europos miestų diplomatijos chartiją, ir šiuo tikslu kuriamo fondo projektui; ragina ES apsvarstyti galimybę parengti finansavimo priemonę, kurią taikant būtų remiami ir skatinami miestų diplomatijos srityje vykdomi veiksmai; |
| --- | --- |

39.

pritaria Tarybos vietos ir regionų valdžios institucijų kongreso iniciatyvai, kuria siekiama parengti Europos miestų diplomatijos chartiją, ir šiuo tikslu kuriamo fondo projektui; ragina ES apsvarstyti galimybę parengti finansavimo priemonę, kurią taikant būtų remiami ir skatinami miestų diplomatijos srityje vykdomi veiksmai;

| 40. | atsižvelgdamas į paltų atgarsį, kurio susilaukia kasmet vykstanti Open Days renginio Europos regionų ir miestų savaitė, siūlo 2009 m. renginio programoje numatyti surengti informacinio pobūdžio seminarą apie miestų diplomatiją; |
| --- | --- |

40.

atsižvelgdamas į paltų atgarsį, kurio susilaukia kasmet vykstanti Open Days renginio Europos regionų ir miestų savaitė, siūlo 2009 m. renginio programoje numatyti surengti informacinio pobūdžio seminarą apie miestų diplomatiją;

| 41. | atkreipia valstybių narių dėmesį į miestų diplomatiją ir, pabrėždamas savo atsidavimą demokratijos, teisinės valstybės vertybėms ir žmogaus teisių principams, ragina jas paremti su miestų diplomatija susijusias iniciatyvas tiek plėtojant dvišalius, tiek ir daugiašalius santykius, kadangi tai yra labai perspektyvi priemonė stiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų dialogą tarptautiniu lygiu, ir įgyvendinant valstybių narių išorės politiką, kai norima paremti pilietinės visuomenės iniciatyvas, kuriomis siekiama užtikrinti ilgalaikę taiką; |
| --- | --- |

41.

atkreipia valstybių narių dėmesį į miestų diplomatiją ir, pabrėždamas savo atsidavimą demokratijos, teisinės valstybės vertybėms ir žmogaus teisių principams, ragina jas paremti su miestų diplomatija susijusias iniciatyvas tiek plėtojant dvišalius, tiek ir daugiašalius santykius, kadangi tai yra labai perspektyvi priemonė stiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų dialogą tarptautiniu lygiu, ir įgyvendinant valstybių narių išorės politiką, kai norima paremti pilietinės visuomenės iniciatyvas, kuriomis siekiama užtikrinti ilgalaikę taiką;

| 42. | supažindins su šios nuomonės turiniu Europos Komisijos pirmininką, ES vyriausiąjį įgaliotinį bendrai užsienio ir saugumo politikai, Komisijos narius, atsakingus už išorės santykius ir vystymąsi ir humanitarinę pagalbą, ir Europos Parlamento pirmininką pabrėždamas vaidmenį, kurį norėtų prisiimti plėtojant miestų diplomatiją, ir privalumus, kuriais ES galėtų pasinaudoti stiprindama savo užsienio politiką ir siekdama užtikrinti taiką, saugumą ir stabilumą. |
| --- | --- |

42.

supažindins su šios nuomonės turiniu Europos Komisijos pirmininką, ES vyriausiąjį įgaliotinį bendrai užsienio ir saugumo politikai, Komisijos narius, atsakingus už išorės santykius ir vystymąsi ir humanitarinę pagalbą, ir Europos Parlamento pirmininką pabrėždamas vaidmenį, kurį norėtų prisiimti plėtojant miestų diplomatiją, ir privalumus, kuriais ES galėtų pasinaudoti stiprindama savo užsienio politiką ir siekdama užtikrinti taiką, saugumą ir stabilumą.

2009 m. vasario 12 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 28.5.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 120/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 120/6

---

Regionų komiteto nuomonė Bendroji rinka, socialinė vizija ir visuotinės svarbos paslaugos

2009/C 120/02

REGIONŲ KOMITETAS

| — | pritaria Komisijos nuomonei, kad bendroji rinka privalo stiprinti vartotojų ir mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) padėtį, užtikrinti globalizacijos naudą Europai, panaikinti kliūtis skleisti žinias ir inovacijas, skatinti ekonomikos augimą, kad būtų kuriamos darbo vietos ir Europa taptų konkurencinga, kaip numatyta pagal Lisabonos tikslus, ir pakankamai atsižvelgti į socialinius ir ekologinius klausimus, |
| --- | --- |

—

pritaria Komisijos nuomonei, kad bendroji rinka privalo stiprinti vartotojų ir mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) padėtį, užtikrinti globalizacijos naudą Europai, panaikinti kliūtis skleisti žinias ir inovacijas, skatinti ekonomikos augimą, kad būtų kuriamos darbo vietos ir Europa taptų konkurencinga, kaip numatyta pagal Lisabonos tikslus, ir pakankamai atsižvelgti į socialinius ir ekologinius klausimus,

| — | apgailestauja, kad komunikato teiginiai yra bendro pobūdžio. Būsimi konkretūs Komisijos pasiūlymai susiję su komunikate išvardytų tikslų įgyvendinimu, atėjus laikui turės būti išsamiai išanalizuoti, ypač subsidiarumo principo laikymosi požiūriu, |
| --- | --- |

—

apgailestauja, kad komunikato teiginiai yra bendro pobūdžio. Būsimi konkretūs Komisijos pasiūlymai susiję su komunikate išvardytų tikslų įgyvendinimu, atėjus laikui turės būti išsamiai išanalizuoti, ypač subsidiarumo principo laikymosi požiūriu,

| — | yra įsitikinęs, kad bendroji rinka gali sėkmingai veikti tik tada, jei užtikrinamas įmonių konkurencingumas ir jeigu ji duoda realią socialinę naudą Europos piliečiams; todėl laikosi nuomonės, kad reikia toliau žengti paslaugų direktyvos atvertu keliu, kadangi ja siekiama užtikrinti didesnę įsisteigimo ir paslaugų teikimo laisvę tokiu būdu skatinant veiksmingą konkurenciją ir gerinant bendrosios rinkos veikimą. |
| --- | --- |

—

yra įsitikinęs, kad bendroji rinka gali sėkmingai veikti tik tada, jei užtikrinamas įmonių konkurencingumas ir jeigu ji duoda realią socialinę naudą Europos piliečiams; todėl laikosi nuomonės, kad reikia toliau žengti paslaugų direktyvos atvertu keliu, kadangi ja siekiama užtikrinti didesnę įsisteigimo ir paslaugų teikimo laisvę tokiu būdu skatinant veiksmingą konkurenciją ir gerinant bendrosios rinkos veikimą.

| Pranešėjas | : | Dr. Michael Schneider (DE / ELP), Saksonijos-Anhalto žemės prie federacijos valstybės sekretorius |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Dr. Michael Schneider (DE / ELP), Saksonijos-Anhalto žemės prie federacijos valstybės sekretorius

Pamatiniai dokumentai

Komisijos komunikatas „Bendroji rinka XXI a. Europai“

COM(2007) 724 galutinis

Prie komunikato „Bendroji rinka XXI a. Europai“ pridedamas dokumentas Bendrus interesus tenkinančios paslaugos, įskaitant bendrus interesus tenkinančias socialines paslaugas. Naujas Europos įsipareigojimas

COM(2007) 725 galutinis

Komisijos komunikatas „Perspektyvos, prieinamumas ir solidarumas. Nauja socialinė vizija XXI amžiaus Europoje“

COM(2007) 726 galutinis

Bendrosios pastabos

Regionų komitetas primena savo šia tema 2007 m. kovo 23 d. priimtą perspektyvinę nuomonę „Bendrosios rinkos ateitis ir Europos visuomenės padėties apžvalga“, kurioje pateikta svarbių rekomendacijų dėl tolesnio bendrosios rinkos kūrimo.

Pagrindas

Europos bendroji rinka atlieka labai svarbų vaidmenį globalizuotame pasaulyje ir įgyvendinant Lisabonos strategiją, nes ji skatina Europos Sąjungos ekonomikos konkurencingumą ir kartu augimą bei užimtumą. Ji taip pat gerina Europos Sąjungos piliečių gyvenimo kokybę ir gerovę. Tad bendroji rinka laikytina vienu iš didžiausių ligšiolinių Europos Sąjungos laimėjimų.

Todėl Regionų komitetas palankiai vertina tai, kad Komisija parengė bendrosios rinkos priemonių paketą, kuriame ji išdėsto tolesnio Europos bendrosios rinkos vystymo ir būsimo jos modelio viziją, bei siūlo pradėti diskusijas šiomis temomis. Tai svarbus žingsnis užtikrinant, kad ateityje būsime pasirengę įveikti su globalizacija susijusius didėjančius iššūkius.

Komunikatas „Bendroji rinka XXI a. Europai“

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | pritaria Komisijos nuomonei, kad bendroji rinka privalo stiprinti vartotojų ir mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) padėtį, užtikrinti globalizacijos naudą Europai, panaikinti kliūtis skleisti žinias ir inovacijas, skatinti ekonomikos augimą, kad būtų kuriamos darbo vietos ir Europa taptų konkurencinga, kaip numatyta pagal Lisabonos tikslus, ir pakankamai atsižvelgti į socialinius ir ekologinius klausimus; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos nuomonei, kad bendroji rinka privalo stiprinti vartotojų ir mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) padėtį, užtikrinti globalizacijos naudą Europai, panaikinti kliūtis skleisti žinias ir inovacijas, skatinti ekonomikos augimą, kad būtų kuriamos darbo vietos ir Europa taptų konkurencinga, kaip numatyta pagal Lisabonos tikslus, ir pakankamai atsižvelgti į socialinius ir ekologinius klausimus;

| 2. | apgailestauja, kad komunikato teiginiai yra bendro pobūdžio. Būsimi konkretūs Komisijos pasiūlymai susiję su komunikate išvardytų tikslų įgyvendinimu, atėjus laikui turės būti išsamiai išanalizuoti, ypač subsidiarumo principo laikymosi požiūriu; |
| --- | --- |

2.

apgailestauja, kad komunikato teiginiai yra bendro pobūdžio. Būsimi konkretūs Komisijos pasiūlymai susiję su komunikate išvardytų tikslų įgyvendinimu, atėjus laikui turės būti išsamiai išanalizuoti, ypač subsidiarumo principo laikymosi požiūriu;

| 3. | pabrėžia, kad subsidiarumo principas yra esminis Europos Sąjungos politinės ir teisinės tvarkos elementas, tačiau akcentuoja, kad daug iššūkių, su kuriais šiandien susiduria Europa, yra pasaulinio masto (globalizacija, socialinės apsaugos būtinybė, pasaulinių finansų rinkų įtaka, klimato kaita, kt.), todėl tose srityse, kuriose problemos negali būti išspręstos vietos, regionų ar valstybės narės lygiu, būtini bendri sprendimai pagrįsti bendrais principais; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad subsidiarumo principas yra esminis Europos Sąjungos politinės ir teisinės tvarkos elementas, tačiau akcentuoja, kad daug iššūkių, su kuriais šiandien susiduria Europa, yra pasaulinio masto (globalizacija, socialinės apsaugos būtinybė, pasaulinių finansų rinkų įtaka, klimato kaita, kt.), todėl tose srityse, kuriose problemos negali būti išspręstos vietos, regionų ar valstybės narės lygiu, būtini bendri sprendimai pagrįsti bendrais principais;

| 4. | yra įsitikinęs, kad bendroji rinka gali sėkmingai veikti tik tada, jei užtikrinamas įmonių konkurencingumas ir jeigu ji duoda realią socialinę naudą Europos piliečiams; todėl laikosi nuomonės, kad reikia toliau žengti paslaugų direktyvos atvertu keliu, kadangi ja siekiama užtikrinti didesnę įsisteigimo ir paslaugų teikimo laisvę tokiu būdu skatinant veiksmingą konkurenciją ir gerinant bendrosios rinkos veikimą; |
| --- | --- |

4.

yra įsitikinęs, kad bendroji rinka gali sėkmingai veikti tik tada, jei užtikrinamas įmonių konkurencingumas ir jeigu ji duoda realią socialinę naudą Europos piliečiams; todėl laikosi nuomonės, kad reikia toliau žengti paslaugų direktyvos atvertu keliu, kadangi ja siekiama užtikrinti didesnę įsisteigimo ir paslaugų teikimo laisvę tokiu būdu skatinant veiksmingą konkurenciją ir gerinant bendrosios rinkos veikimą;

| 5. | kaip ir Komisija, mano, kad daug ES vartotojų būtina įtikinti Europos bendrosios rinkos pranašumais ir jos kasdien teikiama nauda. Piliečių pritarimas ES padidės tik tada, kai jie patys pajus, kokią naudą ji teikia jiems; |
| --- | --- |

5.

kaip ir Komisija, mano, kad daug ES vartotojų būtina įtikinti Europos bendrosios rinkos pranašumais ir jos kasdien teikiama nauda. Piliečių pritarimas ES padidės tik tada, kai jie patys pajus, kokią naudą ji teikia jiems;

| 6. | ragina valstybes nares kryptingiau informuoti apie, viena vertus, bendrosios rinkos ir vartotojų apsaugos, ir, antra vertus, darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir kainų stabilumo tarpusavio sąsajas. Šioje srityje vietos ir regionų valdžios institucijos gali atlikti svarbų vaidmenį; |
| --- | --- |

6.

ragina valstybes nares kryptingiau informuoti apie, viena vertus, bendrosios rinkos ir vartotojų apsaugos, ir, antra vertus, darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir kainų stabilumo tarpusavio sąsajas. Šioje srityje vietos ir regionų valdžios institucijos gali atlikti svarbų vaidmenį;

| 7. | todėl pakartoja rekomendaciją, išdėstytą nuomonėje „Bendrosios rinkos ateitis ir Europos visuomenės padėties apžvalga“, kad Europos Komisija, valstybės narės bei vietos ir regionų valdžios institucijos, siekdamos išsklaidyti piliečių ir įmonių abejones, turėtų geriau informuoti apie tai, kaip įveikti ekonominius ir socialinius sunkumus, susijusius su prisitaikymu prie globalizacijos ir išaugusios konkurencijos; |
| --- | --- |

7.

todėl pakartoja rekomendaciją, išdėstytą nuomonėje „Bendrosios rinkos ateitis ir Europos visuomenės padėties apžvalga“, kad Europos Komisija, valstybės narės bei vietos ir regionų valdžios institucijos, siekdamos išsklaidyti piliečių ir įmonių abejones, turėtų geriau informuoti apie tai, kaip įveikti ekonominius ir socialinius sunkumus, susijusius su prisitaikymu prie globalizacijos ir išaugusios konkurencijos;

| 8. | pritaria Komisijos ketinimui toliau kuriant bendrąją rinką atsižvelgti į MVĮ, užtikrinančių ekonomikos augimą, darbo vietų kūrimą ir įvairinimą, poreikius. Todėl reikia nuveikti daugiau, kad būtų palengvintos sąlygos MVĮ patekti į bendrąją rinką, būtų skatinamas spartesnis jų augimas ir geriau panaudojamas jų verslumo potencialas. Branduoliai ir veiklos centrai yra ypač puikus būdas MVĮ vietos, regionų, nacionaliniu ir vis dažniau net tarptautiniu lygiu plėsti savo bazę, ryšius, rinkos galimybes, didinti pelną ir, logiška, kurti darbo vietas; |
| --- | --- |

8.

pritaria Komisijos ketinimui toliau kuriant bendrąją rinką atsižvelgti į MVĮ, užtikrinančių ekonomikos augimą, darbo vietų kūrimą ir įvairinimą, poreikius. Todėl reikia nuveikti daugiau, kad būtų palengvintos sąlygos MVĮ patekti į bendrąją rinką, būtų skatinamas spartesnis jų augimas ir geriau panaudojamas jų verslumo potencialas. Branduoliai ir veiklos centrai yra ypač puikus būdas MVĮ vietos, regionų, nacionaliniu ir vis dažniau net tarptautiniu lygiu plėsti savo bazę, ryšius, rinkos galimybes, didinti pelną ir, logiška, kurti darbo vietas;

| 9. | todėl dar kartą atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Komisija ir valstybės narės turėtų konsultuotis su vietos ir regionų valdžios institucijomis, verslo asociacijomis ir socialiniais partneriais ir apsvarstyti, kokias biurokratines kliūtis būtų galima pašalinti įmonėms, visų pirma MVĮ, kurios labiausiai nukenčia nuo biurokratinių sunkumų, vis dar pasitaikančių bendrojoje rinkoje. To siekiant reikėtų atsižvelgti į MVĮ labui mažinamos biurokratijos ir papildomos naštos regionų ir vietos valdžios institucijoms santykį; |
| --- | --- |

9.

todėl dar kartą atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Komisija ir valstybės narės turėtų konsultuotis su vietos ir regionų valdžios institucijomis, verslo asociacijomis ir socialiniais partneriais ir apsvarstyti, kokias biurokratines kliūtis būtų galima pašalinti įmonėms, visų pirma MVĮ, kurios labiausiai nukenčia nuo biurokratinių sunkumų, vis dar pasitaikančių bendrojoje rinkoje. To siekiant reikėtų atsižvelgti į MVĮ labui mažinamos biurokratijos ir papildomos naštos regionų ir vietos valdžios institucijoms santykį;

| 10. | atsižvelgdamas į tai remia Europos Komisijos abi iniciatyvas skatinti MVĮ. Į specialias MVĮ skirtas nuostatas reikėtų įtraukti naujas MVĮ remti skirtas priemones, parengtas pagal principą „pradėk nuo mažo“. RK taip pat palankiai vertina Komisijos pasiūlymą parengti Europos privačių įmonių statutą, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos MVĮ tarptautinei veiklai. Įmonių teisės struktūros supaprastinimas yra geras būdas didinti Europos įmonių konkurencingumą. Paprastos, nebiurokratiškos ir veiksmingos taisyklės tiesiogiai skirtos sukurti konkurencinių santykių pusiausvyrą ir ekonominį stabilumą. Sėkmingos priemonės šioje srityje tiesiogiai daro teigiamą poveikį ekonomikai. Galima būtų sumažinti įmonių sąnaudas teisinėms ir steigimo konsultacijoms. Visais aptariamais atvejais būtina užtikrinti, kad Europos lygio priemonės derėtų su tradicinėmis struktūromis, kurias lemia nacionalinių įmonių įstatymų nuostatos, ir būtų išsaugoti esami socialiniai standartai; |
| --- | --- |

10.

atsižvelgdamas į tai remia Europos Komisijos abi iniciatyvas skatinti MVĮ. Į specialias MVĮ skirtas nuostatas reikėtų įtraukti naujas MVĮ remti skirtas priemones, parengtas pagal principą „pradėk nuo mažo“. RK taip pat palankiai vertina Komisijos pasiūlymą parengti Europos privačių įmonių statutą, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos MVĮ tarptautinei veiklai. Įmonių teisės struktūros supaprastinimas yra geras būdas didinti Europos įmonių konkurencingumą. Paprastos, nebiurokratiškos ir veiksmingos taisyklės tiesiogiai skirtos sukurti konkurencinių santykių pusiausvyrą ir ekonominį stabilumą. Sėkmingos priemonės šioje srityje tiesiogiai daro teigiamą poveikį ekonomikai. Galima būtų sumažinti įmonių sąnaudas teisinėms ir steigimo konsultacijoms. Visais aptariamais atvejais būtina užtikrinti, kad Europos lygio priemonės derėtų su tradicinėmis struktūromis, kurias lemia nacionalinių įmonių įstatymų nuostatos, ir būtų išsaugoti esami socialiniai standartai;

| 11. | pritaria Komisijos teiginiams apie globalizacijos privalumus, tačiau kartu atkreipia dėmesį į tai, kad tų privalumų naudą, kurios tikimasi, pajusime tik tada, jei ir kiti pasaulinėje rinkoje veikiantys subjektai iš tiesų perims europinius standartus. Priešingu atveju, skirtingi europiniai standartai gali lemti Europos ekonomikos konkurencingumo sumažėjimą; |
| --- | --- |

11.

pritaria Komisijos teiginiams apie globalizacijos privalumus, tačiau kartu atkreipia dėmesį į tai, kad tų privalumų naudą, kurios tikimasi, pajusime tik tada, jei ir kiti pasaulinėje rinkoje veikiantys subjektai iš tiesų perims europinius standartus. Priešingu atveju, skirtingi europiniai standartai gali lemti Europos ekonomikos konkurencingumo sumažėjimą;

| 12. | todėl šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kad ES reikalinga nauja globalizacijos strategija, kuri būtų paremta ne tik konkurencingumu, bet ir tvariu ekonomikos augimu, visišku užimtumu, socialine sanglauda ir tausiu gamtos išteklių naudojimu. Į šiuos aspektus reikia atsižvelgti ir būsimuose poveikio įvertinimuose; |
| --- | --- |

12.

todėl šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kad ES reikalinga nauja globalizacijos strategija, kuri būtų paremta ne tik konkurencingumu, bet ir tvariu ekonomikos augimu, visišku užimtumu, socialine sanglauda ir tausiu gamtos išteklių naudojimu. Į šiuos aspektus reikia atsižvelgti ir būsimuose poveikio įvertinimuose;

| 13. | atkreipia dėmesį į tai, kad dėl padidėjusios globalizacijos ir dėl šios priežasties sustiprėjus valstybių, kuriose vyrauja žinių ekonomika, konkurencijai, norėdamos išlikti konkurencingos Europos įmonės turi būti dar novatoriškesnės ir kūrybingesnės; |
| --- | --- |

13.

atkreipia dėmesį į tai, kad dėl padidėjusios globalizacijos ir dėl šios priežasties sustiprėjus valstybių, kuriose vyrauja žinių ekonomika, konkurencijai, norėdamos išlikti konkurencingos Europos įmonės turi būti dar novatoriškesnės ir kūrybingesnės;

| 14. | šiomis aplinkybėmis pripažįsta, kad Europos Vadovų Tarybos nustatytas tikslas padidinti išlaidas moksliniams tyrimams Europos Sąjungoje skiriant tam 3 proc. bendrojo vidaus produkto (BVP), yra svarbus Europos ekonomikos konkurencingumo ir tvarumo elementas; |
| --- | --- |

14.

šiomis aplinkybėmis pripažįsta, kad Europos Vadovų Tarybos nustatytas tikslas padidinti išlaidas moksliniams tyrimams Europos Sąjungoje skiriant tam 3 proc. bendrojo vidaus produkto (BVP), yra svarbus Europos ekonomikos konkurencingumo ir tvarumo elementas;

| 15. | pabrėžia, kad ugdymas ir tęstinis mokymas ir kartu visą gyvenimą trunkantis gebėjimų ugdymas yra labai svarbus uždavinys Europos Sąjungai, valstybėms narėms ir regionams. Be konkurencingumo, verslumo, inovacijų ir investicijų klausimų, tai – viena svarbiausių našumo didinimo priemonių. Todėl reikia pagerinti valstybių narių, regionų ir savivaldybių gebėjimą investuoti į žmogiškąjį kapitalą, kad mokymosi visą gyvenimą idėja taptų tikrove; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad ugdymas ir tęstinis mokymas ir kartu visą gyvenimą trunkantis gebėjimų ugdymas yra labai svarbus uždavinys Europos Sąjungai, valstybėms narėms ir regionams. Be konkurencingumo, verslumo, inovacijų ir investicijų klausimų, tai – viena svarbiausių našumo didinimo priemonių. Todėl reikia pagerinti valstybių narių, regionų ir savivaldybių gebėjimą investuoti į žmogiškąjį kapitalą, kad mokymosi visą gyvenimą idėja taptų tikrove;

| 16. | pirmiausia rekomenduoja daugiau dėmesio skirti tarpvalstybiniam bendradarbiavimui mokslinių tyrimų ir technologijų vystymo bei inovacijų diegimo srityse, kadangi jų visas potencialas dar neatskleistas; |
| --- | --- |

16.

pirmiausia rekomenduoja daugiau dėmesio skirti tarpvalstybiniam bendradarbiavimui mokslinių tyrimų ir technologijų vystymo bei inovacijų diegimo srityse, kadangi jų visas potencialas dar neatskleistas;

| 17. | todėl atkreipia dėmesį į tai, jog svarbu, kad vadovai tiek privačiame, tiek ir viešajame sektoriuje sukurtų sąlygas, skatinančias darbuotojus kelti kvalifikaciją, ir būtinybę siekti kokybiškų darbo vietų kūrimo; |
| --- | --- |

17.

todėl atkreipia dėmesį į tai, jog svarbu, kad vadovai tiek privačiame, tiek ir viešajame sektoriuje sukurtų sąlygas, skatinančias darbuotojus kelti kvalifikaciją, ir būtinybę siekti kokybiškų darbo vietų kūrimo;

| 18. | pritaria Komisijos nuomonei, kad intelektinės nuosavybės apsauga yra svarbus veiksmingos bendrosios rinkos komponentas. Veiksminga intelektinės nuosavybės apsauga ne tik skatina novatoriškumą bei kūrybiškumą, bet ir padeda didinti konkurencingumą bei kurti darbo vietas; |
| --- | --- |

18.

pritaria Komisijos nuomonei, kad intelektinės nuosavybės apsauga yra svarbus veiksmingos bendrosios rinkos komponentas. Veiksminga intelektinės nuosavybės apsauga ne tik skatina novatoriškumą bei kūrybiškumą, bet ir padeda didinti konkurencingumą bei kurti darbo vietas;

| 19. | kaip ir Komisija, pabrėžia bendrosios rinkos aplinkosauginio ir socialinio aspektų svarbą ir laikosi nuomonės, kad reikia dėti daugiau pastangų saugoti aplinką vykstant klimato kaitai. Tačiau Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad reikia rasti tinkamus sprendimus dėl sąnaudų, susijusių su tvaraus vystymosi strategija, kad ES piliečiams netektų pernelyg didelė našta ir jau investavusioms įmonėms, kad būtų pasiekti labai aukšti aplinkos standartai, sudaryti galimybes veiklą vykdyti Europoje. Aukštus aplinkosaugos standartus atitinkančias Europos įmones perkėlus į ne Europoje esančius regionus, kuriuose netaikomi tokie aukšti aplinkos standartai, galėtų kilti pavojus, kad pasauliniai tikslai klimato srityje liks nepasiekti; |
| --- | --- |

19.

kaip ir Komisija, pabrėžia bendrosios rinkos aplinkosauginio ir socialinio aspektų svarbą ir laikosi nuomonės, kad reikia dėti daugiau pastangų saugoti aplinką vykstant klimato kaitai. Tačiau Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad reikia rasti tinkamus sprendimus dėl sąnaudų, susijusių su tvaraus vystymosi strategija, kad ES piliečiams netektų pernelyg didelė našta ir jau investavusioms įmonėms, kad būtų pasiekti labai aukšti aplinkos standartai, sudaryti galimybes veiklą vykdyti Europoje. Aukštus aplinkosaugos standartus atitinkančias Europos įmones perkėlus į ne Europoje esančius regionus, kuriuose netaikomi tokie aukšti aplinkos standartai, galėtų kilti pavojus, kad pasauliniai tikslai klimato srityje liks nepasiekti;

| 20. | pritaria Komisijai, kad darbuotojų judumas yra svarbi bendrosios rinkos kūrimo priemonė. Darbo rinkos taisyklių formavimas atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės reikalavimus priklauso valstybių narių kompetencijai, tačiau svarbu, kad būtų išvengta laisvo darbuotojų judėjimo kliūčių, kurios prieštarauja pagrindinėms teisėms ir laisvėms, arba jos būtų šalinamos; |
| --- | --- |

20.

pritaria Komisijai, kad darbuotojų judumas yra svarbi bendrosios rinkos kūrimo priemonė. Darbo rinkos taisyklių formavimas atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės reikalavimus priklauso valstybių narių kompetencijai, tačiau svarbu, kad būtų išvengta laisvo darbuotojų judėjimo kliūčių, kurios prieštarauja pagrindinėms teisėms ir laisvėms, arba jos būtų šalinamos;

| 21. | pritaria Komisijos nuomonei, kad bendroji rinka pakeitė požiūrį į piliečių judumą ES. Kai kuriems darbuotojams sunku prisitaikyti, tad jie su nerimu stebi šį procesą. Todėl Regionų komitetas pritaria Komisijos nuostatai, kad darbuotojų teisės turi būti garantuotos ir išsaugotos, visų pirma tinkamai taikant Europos darbo teisę; |
| --- | --- |

21.

pritaria Komisijos nuomonei, kad bendroji rinka pakeitė požiūrį į piliečių judumą ES. Kai kuriems darbuotojams sunku prisitaikyti, tad jie su nerimu stebi šį procesą. Todėl Regionų komitetas pritaria Komisijos nuostatai, kad darbuotojų teisės turi būti garantuotos ir išsaugotos, visų pirma tinkamai taikant Europos darbo teisę;

| 22. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Sąjungos ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda yra pagrindinis integracijos ramstis. Būsimos sanglaudos politikos formavimas yra glaudžiai susijęs su ES augimo ir užimtumo politika. Europos socialinio fondo lėšos buvo ir yra svarbus veiksnys padedant darbuotojams ir įmonėms modernizuoti darbą ir gerinant darbuotojų galimybes integruotis darbo rinkoje. Šitaip geriau patenkinsime globalizuotos ekonominės erdvės reikalavimus; |
| --- | --- |

22.

atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Sąjungos ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda yra pagrindinis integracijos ramstis. Būsimos sanglaudos politikos formavimas yra glaudžiai susijęs su ES augimo ir užimtumo politika. Europos socialinio fondo lėšos buvo ir yra svarbus veiksnys padedant darbuotojams ir įmonėms modernizuoti darbą ir gerinant darbuotojų galimybes integruotis darbo rinkoje. Šitaip geriau patenkinsime globalizuotos ekonominės erdvės reikalavimus;

| 23. | palankiai vertina, kad Komisija savo komunikate ne kartą pabrėžia geresnės teisėkūros, poveikio įvertinimo, teisės aktų vertinimo ir supaprastinimo bei biurokratinės naštos mažinimo svarbą. Ne tik Komisija, Taryba ir Europos Parlamentas, bet ir valstybės narės ir regionai turi siekti pažangos šioje srityje, nes šis teisės aktų tobulinimas naudingas piliečiams ir įmonėms. Dėl to bus daugiau patenkintų asmenų bendradarbiavimu Europoje. |
| --- | --- |

23.

palankiai vertina, kad Komisija savo komunikate ne kartą pabrėžia geresnės teisėkūros, poveikio įvertinimo, teisės aktų vertinimo ir supaprastinimo bei biurokratinės naštos mažinimo svarbą. Ne tik Komisija, Taryba ir Europos Parlamentas, bet ir valstybės narės ir regionai turi siekti pažangos šioje srityje, nes šis teisės aktų tobulinimas naudingas piliečiams ir įmonėms. Dėl to bus daugiau patenkintų asmenų bendradarbiavimu Europoje.

Prie komunikato „Bendroji rinka XXI a. Europai“ pridedamas dokumentas „Bendrus interesus tenkinančios paslaugos, įskaitant bendrus interesus tenkinančias socialines paslaugas. Naujas Europos įsipareigojimas“

REGIONŲ KOMITETAS

| 24. | apgailestauja, kad Komisija esminiam visuotinės svarbos paslaugų klausimui skyrė tik pridedamąjį dokumentą, kuris tikrai nepatenkina lūkesčių, pareikštų RK (1) ir EP (2) konsultacijose dėl visuotinės svarbos paslaugoms skirtos baltosios knygos; |
| --- | --- |

24.

apgailestauja, kad Komisija esminiam visuotinės svarbos paslaugų klausimui skyrė tik pridedamąjį dokumentą, kuris tikrai nepatenkina lūkesčių, pareikštų RK (1) ir EP (2) konsultacijose dėl visuotinės svarbos paslaugoms skirtos baltosios knygos;

| 25. | pritaria Komisijos nuostatai, kad valstybės narės, taip pat vietos ir regionų valdžios institucijos turi turėti galimybę pačios priimti sprendimus dėl šių paslaugų pobūdžio, apimties, organizavimo ir finansavimo; |
| --- | --- |

25.

pritaria Komisijos nuostatai, kad valstybės narės, taip pat vietos ir regionų valdžios institucijos turi turėti galimybę pačios priimti sprendimus dėl šių paslaugų pobūdžio, apimties, organizavimo ir finansavimo;

| 26. | pritaria Komisijos nuomonei, kad visuotinės svarbos paslaugos yra labai svarbios piliečių gerovei, socialinei integracijai, socialinės sanglaudos užtikrinimui ir užimtumo didinimui; |
| --- | --- |

26.

pritaria Komisijos nuomonei, kad visuotinės svarbos paslaugos yra labai svarbios piliečių gerovei, socialinei integracijai, socialinės sanglaudos užtikrinimui ir užimtumo didinimui;

| 27. | pabrėžia, kad visuotinės ekonominės svarbos paslaugos, kurioms netaikomos atskiriems sektoriams nustatytos europinės taisyklės, paprastai formuojamos atsižvelgiant į vietos ir regionų kultūrą arba tradicijas, todėl būtina imtis atitinkamų veiksmų vietos ir regionų lygiu; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad visuotinės ekonominės svarbos paslaugos, kurioms netaikomos atskiriems sektoriams nustatytos europinės taisyklės, paprastai formuojamos atsižvelgiant į vietos ir regionų kultūrą arba tradicijas, todėl būtina imtis atitinkamų veiksmų vietos ir regionų lygiu;

| 28. | palankiai vertina tai, kad Lisabonos sutarties naujajame 14 straipsnyje nustatomas naujas visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teisinis pagrindas. Šis teisinis pagrindas suteiks galimybę Tarybai ir Europos Parlamentui pagal įprastą teisėkūros procedūrą priimant reglamentus nustatyti principus ir sąlygas (visų pirma ekonomines ir finansines), užtikrinančias visuotinės ekonominės svarbos paslaugų tikslų įgyvendinimą ir mažinančias teisinį netikrumą, atsiradusį dėl to, kad iki šiol Komisija kiekvienu konkrečiu atveju teikdavo teisės aktą (atskiriems sektoriams skirtos direktyvos) arba remdavosi teismo sprendimais. Komitetas apgailestauja, kad komunikate dėl visuotinės svarbos paslaugų tik užsimenama apie sutarties 14 straipsnį ir plačiau neaptariamas jo poveikis; |
| --- | --- |

28.

palankiai vertina tai, kad Lisabonos sutarties naujajame 14 straipsnyje nustatomas naujas visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teisinis pagrindas. Šis teisinis pagrindas suteiks galimybę Tarybai ir Europos Parlamentui pagal įprastą teisėkūros procedūrą priimant reglamentus nustatyti principus ir sąlygas (visų pirma ekonomines ir finansines), užtikrinančias visuotinės ekonominės svarbos paslaugų tikslų įgyvendinimą ir mažinančias teisinį netikrumą, atsiradusį dėl to, kad iki šiol Komisija kiekvienu konkrečiu atveju teikdavo teisės aktą (atskiriems sektoriams skirtos direktyvos) arba remdavosi teismo sprendimais. Komitetas apgailestauja, kad komunikate dėl visuotinės svarbos paslaugų tik užsimenama apie sutarties 14 straipsnį ir plačiau neaptariamas jo poveikis;

| 29. | be to džiaugiasi, kad Lisabonos sutartyje pateikiamas Protokolas dėl bendrus interesus tenkinančių paslaugų, pabrėžiantis šių paslaugų svarbą. Šiuo protokolu pripažįstama visuotinės svarbos paslaugų įvairovė ir tai, kad jų teikimas priklauso valstybių narių kompetencijai. Regionų komitetas pabrėžia, kad protokole akcentuojama didelė regionų ir vietos valdžios institucijų veiksmų laisvė pritaikant paslaugas vartotojų poreikiams, pavedant jas teikti ir organizuojant; |
| --- | --- |

29.

be to džiaugiasi, kad Lisabonos sutartyje pateikiamas Protokolas dėl bendrus interesus tenkinančių paslaugų, pabrėžiantis šių paslaugų svarbą. Šiuo protokolu pripažįstama visuotinės svarbos paslaugų įvairovė ir tai, kad jų teikimas priklauso valstybių narių kompetencijai. Regionų komitetas pabrėžia, kad protokole akcentuojama didelė regionų ir vietos valdžios institucijų veiksmų laisvė pritaikant paslaugas vartotojų poreikiams, pavedant jas teikti ir organizuojant;

| 30. | mano, kad visuotinės svarbos socialinės paslaugos, nors jų raida valstybėse narėse yra skirtinga, yra vienas esminių Europos socialinio modelio elementų, todėl būtina Bendrijos lygiu užtikrinti tvirtą ir skaidrų teisinį pagrindą šioms paslaugoms vystyti. Šis pagrindas turi visiškai atitikti subsidiarumo principą ir paisyti vietos ir regionų valdžios institucijų kompetencijos apibrėžti minėtų paslaugų tikslus, jas valdyti ir finansuoti; |
| --- | --- |

30.

mano, kad visuotinės svarbos socialinės paslaugos, nors jų raida valstybėse narėse yra skirtinga, yra vienas esminių Europos socialinio modelio elementų, todėl būtina Bendrijos lygiu užtikrinti tvirtą ir skaidrų teisinį pagrindą šioms paslaugoms vystyti. Šis pagrindas turi visiškai atitikti subsidiarumo principą ir paisyti vietos ir regionų valdžios institucijų kompetencijos apibrėžti minėtų paslaugų tikslus, jas valdyti ir finansuoti;

| 31. | pažymi, kad, nepaisant Regionų komiteto (3) ir Europos Parlamento (4) Komisijai pateiktų prašymų parengti pasiūlymą dėl teisės akto, užtikrinančio visuotinės svarbos socialinių paslaugų teikimo teisinį tikrumą, pasiūlymai pateikti komunikate dėl visuotinės svarbos paslaugų tėra tik atsakymai į „dažnai užduodamus klausimus“. Žinoma, jie yra naudingi, tačiau neturi privalomos teisinės galios; |
| --- | --- |

31.

pažymi, kad, nepaisant Regionų komiteto (3) ir Europos Parlamento (4) Komisijai pateiktų prašymų parengti pasiūlymą dėl teisės akto, užtikrinančio visuotinės svarbos socialinių paslaugų teikimo teisinį tikrumą, pasiūlymai pateikti komunikate dėl visuotinės svarbos paslaugų tėra tik atsakymai į „dažnai užduodamus klausimus“. Žinoma, jie yra naudingi, tačiau neturi privalomos teisinės galios;

| 32. | pripažįsta, kad Komisija pridedamame dokumente aiškiai skiria visuotinės ekonominės svarbos paslaugas nuo neekonominių paslaugų. Tačiau Komisijos teiginiai šiuo klausimu yra suformuluoti taip aptakiai, kad jie konkrečiu atveju nepadeda užtikrinti teisinio aiškumo atskiriant tokias paslaugas; |
| --- | --- |

32.

pripažįsta, kad Komisija pridedamame dokumente aiškiai skiria visuotinės ekonominės svarbos paslaugas nuo neekonominių paslaugų. Tačiau Komisijos teiginiai šiuo klausimu yra suformuluoti taip aptakiai, kad jie konkrečiu atveju nepadeda užtikrinti teisinio aiškumo atskiriant tokias paslaugas;

| 33. | atkreipia dėmesį į tai, kad nėra vieno „Europos socialinio modelio“, todėl reikia gerbti ir atsižvelgti į socialinių paslaugų organizavimo įvairovę ir skirtumus pavienėse valstybėse narėse. Valstybių narių teisė nustatyti, kas yra visuotinės ekonominės svarbos paslaugos, negali būti ribojama naujais privalomais ES teisės aktais ar papildomais koordinavimo procesais. Lisabonos sutarties naujas 14 straipsnis taip pat neturėtų būti aiškinamas taip, kad ribotų valstybių narių kompetenciją priimti sprendimus; |
| --- | --- |

33.

atkreipia dėmesį į tai, kad nėra vieno „Europos socialinio modelio“, todėl reikia gerbti ir atsižvelgti į socialinių paslaugų organizavimo įvairovę ir skirtumus pavienėse valstybėse narėse. Valstybių narių teisė nustatyti, kas yra visuotinės ekonominės svarbos paslaugos, negali būti ribojama naujais privalomais ES teisės aktais ar papildomais koordinavimo procesais. Lisabonos sutarties naujas 14 straipsnis taip pat neturėtų būti aiškinamas taip, kad ribotų valstybių narių kompetenciją priimti sprendimus;

| 34. | pabrėžia, kad nereikėtų nustatyti naujų atskaitomybės, papildomų biurokratinių ir statistikos reikalavimų; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad nereikėtų nustatyti naujų atskaitomybės, papildomų biurokratinių ir statistikos reikalavimų;

| 35. | nurodo, kad Bendrijos teisė įvairiais būdais daro poveikį nacionalinėms socialinių išmokų sistemoms. Anksčiau buvo pastebima, kad ES viešųjų pirkimų, konkurencijos ir valstybės pagalbos teisės nuostatomis darė nemažą įtaką vietos visuotinės svarbos paslaugų teikimo formai, tačiau neužtikrindavo tvirto teisinio tikrumo paslaugų teikėjams ir gavėjams; |
| --- | --- |

35.

nurodo, kad Bendrijos teisė įvairiais būdais daro poveikį nacionalinėms socialinių išmokų sistemoms. Anksčiau buvo pastebima, kad ES viešųjų pirkimų, konkurencijos ir valstybės pagalbos teisės nuostatomis darė nemažą įtaką vietos visuotinės svarbos paslaugų teikimo formai, tačiau neužtikrindavo tvirto teisinio tikrumo paslaugų teikėjams ir gavėjams;

| 36. | šiame kontekste pateikia pavyzdį iš Europos viešųjų pirkimų teisės srities – savivaldybių bendradarbiavimo atvejus. Šis bendradarbiavimas teikia didžiulių galimybių didinti efektyvumą ir tokiu būdu duoti naudos piliečiams. Administracinio bendradarbiavimo priemonėms paprastai netaikomos viešųjų pirkimų taisyklės. Sprendimai šioje srityje veikiau turėtų priklausyti vietos organizaciniams reikalams, kuriems netaikoma viešųjų pirkimų teisė, ir Komisija turėtų į tai atsižvelgti; |
| --- | --- |

36.

šiame kontekste pateikia pavyzdį iš Europos viešųjų pirkimų teisės srities – savivaldybių bendradarbiavimo atvejus. Šis bendradarbiavimas teikia didžiulių galimybių didinti efektyvumą ir tokiu būdu duoti naudos piliečiams. Administracinio bendradarbiavimo priemonėms paprastai netaikomos viešųjų pirkimų taisyklės. Sprendimai šioje srityje veikiau turėtų priklausyti vietos organizaciniams reikalams, kuriems netaikoma viešųjų pirkimų teisė, ir Komisija turėtų į tai atsižvelgti;

| 37. | norėtų pabrėžti, kad Europos viešųjų pirkimų teisė yra ypač svarbi vietos ir regionų valdžios institucijoms. Deja, aiškinamasis komunikatas, kuriame kalbama apie viešųjų pirkimų sutartis žemiau nustatytų ribinių sumų, rodo, kad Komisija per menkai atsižvelgia į vietos ir regionų valdžios institucijų poreikius. Ateityje diskutuojant šiuo klausimu, būtina rasti politinius sprendimus, užtikrinančius teisinį tikrumą regionams ir vietos savivaldybėms; |
| --- | --- |

37.

norėtų pabrėžti, kad Europos viešųjų pirkimų teisė yra ypač svarbi vietos ir regionų valdžios institucijoms. Deja, aiškinamasis komunikatas, kuriame kalbama apie viešųjų pirkimų sutartis žemiau nustatytų ribinių sumų, rodo, kad Komisija per menkai atsižvelgia į vietos ir regionų valdžios institucijų poreikius. Ateityje diskutuojant šiuo klausimu, būtina rasti politinius sprendimus, užtikrinančius teisinį tikrumą regionams ir vietos savivaldybėms;

| 38. | ragina Komisiją, nepriklausomai nuo pirmiau minėtos procedūros rezultatų, apsvarstyti, ar aiškinamajame komunikate pateiktų reikalavimų nebūtų galima sušvelninti ar atsisakyti. |
| --- | --- |

38.

ragina Komisiją, nepriklausomai nuo pirmiau minėtos procedūros rezultatų, apsvarstyti, ar aiškinamajame komunikate pateiktų reikalavimų nebūtų galima sušvelninti ar atsisakyti.

Komisijos komunikatas „Perspektyvos, prieinamumas ir solidarumas: nauja socialinė vizija XXI amžiaus Europoje“

REGIONŲ KOMITETAS

| 39. | mano, kad auganti Europos socialinės politikos svarba atsispindi ir Lisabonoje pasirašytos Reformų sutarties nuostatose, kadangi Sutarties 2 straipsnyje apibrėžiami nauji ES socialiniai tikslai: „Ji kovoja su socialine atskirtimi ir diskriminacija bei skatina socialinį teisingumą ir apsaugą, moterų ir vyrų lygybę, kartų solidarumą ir vaiko teisių apsaugą“. Didesnes galimybes kurti socialinę Europą taip pat suteikia Pagrindinių teisių chartija, kuri nustato privalomą ir visais lygiais taikomą socialinės apsaugos sąlygą, ir Protokolas dėl bendrus interesus tenkinančių paslaugų. Sutartimi numatomas „tvirtesnis bendradarbiavimas“, kurį valstybės narės gali skatinti ir taikyti socialinėje srityje (5); |
| --- | --- |

39.

mano, kad auganti Europos socialinės politikos svarba atsispindi ir Lisabonoje pasirašytos Reformų sutarties nuostatose, kadangi Sutarties 2 straipsnyje apibrėžiami nauji ES socialiniai tikslai: „Ji kovoja su socialine atskirtimi ir diskriminacija bei skatina socialinį teisingumą ir apsaugą, moterų ir vyrų lygybę, kartų solidarumą ir vaiko teisių apsaugą“. Didesnes galimybes kurti socialinę Europą taip pat suteikia Pagrindinių teisių chartija, kuri nustato privalomą ir visais lygiais taikomą socialinės apsaugos sąlygą, ir Protokolas dėl bendrus interesus tenkinančių paslaugų. Sutartimi numatomas „tvirtesnis bendradarbiavimas“, kurį valstybės narės gali skatinti ir taikyti socialinėje srityje (5);

| 40. | pritaria Komisijos nuomonei, kad atsižvelgiant į besikeičiančius iššūkius gerovės Europoje geriausia siekti gerinant galimybes, prieigą ir didinant solidarumą. Šiame kontekste pagrįstai kalbama apie tokias sritis kaip jaunimas, karjera, ilgesnis ir sveikesnis gyvenimas, lyčių lygybė, aktyvi įtrauktis ir nediskriminavimas, judumas ir sėkminga integracija, taip pat dalyvavimas, kultūra bei dialogas; |
| --- | --- |

40.

pritaria Komisijos nuomonei, kad atsižvelgiant į besikeičiančius iššūkius gerovės Europoje geriausia siekti gerinant galimybes, prieigą ir didinant solidarumą. Šiame kontekste pagrįstai kalbama apie tokias sritis kaip jaunimas, karjera, ilgesnis ir sveikesnis gyvenimas, lyčių lygybė, aktyvi įtrauktis ir nediskriminavimas, judumas ir sėkminga integracija, taip pat dalyvavimas, kultūra bei dialogas;

| 41. | pritaria Komisijos vertinimui, kad nėra vienos visai Europai tinkamos vienodos koncepcijos lygioms galimybėms užtikrinti, bet šioms galimybėms XXI amžiaus Europos vizijoje suteiktas svarbus vaidmuo. Be to, daugelyje socialinės politikos sričių politinių priemonių ir įgyvendinimo įvairovė bei nacionalinių organų skirtingumas trukdo derinti. Todėl Komitetas mano, kad panašūs arba vienodi iššūkiai savaime tampa bendrais iššūkiais ir dėl to reikia imtis bendrų veiksmų būtent ES lygmeniu; |
| --- | --- |

41.

pritaria Komisijos vertinimui, kad nėra vienos visai Europai tinkamos vienodos koncepcijos lygioms galimybėms užtikrinti, bet šioms galimybėms XXI amžiaus Europos vizijoje suteiktas svarbus vaidmuo. Be to, daugelyje socialinės politikos sričių politinių priemonių ir įgyvendinimo įvairovė bei nacionalinių organų skirtingumas trukdo derinti. Todėl Komitetas mano, kad panašūs arba vienodi iššūkiai savaime tampa bendrais iššūkiais ir dėl to reikia imtis bendrų veiksmų būtent ES lygmeniu;

| 42. | pritaria Komisijos nuomonei, kad būtinų novatoriškų ekonominių ir socialinių sprendimų pirmiausia reikia ieškoti vietos, regionų ir nacionaliniu lygmeniu, kartu atkreipia dėmesį į šiame kontekste svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų bei socialinių partnerių vaidmenį; |
| --- | --- |

42.

pritaria Komisijos nuomonei, kad būtinų novatoriškų ekonominių ir socialinių sprendimų pirmiausia reikia ieškoti vietos, regionų ir nacionaliniu lygmeniu, kartu atkreipia dėmesį į šiame kontekste svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų bei socialinių partnerių vaidmenį;

| 43. | atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija privalo griežtai laikytis jai sutartyse nustatytų įgaliojimų, kurie iš esmės apsiriboja rėmimo veiksmais, papildančiais valstybių narių veiklą; |
| --- | --- |

43.

atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija privalo griežtai laikytis jai sutartyse nustatytų įgaliojimų, kurie iš esmės apsiriboja rėmimo veiksmais, papildančiais valstybių narių veiklą;

| 44. | pripažįsta didžiulę jaunimo ugdymo ir kvalifikacijos įgijimo svarbą kaip darbo vietų kūrimo, socialinės integracijos ir sėkmingo bendrosios rinkos kūrimo prielaidą; |
| --- | --- |

44.

pripažįsta didžiulę jaunimo ugdymo ir kvalifikacijos įgijimo svarbą kaip darbo vietų kūrimo, socialinės integracijos ir sėkmingo bendrosios rinkos kūrimo prielaidą;

| 45. | iš esmės nesutinka su komunikate išdėstyta Komisijos nuostata, kad egzistuoja „Europos švietimo ir mokymo“ sistemos ir pabrėžia, kad ES privalo griežtai paisyti nuostatos, kad už mokymo turinį ir savo švietimo sistemų kūrimą atsakingos valstybės narės; |
| --- | --- |

45.

iš esmės nesutinka su komunikate išdėstyta Komisijos nuostata, kad egzistuoja „Europos švietimo ir mokymo“ sistemos ir pabrėžia, kad ES privalo griežtai paisyti nuostatos, kad už mokymo turinį ir savo švietimo sistemų kūrimą atsakingos valstybės narės;

| 46. | pripažįsta (jeigu bus laikomasi sutartyse apibrėžtos kompetencijos), kad ES gali atlikti svarbų vaidmenį keičiantis patirtimi ir geriausia praktika, prisidėdama prie darbo vietos, regionų ir nacionaliniu lygmenimis ir didindama visuomenės informuotumą šioje srityje; |
| --- | --- |

46.

pripažįsta (jeigu bus laikomasi sutartyse apibrėžtos kompetencijos), kad ES gali atlikti svarbų vaidmenį keičiantis patirtimi ir geriausia praktika, prisidėdama prie darbo vietos, regionų ir nacionaliniu lygmenimis ir didindama visuomenės informuotumą šioje srityje;

| 47. | atsižvelgiant į siekiamus tikslus, teigiamai vertina keitimąsi patirtimi ir dalijimąsi geriausia praktika Europos lygmeniu dalyvaujant vietos ir regionų valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

47.

atsižvelgiant į siekiamus tikslus, teigiamai vertina keitimąsi patirtimi ir dalijimąsi geriausia praktika Europos lygmeniu dalyvaujant vietos ir regionų valdžios institucijoms;

| 48. | vertina tai, kad Komisija naujų iššūkių akivaizdoje, atsižvelgdama į įgyvendinimo problemas daugelyje valstybių narių, pasiūlė peržiūrėti ir pritaikyti teisinį pagrindą, susijusį su lyčių lygybe ir kova su diskriminavimu, tačiau nepritaria pasiūlymui išplėsti šių nuostatų taikymą kitoms sritims. |
| --- | --- |

48.

vertina tai, kad Komisija naujų iššūkių akivaizdoje, atsižvelgdama į įgyvendinimo problemas daugelyje valstybių narių, pasiūlė peržiūrėti ir pritaikyti teisinį pagrindą, susijusį su lyčių lygybe ir kova su diskriminavimu, tačiau nepritaria pasiūlymui išplėsti šių nuostatų taikymą kitoms sritims.

2009 m. vasario 12 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Nuomonė dėl Europos Komisijos baltosios knygos dėl visuotinės svarbos paslaugų (CdR 327/2004) – OL C 164, 2005 7 5.

1

(2)  Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos baltosios knygos dėl visuotinės svarbos paslaugų (2006/2101(INI)), 2006 m. rugsėjo 27 d.

2

(3)  2006 m. gruodžio 6 d. nuomonė dėl Komisijos komunikato „Lisabonos strategijos įgyvendinimas. Visuotinės svarbos socialinės paslaugos Europos Sąjungoje“, COM (2006)177 galutinis, (CdR 181/2006).

3

(4)  2007 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų Europos Sąjungoje (2006/2134(INI).

4

(5)  6, 5 (a) straipsniai ir 27 straipsnis.

5

---

| 28.5.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 120/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 120/12

---

Regionų komiteto nuomonė vietos ir regionų valdžios institucijos integracijos politikos priešakyje

2009/C 120/03

REGIONŲ KOMITETAS

| — | laikosi nuomonės, kad imigrantų integracijos strategijos yra susijusios su Europos integracijos politika, kuri, kad būtų veiksminga, turi būti papildyta imigrantų kilmės ir tranzito šalių vystymuisi skirta parama; |
| --- | --- |

—

laikosi nuomonės, kad imigrantų integracijos strategijos yra susijusios su Europos integracijos politika, kuri, kad būtų veiksminga, turi būti papildyta imigrantų kilmės ir tranzito šalių vystymuisi skirta parama;

| — | pabrėžia, kad imigrantų integracijos politika turi būti neatsiejama nuo pagrindinių Europos vertybių: pagarbos žmogaus teisėms ir įvairovei, kovos su diskriminacija, tolerancijos ir lygių galimybių skatinimo. |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad imigrantų integracijos politika turi būti neatsiejama nuo pagrindinių Europos vertybių: pagarbos žmogaus teisėms ir įvairovei, kovos su diskriminacija, tolerancijos ir lygių galimybių skatinimo.

| — | pabrėžia, kad būtina laikytis holistinio požiūrio, kurį taikant būtų atsižvelgta ne tik į ekonominius ir socialinius integracijos aspektus, bet ir į klausimus, susijusius su istorijos, kultūrų ir religijų įvairove, pilietybe, politinėmis teisėmis ir teisėtai gyvenančių imigrantų dalyvavimu visuomeniniame gyvenime; mano, kad norint pasiekti pažangos, reikia laikytis visuotinio požiūrio ir būtina įtraukti visus susijusius dalyvius vietos, regionų, nacionalinio ir Europos lygiu; |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad būtina laikytis holistinio požiūrio, kurį taikant būtų atsižvelgta ne tik į ekonominius ir socialinius integracijos aspektus, bet ir į klausimus, susijusius su istorijos, kultūrų ir religijų įvairove, pilietybe, politinėmis teisėmis ir teisėtai gyvenančių imigrantų dalyvavimu visuomeniniame gyvenime; mano, kad norint pasiekti pažangos, reikia laikytis visuotinio požiūrio ir būtina įtraukti visus susijusius dalyvius vietos, regionų, nacionalinio ir Europos lygiu;

| — | rekomenduoja vykdyti daugiapakopį valdymą siekiant sėkmingo imigrantų integravimo. Tokia strategija turėtų atitikti subsidiarumo principą, kuriuo grindžiamas ES, valstybių narių ir vietos bei regionų valdžios institucijų bendradarbiavimas; pritaria 2008 m. lapkričio 3–4 d. Viši ministrų 3-oje konferencijoje integracijos klausimais išdėstytam požiūriui dėl būtino vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo rengiant, įgyvendinant ir vertinant integracijos politiką ir dėl esminio vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmens vykdant imigrantų integraciją į priimančią visuomenę; |
| --- | --- |

—

rekomenduoja vykdyti daugiapakopį valdymą siekiant sėkmingo imigrantų integravimo. Tokia strategija turėtų atitikti subsidiarumo principą, kuriuo grindžiamas ES, valstybių narių ir vietos bei regionų valdžios institucijų bendradarbiavimas; pritaria 2008 m. lapkričio 3–4 d. Viši ministrų 3-oje konferencijoje integracijos klausimais išdėstytam požiūriui dėl būtino vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo rengiant, įgyvendinant ir vertinant integracijos politiką ir dėl esminio vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmens vykdant imigrantų integraciją į priimančią visuomenę;

| — | tvirtina, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka lemiamą vaidmenį įgyvendinant integracijos politiką, vykdydamos joms suteiktus įgaliojimus, kurie kartais yra išimtiniai. Dėl šios atsakomybės regionai ir miestai patiria didelių išlaidų, kadangi jiems tenka iš savo biudžeto padengti integracijos išlaidas; prašo padidinti asignavimus Europos integracijos fondui ir labiau remti integracijos iniciatyvas vietos ir regionų lygiu; |
| --- | --- |

—

tvirtina, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka lemiamą vaidmenį įgyvendinant integracijos politiką, vykdydamos joms suteiktus įgaliojimus, kurie kartais yra išimtiniai. Dėl šios atsakomybės regionai ir miestai patiria didelių išlaidų, kadangi jiems tenka iš savo biudžeto padengti integracijos išlaidas; prašo padidinti asignavimus Europos integracijos fondui ir labiau remti integracijos iniciatyvas vietos ir regionų lygiu;

| — | prašo suteikti galimybę visapusiškai dalyvauti integracijai skirtame Europos forume, kurį numatyta surengti 2009 m., ir visuose kituose panašaus pobūdžio renginiuose, kurie organizuojami pagal Europos bendradarbiavimo programą; siūlo įsteigti apdovanojimą už trečiųjų šalių piliečių integraciją. |
| --- | --- |

—

prašo suteikti galimybę visapusiškai dalyvauti integracijai skirtame Europos forume, kurį numatyta surengti 2009 m., ir visuose kituose panašaus pobūdžio renginiuose, kurie organizuojami pagal Europos bendradarbiavimo programą; siūlo įsteigti apdovanojimą už trečiųjų šalių piliečių integraciją.

| Pranešėjas | : | Dimitrios Kalogeropoulos (GR/ELP), Egalėjo meras (Atėnai) |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Dimitrios Kalogeropoulos (GR/ELP), Egalėjo meras (Atėnai)

Pamatinis dokumentas

Europos Komisijos tarnybų darbo dokumentas tema „Veiksmų ir priemonių integracijos problemoms įveikti stiprinimas (1)“

SEC(2008) 2626

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | laikosi nuomonės, kad Europos Komisijos tarnybų darbo dokumentas „Veiksmų ir priemonių integracijos problemoms įveikti stiprinimas“ atitinka 2007 m. birželio mėn. TVR Tarybos priimtas išvadas dėl Europos Sąjungos integracijos politikos stiprinimo; |
| --- | --- |

1.

laikosi nuomonės, kad Europos Komisijos tarnybų darbo dokumentas „Veiksmų ir priemonių integracijos problemoms įveikti stiprinimas“ atitinka 2007 m. birželio mėn. TVR Tarybos priimtas išvadas dėl Europos Sąjungos integracijos politikos stiprinimo;

| 2. | mano, kad per pastarąjį dešimtmetį migracija taip išaugo, kad būtina skubiai įgyvendinti veiksmingą socialinės, ekonominės ir kultūrinės teisėtai gyvenančių imigrantų iš trečiųjų šalių integracijos politiką; |
| --- | --- |

2.

mano, kad per pastarąjį dešimtmetį migracija taip išaugo, kad būtina skubiai įgyvendinti veiksmingą socialinės, ekonominės ir kultūrinės teisėtai gyvenančių imigrantų iš trečiųjų šalių integracijos politiką;

| 3. | pastebi, kad didėjant imigrantų skaičiui, plėtėsi ir tapo įvairesnė imigracijos tipologija, migracijos srautų struktūra ir priimančios bei kilmės šalies derinio struktūra; |
| --- | --- |

3.

pastebi, kad didėjant imigrantų skaičiui, plėtėsi ir tapo įvairesnė imigracijos tipologija, migracijos srautų struktūra ir priimančios bei kilmės šalies derinio struktūra;

| 4. | primena, kad imigrantų integracija visų pirma yra valstybių narių nacionalinio ir regionų lygio, turinčio galią įgyvendinti švietimo, sveikatos, būsto ir darbo rinkos sričių politiką, kompetencija. Lisabonos sutartyje numatyta stiprinti Europos Sąjungos vaidmenį įgyvendinant trečiųjų šalių piliečių imigracijos ir integracijos politiką, tačiau nesistengiama suderinti valstybių narių įstatymus ir kitus teisės aktus |
| --- | --- |

4.

primena, kad imigrantų integracija visų pirma yra valstybių narių nacionalinio ir regionų lygio, turinčio galią įgyvendinti švietimo, sveikatos, būsto ir darbo rinkos sričių politiką, kompetencija. Lisabonos sutartyje numatyta stiprinti Europos Sąjungos vaidmenį įgyvendinant trečiųjų šalių piliečių imigracijos ir integracijos politiką, tačiau nesistengiama suderinti valstybių narių įstatymus ir kitus teisės aktus

| 5. | atkreipia dėmesį, kad pastaraisiais metais daugelis valstybių narių dėjo daug pastangų plėtoti migrantų integraciją skatinančią nacionalinę politiką (tai pasakytina tiek apie naujai atvykstančiuosius, tiek apie pirmos ir antros kartos imigrantus). Tačiau iki šiol vykdyta politika nedavė norimų rezultatų daugelyje valstybių narių, kadangi išlieka tam tikros imigrantų socialinei integracijai iškylančios kliūtys: nedarbas, menkas išsilavinimo ir(arba) kvalifikacijos lygis, suinteresuotų subjektų nepakankamas noras integruoti ir bendradarbiavimo stoka; |
| --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį, kad pastaraisiais metais daugelis valstybių narių dėjo daug pastangų plėtoti migrantų integraciją skatinančią nacionalinę politiką (tai pasakytina tiek apie naujai atvykstančiuosius, tiek apie pirmos ir antros kartos imigrantus). Tačiau iki šiol vykdyta politika nedavė norimų rezultatų daugelyje valstybių narių, kadangi išlieka tam tikros imigrantų socialinei integracijai iškylančios kliūtys: nedarbas, menkas išsilavinimo ir(arba) kvalifikacijos lygis, suinteresuotų subjektų nepakankamas noras integruoti ir bendradarbiavimo stoka;

| 6. | mano, kad atsižvelgiant į ekonomines ir demografines permainas, būtina parengti bendrą Europos strategiją, kuri leistų tinkamai valdyti migracijos srautus, skatinti integraciją ir kovoti su nelegalia imigracija ir prekyba žmonėmis; |
| --- | --- |

6.

mano, kad atsižvelgiant į ekonomines ir demografines permainas, būtina parengti bendrą Europos strategiją, kuri leistų tinkamai valdyti migracijos srautus, skatinti integraciją ir kovoti su nelegalia imigracija ir prekyba žmonėmis;

| 7. | pabrėžia, kad būtina plėtoti nuoseklią Europos imigracijos politiką, todėl palankiai vertina 2008 m. spalio 15 d. priimtą Europos imigracijos ir prieglobsčio paktą; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad būtina plėtoti nuoseklią Europos imigracijos politiką, todėl palankiai vertina 2008 m. spalio 15 d. priimtą Europos imigracijos ir prieglobsčio paktą;

| 8. | laikosi nuomonės, kad imigrantų integracijos strategijos yra susijusios su Europos migracijos politika, kuri, kad būtų veiksminga, turi būti būtent papildyta tinkama migrantų kilmės ir tranzito šalių vystymuisi skirta parama. Tokia parama visų pirma turėtų būti teikiama pagrindinio išsilavinimo, sveikatos ir ekonominės infrastruktūros srityse. |
| --- | --- |

8.

laikosi nuomonės, kad imigrantų integracijos strategijos yra susijusios su Europos migracijos politika, kuri, kad būtų veiksminga, turi būti būtent papildyta tinkama migrantų kilmės ir tranzito šalių vystymuisi skirta parama. Tokia parama visų pirma turėtų būti teikiama pagrindinio išsilavinimo, sveikatos ir ekonominės infrastruktūros srityse.

Svarbiausi principai

| 9. | mano, kad integraciją reikėtų vertinti kaip rezultatą proceso, kuris sudaro galimybę legaliai valstybėje narėje gyvenančių trečiųjų šalių piliečiams gyventi savarankiškai be išorės paramos priemonių ir užimti socialinę padėtį, panašią į šalies, kurioje jie gyvena, piliečių ir kitų Europos piliečių padėtį; |
| --- | --- |

9.

mano, kad integraciją reikėtų vertinti kaip rezultatą proceso, kuris sudaro galimybę legaliai valstybėje narėje gyvenančių trečiųjų šalių piliečiams gyventi savarankiškai be išorės paramos priemonių ir užimti socialinę padėtį, panašią į šalies, kurioje jie gyvena, piliečių ir kitų Europos piliečių padėtį;

| 10. | pažymi, kad integracija yra dvikryptis procesas, reikalaujantis prisiimti abipusius įsipareigojimus ir apimantis tiek priimančios visuomenės, tiek ir imigrantų teises ir pareigas. Taigi, jis neatsiejamas nuo imigrantų noro prisiimti atsakomybę už integravimąsi priimančioje visuomenėje (išmokstant jos kalbą ir pripažįstant jos teisinę sistemą ir vertybes), taip pat ir nuo priimančios visuomenės noro priimti ir integruoti imigrantus |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad integracija yra dvikryptis procesas, reikalaujantis prisiimti abipusius įsipareigojimus ir apimantis tiek priimančios visuomenės, tiek ir imigrantų teises ir pareigas. Taigi, jis neatsiejamas nuo imigrantų noro prisiimti atsakomybę už integravimąsi priimančioje visuomenėje (išmokstant jos kalbą ir pripažįstant jos teisinę sistemą ir vertybes), taip pat ir nuo priimančios visuomenės noro priimti ir integruoti imigrantus

| 11. | pabrėžia, kad imigrantų integracijos politikoje būtina visapusiškai ir visuotinai pripažinti Europos kultūrą grindžiančias vertybes: pagarbos žmogaus teisėms ir įvairovei, kovos su diskriminacija, tolerancijos ir lygių galimybių skatinimo. Be to, ši politika turi atitikti ES politikos pagrindines gaires ne tik sanglaudos, užimtumo, vystymosi, išorės santykių, bet ir laisvės, saugumo ir teisingumo srityse; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad imigrantų integracijos politikoje būtina visapusiškai ir visuotinai pripažinti Europos kultūrą grindžiančias vertybes: pagarbos žmogaus teisėms ir įvairovei, kovos su diskriminacija, tolerancijos ir lygių galimybių skatinimo. Be to, ši politika turi atitikti ES politikos pagrindines gaires ne tik sanglaudos, užimtumo, vystymosi, išorės santykių, bet ir laisvės, saugumo ir teisingumo srityse;

| 12. | mano, kad vienodo požiūrio principo laikymasis lemia demokratinių sistemų kokybę. Principas, kad visi žmonės yra vienodai vertingi ir todėl turi turėti lygias teises, yra neatskiriama Europos Sąjungos kultūros dalis; |
| --- | --- |

12.

mano, kad vienodo požiūrio principo laikymasis lemia demokratinių sistemų kokybę. Principas, kad visi žmonės yra vienodai vertingi ir todėl turi turėti lygias teises, yra neatskiriama Europos Sąjungos kultūros dalis;

Veiklos modeliai

| 13. | laikosi nuomonės, kad imigrantų integracija turėtų tapti vienas Europos Sąjungos prioritetų; |
| --- | --- |

13.

laikosi nuomonės, kad imigrantų integracija turėtų tapti vienas Europos Sąjungos prioritetų;

| 14. | pabrėžia, kad būtina laikytis holistinio požiūrio, kurį taikant būtų atsižvelgta ne tik į ekonominius ir socialinius integracijos aspektus, bet ir į klausimus, susijusius su istorijos, kultūrų ir religijų įvairove, pilietybe, politinėmis teisėmis ir teisėtai gyvenančių imigrantų dalyvavimu visuomeniniame gyvenime; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad būtina laikytis holistinio požiūrio, kurį taikant būtų atsižvelgta ne tik į ekonominius ir socialinius integracijos aspektus, bet ir į klausimus, susijusius su istorijos, kultūrų ir religijų įvairove, pilietybe, politinėmis teisėmis ir teisėtai gyvenančių imigrantų dalyvavimu visuomeniniame gyvenime;

| 15. | rekomenduoja vykdyti daugiapakopį valdymą siekiant sėkmingo imigrantų integravimo. Tokia strategija turėtų atitikti subsidiarumo principą, kuriuo grindžiamas ES, valstybių narių ir vietos bei regionų valdžios institucijų bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

15.

rekomenduoja vykdyti daugiapakopį valdymą siekiant sėkmingo imigrantų integravimo. Tokia strategija turėtų atitikti subsidiarumo principą, kuriuo grindžiamas ES, valstybių narių ir vietos bei regionų valdžios institucijų bendradarbiavimas;

| 16. | mano, kad norint pasiekti pažangos, reikia laikytis visuotinio požiūrio ir būtina įtraukti visus susijusius dalyvius vietos, regionų, nacionalinio ir Europos lygiu: kompetentingas ES institucijas, nacionalines, regionų ir vietos valdžios institucijas, NVO (nevyriausybines organizacijas), socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės atstovus, įskaitant pačius imigrantus – tiek naujai atvykusius, tiek imigrantų antros ar trečios kartos palikuonis – taip pat ir visus kitus sporto, kultūros ir socialinės sanglaudos srityse sėkmingai veikiančius subjektus; |
| --- | --- |

16.

mano, kad norint pasiekti pažangos, reikia laikytis visuotinio požiūrio ir būtina įtraukti visus susijusius dalyvius vietos, regionų, nacionalinio ir Europos lygiu: kompetentingas ES institucijas, nacionalines, regionų ir vietos valdžios institucijas, NVO (nevyriausybines organizacijas), socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės atstovus, įskaitant pačius imigrantus – tiek naujai atvykusius, tiek imigrantų antros ar trečios kartos palikuonis – taip pat ir visus kitus sporto, kultūros ir socialinės sanglaudos srityse sėkmingai veikiančius subjektus;

| 17. | pritaria, priemonių, leidžiančių užtikrinti palankesnes sąlygas imigrantams patekti į darbo rinką ir įgyti profesinę kvalifikaciją, skatinimui. Darbas imigrantams yra svarbiausias visiškos integracijos į priimančią visuomenę proceso veiksnys; |
| --- | --- |

17.

pritaria, priemonių, leidžiančių užtikrinti palankesnes sąlygas imigrantams patekti į darbo rinką ir įgyti profesinę kvalifikaciją, skatinimui. Darbas imigrantams yra svarbiausias visiškos integracijos į priimančią visuomenę proceso veiksnys;

| 18. | atkreipia dėmesį į švietimo reikšmę integracijos procesui, visų pirma oficialių valstybinių kalbų arba priimančios šalies kalbų mokymosi; |
| --- | --- |

18.

atkreipia dėmesį į švietimo reikšmę integracijos procesui, visų pirma oficialių valstybinių kalbų arba priimančios šalies kalbų mokymosi;

| 19. | pritaria, kad būtų skatinama mokytis gimtosios kalbos, kadangi tai padeda išmokti oficialias valstybines kalbas arba priimančios šalies kalbas ir įgyti žinių kitose srityse; |
| --- | --- |

19.

pritaria, kad būtų skatinama mokytis gimtosios kalbos, kadangi tai padeda išmokti oficialias valstybines kalbas arba priimančios šalies kalbas ir įgyti žinių kitose srityse;

| 20. | remia priemonių ir veiksmų, kuriais siekiama švietimo procesą paversti kultūriniu tiltu, jungiančiu visuomenę ir trečiųjų šalių piliečius, skatinimą; |
| --- | --- |

20.

remia priemonių ir veiksmų, kuriais siekiama švietimo procesą paversti kultūriniu tiltu, jungiančiu visuomenę ir trečiųjų šalių piliečius, skatinimą;

| 21. | mano, kad imigrantų vaikų švietimas turi tapti prioritetu ir pritaria įvairovės skatinimui nacionalinėse švietimo sistemose; |
| --- | --- |

21.

mano, kad imigrantų vaikų švietimas turi tapti prioritetu ir pritaria įvairovės skatinimui nacionalinėse švietimo sistemose;

| 22. | mano, kad reikėtų skirti ypatingą dėmesį imigrantėms moterims ne tik todėl, kad jos atlieka svarbiausią vaidmenį auklėjant vaikus ir perduodant kultūrinį modelį, bet ir todėl, kad būtent jos dažniausiai susiduria su atskirtimi, smurtu ir diskriminacija; |
| --- | --- |

22.

mano, kad reikėtų skirti ypatingą dėmesį imigrantėms moterims ne tik todėl, kad jos atlieka svarbiausią vaidmenį auklėjant vaikus ir perduodant kultūrinį modelį, bet ir todėl, kad būtent jos dažniausiai susiduria su atskirtimi, smurtu ir diskriminacija;

| 23. | laikosi nuomonės, kad kultūrų dialogas – integracijai labai svarbi tema, todėl vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka pagrindinis vaidmuo skatinant šį dialogą ir tokiu būdu kovoti su rasizmo ir ksenofobijos apraiškomis; |
| --- | --- |

23.

laikosi nuomonės, kad kultūrų dialogas – integracijai labai svarbi tema, todėl vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka pagrindinis vaidmuo skatinant šį dialogą ir tokiu būdu kovoti su rasizmo ir ksenofobijos apraiškomis;

| 24. | mano, kad žiniasklaida atlieka labai svarbų vaidmenį supažindinant visuomenę su imigracijos reikšme, atskirties, rasizmo ir ksenofobijos reiškinių mažinimu; |
| --- | --- |

24.

mano, kad žiniasklaida atlieka labai svarbų vaidmenį supažindinant visuomenę su imigracijos reikšme, atskirties, rasizmo ir ksenofobijos reiškinių mažinimu;

| 25. | pažymi, kad imigrantų lygių galimybių skatinimas švietimo, mokymo ir užimtumo srityse – tai tinkama priemonė išvengti socialinės atskirties. Toks pozityvus požiūris, kuriuo vadovaujantis siekiama reikalauti lygių galimybių priimančioje visuomenėje, yra geriausias būdas išvengti nuo visuomenės atskirtų grupių smurto apraiškų; |
| --- | --- |

25.

pažymi, kad imigrantų lygių galimybių skatinimas švietimo, mokymo ir užimtumo srityse – tai tinkama priemonė išvengti socialinės atskirties. Toks pozityvus požiūris, kuriuo vadovaujantis siekiama reikalauti lygių galimybių priimančioje visuomenėje, yra geriausias būdas išvengti nuo visuomenės atskirtų grupių smurto apraiškų;

| 26. | mano, kad būtina įvertinti integracijos politiką, todėl reikia sukurti bendrus integracijos Europos rodiklius ir modelius; |
| --- | --- |

26.

mano, kad būtina įvertinti integracijos politiką, todėl reikia sukurti bendrus integracijos Europos rodiklius ir modelius;

| 27. | mano, kad Europos fondas trečiųjų šalių piliečių integracijai yra ypač svarbus ir tiki, kad jo pagalba bus esminė rengiant integracijos politiką; |
| --- | --- |

27.

mano, kad Europos fondas trečiųjų šalių piliečių integracijai yra ypač svarbus ir tiki, kad jo pagalba bus esminė rengiant integracijos politiką;

Vietos ir regionų valdžios institucijų indelis

| 28. | tvirtina, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka lemiamą vaidmenį įgyvendinant integracijos politiką, visų pirma atsižvelgiant į jų įsipareigojimus, turinčius tiesioginės įtakos integracijos procesui. Be to, primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra taip pat paslaugų teikėjos, bendradarbiauja su kitų lygių valdymo institucijomis, ypač bendruomenėmis. Dėl šios atsakomybės regionai ir miestai patiria didelių išlaidų, kadangi jiems tenka iš savo biudžeto padengti integracijos išlaidas; |
| --- | --- |

28.

tvirtina, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka lemiamą vaidmenį įgyvendinant integracijos politiką, visų pirma atsižvelgiant į jų įsipareigojimus, turinčius tiesioginės įtakos integracijos procesui. Be to, primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra taip pat paslaugų teikėjos, bendradarbiauja su kitų lygių valdymo institucijomis, ypač bendruomenėmis. Dėl šios atsakomybės regionai ir miestai patiria didelių išlaidų, kadangi jiems tenka iš savo biudžeto padengti integracijos išlaidas;

| 29. | primena, kad kai kurie Europos regionai atlieka ypatingą vaidmenį integruojant nelydimus nepilnamečius imigrantus atvykusius į jų teritoriją. Šiuos nelydimus imigrantus globoja kompetentingos regionų valdžios institucijos, todėl daugelis jų patiria papildomų išlaidų, kadangi joms tenka užtikrinti tinkamą minėtų nepilnamečių integraciją, išlaikymą, švietimą ir visa, kas būtina nepilnamečių gerovei, kol jie sulauks pilnametystės. Todėl Komitetas prašo Europos, nacionalines ir regionų valdžios institucijas prisiimti atsakomybę valdant šį reiškinį ir pasidalinant su juo susijusią finansinę naštą; |
| --- | --- |

29.

primena, kad kai kurie Europos regionai atlieka ypatingą vaidmenį integruojant nelydimus nepilnamečius imigrantus atvykusius į jų teritoriją. Šiuos nelydimus imigrantus globoja kompetentingos regionų valdžios institucijos, todėl daugelis jų patiria papildomų išlaidų, kadangi joms tenka užtikrinti tinkamą minėtų nepilnamečių integraciją, išlaikymą, švietimą ir visa, kas būtina nepilnamečių gerovei, kol jie sulauks pilnametystės. Todėl Komitetas prašo Europos, nacionalines ir regionų valdžios institucijas prisiimti atsakomybę valdant šį reiškinį ir pasidalinant su juo susijusią finansinę naštą;

| 30. | pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms reikia suteikti galimybę aktyviai dalyvauti tiek ankstyvajame integracijos strategijų kūrimo etape, tiek ir jų įgyvendinime; |
| --- | --- |

30.

pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms reikia suteikti galimybę aktyviai dalyvauti tiek ankstyvajame integracijos strategijų kūrimo etape, tiek ir jų įgyvendinime;

| 31. | pritaria 2008 m. lapkričio 3–4 d. Viši ministrų 3-oje konferencijoje integracijos klausimais išdėstytam požiūriui dėl būtino vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo rengiant, įgyvendinant ir vertinant integracijos politiką ir dėl esminio vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmens vykdant imigrantų integraciją į priimančią visuomenę; |
| --- | --- |

31.

pritaria 2008 m. lapkričio 3–4 d. Viši ministrų 3-oje konferencijoje integracijos klausimais išdėstytam požiūriui dėl būtino vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo rengiant, įgyvendinant ir vertinant integracijos politiką ir dėl esminio vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmens vykdant imigrantų integraciją į priimančią visuomenę;

| 32. | atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka svarbus vaidmuo pritaikant Europos patirtį, įgytą keičiantis gera praktika, ir skleidžiant rezultatus, pasiektus dalyvaujant Bendrijos programų (pavyzdžiui, CLIP, ERLAIM, ROUTES, City2City, INTI-EUROCITIES) įgyvendinime, taip pat tarpvalstybinių regionų tinklų veikloje; |
| --- | --- |

32.

atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka svarbus vaidmuo pritaikant Europos patirtį, įgytą keičiantis gera praktika, ir skleidžiant rezultatus, pasiektus dalyvaujant Bendrijos programų (pavyzdžiui, CLIP, ERLAIM, ROUTES, City2City, INTI-EUROCITIES) įgyvendinime, taip pat tarpvalstybinių regionų tinklų veikloje;

| 33. | mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijų indelis labai svarbus kuriant būtinas sąlygas, kad trečiųjų šalių piliečiai turėtų prieigą prie informacijos ir paslaugų, susijusių su užimtumu, švietimu, sveikatos priežiūra, būstu, kultūra ir kitomis viešosiomis gerybėmis, taip pat galėtų užmegzti tvirtus ryšius su priimančia visuomene; |
| --- | --- |

33.

mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijų indelis labai svarbus kuriant būtinas sąlygas, kad trečiųjų šalių piliečiai turėtų prieigą prie informacijos ir paslaugų, susijusių su užimtumu, švietimu, sveikatos priežiūra, būstu, kultūra ir kitomis viešosiomis gerybėmis, taip pat galėtų užmegzti tvirtus ryšius su priimančia visuomene;

| 34. | pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijos skiria ypatingą dėmesį bendradarbiavimui, komunikacijai ir informacijos mainams su piliečiais, imigrantų organizacijomis ir NVO. Ši jų vykdoma veikla labai padeda kurti pasitikėjimo atmosferą, palaikyti sanglaudą priimančiose visuomenėse, taigi ir pripažinti, kad imigracija yra vystymosi ir pažangos veiksnys; |
| --- | --- |

34.

pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijos skiria ypatingą dėmesį bendradarbiavimui, komunikacijai ir informacijos mainams su piliečiais, imigrantų organizacijomis ir NVO. Ši jų vykdoma veikla labai padeda kurti pasitikėjimo atmosferą, palaikyti sanglaudą priimančiose visuomenėse, taigi ir pripažinti, kad imigracija yra vystymosi ir pažangos veiksnys;

Tikslų įgyvendinimas

| 35. | pritaria nuo 1999 m. Europos Sąjungos vykdomoms iniciatyvoms, kuriomis siekiama įgyvendinti Tamperės Europos Vadovų Tarybos sprendimus, susijusius su pasiūlymais priimti ir įgyvendinti veiksmingas politikos priemones imigrantams iš trečiųjų šalių integruoti; |
| --- | --- |

35.

pritaria nuo 1999 m. Europos Sąjungos vykdomoms iniciatyvoms, kuriomis siekiama įgyvendinti Tamperės Europos Vadovų Tarybos sprendimus, susijusius su pasiūlymais priimti ir įgyvendinti veiksmingas politikos priemones imigrantams iš trečiųjų šalių integruoti;

| 36. | palankiai vertina Europos Komisijos iniciatyva sukurtą integracijai skirtą interneto svetainę, kuri turėtų palengvinti prieigą prie informacijos ir sudaryti sąlygas ja keistis; |
| --- | --- |

36.

palankiai vertina Europos Komisijos iniciatyva sukurtą integracijai skirtą interneto svetainę, kuri turėtų palengvinti prieigą prie informacijos ir sudaryti sąlygas ja keistis;

| 37. | ragina valstybes nares ir Europos Komisiją imtis iniciatyvų, kurios leistų pasinaudoti naujųjų technologijų teikiamomis galimybėmis (e. demokratija, e. vyriausybės, e. paslaugų ir kt.) siekiant sudaryti palankesnes sąlygas piliečiams ir imigrantams reikšti savo požiūrius ir teikti pasiūlymus dėl integracijos politikos ir priemonių įgyvendinimo; |
| --- | --- |

37.

ragina valstybes nares ir Europos Komisiją imtis iniciatyvų, kurios leistų pasinaudoti naujųjų technologijų teikiamomis galimybėmis (e. demokratija, e. vyriausybės, e. paslaugų ir kt.) siekiant sudaryti palankesnes sąlygas piliečiams ir imigrantams reikšti savo požiūrius ir teikti pasiūlymus dėl integracijos politikos ir priemonių įgyvendinimo;

| 38. | pabrėžia, kad būtina imtis bendrų veiksmų ir skatinti su integracijos reikalais susijusių vietos, regionų, nacionalinių ir Europos subjektų bendradarbiavimą ir dialogą; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad būtina imtis bendrų veiksmų ir skatinti su integracijos reikalais susijusių vietos, regionų, nacionalinių ir Europos subjektų bendradarbiavimą ir dialogą;

| 39. | siūlo vykdyti lyginamąjį integracijos strategijų įgyvendinimo vietos ir regionų lygiu rezultatų vertinimą ir atkreipti dėmesį į vietos ir regionų lygio patirtį bei gerąją praktiką integracijos srityje, kurios buvo sėkmingos ir galėtų tapti pavyzdžiu kitiems regionams; |
| --- | --- |

39.

siūlo vykdyti lyginamąjį integracijos strategijų įgyvendinimo vietos ir regionų lygiu rezultatų vertinimą ir atkreipti dėmesį į vietos ir regionų lygio patirtį bei gerąją praktiką integracijos srityje, kurios buvo sėkmingos ir galėtų tapti pavyzdžiu kitiems regionams;

| 40. | mano, kad būtina skatinti veiksmus ir priemones, skirtas aplinkos stabilumui bei imigrantų ir priimančios visuomenės piliečių tarpusavio pasitikėjimui užtikrinti; |
| --- | --- |

40.

mano, kad būtina skatinti veiksmus ir priemones, skirtas aplinkos stabilumui bei imigrantų ir priimančios visuomenės piliečių tarpusavio pasitikėjimui užtikrinti;

| 41. | mano, kad siekiant suformuoti ir įgyvendinti veiksmingą integracijos politiką, ypač svarbu atsižvelgti į švietimo, būsto ir sveikatos sritis; |
| --- | --- |

41.

mano, kad siekiant suformuoti ir įgyvendinti veiksmingą integracijos politiką, ypač svarbu atsižvelgti į švietimo, būsto ir sveikatos sritis;

| 42. | laikosi nuomonės, kad Europos Sąjunga turėtų kurti tikra pagalba migrantų kilmės šalims paremtus santykius ir, esant reikalui, diferencijuotai ją teikti; |
| --- | --- |

42.

laikosi nuomonės, kad Europos Sąjunga turėtų kurti tikra pagalba migrantų kilmės šalims paremtus santykius ir, esant reikalui, diferencijuotai ją teikti;

| 43. | mano, kad būtina įvertinti ir tada iš naujo apibrėžti trečiųjų šalių piliečių esamas mokymo ir profesinio mokymo pasiūlos, švietimo ir mokymo programas, ypatingą dėmesį skiriant patirtimi pagrįstoms profesijoms; |
| --- | --- |

43.

mano, kad būtina įvertinti ir tada iš naujo apibrėžti trečiųjų šalių piliečių esamas mokymo ir profesinio mokymo pasiūlos, švietimo ir mokymo programas, ypatingą dėmesį skiriant patirtimi pagrįstoms profesijoms;

| 44. | siūlo ES šalyse esamoms struktūroms padėti įvertinti imigrantų įgūdžius ir patirtį; |
| --- | --- |

44.

siūlo ES šalyse esamoms struktūroms padėti įvertinti imigrantų įgūdžius ir patirtį;

| 45. | mano, kad būtina valstybėse narėse sukurti tinkamas sąlygas pripažinti ir sertifikuoti imigrantų įgūdžius ir išsilavinimą, įgytus jų kilmės šalyse, bei juos patvirtinti, kad jiems būtų sudarytos didesnės galimybės įgyti kitą išsilavinimą arba dirbti kitokį darbą, kurie leistų jiems patiems užtikrinti savo pragyvenimą ir tuo pačiu padidinti priimančios šalies žmogiškąjį kapitalą; |
| --- | --- |

45.

mano, kad būtina valstybėse narėse sukurti tinkamas sąlygas pripažinti ir sertifikuoti imigrantų įgūdžius ir išsilavinimą, įgytus jų kilmės šalyse, bei juos patvirtinti, kad jiems būtų sudarytos didesnės galimybės įgyti kitą išsilavinimą arba dirbti kitokį darbą, kurie leistų jiems patiems užtikrinti savo pragyvenimą ir tuo pačiu padidinti priimančios šalies žmogiškąjį kapitalą;

| 46. | ragina Europos Komisiją remti vietos ir regionų valdžios institucijų keitimąsi gerąja praktika, kadangi šios institucijos labai prisideda užtikrinant darnią ir veiksmingą integraciją; |
| --- | --- |

46.

ragina Europos Komisiją remti vietos ir regionų valdžios institucijų keitimąsi gerąja praktika, kadangi šios institucijos labai prisideda užtikrinant darnią ir veiksmingą integraciją;

| 47. | prašo padidinti asignavimus Europos integracijos fondui ir labiau remti integracijos iniciatyvas vietos ir regionų lygiu; |
| --- | --- |

47.

prašo padidinti asignavimus Europos integracijos fondui ir labiau remti integracijos iniciatyvas vietos ir regionų lygiu;

| 48. | ragina Europos Komisiją skatinti Europos vietos ir regionų valdžios institucijų ir imigrantų kilmės šalių atitinkamų institucijų porinius projektus; |
| --- | --- |

48.

ragina Europos Komisiją skatinti Europos vietos ir regionų valdžios institucijų ir imigrantų kilmės šalių atitinkamų institucijų porinius projektus;

| 49. | siūlo Europos Komisijai ir valstybėms narėms aptarti galimybę sukurti regionų ir vietos lygiu veikiančius informavimo apie integraciją centrus – nacionaliniu lygiu veikiančių centrų analogus arba jų pakaitalus; |
| --- | --- |

49.

siūlo Europos Komisijai ir valstybėms narėms aptarti galimybę sukurti regionų ir vietos lygiu veikiančius informavimo apie integraciją centrus – nacionaliniu lygiu veikiančių centrų analogus arba jų pakaitalus;

| 50. | norėtų pateikti vietos ir regionų valdžios institucijų gerosios praktikos pavyzdžius ir tokiu būdu prisidėti prie Komisijos rengiamo vadovo integracijos tema; |
| --- | --- |

50.

norėtų pateikti vietos ir regionų valdžios institucijų gerosios praktikos pavyzdžius ir tokiu būdu prisidėti prie Komisijos rengiamo vadovo integracijos tema;

| 51. | prašo suteikti galimybę visapusiškai dalyvauti integracijai skirtame Europos forume, kurį numatyta surengti 2009 m., ir visuose kituose panašaus pobūdžio renginiuose, kurie organizuojami pagal Europos bendradarbiavimo programą; |
| --- | --- |

51.

prašo suteikti galimybę visapusiškai dalyvauti integracijai skirtame Europos forume, kurį numatyta surengti 2009 m., ir visuose kituose panašaus pobūdžio renginiuose, kurie organizuojami pagal Europos bendradarbiavimo programą;

| 52. | siūlo įsteigti apdovanojimą už trečiųjų šalių piliečių integraciją, teikiamą kasmetinių regioninių apdovanojimų kontekste, kuris būtų skiriamas imigrantams ar (ir) su imigrantų integracija susijusiems subjektams (vietos ir regionų valdžios institucijoms, įmonėms, organizacijoms, sąjungoms, fondams, privatiems asmenims, pareigūnams ir pan.). |
| --- | --- |

52.

siūlo įsteigti apdovanojimą už trečiųjų šalių piliečių integraciją, teikiamą kasmetinių regioninių apdovanojimų kontekste, kuris būtų skiriamas imigrantams ar (ir) su imigrantų integracija susijusiems subjektams (vietos ir regionų valdžios institucijoms, įmonėms, organizacijoms, sąjungoms, fondams, privatiems asmenims, pareigūnams ir pan.).

2009 m. vasario 12 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Vertėjo pastaba: pavadinimo vertimas neoficialus

1

---

| 28.5.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 120/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 120/17

---

Regionų komiteto nuomonė „Visų pirma galvokime apie mažuosius“ Europos iniciatyva „Small Business Act“

2009/C 120/04

REGIONŲ KOMITETAS

| — | palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl Europos smulkiojo verslo akto (toliau – SVA) ir pritaria vykdomai politinei darbotvarkei, kuria siekiama iš esmės atnaujinti ES MVĮ politiką nustatant pagrindą verslumo skatinimui palengvinti ir MVĮ palankiems teisės aktams priimti, kartu suteikiant Europos mažosioms ir vidutinėms įmonėms augimo galimybę taikant principą visų pirma galvokime apie mažuosius, |
| --- | --- |

—

palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl Europos smulkiojo verslo akto (toliau – SVA) ir pritaria vykdomai politinei darbotvarkei, kuria siekiama iš esmės atnaujinti ES MVĮ politiką nustatant pagrindą verslumo skatinimui palengvinti ir MVĮ palankiems teisės aktams priimti, kartu suteikiant Europos mažosioms ir vidutinėms įmonėms augimo galimybę taikant principą visų pirma galvokime apie mažuosius,

| — | supranta, kad SVA nėra teisiškai privalomas, tačiau mano, kad norint pasiekti jo tikslus ir užtikrinti visišką įgyvendinimą, SVA turėtų būti privalomas politiškai, reikėtų parengti gaires MVĮ politikos vystymui ir užtikrinti stabilią šios politikos srities valdymo struktūrą, todėl ragina Europos Vadovų Tarybą prisiimti atsakomybę šioje srityje, o Europos Komisiją ir valstybes nares – bendradarbiauti su vietos ir regionų valdžios institucijomis bei kitais suinteresuotais subjektais, |
| --- | --- |

—

supranta, kad SVA nėra teisiškai privalomas, tačiau mano, kad norint pasiekti jo tikslus ir užtikrinti visišką įgyvendinimą, SVA turėtų būti privalomas politiškai, reikėtų parengti gaires MVĮ politikos vystymui ir užtikrinti stabilią šios politikos srities valdymo struktūrą, todėl ragina Europos Vadovų Tarybą prisiimti atsakomybę šioje srityje, o Europos Komisiją ir valstybes nares – bendradarbiauti su vietos ir regionų valdžios institucijomis bei kitais suinteresuotais subjektais,

| — | atkreipia dėmesį į tai, kad dabartinis ekonomikos nuosmukis ir tarptautinės bankininkystės krizė daro neproporcingą poveikį MVĮ galimybėms gauti finansavimą ir ragina Komisiją bei valstybes nares užtikrinti, kad bankininkystės sektorius tinkamai atsižvelgtų į šias sudėtingas MVĮ veiklos sąlygas ir būtų visiškai įgyvendintos rekomendacijos, dėl kurių susitarta per bankininkų ir MVĮ penktojo apskritojo stalo susitikimą (1), kurio metu buvo stengiamasi užtikrinti daugiau finansavimo galimybių smulkiajam verslui, |
| --- | --- |

—

atkreipia dėmesį į tai, kad dabartinis ekonomikos nuosmukis ir tarptautinės bankininkystės krizė daro neproporcingą poveikį MVĮ galimybėms gauti finansavimą ir ragina Komisiją bei valstybes nares užtikrinti, kad bankininkystės sektorius tinkamai atsižvelgtų į šias sudėtingas MVĮ veiklos sąlygas ir būtų visiškai įgyvendintos rekomendacijos, dėl kurių susitarta per bankininkų ir MVĮ penktojo apskritojo stalo susitikimą (1), kurio metu buvo stengiamasi užtikrinti daugiau finansavimo galimybių smulkiajam verslui,

| — | pripažįsta, kad SVA įtraukimas į Lisabonos strategiją ir nacionalines reformų programas yra teisingas žingsnis, kuris turėtų padėti vykdyti stebėseną, ir ragina kasmet atlikti išsamius įvertinimus siekiant nustatyti kiekvienoje valstybėje narėje MVĮ politikos srityje padarytą pažangą užsibrėžtų tikslų ir terminų požiūriu bei parengti rekomendacijas dėl būsimų bendrų veiksmų visiškam SVA ir jo tikslų įgyvendinimui užtikrinti. |
| --- | --- |

—

pripažįsta, kad SVA įtraukimas į Lisabonos strategiją ir nacionalines reformų programas yra teisingas žingsnis, kuris turėtų padėti vykdyti stebėseną, ir ragina kasmet atlikti išsamius įvertinimus siekiant nustatyti kiekvienoje valstybėje narėje MVĮ politikos srityje padarytą pažangą užsibrėžtų tikslų ir terminų požiūriu bei parengti rekomendacijas dėl būsimų bendrų veiksmų visiškam SVA ir jo tikslų įgyvendinimui užtikrinti.

| Pranešėja | : | Constance Hanniffy (IE / ELP) Ofalio grafystės tarybos narė, Midland regiono valdžios atstovė ir Border Midland regioninės asamblėjos narė |
| --- | --- | --- |

Pranešėja

:

Constance Hanniffy (IE / ELP) Ofalio grafystės tarybos narė, Midland regiono valdžios atstovė ir Border Midland regioninės asamblėjos narė

Pamatinis dokumentas

Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Visų pirma galvokime apie mažuosius“. Europos iniciatyva „Small Business Act“

COM(2008) 394 galutinis

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl Europos smulkiojo verslo akto (toliau – SVA) ir pritaria vykdomai politinei darbotvarkei, kuria siekiama iš esmės atnaujinti ES MVĮ politiką nustatant pagrindą verslumo skatinimui palengvinti ir MVĮ palankiems teisės aktams priimti kartu suteikiant Europos mažosioms ir vidutinėms įmonėms augimo galimybę taikant principą „visų pirma galvokime apie mažuosius“; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl Europos smulkiojo verslo akto (toliau – SVA) ir pritaria vykdomai politinei darbotvarkei, kuria siekiama iš esmės atnaujinti ES MVĮ politiką nustatant pagrindą verslumo skatinimui palengvinti ir MVĮ palankiems teisės aktams priimti kartu suteikiant Europos mažosioms ir vidutinėms įmonėms augimo galimybę taikant principą „visų pirma galvokime apie mažuosius“;

| 2. | supranta, kad SVA nėra teisiškai privalomas, tačiau mano, kad norint pasiekti jo tikslus ir užtikrinti visišką įgyvendinimą, SVA turėtų būti privalomas politiškai, reikėtų parengti gaires MVĮ politikos vystymui ir užtikrinti stabilią šios politikos srities valdymo struktūrą, todėl ragina Europos Vadovų Tarybą prisiimti atsakomybę šioje srityje, o Europos Komisiją ir valstybes nares – bendradarbiauti su vietos ir regionų valdžios institucijomis bei kitais suinteresuotais subjektais; |
| --- | --- |

2.

supranta, kad SVA nėra teisiškai privalomas, tačiau mano, kad norint pasiekti jo tikslus ir užtikrinti visišką įgyvendinimą, SVA turėtų būti privalomas politiškai, reikėtų parengti gaires MVĮ politikos vystymui ir užtikrinti stabilią šios politikos srities valdymo struktūrą, todėl ragina Europos Vadovų Tarybą prisiimti atsakomybę šioje srityje, o Europos Komisiją ir valstybes nares – bendradarbiauti su vietos ir regionų valdžios institucijomis bei kitais suinteresuotais subjektais;

| 3. | mano, kad atsižvelgiant į susidariusias ekonomines aplinkybes SVA ir jo tikslai yra svarbesni nei bet kada, nes MVĮ turi nepanaudotą ekonomikos augimo bei darbo vietų kūrimo ir išsaugojimo potencialą; be to, mano, kad SVA suteikia galimybę politiškai pirmauti ir sustiprinti pasitikėjimą Europos įmonių sektoriumi; |
| --- | --- |

3.

mano, kad atsižvelgiant į susidariusias ekonomines aplinkybes SVA ir jo tikslai yra svarbesni nei bet kada, nes MVĮ turi nepanaudotą ekonomikos augimo bei darbo vietų kūrimo ir išsaugojimo potencialą; be to, mano, kad SVA suteikia galimybę politiškai pirmauti ir sustiprinti pasitikėjimą Europos įmonių sektoriumi;

| 4. | rekomenduoja formuojant ir įgyvendinant ES politiką atsižvelgti į MVĮ įvairovę dydžio, formos, reguliavimo sistemų ir verslo kultūrų, pagal kurių principus jos veikia, požiūriais. Taip pat reikėtų atsižvelgti į skirtingą labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių struktūrą ir skirtingus įmonių veiklos rezultatus įvairiuose regionuose, todėl siūlo SVA aiškiau pripažinti vietos ir regionų aspektą, kad būtų galima tinkamai atsižvelgti į visus šiuos veiksnius; |
| --- | --- |

4.

rekomenduoja formuojant ir įgyvendinant ES politiką atsižvelgti į MVĮ įvairovę dydžio, formos, reguliavimo sistemų ir verslo kultūrų, pagal kurių principus jos veikia, požiūriais. Taip pat reikėtų atsižvelgti į skirtingą labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių struktūrą ir skirtingus įmonių veiklos rezultatus įvairiuose regionuose, todėl siūlo SVA aiškiau pripažinti vietos ir regionų aspektą, kad būtų galima tinkamai atsižvelgti į visus šiuos veiksnius;

| 5. | pabrėžia ilgalaikį įmonių tvarumą užtikrinančios paramos teikimo svarbą, ir įspėja neskirti pernelyg daug dėmesio naujų įmonių steigimui ir naujoms MVĮ, nes tai gali turėti neigiamą poveikį įsitvirtinusioms, besivystančioms ir pertvarkomoms įmonėms; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia ilgalaikį įmonių tvarumą užtikrinančios paramos teikimo svarbą, ir įspėja neskirti pernelyg daug dėmesio naujų įmonių steigimui ir naujoms MVĮ, nes tai gali turėti neigiamą poveikį įsitvirtinusioms, besivystančioms ir pertvarkomoms įmonėms;

| 6. | pripažįsta verslumo kultūros skatinimo ir vystymo svarbą; palankiai vertina siūlomas „Europos MVĮ savaitės“ ir „Erasmus programos jauniesiems verslininkams“ iniciatyvas, tačiau mano, kad norint verslumo vertę diegti nacionaliniu ir Europos lygiu, reikėtų pradėti nuo mokyklų ir užmegzti konstruktyvų smulkaus verslo atstovų, mokinių ir mokytojų dialogą. Todėl ragina valstybes nares daugiau dėmesio skirti verslumo ugdymo skatinimui, verslumo skiepijimui besimokančiam jaunimui ir rengiant mokytojus bei atitinkamai peržiūrėti „Švietimo ir mokymo 2010“ darbo programą; |
| --- | --- |

6.

pripažįsta verslumo kultūros skatinimo ir vystymo svarbą; palankiai vertina siūlomas „Europos MVĮ savaitės“ ir „Erasmus programos jauniesiems verslininkams“ iniciatyvas, tačiau mano, kad norint verslumo vertę diegti nacionaliniu ir Europos lygiu, reikėtų pradėti nuo mokyklų ir užmegzti konstruktyvų smulkaus verslo atstovų, mokinių ir mokytojų dialogą. Todėl ragina valstybes nares daugiau dėmesio skirti verslumo ugdymo skatinimui, verslumo skiepijimui besimokančiam jaunimui ir rengiant mokytojus bei atitinkamai peržiūrėti „Švietimo ir mokymo 2010“ darbo programą;

| 7. | palankiai vertina tai, kad SVA pripažįstami ypatingi verslininkių poreikiai, tačiau atkreipia dėmesį į verslininkų imigrantų, kurie dėl šios aplinkybės dažniausiai būna verslesni ir labiau linkę rizikuoti, poreikius bei rekomenduoja atsižvelgti į jaunimo, mažumų ir vyresnio amžiaus verslininkų reikalavimus ir atskirti skirtingas ES ir trečiųjų šalių verslininkų imigrantų problemas ir reikalavimus; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina tai, kad SVA pripažįstami ypatingi verslininkių poreikiai, tačiau atkreipia dėmesį į verslininkų imigrantų, kurie dėl šios aplinkybės dažniausiai būna verslesni ir labiau linkę rizikuoti, poreikius bei rekomenduoja atsižvelgti į jaunimo, mažumų ir vyresnio amžiaus verslininkų reikalavimus ir atskirti skirtingas ES ir trečiųjų šalių verslininkų imigrantų problemas ir reikalavimus;

| 8. | pabrėžia ypatingą darbo rinkos lankstumo ir užimtumo saugumo svarbą MVĮ darbdaviams ir darbuotojams ir ragina šią koncepciją geriau atspindėti SVA; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia ypatingą darbo rinkos lankstumo ir užimtumo saugumo svarbą MVĮ darbdaviams ir darbuotojams ir ragina šią koncepciją geriau atspindėti SVA;

Plataus įgyvendinimo masto užtikrinimas ir vertinimo tvarkos nustatymas

| 9. | pripažįsta, kad SVA įtraukimas į Lisabonos strategiją ir nacionalines reformų programas yra teisingas žingsnis, kuris turėtų padėti vykdyti stebėseną, ir ragina kasmet atlikti išsamius įvertinimus siekiant nustatyti kiekvienoje valstybėje narėje MVĮ politikos srityje padarytą pažangą užsibrėžtų tikslų ir terminų požiūriu bei parengti rekomendacijas dėl būsimų bendrų veiksmų visiškam SVA ir jo tikslų įgyvendinimui užtikrinti; |
| --- | --- |

9.

pripažįsta, kad SVA įtraukimas į Lisabonos strategiją ir nacionalines reformų programas yra teisingas žingsnis, kuris turėtų padėti vykdyti stebėseną, ir ragina kasmet atlikti išsamius įvertinimus siekiant nustatyti kiekvienoje valstybėje narėje MVĮ politikos srityje padarytą pažangą užsibrėžtų tikslų ir terminų požiūriu bei parengti rekomendacijas dėl būsimų bendrų veiksmų visiškam SVA ir jo tikslų įgyvendinimui užtikrinti;

| 10. | prašo, kad Regionų komitetas būtų išsamiai informuojamas apie šiuos metinius įvertinimus ir pabrėžia, kad jis stebės vietos ir regionų lygiu daromą pažangą pasitelkdamas jau veikiančią Lisabonos stebėsenos platformą; |
| --- | --- |

10.

prašo, kad Regionų komitetas būtų išsamiai informuojamas apie šiuos metinius įvertinimus ir pabrėžia, kad jis stebės vietos ir regionų lygiu daromą pažangą pasitelkdamas jau veikiančią Lisabonos stebėsenos platformą;

| 11. | mano, kad SVA siūlant daugiau nei 90 priemonių reikėtų nustatyti veiklos prioritetus siekiant palengvinti įgyvendinimo procesą, MVĮ padėti pasiekti konkrečių rezultatų ir parodyti priemonių skubumą. Šiuo požiūriu prioritetinėmis sritimis siūlytų laikyti: a) galimybę gauti finansavimą, b) visišką principo „visų pirma galvokime apie mažuosius“ įgyvendinimą siekiant sukurti geresnę reguliavimo ir administracinę aplinką ir c) prieigos prie rinkų pagerinimą, įskaitant viešuosius pirkimus; |
| --- | --- |

11.

mano, kad SVA siūlant daugiau nei 90 priemonių reikėtų nustatyti veiklos prioritetus siekiant palengvinti įgyvendinimo procesą, MVĮ padėti pasiekti konkrečių rezultatų ir parodyti priemonių skubumą. Šiuo požiūriu prioritetinėmis sritimis siūlytų laikyti: a) galimybę gauti finansavimą, b) visišką principo „visų pirma galvokime apie mažuosius“ įgyvendinimą siekiant sukurti geresnę reguliavimo ir administracinę aplinką ir c) prieigos prie rinkų pagerinimą, įskaitant viešuosius pirkimus;

| 12. | palankiai vertina ketinimą griežčiau taikyti subsidiarumo ir proporcingumo principus ir pabrėžia, kad šie principai taikomi ne tik ES ir nacionaliniu lygiu, bet ir regionų bei vietos lygiu; |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina ketinimą griežčiau taikyti subsidiarumo ir proporcingumo principus ir pabrėžia, kad šie principai taikomi ne tik ES ir nacionaliniu lygiu, bet ir regionų bei vietos lygiu;

| 13. | ragina Komisiją pateikti daugiau informacijos apie tai, kokiu būdu MVĮ tyrimas bus laikomas poveikio įvertinimo dalimi: reikėtų tiksliau įvardyti, kokia bus jo apimtis ir pobūdis bei vyksiančių konsultacijų lygis ir trukmė; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją pateikti daugiau informacijos apie tai, kokiu būdu MVĮ tyrimas bus laikomas poveikio įvertinimo dalimi: reikėtų tiksliau įvardyti, kokia bus jo apimtis ir pobūdis bei vyksiančių konsultacijų lygis ir trukmė;

| 14. | pabrėžia, kad komunikate nepakankamai dėmesio skiriama MVĮ atstovo vaidmeniui ir ragina Komisiją užtikrinti, kad MVĮ atstovui būtų suteikta pakankamai politinių ir finansinių išteklių sėkmingai įgyvendinti SVA tikslus bei pagerinti su MVĮ susijusios politinės veiklos įvaizdį ir didinti informuotumą apie ją; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad komunikate nepakankamai dėmesio skiriama MVĮ atstovo vaidmeniui ir ragina Komisiją užtikrinti, kad MVĮ atstovui būtų suteikta pakankamai politinių ir finansinių išteklių sėkmingai įgyvendinti SVA tikslus bei pagerinti su MVĮ susijusios politinės veiklos įvaizdį ir didinti informuotumą apie ją;

| 15. | remia Europos privačiosios bendrovės statuto (EPBS) tikslus sumažinti įmonės steigimo sąnaudas ir supaprastinti reguliavimo sistemą siekiant palengvinti tarpvalstybinę prekybą bei panaikinti tolesnes kliūtis; |
| --- | --- |

15.

remia Europos privačiosios bendrovės statuto (EPBS) tikslus sumažinti įmonės steigimo sąnaudas ir supaprastinti reguliavimo sistemą siekiant palengvinti tarpvalstybinę prekybą bei panaikinti tolesnes kliūtis;

| 16. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti, jog SVA ir naujuose pasiūlymuose dėl teisės aktų nustatytos priemonės nedarytų neigiamo poveikio valstybių narių ir jų vietos bei regionų valdžios institucijų turimai geriausiai praktikai ir gero administravimo pavyzdžiams verslumo skatinimo ir MVĮ palankios politikos formavimo srityje; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad svarbu užtikrinti, jog SVA ir naujuose pasiūlymuose dėl teisės aktų nustatytos priemonės nedarytų neigiamo poveikio valstybių narių ir jų vietos bei regionų valdžios institucijų turimai geriausiai praktikai ir gero administravimo pavyzdžiams verslumo skatinimo ir MVĮ palankios politikos formavimo srityje;

| 17. | mano, kad skirtingų ankstesnių programų ir finansinių priemonių taikymas siekiant SVA tikslų be jokio papildomo finansavimo yra trūkumas ir rekomenduoja bandomosioms priemonėms skirti atskirą biudžeto eilutę; |
| --- | --- |

17.

mano, kad skirtingų ankstesnių programų ir finansinių priemonių taikymas siekiant SVA tikslų be jokio papildomo finansavimo yra trūkumas ir rekomenduoja bandomosioms priemonėms skirti atskirą biudžeto eilutę;

Geresnės galimybės gauti finansavimą

| 18. | atkreipia dėmesį į tai, kad dabartinis ekonomikos nuosmukis ir tarptautinės bankininkystės krizė daro neproporcingą poveikį MVĮ galimybėms gauti finansavimą ir ragina Komisiją bei valstybes nares užtikrinti, kad bankininkystės sektorius tinkamai atsižvelgtų į šias sudėtingas MVĮ veiklos sąlygas ir būtų visiškai įgyvendintos rekomendacijos, dėl kurių susitarta per bankininkų ir MVĮ penktojo apskritojo stalo susitikimą (2), kurio metu buvo stengiamasi užtikrinti daugiau finansavimo galimybių smulkiajam verslui. Šios rekomendacijos apima: i) skaidresnius bankų ir MVĮ santykius, ii) skolintų lėšų ir nuosavo kapitalo derinimą, iii) kreditavimo didinimą naudojant pakeitimą vertybiniais popieriais, iv) paprastesnį tarpvalstybinį rizikos kapitalo investavimą ir v) geresnį mikrokreditų reguliavimą; |
| --- | --- |

18.

atkreipia dėmesį į tai, kad dabartinis ekonomikos nuosmukis ir tarptautinės bankininkystės krizė daro neproporcingą poveikį MVĮ galimybėms gauti finansavimą ir ragina Komisiją bei valstybes nares užtikrinti, kad bankininkystės sektorius tinkamai atsižvelgtų į šias sudėtingas MVĮ veiklos sąlygas ir būtų visiškai įgyvendintos rekomendacijos, dėl kurių susitarta per bankininkų ir MVĮ penktojo apskritojo stalo susitikimą (2), kurio metu buvo stengiamasi užtikrinti daugiau finansavimo galimybių smulkiajam verslui. Šios rekomendacijos apima: i) skaidresnius bankų ir MVĮ santykius, ii) skolintų lėšų ir nuosavo kapitalo derinimą, iii) kreditavimo didinimą naudojant pakeitimą vertybiniais popieriais, iv) paprastesnį tarpvalstybinį rizikos kapitalo investavimą ir v) geresnį mikrokreditų reguliavimą;

| 19. | pritaria Europos Komisijos ir Europos investicijų banko (EIB) pastangoms suteikti MVĮ galimybę pasinaudoti įvairiomis finansinėmis priemonėmis, tačiau primygtinai prašo Komisijos visų pirma iš naujo įvertinti JEREMIE iniciatyvą siekiant išnagrinėti jos kintamą geografinę aprėptį visoje ES ir geriau atsižvelgti į galimą poveikį kitoms politikos sritims (pavyzdžiui, konkurencijos politikai), trukdantį visiškam arba daliniam iniciatyvos įgyvendinimui kai kuriuose regionuose. Regionų komitetas taip pat rekomenduoja EIB grupei aktyviau skleisti informaciją apie savo vaidmenį, pridėtinę vertę ir būdus pasinaudoti JEREMIE iniciatyva bei Konkurencingumo ir inovacijų bendrąja programa; |
| --- | --- |

19.

pritaria Europos Komisijos ir Europos investicijų banko (EIB) pastangoms suteikti MVĮ galimybę pasinaudoti įvairiomis finansinėmis priemonėmis, tačiau primygtinai prašo Komisijos visų pirma iš naujo įvertinti JEREMIE iniciatyvą siekiant išnagrinėti jos kintamą geografinę aprėptį visoje ES ir geriau atsižvelgti į galimą poveikį kitoms politikos sritims (pavyzdžiui, konkurencijos politikai), trukdantį visiškam arba daliniam iniciatyvos įgyvendinimui kai kuriuose regionuose. Regionų komitetas taip pat rekomenduoja EIB grupei aktyviau skleisti informaciją apie savo vaidmenį, pridėtinę vertę ir būdus pasinaudoti JEREMIE iniciatyva bei Konkurencingumo ir inovacijų bendrąja programa;

| 20. | rekomenduoja ES finansines priemones taikyti kartu su papildomomis priemonėmis, kad būtų užtikrinta daugiau galimybių MVĮ sėkmingai dirbti ir pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra artimiausi partneriai teikiant šią paramą; |
| --- | --- |

20.

rekomenduoja ES finansines priemones taikyti kartu su papildomomis priemonėmis, kad būtų užtikrinta daugiau galimybių MVĮ sėkmingai dirbti ir pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra artimiausi partneriai teikiant šią paramą;

| 21. | palankiai vertina siūlomą Direktyvos dėl pavėluotų mokėjimų pakeitimą, kuris turėtų padėti užtikrinti, kad MVĮ būtų sumokėta laiku, bet pabrėžia, kad šios direktyvos įgyvendinimas vis dar lieka svarbus klausimas, o valstybės narės turi toliau stengtis gerinti verslo atstovų ir viešosios administracijos mokėjimų kultūrą, ir ragina Europos Komisiją bei kitas ES institucijas reaguoti į neseniai Europos ombudsmeno pareikštą susirūpinimą paspartinti mokėjimų rangovams, bendrovėms ir kitoms organizacijoms (3) tvarką; |
| --- | --- |

21.

palankiai vertina siūlomą Direktyvos dėl pavėluotų mokėjimų pakeitimą, kuris turėtų padėti užtikrinti, kad MVĮ būtų sumokėta laiku, bet pabrėžia, kad šios direktyvos įgyvendinimas vis dar lieka svarbus klausimas, o valstybės narės turi toliau stengtis gerinti verslo atstovų ir viešosios administracijos mokėjimų kultūrą, ir ragina Europos Komisiją bei kitas ES institucijas reaguoti į neseniai Europos ombudsmeno pareikštą susirūpinimą paspartinti mokėjimų rangovams, bendrovėms ir kitoms organizacijoms (3) tvarką;

| 22. | mano, kad, atsižvelgiant į skirtingą MVĮ dydį ir įvairias veiklos sritis, į keletą ES programų būtų galima įtraukti labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms geriau pritaikytų priemonių, kad būtų išvengta labai mažų įmonių konkuravimo su vidutinėmis įmonėmis, kurios turi geresnes finansavimo galimybes ir sąlygas gauti svarbią finansinę ir kitokią paramą; |
| --- | --- |

22.

mano, kad, atsižvelgiant į skirtingą MVĮ dydį ir įvairias veiklos sritis, į keletą ES programų būtų galima įtraukti labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms geriau pritaikytų priemonių, kad būtų išvengta labai mažų įmonių konkuravimo su vidutinėmis įmonėmis, kurios turi geresnes finansavimo galimybes ir sąlygas gauti svarbią finansinę ir kitokią paramą;

| 23. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą supaprastinti PVM režimą įvedant vienodą atleidimo nuo mokesčio ribą ir įgyvendinant direktyvą dėl didesnės PVM ribos ir siūlo, kad valstybėms narėms būtų suteikta galimybė peržiūrėti kitus fiskalinės politikos aspektus siekdamos pagerinti pelno reinvestavimo į įmonę, grynųjų pinigų srauto ir verslo perdavimo sąlygas; |
| --- | --- |

23.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą supaprastinti PVM režimą įvedant vienodą atleidimo nuo mokesčio ribą ir įgyvendinant direktyvą dėl didesnės PVM ribos ir siūlo, kad valstybėms narėms būtų suteikta galimybė peržiūrėti kitus fiskalinės politikos aspektus siekdamos pagerinti pelno reinvestavimo į įmonę, grynųjų pinigų srauto ir verslo perdavimo sąlygas;

| 24. | palankiai vertina naująjį Bendrosios išimties reglamentą, kuris suteikia valstybėms narėms galimybę teikti valstybės pagalbą MVĮ, regioniniam vystymuisi, inovacijoms, moksliniams tyrimams, mokymui, užimtumui ir rizikos kapitalui, iš anksto apie tai nepranešus Komisijai, ir atkreipia dėmesį į De minimis reglamente nurodytą ribą, padidėjusią nuo 100 000 eurų iki 200 000 eurų; |
| --- | --- |

24.

palankiai vertina naująjį Bendrosios išimties reglamentą, kuris suteikia valstybėms narėms galimybę teikti valstybės pagalbą MVĮ, regioniniam vystymuisi, inovacijoms, moksliniams tyrimams, mokymui, užimtumui ir rizikos kapitalui, iš anksto apie tai nepranešus Komisijai, ir atkreipia dėmesį į De minimis reglamente nurodytą ribą, padidėjusią nuo 100 000 eurų iki 200 000 eurų;

| 25. | ragina Europos Komisiją ir, jei reikia, atitinkamas valstybes nares įvertinti verslo paramos programų, iniciatyvų ir tinklų perteklių, jei įmanoma, sujungiant priemones ir išteklius siekiant pagerinti MVĮ matomumą ir suteikti joms daugiau nuoseklumo (šį punktą galima susieti su 46 punkto d dalimi dėl kontaktinių centrų); |
| --- | --- |

25.

ragina Europos Komisiją ir, jei reikia, atitinkamas valstybes nares įvertinti verslo paramos programų, iniciatyvų ir tinklų perteklių, jei įmanoma, sujungiant priemones ir išteklius siekiant pagerinti MVĮ matomumą ir suteikti joms daugiau nuoseklumo (šį punktą galima susieti su 46 punkto d dalimi dėl kontaktinių centrų);

| 26. | primygtinai rekomenduoja Europos Komisijai tolesnėse Europos lygmens diskusijose pasinaudoti geriausia vietos ir regionų praktika. Vietos ir regionų valdžios institucijos gali skatinti turimą potencialų privatų kapitalą, kurdamos ir finansuodamos „neoficialaus kapitalo“ tinklus, padėdamos privatiems investuotojams užmegzti ryšius su bendrovėmis, kurios rengiasi pradėti verslą ir jį pradeda; |
| --- | --- |

26.

primygtinai rekomenduoja Europos Komisijai tolesnėse Europos lygmens diskusijose pasinaudoti geriausia vietos ir regionų praktika. Vietos ir regionų valdžios institucijos gali skatinti turimą potencialų privatų kapitalą, kurdamos ir finansuodamos „neoficialaus kapitalo“ tinklus, padėdamos privatiems investuotojams užmegzti ryšius su bendrovėmis, kurios rengiasi pradėti verslą ir jį pradeda;

Geresnis reguliavimas MVĮ naudai

| 27. | pritaria siūlomam vienodų su MVĮ susijusių reglamentų įsigaliojimo datų nustatymui; abejoja, ar tai turės apčiuopiamo poveikio mažinant MVĮ administracinę naštą, ir rekomenduoja tai įvertinti po pradinio bandomojo laikotarpio; |
| --- | --- |

27.

pritaria siūlomam vienodų su MVĮ susijusių reglamentų įsigaliojimo datų nustatymui; abejoja, ar tai turės apčiuopiamo poveikio mažinant MVĮ administracinę naštą, ir rekomenduoja tai įvertinti po pradinio bandomojo laikotarpio;

| 28. | atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą nereikalauti, kad labai mažos įmonės dalyvautų vietos statistinėse apklausose dažniau nei kas trejus metus, tačiau pabrėžia, kad metiniai duomenys yra reikalingi tikrais faktais pagrįstos politikos analizei, ir rekomenduoja verčiau taikyti „tik vieno karto“ principą sumažinti pasikartojančią informaciją apie pelną, teikiamą įvairioms valstybės įstaigoms, pavyzdžiui, mokesčių inspekcijoms, statistikos įstaigoms; |
| --- | --- |

28.

atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą nereikalauti, kad labai mažos įmonės dalyvautų vietos statistinėse apklausose dažniau nei kas trejus metus, tačiau pabrėžia, kad metiniai duomenys yra reikalingi tikrais faktais pagrįstos politikos analizei, ir rekomenduoja verčiau taikyti „tik vieno karto“ principą sumažinti pasikartojančią informaciją apie pelną, teikiamą įvairioms valstybės įstaigoms, pavyzdžiui, mokesčių inspekcijoms, statistikos įstaigoms;

| 29. | norėtų pabrėžti, kad perteklinis reguliavimas teisės aktais ir toliau sudaro nemažą kliūtį labai mažoms įmonėms patekti į rinką ir plėstis bei prašo atidžiau apsvarstyti galimybę į SVA įtraukti priemones šiai problemai spręsti; |
| --- | --- |

29.

norėtų pabrėžti, kad perteklinis reguliavimas teisės aktais ir toliau sudaro nemažą kliūtį labai mažoms įmonėms patekti į rinką ir plėstis bei prašo atidžiau apsvarstyti galimybę į SVA įtraukti priemones šiai problemai spręsti;

| 30. | palankiai vertina įsipareigojimą pašalinti kliūtis verslo perdavimui ir atkreipia dėmesį į tai, kad tai labai aktualus klausimas perduodant verslą šeimos nariams, nes didelis MVĮ savininkų skaičius sensta ir per ateinantį dešimtmetį pasitrauks iš verslo; be to, pabrėžia, kad panašių sunkumų kyla ir savininko operatoriaus MVĮ; |
| --- | --- |

30.

palankiai vertina įsipareigojimą pašalinti kliūtis verslo perdavimui ir atkreipia dėmesį į tai, kad tai labai aktualus klausimas perduodant verslą šeimos nariams, nes didelis MVĮ savininkų skaičius sensta ir per ateinantį dešimtmetį pasitrauks iš verslo; be to, pabrėžia, kad panašių sunkumų kyla ir savininko operatoriaus MVĮ;

| 31. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą, kad visos valstybės narės turėtų siekti per vienerius metus užbaigti visus teisminius procesus dėl netyčinio bankroto, o iš naujo verslą pradedantiems verslininkams turi būti sudaromos tokios pat sąlygos kaip ir naujokams, tačiau ragina Komisiją spręsti panašius, tačiau skirtingus klausimus, iškylančius oficialiai nepaskelbusiems bankroto verslininkams; |
| --- | --- |

31.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą, kad visos valstybės narės turėtų siekti per vienerius metus užbaigti visus teisminius procesus dėl netyčinio bankroto, o iš naujo verslą pradedantiems verslininkams turi būti sudaromos tokios pat sąlygos kaip ir naujokams, tačiau ragina Komisiją spręsti panašius, tačiau skirtingus klausimus, iškylančius oficialiai nepaskelbusiems bankroto verslininkams;

| 32. | laukia, kol bus susitarta dėl ES patentų jurisdikcijos sistemos ir palankiai vertina Europos privačiosios bendrovės statute siūlomas vienodas nuostatas, kurios suteiks MVĮ galimybę taupyti laiką ir sumažinti sąnaudas, ir mano, kad Komisija ir valstybės narės turėtų visapusiškai padėti įgyvendinti užsibrėžtus tikslus; |
| --- | --- |

32.

laukia, kol bus susitarta dėl ES patentų jurisdikcijos sistemos ir palankiai vertina Europos privačiosios bendrovės statute siūlomas vienodas nuostatas, kurios suteiks MVĮ galimybę taupyti laiką ir sumažinti sąnaudas, ir mano, kad Komisija ir valstybės narės turėtų visapusiškai padėti įgyvendinti užsibrėžtus tikslus;

| 33. | pabrėžia, kad MVĮ reikalingo draudimo (pavyzdžiui, civilinės ir darbdavių atsakomybės, darbdavių profesinis draudimas) kaina yra didelė ir trukdo jų vystymuisi ir netgi išlikimui, ir ragina Komisiją bei valstybes nares bendradarbiauti su draudimo sektoriaus atstovais siekiant nustatyti, ar yra tinkamų priemonių išspręsti konkrečias MVĮ kylančias problemas; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad MVĮ reikalingo draudimo (pavyzdžiui, civilinės ir darbdavių atsakomybės, darbdavių profesinis draudimas) kaina yra didelė ir trukdo jų vystymuisi ir netgi išlikimui, ir ragina Komisiją bei valstybes nares bendradarbiauti su draudimo sektoriaus atstovais siekiant nustatyti, ar yra tinkamų priemonių išspręsti konkrečias MVĮ kylančias problemas;

Geresnė prieiga prie rinkų

| 34. | mano, kad SVA reikėtų pripažinti, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali atlikti svarbų vaidmenį palengvinant tarpvalstybinį MVĮ augimą, visų pirma suteikiant galimybę MVĮ gauti reikalingos informacijos (pavyzdžiui, apie reguliavimo sistemas ir reikalavimus, mokesčius, ginčų sprendimo procedūras bei konsultacines ir pagalbos paslaugas MVĮ), kad jos galėtų veikti tarptautiniu lygiu; |
| --- | --- |

34.

mano, kad SVA reikėtų pripažinti, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali atlikti svarbų vaidmenį palengvinant tarpvalstybinį MVĮ augimą, visų pirma suteikiant galimybę MVĮ gauti reikalingos informacijos (pavyzdžiui, apie reguliavimo sistemas ir reikalavimus, mokesčius, ginčų sprendimo procedūras bei konsultacines ir pagalbos paslaugas MVĮ), kad jos galėtų veikti tarptautiniu lygiu;

| 35. | pripažįsta, kad tiesioginės užsienio investicijos gali padėti MVĮ patekti į tarptautines rinkas ir ragina Komisiją parengti priemones siekiant užtikrinti, kad MVĮ aktyviau dalyvautų eksporto veikloje, nes jų dalyvavimas gali prisidėti prie reikšmingos technologijų sklaidos, veiksmingesnių verslo modelių ir bendro tarptautinio MVĮ konkurencingumo didinimo; remia neseniai paskelbtą komunikatą dėl pasaulinio lygio inovacijų grupių (4) ir tikslą geriau integruoti MVĮ į inovacijų grupes bei sudaryti sąlygas žinių perdavimui ir sklaidai tarptautiniu lygiu; |
| --- | --- |

35.

pripažįsta, kad tiesioginės užsienio investicijos gali padėti MVĮ patekti į tarptautines rinkas ir ragina Komisiją parengti priemones siekiant užtikrinti, kad MVĮ aktyviau dalyvautų eksporto veikloje, nes jų dalyvavimas gali prisidėti prie reikšmingos technologijų sklaidos, veiksmingesnių verslo modelių ir bendro tarptautinio MVĮ konkurencingumo didinimo; remia neseniai paskelbtą komunikatą dėl pasaulinio lygio inovacijų grupių (4) ir tikslą geriau integruoti MVĮ į inovacijų grupes bei sudaryti sąlygas žinių perdavimui ir sklaidai tarptautiniu lygiu;

| 36. | pabrėžia didėjančią juodosios rinkos grėsmę ir ragina Komisiją spręsti problemas, kurias tai sukelia MVĮ, visų pirma priemonėmis, kurios galėtų pagerinti intelektinės nuosavybės apsaugą ir padėtų veiksmingiau kovoti su klastojimu; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia didėjančią juodosios rinkos grėsmę ir ragina Komisiją spręsti problemas, kurias tai sukelia MVĮ, visų pirma priemonėmis, kurios galėtų pagerinti intelektinės nuosavybės apsaugą ir padėtų veiksmingiau kovoti su klastojimu;

Geresnė prieiga prie rinkų. Aktyvesnis dalyvavimas viešuosiuose pirkimuose

| 37. | nurodo, kad viešųjų pirkimų rinka išlieka susiskaldžiusi, o tarpvalstybiniai viešieji pirkimai labai riboti, todėl ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti skaidresnę sistemą, kuri atvertų ES viešųjų pirkimų rinką ir suteiktų MVĮ papildomų galimybių; |
| --- | --- |

37.

nurodo, kad viešųjų pirkimų rinka išlieka susiskaldžiusi, o tarpvalstybiniai viešieji pirkimai labai riboti, todėl ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti skaidresnę sistemą, kuri atvertų ES viešųjų pirkimų rinką ir suteiktų MVĮ papildomų galimybių;

| 38. | teigiamai vertina Komisijos parengtą Europos geriausios praktikos kodeksą sudarant MVĮ palankesnes sąlygas dalyvauti viešųjų pirkimų konkursuose (5) ir ragina Komisiją bei valstybes nares skatinti taikyti novatoriškas sutarčių sudarymo priemones, kad MVĮ aktyviau dalyvautų viešuosiuose pirkimuose, pavyzdžiui, daugiau konkursų skaidyti į dalis arba, jei reikia, į kvietimus teikti paraiškas įtraukti bendradarbiavimo galimybes; |
| --- | --- |

38.

teigiamai vertina Komisijos parengtą Europos geriausios praktikos kodeksą sudarant MVĮ palankesnes sąlygas dalyvauti viešųjų pirkimų konkursuose (5) ir ragina Komisiją bei valstybes nares skatinti taikyti novatoriškas sutarčių sudarymo priemones, kad MVĮ aktyviau dalyvautų viešuosiuose pirkimuose, pavyzdžiui, daugiau konkursų skaidyti į dalis arba, jei reikia, į kvietimus teikti paraiškas įtraukti bendradarbiavimo galimybes;

| 39. | palankiai vertina Europos Komisijos įsipareigojimą naudotis Europos įmonių tinklu skatinant vietos ir regionų valdžios institucijas 2009 m. taikyti geriausios praktikos kodeksą, supaprastinti keitimąsi geriausia praktika ir iš naujo subalansuoti šių valdžios institucijų pirkimo kultūrą; pabrėžia būtinybę, kad Europos įmonių tinklas kiekvienoje valstybėje narėje bendradarbiautų su atitinkamomis atstovaujančiomis asociacijomis; |
| --- | --- |

39.

palankiai vertina Europos Komisijos įsipareigojimą naudotis Europos įmonių tinklu skatinant vietos ir regionų valdžios institucijas 2009 m. taikyti geriausios praktikos kodeksą, supaprastinti keitimąsi geriausia praktika ir iš naujo subalansuoti šių valdžios institucijų pirkimo kultūrą; pabrėžia būtinybę, kad Europos įmonių tinklas kiekvienoje valstybėje narėje bendradarbiautų su atitinkamomis atstovaujančiomis asociacijomis;

| 40. | mano, kad pradinės kliūties patekti į viešųjų pirkimų rinką pašalinimas yra ypač svarbus MVĮ, nes sėkmingiausiai dirbančios MVĮ dažniausiai turi didžiausią dalyvavimo konkursuose patirtį, todėl ragina veiksmingiau teikti informaciją MVĮ apie viešųjų pirkimų rinkoje esamas galimybes ir užtikrinti, kad MVĮ sukurtų tinkamai pagrįstą patekimo į rinką strategiją; |
| --- | --- |

40.

mano, kad pradinės kliūties patekti į viešųjų pirkimų rinką pašalinimas yra ypač svarbus MVĮ, nes sėkmingiausiai dirbančios MVĮ dažniausiai turi didžiausią dalyvavimo konkursuose patirtį, todėl ragina veiksmingiau teikti informaciją MVĮ apie viešųjų pirkimų rinkoje esamas galimybes ir užtikrinti, kad MVĮ sukurtų tinkamai pagrįstą patekimo į rinką strategiją;

| 41. | pripažįsta, kad rengiantis konkursams MVĮ užkraunama pernelyg didelė administracinė našta, ir siūlo visose valstybėse narėse plačiau naudoti kvalifikacinės atrankos klausimynus, kurie gerokai sumažintų tos pačios informacijos pertvarkymui kitiems konkursams reikalingą darbą; |
| --- | --- |

41.

pripažįsta, kad rengiantis konkursams MVĮ užkraunama pernelyg didelė administracinė našta, ir siūlo visose valstybėse narėse plačiau naudoti kvalifikacinės atrankos klausimynus, kurie gerokai sumažintų tos pačios informacijos pertvarkymui kitiems konkursams reikalingą darbą;

| 42. | atkreipia dėmesį į neišnaudotą e. viešųjų pirkimų potencialą; siūlo geriau pasinaudoti MVĮ išlaidų mažinimo galimybėmis, kurias teikia IRT sprendimai, nes tik trečdalis viešųjų pirkimų sutarčių ES šiuo metu yra priimamos elektroniniu formatu, todėl ragina Komisiją ir valstybes nares šį klausimą išsamiau išnagrinėti SVA ir jį įgyvendinti; |
| --- | --- |

42.

atkreipia dėmesį į neišnaudotą e. viešųjų pirkimų potencialą; siūlo geriau pasinaudoti MVĮ išlaidų mažinimo galimybėmis, kurias teikia IRT sprendimai, nes tik trečdalis viešųjų pirkimų sutarčių ES šiuo metu yra priimamos elektroniniu formatu, todėl ragina Komisiją ir valstybes nares šį klausimą išsamiau išnagrinėti SVA ir jį įgyvendinti;

Vietos ir regionų aspektas

| 43. | pripažįsta, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali atlikti svarbų vaidmenį įgyvendinant SVA tikslus, ir rekomenduoja valstybėms narėms konstruktyviai bendradarbiauti su šiomis institucijomis, visų pirma siekiant užtikrinti, kad principas „visų pirma galvokime apie mažuosius“ taptų viešosios politikos formavimo pagrindu, kad visų lygių viešojo administravimo institucijos padėtų remti verslininkus; |
| --- | --- |

43.

pripažįsta, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali atlikti svarbų vaidmenį įgyvendinant SVA tikslus, ir rekomenduoja valstybėms narėms konstruktyviai bendradarbiauti su šiomis institucijomis, visų pirma siekiant užtikrinti, kad principas „visų pirma galvokime apie mažuosius“ taptų viešosios politikos formavimo pagrindu, kad visų lygių viešojo administravimo institucijos padėtų remti verslininkus;

| 44. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos užtikrina MVĮ tinkamą aplinką, yra svarbios jų prekių bei paslaugų pirkėjos ir teikia įvairią konsultacinę, finansinę bei kitokią paramą, pavyzdžiui, suteikia komercines patalpas už prieinamą kainą; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos užtikrina MVĮ tinkamą aplinką, yra svarbios jų prekių bei paslaugų pirkėjos ir teikia įvairią konsultacinę, finansinę bei kitokią paramą, pavyzdžiui, suteikia komercines patalpas už prieinamą kainą;

| 45. | ragina vietos ir regionų valdžios institucijas prisiimti atsakomybę už SVA ir, jei įmanoma, prisiimti didesnę politinę atsakomybę remiant MVĮ: geriau įsiklausyti į jų problemas, nuomonę, atkreipti dėmesį į jų poreikius ir remti jų vystymąsi; |
| --- | --- |

45.

ragina vietos ir regionų valdžios institucijas prisiimti atsakomybę už SVA ir, jei įmanoma, prisiimti didesnę politinę atsakomybę remiant MVĮ: geriau įsiklausyti į jų problemas, nuomonę, atkreipti dėmesį į jų poreikius ir remti jų vystymąsi;

| 46. | šiuo požiūriu ragina visas vietos ir regionų valdžios institucijas aktyviai spręsti mažųjų ir vidutinių įmonių problemas:






  a) | kurti vietos ir regionų valdžios ir MVĮ konsultacinius forumus siekiant pagerinti konsultacijų ir darbo formuojant viešąją politiką, atsižvelgiančią į smulkųjį verslą, kokybę; |
| --- | --- | --- |

46.

šiuo požiūriu ragina visas vietos ir regionų valdžios institucijas aktyviai spręsti mažųjų ir vidutinių įmonių problemas:

a)

kurti vietos ir regionų valdžios ir MVĮ konsultacinius forumus siekiant pagerinti konsultacijų ir darbo formuojant viešąją politiką, atsižvelgiančią į smulkųjį verslą, kokybę;

| b) | savo valdžios institucijose palengvinti ir pagerinti prieigą prie viešojo sektoriaus sutarčių iš naujo subalansuojant pirkimo kultūrą ir viešųjų pirkimų procedūras, siekiant mažosioms įmonėms suteikti daugiau galimybių dalyvauti konkursuose pačioms arba kartu su kitomis įmonėmis. Vietos ir regionų valdžios institucijos taip pat galėtų supaprastinti e. viešųjų pirkimų naudojimą, kuris padėtų sumažinti MVĮ naštą pasiūlymų teikimo procese; |
| --- | --- |

b)

savo valdžios institucijose palengvinti ir pagerinti prieigą prie viešojo sektoriaus sutarčių iš naujo subalansuojant pirkimo kultūrą ir viešųjų pirkimų procedūras, siekiant mažosioms įmonėms suteikti daugiau galimybių dalyvauti konkursuose pačioms arba kartu su kitomis įmonėmis. Vietos ir regionų valdžios institucijos taip pat galėtų supaprastinti e. viešųjų pirkimų naudojimą, kuris padėtų sumažinti MVĮ naštą pasiūlymų teikimo procese;

| c) | įvertinti tarifus, mokesčius ir rinkliavas, kurių valdžios institucijos reikalauja iš verslo sektoriaus, ir ieškoti būdų iš naujo subalansuoti įnašus į vietos ir regionų valdžios institucijų biudžetą, siekiant visapusiškai taikyti principą „naudotojas moka“ ir sumažinti finansinę mažųjų bei vidutinių įmonių naštą; |
| --- | --- |

c)

įvertinti tarifus, mokesčius ir rinkliavas, kurių valdžios institucijos reikalauja iš verslo sektoriaus, ir ieškoti būdų iš naujo subalansuoti įnašus į vietos ir regionų valdžios institucijų biudžetą, siekiant visapusiškai taikyti principą „naudotojas moka“ ir sumažinti finansinę mažųjų bei vidutinių įmonių naštą;

| d) | bendradarbiauti su atitinkamomis agentūromis jų veiklos srityse siekiant geriau koordinuoti MVĮ galimybes gauti informacijos, naudotis kvalifikacijos kėlimo priemonėmis ir konsultuotis (sukurti darnias vietos (regionų) informacijos teikimo strategijas su gerai žinomais kontaktiniais centrais ir vietos (regionų) žinių bazę), kad būtų atsakoma į MVĮ klausimus visais verslo plėtros etapais. Atitinkamo vietos (regionų) lygio kontaktiniai centrai, kurie yra artimi įmonėms ir į kuriuos jos gali kreiptis, gali sumažinti mažųjų ir vidutinių įmonių įtampą, švaistomą laiką ir praleistas galimybes; |
| --- | --- |

d)

bendradarbiauti su atitinkamomis agentūromis jų veiklos srityse siekiant geriau koordinuoti MVĮ galimybes gauti informacijos, naudotis kvalifikacijos kėlimo priemonėmis ir konsultuotis (sukurti darnias vietos (regionų) informacijos teikimo strategijas su gerai žinomais kontaktiniais centrais ir vietos (regionų) žinių bazę), kad būtų atsakoma į MVĮ klausimus visais verslo plėtros etapais. Atitinkamo vietos (regionų) lygio kontaktiniai centrai, kurie yra artimi įmonėms ir į kuriuos jos gali kreiptis, gali sumažinti mažųjų ir vidutinių įmonių įtampą, švaistomą laiką ir praleistas galimybes;

| e) | skatinti naudotis e. vyriausybė paslaugomis ir skaitmeninę sąveiką su MVĮ. |
| --- | --- |

e)

skatinti naudotis e. vyriausybė paslaugomis ir skaitmeninę sąveiką su MVĮ.

Paprastesnis MTTP, inovacijų vystymas ir įgūdžių ugdymas

| 47. | mano, kad SVA reikia siekti, kad aukštojo mokslo įstaigos veiksmingiau perduotų technologijas MVĮ. Tinkamos aplinkos ir infrastruktūros sukūrimas inovacijų ir technologijų perdavimui yra būtinas konkurencingumo palaikymui, naujo verslo kūrimui, nedarbo problemų sprendimui ir MVĮ vystymosi spartinimui; |
| --- | --- |

47.

mano, kad SVA reikia siekti, kad aukštojo mokslo įstaigos veiksmingiau perduotų technologijas MVĮ. Tinkamos aplinkos ir infrastruktūros sukūrimas inovacijų ir technologijų perdavimui yra būtinas konkurencingumo palaikymui, naujo verslo kūrimui, nedarbo problemų sprendimui ir MVĮ vystymosi spartinimui;

| 48. | atkreipia dėmesį į tai, kad dabartinės diskusijos dėl mokslinių tyrimų, technologijų plėtros (MTTP) ir inovacijų yra skirtos didelėms įmonėms ir didelio potencialo naujoms įmonėms, o tai neigiamai veikia erdvinę pusiausvyrą, nes sustiprinamos esamos ekonominės veiklos koncentracijos dideliuose miestų centruose ir ragina Komisiją bei valstybes nares spręsti problemas, kylančias už šių ekonominės veiklos teritorijos ribų veikiančioms MVĮ; |
| --- | --- |

48.

atkreipia dėmesį į tai, kad dabartinės diskusijos dėl mokslinių tyrimų, technologijų plėtros (MTTP) ir inovacijų yra skirtos didelėms įmonėms ir didelio potencialo naujoms įmonėms, o tai neigiamai veikia erdvinę pusiausvyrą, nes sustiprinamos esamos ekonominės veiklos koncentracijos dideliuose miestų centruose ir ragina Komisiją bei valstybes nares spręsti problemas, kylančias už šių ekonominės veiklos teritorijos ribų veikiančioms MVĮ;

| 49. | pažymi, kad inovacijų apibrėžtis SVA yra labai siaura ir joje minimos tik aukštosios technologijos, todėl ragina Komisiją skubiai apsvarstyti platesnės inovacijų klasifikacijos galimybę atsižvelgiant į skirtingą inovacijų lygį bei pobūdį įvairiose pramonės šakose ir MVĮ veikloje ES; |
| --- | --- |

49.

pažymi, kad inovacijų apibrėžtis SVA yra labai siaura ir joje minimos tik aukštosios technologijos, todėl ragina Komisiją skubiai apsvarstyti platesnės inovacijų klasifikacijos galimybę atsižvelgiant į skirtingą inovacijų lygį bei pobūdį įvairiose pramonės šakose ir MVĮ veikloje ES;

| 50. | palankiai vertina pasiūlymą parengti ateities įgūdžių poreikių apžvalgą ES, tačiau ragina Komisiją bendradarbiauti su regionais rengiant šią apžvalgą regionų, galbūt ir vietos lygiu, o ne tik valstybių narių lygiu, nes regionų ekonomika ir įgūdžių poreikiai labai skiriasi; |
| --- | --- |

50.

palankiai vertina pasiūlymą parengti ateities įgūdžių poreikių apžvalgą ES, tačiau ragina Komisiją bendradarbiauti su regionais rengiant šią apžvalgą regionų, galbūt ir vietos lygiu, o ne tik valstybių narių lygiu, nes regionų ekonomika ir įgūdžių poreikiai labai skiriasi;

Aplinkos problemų vertimas galimybėmis

| 51. | nurodo, kad komunikate neminima MVĮ skirta pagalbos laikantis aplinkosaugos reikalavimų programa (angl. ECAP), ir rekomenduoja šį klausimą spręsti užtikrinant, kad aplinkosaugos reikalavimai būtų proporcingi įmonės poveikiui aplinkai; |
| --- | --- |

51.

nurodo, kad komunikate neminima MVĮ skirta pagalbos laikantis aplinkosaugos reikalavimų programa (angl. ECAP), ir rekomenduoja šį klausimą spręsti užtikrinant, kad aplinkosaugos reikalavimai būtų proporcingi įmonės poveikiui aplinkai;

| 52. | mano, kad taikydamos paskatas ir novatoriškiau naudodamos fiskalinę politiką paskatinti MVĮ investuoti į aplinkai nekenkiančius produktus ir procesus valstybės narės paskatintų smulkiojo verslo atstovus dažniau naudoti šiuos produktus ir procesus ir gerokai padidintų informuotumą apie juos. |
| --- | --- |

52.

mano, kad taikydamos paskatas ir novatoriškiau naudodamos fiskalinę politiką paskatinti MVĮ investuoti į aplinkai nekenkiančius produktus ir procesus valstybės narės paskatintų smulkiojo verslo atstovus dažniau naudoti šiuos produktus ir procesus ir gerokai padidintų informuotumą apie juos.

2009 m. vasario 12 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Europos Komisija. Bankininkų ir MVĮ apskritasis stalas. 2007 m. gegužės mėn.

1

(2)  Europos Komisija. Bankininkų ir MVĮ apskritasis stalas. 2007 m. gegužės mėn.

2

(3)  2005–2007 m. laikotarpiu Komisija sugebėjo perpus sumažinti savo pavėluotų mokėjimų santykinę dalį. Tačiau 2007 m. daugiau 22 proc. visų Komisijos mokėjimų buvo pavėluoti.

3

(4)  Europos Komisijos komunikatas „Pasaulinio lygio inovacijų grupių kūrimas Europos Sąjungoje“ (COM(2008)652).

4

(5)  Komisijos tarnybų darbo dokumentas „Europos gerosios patirties kodeksas, sudarant MVĮ palankesnes sąlygas dalyvauti viešųjų pirkimų sutartyse“, SEC(2008) 2193

5

---

| 28.5.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 120/23 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 120/23

---

Regionų komiteto nuomonė teritorinė sanglauda

2009/C 120/05

REGIONŲ KOMITETAS

| — | primena, jog teritorinė sanglauda taps įvairias sritis apimančiu ES politikos tikslu, papildančiu ekonominę ir socialinę sanglaudą, |
| --- | --- |

—

primena, jog teritorinė sanglauda taps įvairias sritis apimančiu ES politikos tikslu, papildančiu ekonominę ir socialinę sanglaudą,

| — | teigia, kad sanglaudos tikslas – užtikrinti visiems ES regionams galimybę naudotis infrastruktūra ir visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, siekiant pagerinti europiečių gyvenimo lygį, o tam būtina įgyvendinti mechanizmus, galinčius garantuoti harmoningą vystymąsi Bendrijos mastu, |
| --- | --- |

—

teigia, kad sanglaudos tikslas – užtikrinti visiems ES regionams galimybę naudotis infrastruktūra ir visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, siekiant pagerinti europiečių gyvenimo lygį, o tam būtina įgyvendinti mechanizmus, galinčius garantuoti harmoningą vystymąsi Bendrijos mastu,

| — | mano, jog regioninė politika turėtų būti persvarstyta atsižvelgiant į naują tikslą, jos iš naujo ne naciolazuojant ir radant tinkamą pusiausvyrą tarp konkurencingumui didinti skirtų lėšų ir lėšų, skirtų skirtumams tarp teritorijų mažinti; todėl prašo Komisijos įvertinti tikslinio lėšų skyrimo operaciją, |
| --- | --- |

—

mano, jog regioninė politika turėtų būti persvarstyta atsižvelgiant į naują tikslą, jos iš naujo ne naciolazuojant ir radant tinkamą pusiausvyrą tarp konkurencingumui didinti skirtų lėšų ir lėšų, skirtų skirtumams tarp teritorijų mažinti; todėl prašo Komisijos įvertinti tikslinio lėšų skyrimo operaciją,

| — | rekomenduoja nustatyti naujus rodiklius, leisiančius geriau atsižvelgti į regionų skirtumus visose viešosios politikos srityse, |
| --- | --- |

—

rekomenduoja nustatyti naujus rodiklius, leisiančius geriau atsižvelgti į regionų skirtumus visose viešosios politikos srityse,

| — | ragina skirti papildomų lėšų trims teritorinio bendradarbiavimo aspektams dėl jų neginčytinos svarbos Europos integracijai, |
| --- | --- |

—

ragina skirti papildomų lėšų trims teritorinio bendradarbiavimo aspektams dėl jų neginčytinos svarbos Europos integracijai,

| — | mano, jog nustatant teritorinės sanglaudos tikslą daroma prielaida, kad atskirų sektorių politika bus suderinta su sanglaudos politika atsižvelgiant į sektorinės politikos teritorinį poveikį jau tos politikos formavimo etapu, |
| --- | --- |

—

mano, jog nustatant teritorinės sanglaudos tikslą daroma prielaida, kad atskirų sektorių politika bus suderinta su sanglaudos politika atsižvelgiant į sektorinės politikos teritorinį poveikį jau tos politikos formavimo etapu,

| — | primena VSP ir VESP, kaip svarbių teritorinės sanglaudos veiksnių, svarbą ir apgailestauja, jog Bendrijos politikos poveikis šioms paslaugoms nėra analizuojamas nei Komisijos pasiūlymų dėl teisės aktų parengiamuoju etapu, nei vėliau, |
| --- | --- |

—

primena VSP ir VESP, kaip svarbių teritorinės sanglaudos veiksnių, svarbą ir apgailestauja, jog Bendrijos politikos poveikis šioms paslaugoms nėra analizuojamas nei Komisijos pasiūlymų dėl teisės aktų parengiamuoju etapu, nei vėliau,

| — | Mano, jog geras teritorijų valdymas yra pagrindinė šio tikslo įgyvendinimo prielaida, ir pabrėžia būtinybę gerinti šį valdymą skatinant partnerystes su vietos ir regionų valdžios institucijomis pagal daugiapakopio valdymo modelį. |
| --- | --- |

—

Mano, jog geras teritorijų valdymas yra pagrindinė šio tikslo įgyvendinimo prielaida, ir pabrėžia būtinybę gerinti šį valdymą skatinant partnerystes su vietos ir regionų valdžios institucijomis pagal daugiapakopio valdymo modelį.

| Pranešėjas | : | Jean-Yves Le Drian (ESP/FR), Bretanės regiono tarybos pirmininkas |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Jean-Yves Le Drian (ESP/FR), Bretanės regiono tarybos pirmininkas

Pamatinis dokumentas

Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Regionų komitetui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui dėl žaliosios knygos dėl teritorinės sanglaudos „Kaip teritorinę įvairovę paversti privalumu“

COM(2008) 616 galutinis

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Bendros pastabos dėl Komisijos žaliojoje knygoje pateiktų pasiūlymų

| 1. | palankiai vertina tai, kad 2008 m. spalio 6 d. Europos Komisija priėmė žaliąją knygą dėl teritorinės sanglaudos, kadangi tokiu būdu sudarytos sąlygos plačioms Europos masto diskusijoms dėl šios koncepcijos, kuri, remiantis šiuo metu ratifikuojama sutartimi (ES sutarties 3 straipsnis), taps kartu su socialine ir ekonomine sanglauda daug sričių apimančiu politiniu Europos Sąjungos tikslu (1); |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina tai, kad 2008 m. spalio 6 d. Europos Komisija priėmė žaliąją knygą dėl teritorinės sanglaudos, kadangi tokiu būdu sudarytos sąlygos plačioms Europos masto diskusijoms dėl šios koncepcijos, kuri, remiantis šiuo metu ratifikuojama sutartimi (ES sutarties 3 straipsnis), taps kartu su socialine ir ekonomine sanglauda daug sričių apimančiu politiniu Europos Sąjungos tikslu (1);

| 2. | mano, kad reikia aiškiau apibrėžti teritorinės sanglaudos taikymo sritį. Siūlo, kad ją apibrėždama Komisija remtųsi trimis Trečiojoje pažangos sanglaudos ataskaitoje nurodytomis teritorinės sanglaudos politikos dimensijomis: pirma, koregavimo dimensija – „mažinant esamus skirtumus“, antra, prevencine – „erdvinės įtakos turinčios sektorių politikos ir regionų politikos sanglaudos, užtikrinimas“ ir, trečia, skatinamąja – kuria „siekiama pagerinti teritorinę integraciją ir skatinti bendradarbiavimą tarp regionų“; |
| --- | --- |

2.

mano, kad reikia aiškiau apibrėžti teritorinės sanglaudos taikymo sritį. Siūlo, kad ją apibrėždama Komisija remtųsi trimis Trečiojoje pažangos sanglaudos ataskaitoje nurodytomis teritorinės sanglaudos politikos dimensijomis: pirma, koregavimo dimensija – „mažinant esamus skirtumus“, antra, prevencine – „erdvinės įtakos turinčios sektorių politikos ir regionų politikos sanglaudos, užtikrinimas“ ir, trečia, skatinamąja – kuria „siekiama pagerinti teritorinę integraciją ir skatinti bendradarbiavimą tarp regionų“;

| 3. | mano, kad teritorinė sanglauda turi apimti ir jūrinį aspektą; |
| --- | --- |

3.

mano, kad teritorinė sanglauda turi apimti ir jūrinį aspektą;

| 4. | mano, kad ateityje reikės peržengti Komisijos žaliojoje knygoje svarstomų klausimų ribas norint pakankamai atsižvelgti į teritorinės sanglaudos koncepcijos politinę svarbą Bendrijos mastu; pritaria pasiūlymui aktyviau vykdyti įvairių institucijų ir suinteresuotų subjektų bendradarbiavimą; sutinka, kad teritorinės sanglaudos sąvoka padeda susieti ekonominį efektyvumą, socialinę sanglaudą ir ekologinę pusiausvyrą ir užtikrina, kad tvarus vystymasis taptų formuojamos politikos pagrindu, laikant atskaitos tašku kiekvieno regiono teritorines sąlygas; |
| --- | --- |

4.

mano, kad ateityje reikės peržengti Komisijos žaliojoje knygoje svarstomų klausimų ribas norint pakankamai atsižvelgti į teritorinės sanglaudos koncepcijos politinę svarbą Bendrijos mastu; pritaria pasiūlymui aktyviau vykdyti įvairių institucijų ir suinteresuotų subjektų bendradarbiavimą; sutinka, kad teritorinės sanglaudos sąvoka padeda susieti ekonominį efektyvumą, socialinę sanglaudą ir ekologinę pusiausvyrą ir užtikrina, kad tvarus vystymasis taptų formuojamos politikos pagrindu, laikant atskaitos tašku kiekvieno regiono teritorines sąlygas;

| 5. | ragina Komisiją pasibaigus konsultacijoms parengti baltąją knygą, kurioje būtų aiškiau apibrėžta teritorinės sanglaudos sąvoka ir jos tikslai ES lygmeniu, atliekant visų Bendrijos politikos sričių teritorinio poveikio vertinimą; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją pasibaigus konsultacijoms parengti baltąją knygą, kurioje būtų aiškiau apibrėžta teritorinės sanglaudos sąvoka ir jos tikslai ES lygmeniu, atliekant visų Bendrijos politikos sričių teritorinio poveikio vertinimą;

Pagrindiniai naujojo Europos Sąjungos politinio tikslo principai

| 6. | primena, kad nuomonėje dėl 4-osios sanglaudos ataskaitos Komitetas reikalavo, jog ateityje sanglaudos politikoje daugiau dėmesio būtų skiriama teritorinės sanglaudos klausimams (2), nepamirštant ekonominės ir socialinės sanglaudos, kuri sudaro svarbų Bendrijos tikslą – sumažinti skirtumus; |
| --- | --- |

6.

primena, kad nuomonėje dėl 4-osios sanglaudos ataskaitos Komitetas reikalavo, jog ateityje sanglaudos politikoje daugiau dėmesio būtų skiriama teritorinės sanglaudos klausimams (2), nepamirštant ekonominės ir socialinės sanglaudos, kuri sudaro svarbų Bendrijos tikslą – sumažinti skirtumus;

| 7. | pabrėžia teritorinės sanglaudos kaip politinio tikslo, papildančio socialinę ir ekonominę sanglaudą, svarbą, kadangi tuo Bendrijai suteikiama galimybė imtis aktyvesnių veiksmų Europos Sąjungos solidarumui stiprinti ir veiksmingai prisidėti prie tvaraus vystymosi, tuo pat metu laikantis subsidiarumo principo ir kompetencijos pasidalijimo tarp skirtingų valdymo lygmenų tvarkos; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia teritorinės sanglaudos kaip politinio tikslo, papildančio socialinę ir ekonominę sanglaudą, svarbą, kadangi tuo Bendrijai suteikiama galimybė imtis aktyvesnių veiksmų Europos Sąjungos solidarumui stiprinti ir veiksmingai prisidėti prie tvaraus vystymosi, tuo pat metu laikantis subsidiarumo principo ir kompetencijos pasidalijimo tarp skirtingų valdymo lygmenų tvarkos;

| 8. | primygtinai primena, kad teritorinės sanglaudos tikslas turi apimti visą Europos Sąjungos teritoriją, t. y. visus Europos Sąjungos regionus, nepakenkiant regioninės politikos ir struktūrinių fondų priemonių prioritetams; |
| --- | --- |

8.

primygtinai primena, kad teritorinės sanglaudos tikslas turi apimti visą Europos Sąjungos teritoriją, t. y. visus Europos Sąjungos regionus, nepakenkiant regioninės politikos ir struktūrinių fondų priemonių prioritetams;

| 9. | ragina Komisiją atlikti išsamesnius mokslinius tyrimus ir nustatyti reikiamus rodiklius (ypač regionų viduje), kurie atspindėtų socialines ir ekonomines problemas, kurių turi įvairūs regionai, visų pirma – bet ne vien tik – kalnų, salų, mažo gyventojų tankumo vietovių, pasienio vietovių regionai, taip pat ir atokiausi regionai – jų išskirtinė padėtis atitinkamai primenama ES sutarties 158 ir 299 straipsniuose; visa tai – siekiant atskleisti minėtų regionų galimybes ir jiems būdingas kliūtis; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją atlikti išsamesnius mokslinius tyrimus ir nustatyti reikiamus rodiklius (ypač regionų viduje), kurie atspindėtų socialines ir ekonomines problemas, kurių turi įvairūs regionai, visų pirma – bet ne vien tik – kalnų, salų, mažo gyventojų tankumo vietovių, pasienio vietovių regionai, taip pat ir atokiausi regionai – jų išskirtinė padėtis atitinkamai primenama ES sutarties 158 ir 299 straipsniuose; visa tai – siekiant atskleisti minėtų regionų galimybes ir jiems būdingas kliūtis;

| 10. | ragina Komisiją iš esmės tobulinti statistinius duomenis, taip pat ir jų geografinį reprezentatyvumą, kad tie duomenys atspindėtų realią padėtį; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją iš esmės tobulinti statistinius duomenis, taip pat ir jų geografinį reprezentatyvumą, kad tie duomenys atspindėtų realią padėtį;

| 11. | teigia, kad teritorinės sanglaudos tikslas – užtikrinti visoms Bendrijos teritorijoms galimybę naudotis infrastruktūra ir visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, tuo suteikiant piliečiams 21 amžiaus europietiškus standartus atitinkančius aukštesnį gyvenimo lygį, pripažįstant, kad prieiga nepriklauso vien tik nuo geografinės padėties, ją greičiau lemia ryšių, kokybė, infrastruktūros ir paslaugų prieinamumas bei kokybė; |
| --- | --- |

11.

teigia, kad teritorinės sanglaudos tikslas – užtikrinti visoms Bendrijos teritorijoms galimybę naudotis infrastruktūra ir visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, tuo suteikiant piliečiams 21 amžiaus europietiškus standartus atitinkančius aukštesnį gyvenimo lygį, pripažįstant, kad prieiga nepriklauso vien tik nuo geografinės padėties, ją greičiau lemia ryšių, kokybė, infrastruktūros ir paslaugų prieinamumas bei kokybė;

| 12. | mano, kad teritorinės sanglaudos sąvoka grindžiama solidarumo principu, todėl reikia įdiegti mechanizmus, kurie garantuotų darnų visos Bendrijos vystymąsi ir leistų mažinti įvairių teritorijų išsivystymo lygio skirtumus; |
| --- | --- |

12.

mano, kad teritorinės sanglaudos sąvoka grindžiama solidarumo principu, todėl reikia įdiegti mechanizmus, kurie garantuotų darnų visos Bendrijos vystymąsi ir leistų mažinti įvairių teritorijų išsivystymo lygio skirtumus;

| 13. | primena, kad naujausiose sanglaudos ataskaitose pabrėžiama tam tikrų teritorinių skirtumų Europos regionuose, taip pat ir regionų viduje didėjimo tendencija. Minėti skirtumai susiję su tokiais reiškiniais kaip erdvinė segregacija, kuri lemia tam tikras getų formavimosi rūšis ir kai kurių atokių vietovių nuosmukį. Dėl minėtų skirtumų dabar labiau negu kada nors reikia, kad teritorinė sanglauda taptų visas sritis apimančiu Europos Sąjungos uždaviniu; |
| --- | --- |

13.

primena, kad naujausiose sanglaudos ataskaitose pabrėžiama tam tikrų teritorinių skirtumų Europos regionuose, taip pat ir regionų viduje didėjimo tendencija. Minėti skirtumai susiję su tokiais reiškiniais kaip erdvinė segregacija, kuri lemia tam tikras getų formavimosi rūšis ir kai kurių atokių vietovių nuosmukį. Dėl minėtų skirtumų dabar labiau negu kada nors reikia, kad teritorinė sanglauda taptų visas sritis apimančiu Europos Sąjungos uždaviniu;

| 14. | laikosi nuomonės, kad šį poreikį dar labiau didina teritorinės sanglaudos Europoje nebuvimo lemiamos papildomos išlaidos: papildomos išlaidos aplinkosaugos srityje visų pirma susidaro dėl spūsčių miestuose ir klimato kaitos; teritorinė socialinių problemų koncentracija lemia papildomas išlaidas socialinėje srityje; galiausiai, nepakankama teritorinė sanglauda trukdo sklandžiai veikti Europos bendrajai rinkai, kadangi sumažėja atskirų teritorijų galimybės naudotis sutartyse įteisintomis laisvėmis; |
| --- | --- |

14.

laikosi nuomonės, kad šį poreikį dar labiau didina teritorinės sanglaudos Europoje nebuvimo lemiamos papildomos išlaidos: papildomos išlaidos aplinkosaugos srityje visų pirma susidaro dėl spūsčių miestuose ir klimato kaitos; teritorinė socialinių problemų koncentracija lemia papildomas išlaidas socialinėje srityje; galiausiai, nepakankama teritorinė sanglauda trukdo sklandžiai veikti Europos bendrajai rinkai, kadangi sumažėja atskirų teritorijų galimybės naudotis sutartyse įteisintomis laisvėmis;

| 15. | siūlo teritorinę sanglaudą padaryti esminiu ES strategijos aspektu, siekiant įveikti dabartinę finansų ir ekonomikos krizę. Todėl atsižvelgdamas į klausimų, kuriuos artimiausiais metais užsibrėžta išspręsti, sudėtingumą, prašo išlaikyti bent jau tokį patį skiriamų biudžeto lėšų lygį ar netgi jį pakelti; |
| --- | --- |

15.

siūlo teritorinę sanglaudą padaryti esminiu ES strategijos aspektu, siekiant įveikti dabartinę finansų ir ekonomikos krizę. Todėl atsižvelgdamas į klausimų, kuriuos artimiausiais metais užsibrėžta išspręsti, sudėtingumą, prašo išlaikyti bent jau tokį patį skiriamų biudžeto lėšų lygį ar netgi jį pakelti;

| 16. | prieštarauja visoms iniciatyvoms, kuriomis, pasinaudojus dabartinėmis aplinkybėmis kaip pretekstu ar dėl kitų priežasčių, siekiama iš dalies arba slapta iš naujo nacionalizuoti sanglaudos politiką; |
| --- | --- |

16.

prieštarauja visoms iniciatyvoms, kuriomis, pasinaudojus dabartinėmis aplinkybėmis kaip pretekstu ar dėl kitų priežasčių, siekiama iš dalies arba slapta iš naujo nacionalizuoti sanglaudos politiką;

Regioninės politikos reforma teritorinės sanglaudos labui

| 17. | laikosi nuomonės, kad teritorinės sanglaudos tikslas papildo ekonominės ir socialinės sanglaudos tikslą ir visos šios trys sanglaudos rūšys turi viena kitą stiprinti, todėl vykdant bet kokią teritorinį poveikį darančią Bendrijos politiką būtina atsižvelgti į ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslą; ragina Komisiją parengti sektorinės integracijos regionų lygiu modelius, kurie stiprintų teritorinę sanglaudą; |
| --- | --- |

17.

laikosi nuomonės, kad teritorinės sanglaudos tikslas papildo ekonominės ir socialinės sanglaudos tikslą ir visos šios trys sanglaudos rūšys turi viena kitą stiprinti, todėl vykdant bet kokią teritorinį poveikį darančią Bendrijos politiką būtina atsižvelgti į ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslą; ragina Komisiją parengti sektorinės integracijos regionų lygiu modelius, kurie stiprintų teritorinę sanglaudą;

| 18. | ragina Komisiją skirstant 2007–2013 m. struktūrinių fondų biudžetą įvertinti, kaip Lisabonos ir Geteborgo strategijos prisideda prie teritorinės sanglaudos stiprinimo; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją skirstant 2007–2013 m. struktūrinių fondų biudžetą įvertinti, kaip Lisabonos ir Geteborgo strategijos prisideda prie teritorinės sanglaudos stiprinimo;

| 19. | siūlo Komisijai pakoreguoti savo strateginius tikslus 2014–2020 m. laikotarpiu, greta socialinės ir ekonominės sanglaudos tikslų numatant ir teritorinės sanglaudos tikslą; todėl ragina regioninę politiką vykdyti taip, kad būtų rasta pusiausvyra tarp konkurencingumui didinti skiriamų išlaidų, kuriomis skatinamas ekonomikos augimas globalizacijos sąlygomis, ir išlaidų skirtumams tarp teritorijų mažinti, kuriomis siekiama įgyvendinti sanglaudos tikslus; |
| --- | --- |

19.

siūlo Komisijai pakoreguoti savo strateginius tikslus 2014–2020 m. laikotarpiu, greta socialinės ir ekonominės sanglaudos tikslų numatant ir teritorinės sanglaudos tikslą; todėl ragina regioninę politiką vykdyti taip, kad būtų rasta pusiausvyra tarp konkurencingumui didinti skiriamų išlaidų, kuriomis skatinamas ekonomikos augimas globalizacijos sąlygomis, ir išlaidų skirtumams tarp teritorijų mažinti, kuriomis siekiama įgyvendinti sanglaudos tikslus;

| 20. | rekomenduoja, atsižvelgiant į teritorinės sanglaudos įgyvendinimo reikalavimus (3), parengti (taip pat ir atliekant tyrimus regionų viduje) naujas priemones, konkrečiai – rodiklius. Norint parengti tinkamas regionų vystymo strategijas ir pateikti politinį atsaką reikia tinkamų priemonių, kurios viešojoje politikoje leistų atsižvelgti į teritorinius skirtumus (pavyzdžiui, disponuojamos pajamos vienam gyventojui (atsižvelgiant į socialines išmokas, kurios papildo BVP vienam gyventojui rodiklį), mokestinės pajamos, galimybė naudotis įvairiomis paslaugomis (transporto, energijos tiekimo, sveikatos priežiūros, švietimo) ir netgi naujai sukurti sudėtiniai žmogaus raidos indeksai (4)); |
| --- | --- |

20.

rekomenduoja, atsižvelgiant į teritorinės sanglaudos įgyvendinimo reikalavimus (3), parengti (taip pat ir atliekant tyrimus regionų viduje) naujas priemones, konkrečiai – rodiklius. Norint parengti tinkamas regionų vystymo strategijas ir pateikti politinį atsaką reikia tinkamų priemonių, kurios viešojoje politikoje leistų atsižvelgti į teritorinius skirtumus (pavyzdžiui, disponuojamos pajamos vienam gyventojui (atsižvelgiant į socialines išmokas, kurios papildo BVP vienam gyventojui rodiklį), mokestinės pajamos, galimybė naudotis įvairiomis paslaugomis (transporto, energijos tiekimo, sveikatos priežiūros, švietimo) ir netgi naujai sukurti sudėtiniai žmogaus raidos indeksai (4));

Teritorinis bendradarbiavimas

| 21. | primena neginčijamą teritorinio bendradarbiavimo pridėtinę vertę Europai ir jo indėlį siekiant teritorinės sanglaudos tikslo; tuo tikslu ragina iš esmės padidinti visą ES biudžetą, siekiant skirti papildomų lėšų šiai regioninės politikos sričiai, kad nebūtų apsiribojama vien tik gerosios praktikos mainais; tačiau to nereikėtų daryti kitų dviejų ES sanglaudos tikslų sąskaita; |
| --- | --- |

21.

primena neginčijamą teritorinio bendradarbiavimo pridėtinę vertę Europai ir jo indėlį siekiant teritorinės sanglaudos tikslo; tuo tikslu ragina iš esmės padidinti visą ES biudžetą, siekiant skirti papildomų lėšų šiai regioninės politikos sričiai, kad nebūtų apsiribojama vien tik gerosios praktikos mainais; tačiau to nereikėtų daryti kitų dviejų ES sanglaudos tikslų sąskaita;

| 22. | ragina Komisiją išplėtoti naujas strategines galimybes, kurias atvėrė bendradarbiavimas Europos regionų lygmeniu, kuris yra strateginis valdymo ir priemonių įgyvendinimo lygmuo, visiškai tinkamas teritorinės sanglaudos problemoms spręsti; primena, kad sukūrus Europos bendradarbiavimo struktūrą, kuri susijusi pasienio, tarptautiniais ir regioniniais bendradarbiavimo projektais Europos teritorinio bendradarbiavimo grupė (5) sudaro sąlygas našiai bendradarbiauti įvairiose veiklos srityse ir kartu stiprinti kaimynystės ryšius, suartinti tautas, perduoti žinias ir keistis gerąja praktika; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją išplėtoti naujas strategines galimybes, kurias atvėrė bendradarbiavimas Europos regionų lygmeniu, kuris yra strateginis valdymo ir priemonių įgyvendinimo lygmuo, visiškai tinkamas teritorinės sanglaudos problemoms spręsti; primena, kad sukūrus Europos bendradarbiavimo struktūrą, kuri susijusi pasienio, tarptautiniais ir regioniniais bendradarbiavimo projektais Europos teritorinio bendradarbiavimo grupė (5) sudaro sąlygas našiai bendradarbiauti įvairiose veiklos srityse ir kartu stiprinti kaimynystės ryšius, suartinti tautas, perduoti žinias ir keistis gerąja praktika;

Pasienio bendradarbiavimas

| 23. | pabrėžia konkretų pasienio bendradarbiavimo vaidmenį vienijant Europą ir pasiektų rezultatų svarbą: ekrano efekto prie vidinių ES sienų mažinimas, išorės sienų vaidmens pakeitimas (bendras požiūris, kova su nelegalia imigracija ir prekyba žmonėmis, parama su ES besiribojančių trečiųjų šalių pasienio regionų vystymuisi), pagalba išorės sienas transformuojant į vidines sienas po naujų valstybių narių įstojimo į ES; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia konkretų pasienio bendradarbiavimo vaidmenį vienijant Europą ir pasiektų rezultatų svarbą: ekrano efekto prie vidinių ES sienų mažinimas, išorės sienų vaidmens pakeitimas (bendras požiūris, kova su nelegalia imigracija ir prekyba žmonėmis, parama su ES besiribojančių trečiųjų šalių pasienio regionų vystymuisi), pagalba išorės sienas transformuojant į vidines sienas po naujų valstybių narių įstojimo į ES;

| 24. | ragina Komisiją tęsti pasienio bendradarbiavimo programų valdymo supaprastinimą ir tobulinimą, pavyzdžiui, numatyti bendras abiems sienos pusėms lėšas, ir remia Komisijos ketinimą įvertinti, kaip įgyvendinama Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės koncepcija; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją tęsti pasienio bendradarbiavimo programų valdymo supaprastinimą ir tobulinimą, pavyzdžiui, numatyti bendras abiems sienos pusėms lėšas, ir remia Komisijos ketinimą įvertinti, kaip įgyvendinama Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės koncepcija;

Tarptautinis bendradarbiavimas

| 25. | rekomenduoja ateityje remti atitinkamų teritorijų bendradarbiavimą (pavyzdžiui, jūrų ir upių baseinuose, kalnų masyvuose ir pan.). Šios paramos tikslas turėtų būti teritorinės integracijos gerinimas ir regioninių skirtumų, taip pat skirtumų regionų viduje, mažinimas ir veiksmingas gamtos apsaugos, taršos mažinimo ir transporto tinklų gerinimo problemų sprendimas vykdant bendras teritorinio planavimo strategijas. Tačiau tuo pat metu reikėtų atsižvelgti į veikiančių valdžios institucijų vaidmenį ir įgaliojimus bei konkretaus regiono strateginius sanglaudos prioritetus; |
| --- | --- |

25.

rekomenduoja ateityje remti atitinkamų teritorijų bendradarbiavimą (pavyzdžiui, jūrų ir upių baseinuose, kalnų masyvuose ir pan.). Šios paramos tikslas turėtų būti teritorinės integracijos gerinimas ir regioninių skirtumų, taip pat skirtumų regionų viduje, mažinimas ir veiksmingas gamtos apsaugos, taršos mažinimo ir transporto tinklų gerinimo problemų sprendimas vykdant bendras teritorinio planavimo strategijas. Tačiau tuo pat metu reikėtų atsižvelgti į veikiančių valdžios institucijų vaidmenį ir įgaliojimus bei konkretaus regiono strateginius sanglaudos prioritetus;

| 26. | mano, kad reikėtų skatinti strateginį požiūrį, taip pat ir kurti makroregionus (paminėtinas būsimosios ES Baltijos jūros regiono strategijos pavyzdys); rekomenduoja regioninėms jūroms tarpvalstybiniu lygmeniu numatyti novatoriškus valdymo pagrindus, kurie užtikrintų didesnį ES veiksmų nuoseklumą, taip pat ES politikos ir ES nepriklausančių pakrantės valstybių vykdomos politikos nuoseklumą; |
| --- | --- |

26.

mano, kad reikėtų skatinti strateginį požiūrį, taip pat ir kurti makroregionus (paminėtinas būsimosios ES Baltijos jūros regiono strategijos pavyzdys); rekomenduoja regioninėms jūroms tarpvalstybiniu lygmeniu numatyti novatoriškus valdymo pagrindus, kurie užtikrintų didesnį ES veiksmų nuoseklumą, taip pat ES politikos ir ES nepriklausančių pakrantės valstybių vykdomos politikos nuoseklumą;

Regioninis bendradarbiavimas

| 27. | pabrėžia tarpregioninio bendradarbiavimo svarbą (apie kurią Europos Komisija žaliojoje knygoje neužsimena), kadangi tai yra puiki priemonė nesiribojančioms teritorijoms dalytis patirtimi ir keistis gerąja praktika bendrai įgyvendinant papildomus vystymui skirtus projektus. Todėl norėtų, kad regioninio bendradarbiavimo priemonė ateityje būtų geriau pritaikyta vietos ir regionų valdžios institucijų poreikiams, suteikiant joms didesnę laisvę pasirinkti bendradarbiavimo sritis; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia tarpregioninio bendradarbiavimo svarbą (apie kurią Europos Komisija žaliojoje knygoje neužsimena), kadangi tai yra puiki priemonė nesiribojančioms teritorijoms dalytis patirtimi ir keistis gerąja praktika bendrai įgyvendinant papildomus vystymui skirtus projektus. Todėl norėtų, kad regioninio bendradarbiavimo priemonė ateityje būtų geriau pritaikyta vietos ir regionų valdžios institucijų poreikiams, suteikiant joms didesnę laisvę pasirinkti bendradarbiavimo sritis;

Teritorinis bendradarbiavimas už ES ribų

| 28. | pabrėžia, kad teritorinio bendradarbiavimo priemones būtina geriau pritaikyti teritorinio bendradarbiavimo išorės aspektui, atsižvelgiant į ES plėtros perspektyvas (Vakarų Balkanai ir Turkija), taip pat bendradarbiaujant su šalimis, kurioms taikytina Europos kaimynystės politika, su Rusijos Federacija ir atokiausių regionų kaimyninėmis valstybėmis; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad teritorinio bendradarbiavimo priemones būtina geriau pritaikyti teritorinio bendradarbiavimo išorės aspektui, atsižvelgiant į ES plėtros perspektyvas (Vakarų Balkanai ir Turkija), taip pat bendradarbiaujant su šalimis, kurioms taikytina Europos kaimynystės politika, su Rusijos Federacija ir atokiausių regionų kaimyninėmis valstybėmis;

Bendrijos įvairių sričių viešosios politikos derinimas atsižvelgiant į teritorinę sanglaudą

| 29. | mano, kad teritorinės sanglaudos tikslo turi būti siekiama visose Bendrijos politikos srityse. Todėl jau dabar reikia siekti didesnio sektorių politikos ir regioninės politikos papildomumo ir užtikrinti jų derinimą nepaisant to, ar politika būtų vykdoma finansavimo, ar reguliavimo tikslais; |
| --- | --- |

29.

mano, kad teritorinės sanglaudos tikslo turi būti siekiama visose Bendrijos politikos srityse. Todėl jau dabar reikia siekti didesnio sektorių politikos ir regioninės politikos papildomumo ir užtikrinti jų derinimą nepaisant to, ar politika būtų vykdoma finansavimo, ar reguliavimo tikslais;

| 30. | šiuo požiūriu apgailestauja, kad Bendrijos politika pernelyg dažnai kuriama ir įgyvendinama nepakankamai atsižvelgiant į jos poveikį teritorijoms, todėl vietos ir regionų valdžios institucijos susiduria su neigiamais tokios politikos padariniais (veiklos ir užimtumo sumažėjimas, neigiamas poveikis aplinkai, papildomos grūstys ar dykumėjimas); |
| --- | --- |

30.

šiuo požiūriu apgailestauja, kad Bendrijos politika pernelyg dažnai kuriama ir įgyvendinama nepakankamai atsižvelgiant į jos poveikį teritorijoms, todėl vietos ir regionų valdžios institucijos susiduria su neigiamais tokios politikos padariniais (veiklos ir užimtumo sumažėjimas, neigiamas poveikis aplinkai, papildomos grūstys ar dykumėjimas);

| 31. | primena, kad, siekiant užtikrinti darnų Bendrijos viešosios politikos ir teritorinės sanglaudos tikslų įgyvendinimą, labai naudinga pasitelkti erdvių planavimą kaip visumą priemonių, įgyvendinamų siekiant suderinti skirtingus teritorijos naudojimo būdus ir joje vykdomos veiklos rūšis; |
| --- | --- |

31.

primena, kad, siekiant užtikrinti darnų Bendrijos viešosios politikos ir teritorinės sanglaudos tikslų įgyvendinimą, labai naudinga pasitelkti erdvių planavimą kaip visumą priemonių, įgyvendinamų siekiant suderinti skirtingus teritorijos naudojimo būdus ir joje vykdomos veiklos rūšis;

| 32. | pripažįsta, kad dalį problemų padėjo įveikti Bendrijos vykdoma regioninė politika, visų pirma jos programos, skirtos padėti prisitaikyti prie ekonominių permainų (pramonės pertvarkymas, kaimo plėtra reformuojant BŽŪP); |
| --- | --- |

32.

pripažįsta, kad dalį problemų padėjo įveikti Bendrijos vykdoma regioninė politika, visų pirma jos programos, skirtos padėti prisitaikyti prie ekonominių permainų (pramonės pertvarkymas, kaimo plėtra reformuojant BŽŪP);

| 33. | apgailestauja, kad labai trūksta nuoseklumo tarp mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir inovacijų politikos bei teritorinės sanglaudos, ir pabrėžia, jog ES ir nacionalinėje mokslinių tyrimų ir inovacijų politikoje reikia labiau atsižvelgti į teritorinį aspektą; |
| --- | --- |

33.

apgailestauja, kad labai trūksta nuoseklumo tarp mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir inovacijų politikos bei teritorinės sanglaudos, ir pabrėžia, jog ES ir nacionalinėje mokslinių tyrimų ir inovacijų politikoje reikia labiau atsižvelgti į teritorinį aspektą;

| 34. | remdamasis Lisabonos sutartimi numatytą horizontalų socialinį straipsnį, mano, kad į sektorinės politikos teritorinį poveikį būtina atsižvelgti jau tos politikos formavimo etapu (looking at the map before implementing policies), kad būtų galima numatyti jos politikos poveikį teritorijoms; |
| --- | --- |

34.

remdamasis Lisabonos sutartimi numatytą horizontalų socialinį straipsnį, mano, kad į sektorinės politikos teritorinį poveikį būtina atsižvelgti jau tos politikos formavimo etapu (looking at the map before implementing policies), kad būtų galima numatyti jos politikos poveikį teritorijoms;

| 35. | todėl pabrėžia labai didelę transeuropinių transporto, energijos ir telekomunikacijų tinklų svarbą įgyvendinant teritorinės sanglaudos tikslą ir ragina Komisiją šiam aspektui skirti ypatingą dėmesį; |
| --- | --- |

35.

todėl pabrėžia labai didelę transeuropinių transporto, energijos ir telekomunikacijų tinklų svarbą įgyvendinant teritorinės sanglaudos tikslą ir ragina Komisiją šiam aspektui skirti ypatingą dėmesį;

| 36. | ypač pabrėžia būtinybę suderinti Bendrijos viešąją politiką, skirtą zonoms, kurios apima sausumą ir jūrą; |
| --- | --- |

36.

ypač pabrėžia būtinybę suderinti Bendrijos viešąją politiką, skirtą zonoms, kurios apima sausumą ir jūrą;

Bendroji žemės ūkio politika (BŽŪP)

| 37. | mano, kad bendroji žemės ūkio politika, kurios teritorinis poveikis yra labai didelis, turi labiau prisidėti prie teritorinės sanglaudos, o ne didinti regionų skirtumus, todėl reikėtų iš anksto numatyti būsimos reformos įtaką teritorijoms, kad būtų sumažintas neigiamas poveikis, ir suplanuoti neigiamą reformos poveikį patirsiančioms teritorijoms skirtas prisitaikymo priemones; |
| --- | --- |

37.

mano, kad bendroji žemės ūkio politika, kurios teritorinis poveikis yra labai didelis, turi labiau prisidėti prie teritorinės sanglaudos, o ne didinti regionų skirtumus, todėl reikėtų iš anksto numatyti būsimos reformos įtaką teritorijoms, kad būtų sumažintas neigiamas poveikis, ir suplanuoti neigiamą reformos poveikį patirsiančioms teritorijoms skirtas prisitaikymo priemones;

| 38. | rekomenduoja geriau derinti kaimo plėtros (antrasis BŽŪP ramstis) priemones ir regioninę politiką ir užtikrinti didesnį miesto ir kaimo plėtros papildomumą siekiant galutinio tikslo – kiek tai techniškai ir politiškai įmanoma, supaprastinti ir sukurti abiejų politikos krypčių sinergiją programose po 2013 m.; |
| --- | --- |

38.

rekomenduoja geriau derinti kaimo plėtros (antrasis BŽŪP ramstis) priemones ir regioninę politiką ir užtikrinti didesnį miesto ir kaimo plėtros papildomumą siekiant galutinio tikslo – kiek tai techniškai ir politiškai įmanoma, supaprastinti ir sukurti abiejų politikos krypčių sinergiją programose po 2013 m.;

Bendroji transporto politika

| 39. | mano, kad plėtojant bendrąją transporto politiką ir atsižvelgiant į jos poveikį klimato kaitai, būtina turėti galvoje, jog ši politika ypatingai reikšminga tiems regionams, kurie pasiekiami tik tam tikromis transporto rūšimis, visų pirma oro transportu; |
| --- | --- |

39.

mano, kad plėtojant bendrąją transporto politiką ir atsižvelgiant į jos poveikį klimato kaitai, būtina turėti galvoje, jog ši politika ypatingai reikšminga tiems regionams, kurie pasiekiami tik tam tikromis transporto rūšimis, visų pirma oro transportu;

| 40. | siūlo numatomo transeuropinių transporto tinklų pertvarkymo metu remiantis atitinkamais standartais ypatingą dėmesį skirti regionų pasiekiamumo užtikrinimui, šiuos tinklus sujungiant su miesto transporto tinklais, tuo pagerinant bendrą susisiekimą ir padidinant sanglaudą; |
| --- | --- |

40.

siūlo numatomo transeuropinių transporto tinklų pertvarkymo metu remiantis atitinkamais standartais ypatingą dėmesį skirti regionų pasiekiamumo užtikrinimui, šiuos tinklus sujungiant su miesto transporto tinklais, tuo pagerinant bendrą susisiekimą ir padidinant sanglaudą;

Aplinkos apsauga

| 41. | mano, kad klimato kaitos klausimas yra ne vienodai opus visuose regionuose (pavyzdžiui, Bendrijos prekybos šiltnamio dujų apyvartiniais taršos leidimais sistemos įgyvendinimo, pakrančių vietovių valdymo ir pan. problemos); |
| --- | --- |

41.

mano, kad klimato kaitos klausimas yra ne vienodai opus visuose regionuose (pavyzdžiui, Bendrijos prekybos šiltnamio dujų apyvartiniais taršos leidimais sistemos įgyvendinimo, pakrančių vietovių valdymo ir pan. problemos);

Pasiūlymai dėl visuotinės svarbos paslaugų (VSP) ir visuotinės ekonominės svarbos paslaugų (VESP) raidos teritorinio poveikio

| 42. | primena, kad VESP yra svarbus teritorinės sanglaudos veiksnys – apie tai kalbama ir pirminėje teisėje (Europos ekonominės bendrijos steigimo sutarties 16 straipsnis) – ir todėl apgailestauja, kad Komisija Bendrijos politikos teritorinio poveikio VSP ir ypač VESP nenagrinėja prieš pateikdama teisės aktų projektus ir nevertina vėliau; |
| --- | --- |

42.

primena, kad VESP yra svarbus teritorinės sanglaudos veiksnys – apie tai kalbama ir pirminėje teisėje (Europos ekonominės bendrijos steigimo sutarties 16 straipsnis) – ir todėl apgailestauja, kad Komisija Bendrijos politikos teritorinio poveikio VSP ir ypač VESP nenagrinėja prieš pateikdama teisės aktų projektus ir nevertina vėliau;

| 43. | atkreipia dėmesį į vidaus rinkos susiskaidymo pavojų, kuris kyla kai piliečiai neturi galimybių naudotis arti gyvenamosios vietos teikiamomis paslaugomis, nepaisant deklaruojamo tikslo ir toliau užtikrinti universaliąsias paslaugas; |
| --- | --- |

43.

atkreipia dėmesį į vidaus rinkos susiskaidymo pavojų, kuris kyla kai piliečiai neturi galimybių naudotis arti gyvenamosios vietos teikiamomis paslaugomis, nepaisant deklaruojamo tikslo ir toliau užtikrinti universaliąsias paslaugas;

| 44. | pritaria tam, kad būtų išsaugota visuotinė galimybė naudotis minėtomis paslaugomis, vykdant tradicinius įsipareigojimus teikti viešąsias paslaugas, siekiant visiems sudaryti vienodas sąlygas ir kadangi tai yra regionų integravimo į visuotinę ekonomiką sąlyga; |
| --- | --- |

44.

pritaria tam, kad būtų išsaugota visuotinė galimybė naudotis minėtomis paslaugomis, vykdant tradicinius įsipareigojimus teikti viešąsias paslaugas, siekiant visiems sudaryti vienodas sąlygas ir kadangi tai yra regionų integravimo į visuotinę ekonomiką sąlyga;

| 45. | ragina, vadovaujantis Sutartimi ir Lisabonos sutarties projekto protokolu dėl visuotinės svarbos paslaugų įteisintu subsidiarumo principu, išsaugoti vietos ir regionų valdžios institucijų, kaip visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikėjų, valdytojų ir gavėjų, teisę ir laisvę imtis būtinų veiksmų šioje srityje; |
| --- | --- |

45.

ragina, vadovaujantis Sutartimi ir Lisabonos sutarties projekto protokolu dėl visuotinės svarbos paslaugų įteisintu subsidiarumo principu, išsaugoti vietos ir regionų valdžios institucijų, kaip visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikėjų, valdytojų ir gavėjų, teisę ir laisvę imtis būtinų veiksmų šioje srityje;

| 46. | dar kartą pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms – kaip visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikėjoms, valdytojoms ir gavėjoms reikalingas teisinį saugumą; todėl mano, kad būtina Bendrijos lygiu pripažinti šių institucijų vaidmenį visose politikos srityse ir atsižvelgti į specifinį jų pobūdį, visų pirma Bendrijos teisės aktuose viešųjų pirkimų ir valstybės pagalbos teikimo srityse; |
| --- | --- |

46.

dar kartą pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms – kaip visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikėjoms, valdytojoms ir gavėjoms reikalingas teisinį saugumą; todėl mano, kad būtina Bendrijos lygiu pripažinti šių institucijų vaidmenį visose politikos srityse ir atsižvelgti į specifinį jų pobūdį, visų pirma Bendrijos teisės aktuose viešųjų pirkimų ir valstybės pagalbos teikimo srityse;

Pasiūlymai dėl teritorinio valdymo tobulinimo

| 47. | pabrėžia, kad skirtingo lygmens valdžios institucijų veiksmai vienoje teritorijoje turi skirtingą, o kartais ir prieštaringą, poveikį, todėl tenka gerinti valdymo kokybę, visų pirma atsižvelgiant į teritorinį aspektą, priartinant valdymą kiek įmanoma arčiau piliečių, kad būtų išspręstos viešosios politikos kompleksiškumo problemos; ši nauja teritorinio valdymo sistema būtų labai svarbi teritorinės sanglaudos tikslo įgyvendinimui; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia, kad skirtingo lygmens valdžios institucijų veiksmai vienoje teritorijoje turi skirtingą, o kartais ir prieštaringą, poveikį, todėl tenka gerinti valdymo kokybę, visų pirma atsižvelgiant į teritorinį aspektą, priartinant valdymą kiek įmanoma arčiau piliečių, kad būtų išspręstos viešosios politikos kompleksiškumo problemos; ši nauja teritorinio valdymo sistema būtų labai svarbi teritorinės sanglaudos tikslo įgyvendinimui;

| 48. | mano, kad Komisija turėtų apibrėžti priemones, kurios, išplėsdamos esamus institucinius ryšius, sudarytų palankesnes sąlygas įvairių valdžios lygių vertikaliam bendradarbiavimui; |
| --- | --- |

48.

mano, kad Komisija turėtų apibrėžti priemones, kurios, išplėsdamos esamus institucinius ryšius, sudarytų palankesnes sąlygas įvairių valdžios lygių vertikaliam bendradarbiavimui;

| 49. | primena, kad teritorinės sanglaudos tikslo įgyvendinimas neturėtų paskatinti kompetencijos perskirstymo, visų pirma teritorinio planavimo srityje, kuri turėtų ir toliau priklausyti valstybių narių ir jų vietos ir regionų valdžios institucijų kompetencijai. Tačiau valstybių narių, pirmiausia kiek labiau centralizuotų valstybių narių, vyriausybės turėtų aktyviau bendrauti su vietos ir regionų lygmens subjektais, siekdamos pagerinti nacionalinės sektorių politikos koordinavimą regionų ir vietos lygmenimis; |
| --- | --- |

49.

primena, kad teritorinės sanglaudos tikslo įgyvendinimas neturėtų paskatinti kompetencijos perskirstymo, visų pirma teritorinio planavimo srityje, kuri turėtų ir toliau priklausyti valstybių narių ir jų vietos ir regionų valdžios institucijų kompetencijai. Tačiau valstybių narių, pirmiausia kiek labiau centralizuotų valstybių narių, vyriausybės turėtų aktyviau bendrauti su vietos ir regionų lygmens subjektais, siekdamos pagerinti nacionalinės sektorių politikos koordinavimą regionų ir vietos lygmenimis;

| 50. | ragina išaiškinti, kokia yra įvairių valdymo lygmenų valstybėse narėse kompetencija, ir plėtoti kompleksines ir horizontaliąsias politikos kryptis ir koordinavimo funkcijas; |
| --- | --- |

50.

ragina išaiškinti, kokia yra įvairių valdymo lygmenų valstybėse narėse kompetencija, ir plėtoti kompleksines ir horizontaliąsias politikos kryptis ir koordinavimo funkcijas;

| 51. | ragina suteikti regionų valdžios institucijoms daugiau sprendimų priėmimo galių struktūrinių fondų valdymo srityje; visiems ES regionams turėtų būti suteiktas valdytojo statusas; |
| --- | --- |

51.

ragina suteikti regionų valdžios institucijoms daugiau sprendimų priėmimo galių struktūrinių fondų valdymo srityje; visiems ES regionams turėtų būti suteiktas valdytojo statusas;

| 52. | siūlo stiprinti daugiapakopį valdymą (6) ir nustatyti bendrus strateginius tikslus, pavyzdžiui, prieinamumo, darnaus vystymosi ir jūrų politikos srityse, kiekvienam iš dalyvių prisidedant pagal turimus išteklius; tuo būdu taip pat reikėtų užtikrinti, kad partnerystės principas būtų visapusiškai taikomas su aiškiai patikrinamais kriterijais. Tikras daugiapakopis valdymas reiškia bendrą vykdymą bei tolesnę susijusią veiklą. |
| --- | --- |

52.

siūlo stiprinti daugiapakopį valdymą (6) ir nustatyti bendrus strateginius tikslus, pavyzdžiui, prieinamumo, darnaus vystymosi ir jūrų politikos srityse, kiekvienam iš dalyvių prisidedant pagal turimus išteklius; tuo būdu taip pat reikėtų užtikrinti, kad partnerystės principas būtų visapusiškai taikomas su aiškiai patikrinamais kriterijais. Tikras daugiapakopis valdymas reiškia bendrą vykdymą bei tolesnę susijusią veiklą.

| 53. | Todėl primena, kad 2007 m. lapkričio 23 d. priimtoje Pirmojoje Europos Sąjungos teritorinės darbotvarkės įgyvendinimo veiksmų programoje ministrai pabrėžė esantys tvirtai įsitikinę, kad daugiapakopis valdymas yra svarbi darnaus ES teritorijų planavimo priemonė ir siūlo susitikti su suinteresuotais subjektais ir vietos ir regionų valdžios institucijomis ir aptarti Teritorinėje darbotvarkėje numatytų prioritetų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

53.

Todėl primena, kad 2007 m. lapkričio 23 d. priimtoje Pirmojoje Europos Sąjungos teritorinės darbotvarkės įgyvendinimo veiksmų programoje ministrai pabrėžė esantys tvirtai įsitikinę, kad daugiapakopis valdymas yra svarbi darnaus ES teritorijų planavimo priemonė ir siūlo susitikti su suinteresuotais subjektais ir vietos ir regionų valdžios institucijomis ir aptarti Teritorinėje darbotvarkėje numatytų prioritetų įgyvendinimą.

| 54. | ragina Komisiją atidžiau ištirti jau sukauptą partnerystės 27 ES valstybėse narėse įgyvendinimo patirtį, siekiant sustiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų ir jų asociacijų gebėjimus, kad jos galėtų tapti iniciatyviomis partnerėmis. |
| --- | --- |

54.

ragina Komisiją atidžiau ištirti jau sukauptą partnerystės 27 ES valstybėse narėse įgyvendinimo patirtį, siekiant sustiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų ir jų asociacijų gebėjimus, kad jos galėtų tapti iniciatyviomis partnerėmis.

2009 m. vasario 12 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Kaip ir buvo pageidauta nuomonėje savo iniciatyva CdR 388/2002 fin dėl teritorinės sanglaudos (pranešėjas Valcarcel Siso).

1

(2)  Žr. CdR 97/2007 fin dėl Ketvirtosios teritorinės sanglaudos ataskaitos (pranešėjas Michael Schneider).

2

(3)  Atsižvelgiant į nuomonę CdR 97/2007 fin dėl ketvirtosios sanglaudos ataskaitos (pranešėjas Michael Schneider).

3

(4)  Atsižvelgiant į Jungtinių Tautų vystymo programos nustatytą metodologiją.

4

(5)  Atsižvelgiant į nuomonę CdR 308/2007 fin „Europos teritorinio bendradarbiavimo grupė (ETBG): naujas postūmis Europos teritoriniam bendradarbiavimui“ (pranešėja Mercedes Bresso).

5

(6)  Žr. ankstesnes RK nuomones: CdR 149/2008 fin Valdymas ir partnerystė nacionaliniu ir regionų lygiu ir įgyvendinant projektus regioninės politikos srityje (pranešėjas Vladimir Kisyov), CdR 397/2006 fin 2005 m. ir 2006 m. geresnės teisėkūros paketas (pranešėjas Luc Van den Brande), CdR 103/2001 fin Baltoji knyga dėl Europos valdymo (pranešėjas Michel Delebarre).

6

---

| 28.5.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 120/29 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 120/29

---

Regionų komiteto nuomonė Žalioji knyga dėl žemės ūkio produktų kokybės

2009/C 120/06

REGIONŲ KOMITETAS

| — | ragina kurti paramos sistemą, kuri užtikrintų investicinių sprendimų ilgalaikį stabilumą, skatindama į rinką orientuotas priemones, įskaitant teisės aktus dėl ženklinimo nurodant gamybos šalį, ir propaguodama ES gamybos standartus (2 punktas), |
| --- | --- |

—

ragina kurti paramos sistemą, kuri užtikrintų investicinių sprendimų ilgalaikį stabilumą, skatindama į rinką orientuotas priemones, įskaitant teisės aktus dėl ženklinimo nurodant gamybos šalį, ir propaguodama ES gamybos standartus (2 punktas),

| — | ragina remti GN ir ūkininkų privačias sertifikavimo sistemas, tačiau su sąlyga, kad viešosios valdžios institucijos turi garantuoti sertifikuojamų produktų kokybę ir kilmę (16 punktas), |
| --- | --- |

—

ragina remti GN ir ūkininkų privačias sertifikavimo sistemas, tačiau su sąlyga, kad viešosios valdžios institucijos turi garantuoti sertifikuojamų produktų kokybę ir kilmę (16 punktas),

| — | prašo sukurti aiškias Bendrijos apibrėžtis kai kuriems „nustatytiems“ terminams ar geografinių gamybos metodų nurodymams, pvz., „ūkyje pagaminto produkto“, „tradicinio produkto“, „kalnų produkto“, „produkto be GMO“ ir pan. (17 punktas), |
| --- | --- |

—

prašo sukurti aiškias Bendrijos apibrėžtis kai kuriems „nustatytiems“ terminams ar geografinių gamybos metodų nurodymams, pvz., „ūkyje pagaminto produkto“, „tradicinio produkto“, „kalnų produkto“, „produkto be GMO“ ir pan. (17 punktas),

| — | ragina privaloma tvarka produktus ženklinti, nurodant šalį, kurioje jie buvo pagaminti, šią tvarką taikant visiems pirminės gamybos ir pusiau perdirbtiems produktams (18 punktas), |
| --- | --- |

—

ragina privaloma tvarka produktus ženklinti, nurodant šalį, kurioje jie buvo pagaminti, šią tvarką taikant visiems pirminės gamybos ir pusiau perdirbtiems produktams (18 punktas),

| — | mano, kad reikėtų GN logotipu ženklinti ir perdirbtus produktus (21 punktas), |
| --- | --- |

—

mano, kad reikėtų GN logotipu ženklinti ir perdirbtus produktus (21 punktas),

| — | laikosi nuomonės, kad ateityje reikėtų ne svarstyti rengti naujas programas, bet paremti esamas programas (24 punktas), |
| --- | --- |

—

laikosi nuomonės, kad ateityje reikėtų ne svarstyti rengti naujas programas, bet paremti esamas programas (24 punktas),

| — | siūlo skatinti didesnę SKVN („saugomos kilmės vietos nuorodos“) ir SGN („saugomos geografinės nuorodos“) apsaugą PPO lygmeniu (27 punktas), |
| --- | --- |

—

siūlo skatinti didesnę SKVN („saugomos kilmės vietos nuorodos“) ir SGN („saugomos geografinės nuorodos“) apsaugą PPO lygmeniu (27 punktas),

| — | mano, kad būtina aiškiai uždrausti naudoti genetiškai modifikuotus organizmus visuose SKVN („saugoma kilmės vietos nuoroda“), SGN („saugoma geografinė nuoroda“) ir GTG („garantuoti tradiciniai gaminiai“) produktų gamybos etapuose, kad būtų išsaugoti tradiciniai gamybos metodai ir produkto ypatumai (28 punktas), |
| --- | --- |

—

mano, kad būtina aiškiai uždrausti naudoti genetiškai modifikuotus organizmus visuose SKVN („saugoma kilmės vietos nuoroda“), SGN („saugoma geografinė nuoroda“) ir GTG („garantuoti tradiciniai gaminiai“) produktų gamybos etapuose, kad būtų išsaugoti tradiciniai gamybos metodai ir produkto ypatumai (28 punktas),

| — | ragina Komisiją apsvarstyti būtinybę siekti lankstesnio ir didesnio reklamai skirto biudžeto (34 punktas), |
| --- | --- |

—

ragina Komisiją apsvarstyti būtinybę siekti lankstesnio ir didesnio reklamai skirto biudžeto (34 punktas),

| — | siūlo Komisijai peržiūrėti GTG („garantuotų tradicinių gaminių“) sertifikavimą (38 punktas). |
| --- | --- |

—

siūlo Komisijai peržiūrėti GTG („garantuotų tradicinių gaminių“) sertifikavimą (38 punktas).

| Pranešėjas | : | Milner Whiteman Obe (UK / STE-EA), Bridžnorto apskrities tarybos narys |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Milner Whiteman Obe (UK / STE-EA), Bridžnorto apskrities tarybos narys

Pamatinis dokumentas

Žalioji knyga dėl žemės ūkio produktų kokybės: produktų standartai, ūkininkavimo reikalavimai ir kokybės užtikrinimo programos

COM(2008) 641 galutinis

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios nuostatos

| 1. | pritaria žaliajai knygai, nes ja siekiama sukurti sistemą, kad būtų remiama ir saugoma kokybiškų ES žemės ūkio produktų gamyba ir užtikrinamas tvirtesnis jos ryšys su vartotojais, užkertant kelią nesąžiningam esamų kilmės nuorodų naudojimui, kuris iškraipo konkurenciją. Dėl to regionai, jų kraštovaizdis ir savitumas, kurį kuria ūkininkai ir jų produkcija, įgis ilgalaikio tvarumo, o tai prisidės prie regioninės plėtros ateityje ir sumažins kaimo vietovių gyventojų mažėjimo riziką; |
| --- | --- |

1.

pritaria žaliajai knygai, nes ja siekiama sukurti sistemą, kad būtų remiama ir saugoma kokybiškų ES žemės ūkio produktų gamyba ir užtikrinamas tvirtesnis jos ryšys su vartotojais, užkertant kelią nesąžiningam esamų kilmės nuorodų naudojimui, kuris iškraipo konkurenciją. Dėl to regionai, jų kraštovaizdis ir savitumas, kurį kuria ūkininkai ir jų produkcija, įgis ilgalaikio tvarumo, o tai prisidės prie regioninės plėtros ateityje ir sumažins kaimo vietovių gyventojų mažėjimo riziką;

| 2. | ragina kurti paramos sistemą, kuri užtikrintų investicinių sprendimų ilgalaikį stabilumą, skatindama į rinką orientuotas priemones, įskaitant teisės aktus dėl ženklinimo nurodant gamybos šalį, ir propaguodama ES gamybos standartus, ypač maisto saugos ir higienos, aplinkos apsaugos ir tradicinių gamybos būdų srityse; |
| --- | --- |

2.

ragina kurti paramos sistemą, kuri užtikrintų investicinių sprendimų ilgalaikį stabilumą, skatindama į rinką orientuotas priemones, įskaitant teisės aktus dėl ženklinimo nurodant gamybos šalį, ir propaguodama ES gamybos standartus, ypač maisto saugos ir higienos, aplinkos apsaugos ir tradicinių gamybos būdų srityse;

| 3. | tikisi, kad žalioji knyga suteiks didesnį postūmį ryžtingesniam Bendrijos žemės ūkio politikos įsipareigojimui gaminti aukštos kokybės produkciją. Be abejonės, Reglamentai Nr. 2081/92 ir 2082/92 dėl kilmės vietos nuorodų apsaugos ik šiol buvo retai taikomi, o tai leidžia manyti, kad didžioji vartotojų dalis nežino, ką reiškia sąvokos „saugoma kilmės vietos nuoroda“, „saugoma geografinė nuoroda“, „garantuoti tradiciniai gaminiai“ ar „ekologinis ūkininkavimas“. Todėl reikia persvarstyti ir pakoreguoti visas tokių produktų reklamos ir informavimo apie juos iniciatyvas bei glaudžiau susieti BŽŪP pirmojo ir antrojo ramsčio veiklą su aukštos kokybės produkcijos gamyba bei su sertifikavimo ir kontrolės procedūromis susijusių sąnaudų mažinimu; |
| --- | --- |

3.

tikisi, kad žalioji knyga suteiks didesnį postūmį ryžtingesniam Bendrijos žemės ūkio politikos įsipareigojimui gaminti aukštos kokybės produkciją. Be abejonės, Reglamentai Nr. 2081/92 ir 2082/92 dėl kilmės vietos nuorodų apsaugos ik šiol buvo retai taikomi, o tai leidžia manyti, kad didžioji vartotojų dalis nežino, ką reiškia sąvokos „saugoma kilmės vietos nuoroda“, „saugoma geografinė nuoroda“, „garantuoti tradiciniai gaminiai“ ar „ekologinis ūkininkavimas“. Todėl reikia persvarstyti ir pakoreguoti visas tokių produktų reklamos ir informavimo apie juos iniciatyvas bei glaudžiau susieti BŽŪP pirmojo ir antrojo ramsčio veiklą su aukštos kokybės produkcijos gamyba bei su sertifikavimo ir kontrolės procedūromis susijusių sąnaudų mažinimu;

| 4. | pabrėžia, kad tendencija suvienodinti produktus ir gamybos koncentracija – tai veiksniai, dėl kurių ūkininkai susiduria su pasaulio rinkos svyravimais ir kyla grėsmė geografinių sričių įvairovei; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad tendencija suvienodinti produktus ir gamybos koncentracija – tai veiksniai, dėl kurių ūkininkai susiduria su pasaulio rinkos svyravimais ir kyla grėsmė geografinių sričių įvairovei;

| 5. | pritaria žaliosios knygos nuostatai, kuria pripažįstama, kad žemės ūkio produktų kokybė yra neatsiejamai susijusi su regionų tradicijomis, vystymusi ir tvarumu, tačiau visi šie aspektai turi būti sustiprinti ir apsaugoti taikant atitinkamas sistemas, pvz., geografinių nuorodų (GN) sistemas, kurių intelektinę nuosavybę reikia saugoti nuo itin dažnų kilmės nuorodų klastojimo atvejų įsteigiant tarptautinį registrą; |
| --- | --- |

5.

pritaria žaliosios knygos nuostatai, kuria pripažįstama, kad žemės ūkio produktų kokybė yra neatsiejamai susijusi su regionų tradicijomis, vystymusi ir tvarumu, tačiau visi šie aspektai turi būti sustiprinti ir apsaugoti taikant atitinkamas sistemas, pvz., geografinių nuorodų (GN) sistemas, kurių intelektinę nuosavybę reikia saugoti nuo itin dažnų kilmės nuorodų klastojimo atvejų įsteigiant tarptautinį registrą;

| 6. | mano, kad svarbu skatinti vystyti tokias iniciatyvas kaip žemdirbių turgus ir tiesioginis pardavimas, kadangi jos nereikalauja tarpininkų ir sutrumpina pardavimo grandinę: mažindamos vartotojų mokamas kainas, naftos vartojimą ir tokiu būdu aplinkos taršos šaltinius, šios iniciatyvos, gerbdamos produkcijos sezoninį pobūdį, skatina vartoti tradicinius vietos produktus, kurių šviežumą, autentiškumą ir skonį lengviau užtikrinti ir paprasčiau kontroliuoti; |
| --- | --- |

6.

mano, kad svarbu skatinti vystyti tokias iniciatyvas kaip žemdirbių turgus ir tiesioginis pardavimas, kadangi jos nereikalauja tarpininkų ir sutrumpina pardavimo grandinę: mažindamos vartotojų mokamas kainas, naftos vartojimą ir tokiu būdu aplinkos taršos šaltinius, šios iniciatyvos, gerbdamos produkcijos sezoninį pobūdį, skatina vartoti tradicinius vietos produktus, kurių šviežumą, autentiškumą ir skonį lengviau užtikrinti ir paprasčiau kontroliuoti;

| 7. | visiškai pritaria tam, kad veiksmingiausiais ES ūkininkų ginklas – kokybė, kad vartotojai reikalauja, kad maistas būtų gero skonio, atitiktų tradicijas, būtų autentiškas, ir visų pirma kiltų iš jų regiono, taip pat kad būtų taikomi gyvūnų gerovės ir aplinkosaugos standartai, todėl ES ūkininkai turi realią galimybę užtikrinti savo produkcijos išskirtinumą rinkoje ir taip gauti didesnes pajamas; |
| --- | --- |

7.

visiškai pritaria tam, kad veiksmingiausiais ES ūkininkų ginklas – kokybė, kad vartotojai reikalauja, kad maistas būtų gero skonio, atitiktų tradicijas, būtų autentiškas, ir visų pirma kiltų iš jų regiono, taip pat kad būtų taikomi gyvūnų gerovės ir aplinkosaugos standartai, todėl ES ūkininkai turi realią galimybę užtikrinti savo produkcijos išskirtinumą rinkoje ir taip gauti didesnes pajamas;

| 8. | pritaria tam, kad PPO derybų perspektyvoje būtina, kad vis atviresnėje pasaulio rinkoje apie ES maisto kokybės ir saugos standartus būtų pranešama vartotojams ir kad šie standartai būtų pristatomi kaip teigiama, daugeliu atvejų išskirtinė produkto savybė; ragina Europos Komisiją imtis veiksmų, kad užtikrintų, jog geografines nuorodas pripažintų ES prekybos partneriai; |
| --- | --- |

8.

pritaria tam, kad PPO derybų perspektyvoje būtina, kad vis atviresnėje pasaulio rinkoje apie ES maisto kokybės ir saugos standartus būtų pranešama vartotojams ir kad šie standartai būtų pristatomi kaip teigiama, daugeliu atvejų išskirtinė produkto savybė; ragina Europos Komisiją imtis veiksmų, kad užtikrintų, jog geografines nuorodas pripažintų ES prekybos partneriai;

| 9. | pabrėžia, kad būtina sistema, kuri neatsiliktų nuo nuolat didėjančių pasaulio vartotojų ir ES ūkininkų poreikių. Todėl ūkininkams reikalingos paramos priemonės, pvz., lankstesnis ir didesnis reklamai skirtas biudžetas ūkininkų valdomoms geografinių nuorodų ir privačioms sertifikavimo sistemoms, tačiau su sąlyga, kad viešosios valdžios institucijos garantuotų sertifikuojamų produktų kokybę ir kilmę. Tokios sistemos yra lanksčios ir greitai reaguoja į naujus ūkininkų ir rinkos poreikius; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad būtina sistema, kuri neatsiliktų nuo nuolat didėjančių pasaulio vartotojų ir ES ūkininkų poreikių. Todėl ūkininkams reikalingos paramos priemonės, pvz., lankstesnis ir didesnis reklamai skirtas biudžetas ūkininkų valdomoms geografinių nuorodų ir privačioms sertifikavimo sistemoms, tačiau su sąlyga, kad viešosios valdžios institucijos garantuotų sertifikuojamų produktų kokybę ir kilmę. Tokios sistemos yra lanksčios ir greitai reaguoja į naujus ūkininkų ir rinkos poreikius;

Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo

| 10. | mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi didelės patirties ir pripažintos kompetencijos daryti įtaką žemės ūkio produktų kokybei ir savo veiksmais ją remti administruojant ES kaimo plėtros planus, teritorijų planavimą ir regionų vystymąsi. Yra daug atvejų, kai valdžios institucijos skatino kokybę paremdamos tokias sistemas kaip GN; |
| --- | --- |

10.

mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi didelės patirties ir pripažintos kompetencijos daryti įtaką žemės ūkio produktų kokybei ir savo veiksmais ją remti administruojant ES kaimo plėtros planus, teritorijų planavimą ir regionų vystymąsi. Yra daug atvejų, kai valdžios institucijos skatino kokybę paremdamos tokias sistemas kaip GN;

| 11. | atkreipia dėmesį į naują BŽŪP struktūrą (atsieta parama) ir į tai, kad ES ūkininkai vis dažniau jaučia pasaulinės rinkos poveikį. Todėl labai svarbu pripažinti, kad ES ūkininkai įvairiose srityse, pvz., tvarumo, augalų ir produktų higienos, sanitarinės kokybės garantijų, darbo saugos ir pagarbos darbuotojų teisėms, gyvūnų gerovės ir regionų teritorinio planavimo, laikosi aukštesnių gamybos ir kokybės standartų nei trečiųjų šalių ūkininkai. Už šių aukštesnių reikalavimų laikymąsi ir po 2013 m. reikalinga kompensacija tiesioginėmis ES išmokomis. Tai itin svarbu vietos ir regionų valdžios institucijoms, nes ES žemės ūkio veikla formuoja visų regionų ekonomiką, kraštovaizdį ir bendruomenę; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į naują BŽŪP struktūrą (atsieta parama) ir į tai, kad ES ūkininkai vis dažniau jaučia pasaulinės rinkos poveikį. Todėl labai svarbu pripažinti, kad ES ūkininkai įvairiose srityse, pvz., tvarumo, augalų ir produktų higienos, sanitarinės kokybės garantijų, darbo saugos ir pagarbos darbuotojų teisėms, gyvūnų gerovės ir regionų teritorinio planavimo, laikosi aukštesnių gamybos ir kokybės standartų nei trečiųjų šalių ūkininkai. Už šių aukštesnių reikalavimų laikymąsi ir po 2013 m. reikalinga kompensacija tiesioginėmis ES išmokomis. Tai itin svarbu vietos ir regionų valdžios institucijoms, nes ES žemės ūkio veikla formuoja visų regionų ekonomiką, kraštovaizdį ir bendruomenę;

| 12. | nurodo, kad reikia sukurti sąlygas, kad vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų prisidėti prie žemės ūkio produktų kokybės gerinimo arba visapusiškai remti tokius veiksmus vykdant ES kaimo plėtros programas. Vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka pagrindinis vaidmuo nustatant prioritetus ir įgyvendinant programas, kurios leido ES ūkininkams gauti realią naudą; |
| --- | --- |

12.

nurodo, kad reikia sukurti sąlygas, kad vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų prisidėti prie žemės ūkio produktų kokybės gerinimo arba visapusiškai remti tokius veiksmus vykdant ES kaimo plėtros programas. Vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka pagrindinis vaidmuo nustatant prioritetus ir įgyvendinant programas, kurios leido ES ūkininkams gauti realią naudą;

| 13. | pažymi teigiamus iniciatyvų, skirtų naujai žemės ūkio teritorializacijai, rezultatus, t. y. sukurtas stipresnes kilmės vietos, vartotojo ir žemės ūkio sąsajas. Ūkininkų turgus ir renginiai mokyklose – konkretūs pavyzdžiai, kaip padėti plačiajai visuomenei ir ypač vaikams susipažinti su augalinės kilmės produktais, jų gamybos metodais, organoleptinėmis savybėmis ir augalų sezoniškumu; prašo Europos Komisijos remti šios gerosios praktikos sklaidą; |
| --- | --- |

13.

pažymi teigiamus iniciatyvų, skirtų naujai žemės ūkio teritorializacijai, rezultatus, t. y. sukurtas stipresnes kilmės vietos, vartotojo ir žemės ūkio sąsajas. Ūkininkų turgus ir renginiai mokyklose – konkretūs pavyzdžiai, kaip padėti plačiajai visuomenei ir ypač vaikams susipažinti su augalinės kilmės produktais, jų gamybos metodais, organoleptinėmis savybėmis ir augalų sezoniškumu; prašo Europos Komisijos remti šios gerosios praktikos sklaidą;

| 14. | pripažįsta, kad vietos ir regionų valdžios institucijų veikla, skirta skatinti kokybiškų žemės ūkio produktų paklausą ir savo veiksmais tobulinti viešuosius pirkimus visose srityse, įskaitant maitinimą mokyklose ir ligoninėse, galėtų labai padėti siekti žaliojoje knygoje numatytų tikslų, todėl ragina, taikant tinkamas paramos formas, laipsniškai pradėti įgyvendinti šiuos veiksmus visose srityse; ragina Europos Komisiją atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijų inicijuotų projektų rezultatus, atkreipiant dėmesį į kai kuriuos veiksnius, pvz., mažesnį maisto atliekų kiekį valgyklose ir žemės ūkio produktų kokybę; |
| --- | --- |

14.

pripažįsta, kad vietos ir regionų valdžios institucijų veikla, skirta skatinti kokybiškų žemės ūkio produktų paklausą ir savo veiksmais tobulinti viešuosius pirkimus visose srityse, įskaitant maitinimą mokyklose ir ligoninėse, galėtų labai padėti siekti žaliojoje knygoje numatytų tikslų, todėl ragina, taikant tinkamas paramos formas, laipsniškai pradėti įgyvendinti šiuos veiksmus visose srityse; ragina Europos Komisiją atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijų inicijuotų projektų rezultatus, atkreipiant dėmesį į kai kuriuos veiksnius, pvz., mažesnį maisto atliekų kiekį valgyklose ir žemės ūkio produktų kokybę;

| 15. | atkreipia dėmesį į daugelio ES vietos ir regionų valdžios institucijų veiksmus trečiosiose šalyse įgyvendinant vystomąsias programas, kuriomis remiami tradiciniai ūkininkavimo metodai, skatinama saugoti ekosistemas, biologinę įvairovę ir atsižvelgti į vietos vartotojų poreikius; |
| --- | --- |

15.

atkreipia dėmesį į daugelio ES vietos ir regionų valdžios institucijų veiksmus trečiosiose šalyse įgyvendinant vystomąsias programas, kuriomis remiami tradiciniai ūkininkavimo metodai, skatinama saugoti ekosistemas, biologinę įvairovę ir atsižvelgti į vietos vartotojų poreikius;

Gamybos reikalavimai ir prekybos standartai

| 16. | nori priminti Komisijai, kad ūkininkai, vartotojai bei pramonė ir toliau atmeta ES sistemą ir logotipą (apie tai buvo neseniai kalbama Komisijos 2007 m. vasario mėn. konferencijoje dėl standartų). Siekiant geresnio ryšio su vartotojais ir jų informavimo, etiketėje reikėtų aiškiai nurodyti produkto kilmę ir ypatingą kokybę. Be to, laikas, sugaištas logotipui sukurti, sąnaudos, kurias patyrė ūkininkai reikalavimų laikymosi tikrinimams ir bet kurios formos ryšiui su vartotojais užmegzti, nėra laikomas svarbiu. Rinka ir ūkininkai sukūrė savo sistemas, kad būtų pasiekti šie tikslai. Taigi, kad rezultatai pateisintų sąnaudas ir būtų užmegztas glaudesnis ryšys su vartotojais, ragintume remti GN ir ūkininkų privačias sertifikavimo sistemas, tačiau su sąlyga, kad viešosios valdžios institucijos turi garantuoti sertifikuojamų produktų kokybę ir kilmę, pateikiant vartotojams aiškią informaciją ir nesukuriant papildomos finansinės ir administracinės naštos; |
| --- | --- |

16.

nori priminti Komisijai, kad ūkininkai, vartotojai bei pramonė ir toliau atmeta ES sistemą ir logotipą (apie tai buvo neseniai kalbama Komisijos 2007 m. vasario mėn. konferencijoje dėl standartų). Siekiant geresnio ryšio su vartotojais ir jų informavimo, etiketėje reikėtų aiškiai nurodyti produkto kilmę ir ypatingą kokybę. Be to, laikas, sugaištas logotipui sukurti, sąnaudos, kurias patyrė ūkininkai reikalavimų laikymosi tikrinimams ir bet kurios formos ryšiui su vartotojais užmegzti, nėra laikomas svarbiu. Rinka ir ūkininkai sukūrė savo sistemas, kad būtų pasiekti šie tikslai. Taigi, kad rezultatai pateisintų sąnaudas ir būtų užmegztas glaudesnis ryšys su vartotojais, ragintume remti GN ir ūkininkų privačias sertifikavimo sistemas, tačiau su sąlyga, kad viešosios valdžios institucijos turi garantuoti sertifikuojamų produktų kokybę ir kilmę, pateikiant vartotojams aiškią informaciją ir nesukuriant papildomos finansinės ir administracinės naštos;

| 17. | ragina supaprastinti prekybos standartus, tačiau pabrėžia, kad būtina glaudžiau susieti gamybos poreikius ir gautą produktą, taikant aiškesnę terminologiją, atitinkamus teisinius reikalavimus ir etiketėje nurodant vartotojams teisingą informaciją; mano, kad nedidelę naudą duodančias kliūtis būtina pašalinti ir kiekybiškai pernelyg nenukrypti nuo maisto kokybės sąvokos; todėl palankiai vertina neseniai pateiktą Europos Komisijos pasiūlymą, kuriuo panaikinami reikalavimai dėl įvairių vaisių ir daržovių dydžio ir formos standartų. Tačiau griežtos priemonės turėtų išlikti, kad ūkininkai ir vartotojai būtų apsaugoti bei pasitikėtų vieni kitais. Tai ypač svarbu, kai genetiškai modifikuotuose maisto produktuose naudojami GMO. Vis dėlto, tokios priemonės, kita vertus, neturėtų dubliuotis su teisės aktais, užkertančiais kelią vartotojų klaidinimui. Šį tikslą pasiekti galėtų padėti aiškus gamybos poreikių apibrėžimas ir konkrečių savybių nustatymas vartojant kai kuriuos terminus, pvz., „gaminant į aplinką išskiriama mažai anglies dioksido“ ir „ganyklinė gyvulininkystė (paukštininkystė)“. Būtų naudinga apibrėžti nepatentuotus produktus ir būtiniausius prekybos jais reikalavimus. Būtų taip pat tikslinga sukurti aiškias Bendrijos apibrėžtis kai kuriems „nustatytiems“ terminams ar geografinių gamybos metodų nurodymams, pvz., „ūkyje pagaminto produkto“, „tradicinio produkto“, „kalnų produkto“, „produkto be GMO“ ir pan. Šiuos terminus būtų galima neprivaloma tvarka nurodyti ant gaminių etikečių, kai užtikrinamas atitinkamas nuolat patikrinamos savikontrolės lygis; |
| --- | --- |

17.

ragina supaprastinti prekybos standartus, tačiau pabrėžia, kad būtina glaudžiau susieti gamybos poreikius ir gautą produktą, taikant aiškesnę terminologiją, atitinkamus teisinius reikalavimus ir etiketėje nurodant vartotojams teisingą informaciją; mano, kad nedidelę naudą duodančias kliūtis būtina pašalinti ir kiekybiškai pernelyg nenukrypti nuo maisto kokybės sąvokos; todėl palankiai vertina neseniai pateiktą Europos Komisijos pasiūlymą, kuriuo panaikinami reikalavimai dėl įvairių vaisių ir daržovių dydžio ir formos standartų. Tačiau griežtos priemonės turėtų išlikti, kad ūkininkai ir vartotojai būtų apsaugoti bei pasitikėtų vieni kitais. Tai ypač svarbu, kai genetiškai modifikuotuose maisto produktuose naudojami GMO. Vis dėlto, tokios priemonės, kita vertus, neturėtų dubliuotis su teisės aktais, užkertančiais kelią vartotojų klaidinimui. Šį tikslą pasiekti galėtų padėti aiškus gamybos poreikių apibrėžimas ir konkrečių savybių nustatymas vartojant kai kuriuos terminus, pvz., „gaminant į aplinką išskiriama mažai anglies dioksido“ ir „ganyklinė gyvulininkystė (paukštininkystė)“. Būtų naudinga apibrėžti nepatentuotus produktus ir būtiniausius prekybos jais reikalavimus. Būtų taip pat tikslinga sukurti aiškias Bendrijos apibrėžtis kai kuriems „nustatytiems“ terminams ar geografinių gamybos metodų nurodymams, pvz., „ūkyje pagaminto produkto“, „tradicinio produkto“, „kalnų produkto“, „produkto be GMO“ ir pan. Šiuos terminus būtų galima neprivaloma tvarka nurodyti ant gaminių etikečių, kai užtikrinamas atitinkamas nuolat patikrinamos savikontrolės lygis;

| 18. | pabrėžia, kad nuolat gaunama informacijos, jog ES vartotojai reikalauja nurodyti, kurioje šalyje jų maisto produktai pagaminti (užauginti). Vis dažniau pasitaiko atvejų, parodančių, kad vartotojai šioje srityje klaidinami. Todėl Komitetas ragina privaloma tvarka produktus ženklinti, nurodant šalį, kurioje jie buvo pagaminti, šią tvarką taikant pirminės gamybos produktams, pusiau perdirbtiems produktams ir galutinių produktų, pvz., kumpio ir sūrio, sudedamosioms dalims; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad nuolat gaunama informacijos, jog ES vartotojai reikalauja nurodyti, kurioje šalyje jų maisto produktai pagaminti (užauginti). Vis dažniau pasitaiko atvejų, parodančių, kad vartotojai šioje srityje klaidinami. Todėl Komitetas ragina privaloma tvarka produktus ženklinti, nurodant šalį, kurioje jie buvo pagaminti, šią tvarką taikant pirminės gamybos produktams, pusiau perdirbtiems produktams ir galutinių produktų, pvz., kumpio ir sūrio, sudedamosioms dalims;

| 19. | ragina valstybėse narėse suvienodinti pridėtinės vertės mokesčius (PVM), taikomus gaminamai (auginamai) žemės ūkio produkcijai, nes sąžininga ūkininkų konkurencija užtikrins geresnę produkcijos kokybę; |
| --- | --- |

19.

ragina valstybėse narėse suvienodinti pridėtinės vertės mokesčius (PVM), taikomus gaminamai (auginamai) žemės ūkio produkcijai, nes sąžininga ūkininkų konkurencija užtikrins geresnę produkcijos kokybę;

Specialios Europos Sąjungos kokybės užtikrinimo sistemos

| 20. | pabrėžia, jog būtinas pasaulio vartotojų pasitikėjimas Europos Sąjungos GN sistema. Akivaizdu, kad vartotojai turėtų būti geriau informuoti apie sistemų pobūdį, apie tai, kaip užtikrinamos šių sistemų intelektinės nuosavybės teisės pasaulyje, ir apie tai, kaip jos glaudžiai susijusios su tam tikru regionu. Taigi, nepaprastai svarbu pradėti reklamos kampanijas, kurioms būtų skirtas specialus biudžetas, ir informuoti vartotojus šiuo klausimu. Europos Sąjungoje valstybės narės oficialiai imsis būtinų priemonių, kuriomis siekiama sustabdyti neteisėtą saugomų kilmės vietos ir geografinių nuorodų naudojimą jų teritorijose, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 510/06 13 straipsnio 1 dalies nuostatomis; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, jog būtinas pasaulio vartotojų pasitikėjimas Europos Sąjungos GN sistema. Akivaizdu, kad vartotojai turėtų būti geriau informuoti apie sistemų pobūdį, apie tai, kaip užtikrinamos šių sistemų intelektinės nuosavybės teisės pasaulyje, ir apie tai, kaip jos glaudžiai susijusios su tam tikru regionu. Taigi, nepaprastai svarbu pradėti reklamos kampanijas, kurioms būtų skirtas specialus biudžetas, ir informuoti vartotojus šiuo klausimu. Europos Sąjungoje valstybės narės oficialiai imsis būtinų priemonių, kuriomis siekiama sustabdyti neteisėtą saugomų kilmės vietos ir geografinių nuorodų naudojimą jų teritorijose, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 510/06 13 straipsnio 1 dalies nuostatomis;

| 21. | ragina vartotojų pasitikėjimą įgyti visišku skaidrumu. Todėl reikėtų GN logotipu ženklinti ir perdirbtus produktus. Kad nebūtų pažeistas būsimas GN vientisumas, tais atvejais, kai GN produktai nurodomi galutinio produkto etiketėje, būtina užtikrinti, kad ingrediento dalies pakanka ją laikyti išskirtine savybe ir kad yra gautas atitinkamos apsaugos asociacijos ir valdžios institucijos leidimas naudoti GN; |
| --- | --- |

21.

ragina vartotojų pasitikėjimą įgyti visišku skaidrumu. Todėl reikėtų GN logotipu ženklinti ir perdirbtus produktus. Kad nebūtų pažeistas būsimas GN vientisumas, tais atvejais, kai GN produktai nurodomi galutinio produkto etiketėje, būtina užtikrinti, kad ingrediento dalies pakanka ją laikyti išskirtine savybe ir kad yra gautas atitinkamos apsaugos asociacijos ir valdžios institucijos leidimas naudoti GN;

| 22. | kalbant apie geografinių nuorodų ženklinimą, mano, kad svarbu nustatyti kriterijus, kuriais būtų galima pasinaudoti sprendžiant, ar pavadinimas yra bendrinis, ar jį galima saugoti kaip geografinę nuorodą. Produktų sąrašą būtų galima išplėsti įtraukiant miško uogas ir grybus ir iš jų pagamintus produktus. Reikia taip pat užtikrinti, kad į šį sąrašą būtų įtraukti iš uogų ir vaisių pagaminti produktai. Be to, Komisija turėtų atkreipti dėmesį į tai, kad esama valstybių narių pripažintų kolektyvinių sertifikavimo ženklų (specialių kokybės sistemų), ir valstybėms narėms pasiūlyti bendrą taisyklių paketą šiems kokybės mechanizmams pripažinti; |
| --- | --- |

22.

kalbant apie geografinių nuorodų ženklinimą, mano, kad svarbu nustatyti kriterijus, kuriais būtų galima pasinaudoti sprendžiant, ar pavadinimas yra bendrinis, ar jį galima saugoti kaip geografinę nuorodą. Produktų sąrašą būtų galima išplėsti įtraukiant miško uogas ir grybus ir iš jų pagamintus produktus. Reikia taip pat užtikrinti, kad į šį sąrašą būtų įtraukti iš uogų ir vaisių pagaminti produktai. Be to, Komisija turėtų atkreipti dėmesį į tai, kad esama valstybių narių pripažintų kolektyvinių sertifikavimo ženklų (specialių kokybės sistemų), ir valstybėms narėms pasiūlyti bendrą taisyklių paketą šiems kokybės mechanizmams pripažinti;

| 23. | mano, kad reikėtų suvienodinti ekologiškų produktų priežiūros ir sertifikavimo įstaigas ir procedūras ir taip užtikrinti didesnę maisto saugą ir didesnį vartotojų pasitikėjimą – viso to galima pasiekti patvirtinus naują ES ekologinį ženklą, kuris užtikrintų visoje ES vienodus gamybos, priežiūros ir sertifikavimo kriterijus, padėtų spręsti problemas ir toliau propaguoti bendrąją ES ekologinę rinką. Jis taip pat prisidėtų prie didesnio vartotojų informuotumo apie tai, kad visoje Europos Sąjungoje ekologiškiems produktams galioja bendros, veiksmingos taisyklės ir tikrinimo procedūros; |
| --- | --- |

23.

mano, kad reikėtų suvienodinti ekologiškų produktų priežiūros ir sertifikavimo įstaigas ir procedūras ir taip užtikrinti didesnę maisto saugą ir didesnį vartotojų pasitikėjimą – viso to galima pasiekti patvirtinus naują ES ekologinį ženklą, kuris užtikrintų visoje ES vienodus gamybos, priežiūros ir sertifikavimo kriterijus, padėtų spręsti problemas ir toliau propaguoti bendrąją ES ekologinę rinką. Jis taip pat prisidėtų prie didesnio vartotojų informuotumo apie tai, kad visoje Europos Sąjungoje ekologiškiems produktams galioja bendros, veiksmingos taisyklės ir tikrinimo procedūros;

| 24. | laikosi nuomonės, kad ateityje reikėtų ne svarstyti rengti naujas programas, bet paremti esamas programas tokiose srityse kaip gyvūnų gerovė. Komisija turėtų suteikti paramą gairėmis ir patikimumu, tačiau nebūtini jokie pasiūlymai kurti naujus ženklus vartotojų rinkoje, kurioje dabartiniai ženklai pripažįstami ir jų reikšmė yra žinoma, pvz., prancūziško ženklo „Label rouge“ („Raudonasis ženklas“); |
| --- | --- |

24.

laikosi nuomonės, kad ateityje reikėtų ne svarstyti rengti naujas programas, bet paremti esamas programas tokiose srityse kaip gyvūnų gerovė. Komisija turėtų suteikti paramą gairėmis ir patikimumu, tačiau nebūtini jokie pasiūlymai kurti naujus ženklus vartotojų rinkoje, kurioje dabartiniai ženklai pripažįstami ir jų reikšmė yra žinoma, pvz., prancūziško ženklo „Label rouge“ („Raudonasis ženklas“);

| 25. | mano, kad veikiau reikėtų įvesti nuobaudų sistemą, skirtą kovoti su neteisėtu saugomų pavadinimų naudojimu, ir nustatyti bei atidžiai stebėti šia veika įtariamus subjektus, kartu pasiūlyti nuobaudas, taikomas visose ES valstybėse narėse; |
| --- | --- |

25.

mano, kad veikiau reikėtų įvesti nuobaudų sistemą, skirtą kovoti su neteisėtu saugomų pavadinimų naudojimu, ir nustatyti bei atidžiai stebėti šia veika įtariamus subjektus, kartu pasiūlyti nuobaudas, taikomas visose ES valstybėse narėse;

| 26. | saugomų kilmės vietos nuorodų klausimu pažymi, kad reikėtų pareikalauti iš visų valstybių narių oficialiai saugoti kilmės vietos nuorodas nuo piktnaudžiavimo ir klastojimo. Be to, Komitetas siūlo diferencijuoti saugomų kilmės vietos nuorodų apsaugos procedūras ir taisykles, atskiriant tarptautiniu mastu žinomus ir plačiai eksportuojamus produktus, kurie dažniau klastojami, nuo vietos rinkose parduodamų produktų, kurių vietos kilmės nuoroda klastojama rečiau. Pastarajai produktų kategorijai Komitetas siūlo taikyti supaprastintą pripažinimo procedūrą suteikiant nacionalinio arba regionų lygmens apsaugą. Kalbant apie itin sparčią kai kurių sektorių gamybos technikos ir perdirbimo technologijų raidą, Komitetas mano, kad būtų tinkama numatyti galimybę pritaikyti gamybos taisykles įvedant paprastesnes procedūras; |
| --- | --- |

26.

saugomų kilmės vietos nuorodų klausimu pažymi, kad reikėtų pareikalauti iš visų valstybių narių oficialiai saugoti kilmės vietos nuorodas nuo piktnaudžiavimo ir klastojimo. Be to, Komitetas siūlo diferencijuoti saugomų kilmės vietos nuorodų apsaugos procedūras ir taisykles, atskiriant tarptautiniu mastu žinomus ir plačiai eksportuojamus produktus, kurie dažniau klastojami, nuo vietos rinkose parduodamų produktų, kurių vietos kilmės nuoroda klastojama rečiau. Pastarajai produktų kategorijai Komitetas siūlo taikyti supaprastintą pripažinimo procedūrą suteikiant nacionalinio arba regionų lygmens apsaugą. Kalbant apie itin sparčią kai kurių sektorių gamybos technikos ir perdirbimo technologijų raidą, Komitetas mano, kad būtų tinkama numatyti galimybę pritaikyti gamybos taisykles įvedant paprastesnes procedūras;

| 27. | mano, kad reikėtų skatinti didesnę SKVN („saugomos kilmės vietos nuorodos“) ir SGN („saugomos geografinės nuorodos“) apsaugą PPO lygmeniu. Be to, derėtų skatinti sudaryti dvišalius susitarimus su įvairiomis ES nepriklausančiomis šalimis siekiant abipusio žemės ūkio produktų ženklinimo pripažinimo. Kadangi vis daugiau naujų prašymų suteikti SGN pateikiama iš trečiųjų šalių, Regionų komitetas siūlo apsvarstyti galimybę įsteigti Europos žemės ūkio produktų kokybės agentūrą. Produktai galėtų būti pripažįstami Europos Sąjungoje nepriklausomai nuo to, ar jie yra eksportuojami. Tarptautinės apsaugos pobūdis gali skirtis priklausomai nuo to, kokia yra produkto klastojimo rizika. Pvz., eksportuojamiems produktams, kurių klastojimo rizika yra didelė, reikės tarptautinės apsaugos, kurią teikia Pasaulinė prekybos organizacija (PPO). Mažesnę riziką keliantiems produktams, kurie parduodami vietos lygiu, gali būti taikoma paprastesnė procedūra – juos pripažintų valstybė narė, pranešdama apie tai Briuseliui (tai būtų panašu į dabartinę laikiną apsaugos tvarką), ir produktas būtų apsaugotas pagal Europos teisę. Be to, labai svarbu užtikrinti, kad geografinės nuorodos būtų saugomos visoje Europos Sąjungoje ir kad valstybės narės imtųsi veiksmų savo teritorijoje ir būtų atsakingos už oficialius veiksmus, jei produktai būtų klastojami arba užregistruoti produktai būtų imituojami. RK siūlo šiuo tikslu į Reglamento Nr. 51/06 13 straipsnį įtraukti specialią nuostatą. Komisija tarptautiniu lygiu ir ypač Europos Sąjungoje turėtų pasisakyti už oficialią apsaugą; |
| --- | --- |

27.

mano, kad reikėtų skatinti didesnę SKVN („saugomos kilmės vietos nuorodos“) ir SGN („saugomos geografinės nuorodos“) apsaugą PPO lygmeniu. Be to, derėtų skatinti sudaryti dvišalius susitarimus su įvairiomis ES nepriklausančiomis šalimis siekiant abipusio žemės ūkio produktų ženklinimo pripažinimo. Kadangi vis daugiau naujų prašymų suteikti SGN pateikiama iš trečiųjų šalių, Regionų komitetas siūlo apsvarstyti galimybę įsteigti Europos žemės ūkio produktų kokybės agentūrą. Produktai galėtų būti pripažįstami Europos Sąjungoje nepriklausomai nuo to, ar jie yra eksportuojami. Tarptautinės apsaugos pobūdis gali skirtis priklausomai nuo to, kokia yra produkto klastojimo rizika. Pvz., eksportuojamiems produktams, kurių klastojimo rizika yra didelė, reikės tarptautinės apsaugos, kurią teikia Pasaulinė prekybos organizacija (PPO). Mažesnę riziką keliantiems produktams, kurie parduodami vietos lygiu, gali būti taikoma paprastesnė procedūra – juos pripažintų valstybė narė, pranešdama apie tai Briuseliui (tai būtų panašu į dabartinę laikiną apsaugos tvarką), ir produktas būtų apsaugotas pagal Europos teisę. Be to, labai svarbu užtikrinti, kad geografinės nuorodos būtų saugomos visoje Europos Sąjungoje ir kad valstybės narės imtųsi veiksmų savo teritorijoje ir būtų atsakingos už oficialius veiksmus, jei produktai būtų klastojami arba užregistruoti produktai būtų imituojami. RK siūlo šiuo tikslu į Reglamento Nr. 51/06 13 straipsnį įtraukti specialią nuostatą. Komisija tarptautiniu lygiu ir ypač Europos Sąjungoje turėtų pasisakyti už oficialią apsaugą;

| 28. | mano, kad būtina aiškiai uždrausti naudoti genetiškai modifikuotus organizmus visuose SKVN („saugoma kilmės vietos nuoroda“), SGN („saugoma geografinė nuoroda“) ir GTG („garantuoti tradiciniai gaminiai“) produktų gamybos etapuose, kad būtų išsaugoti tradiciniai gamybos metodai ir produkto ypatumai; |
| --- | --- |

28.

mano, kad būtina aiškiai uždrausti naudoti genetiškai modifikuotus organizmus visuose SKVN („saugoma kilmės vietos nuoroda“), SGN („saugoma geografinė nuoroda“) ir GTG („garantuoti tradiciniai gaminiai“) produktų gamybos etapuose, kad būtų išsaugoti tradiciniai gamybos metodai ir produkto ypatumai;

Sertifikavimo sistemos

| 29. | rekomenduoja skatinti aktyvesnį gamintojų organizacijų dalyvavimą ir siekti, kad šioje srityje vadovautų rinkos. Tinkamos struktūros privačios sistemos, kurias valdo gamintojai, kur kas geriau reaguoja nei teisės aktai, ir todėl gali greičiau atsižvelgti į vietos poreikius (vertėtų paminėti Švedijos, JK ir Vokietijos sistemas); |
| --- | --- |

29.

rekomenduoja skatinti aktyvesnį gamintojų organizacijų dalyvavimą ir siekti, kad šioje srityje vadovautų rinkos. Tinkamos struktūros privačios sistemos, kurias valdo gamintojai, kur kas geriau reaguoja nei teisės aktai, ir todėl gali greičiau atsižvelgti į vietos poreikius (vertėtų paminėti Švedijos, JK ir Vokietijos sistemas);

| 30. | mano, kad dabartinės pridėtinės kokybinės vertės produktų sertifikavimo sistemos geriau patenkintų visuomenės poreikius, jeigu suteiktų aiškią ir patikimą informaciją apie ūkininkavimo vietą ir metodus bei maistingumą; |
| --- | --- |

30.

mano, kad dabartinės pridėtinės kokybinės vertės produktų sertifikavimo sistemos geriau patenkintų visuomenės poreikius, jeigu suteiktų aiškią ir patikimą informaciją apie ūkininkavimo vietą ir metodus bei maistingumą;

| 31. | mano, kad bendrosios gairės praverstų ir padėtų užtikrinti geresnį vartotojų informavimą apie būtiniausius reikalavimus siekiant užtikrinti elementarią maisto kokybę. Gaires turėtų nustatyti nepriklausomi komitetai, jeigu tam pritaria visi atitinkami maisto grandinės dalyviai, nepaisant jų vietovės; |
| --- | --- |

31.

mano, kad bendrosios gairės praverstų ir padėtų užtikrinti geresnį vartotojų informavimą apie būtiniausius reikalavimus siekiant užtikrinti elementarią maisto kokybę. Gaires turėtų nustatyti nepriklausomi komitetai, jeigu tam pritaria visi atitinkami maisto grandinės dalyviai, nepaisant jų vietovės;

| 32. | pritaria minčiai, jog norint, kad privačios sistemos būtų sėkmingos, į jas reikia įtraukti gamintojus. Taip pat svarbu visapusiškai remti gamintojų asociacijas. Tai užtikrins kontrolės priemonių, sąnaudų ir standartų atnešamą realią naudą ES ūkininkams; |
| --- | --- |

32.

pritaria minčiai, jog norint, kad privačios sistemos būtų sėkmingos, į jas reikia įtraukti gamintojus. Taip pat svarbu visapusiškai remti gamintojų asociacijas. Tai užtikrins kontrolės priemonių, sąnaudų ir standartų atnešamą realią naudą ES ūkininkams;

| 33. | pabrėžia, kad būtina atsižvelgti į finansinę ir administracinę naštą, tenkančią smulkiems gamintojams, taikantiems nepramoninius ūkininkavimo metodus; todėl ragina, atsižvelgiant į šias aplinkybes, išsaugoti nukrypti leidžiančias nuostatas, taikomas tokio pobūdžio gamybai, kuri struktūriniu požiūriu negali būti suderinama su tam tikromis taisyklėmis; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad būtina atsižvelgti į finansinę ir administracinę naštą, tenkančią smulkiems gamintojams, taikantiems nepramoninius ūkininkavimo metodus; todėl ragina, atsižvelgiant į šias aplinkybes, išsaugoti nukrypti leidžiančias nuostatas, taikomas tokio pobūdžio gamybai, kuri struktūriniu požiūriu negali būti suderinama su tam tikromis taisyklėmis;

Kiti klausimai

| 34. | ragina Komisiją apsvarstyti būtinybę siekti lankstesnio ir didesnio reklamai skirto biudžeto. Būtina apsvarstyti reklamai skirtame biudžete akcentuojamas sritis, kad būtų atidžiau išnagrinėtos bet kokio pobūdžio sertifikavimo sistemos; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją apsvarstyti būtinybę siekti lankstesnio ir didesnio reklamai skirto biudžeto. Būtina apsvarstyti reklamai skirtame biudžete akcentuojamas sritis, kad būtų atidžiau išnagrinėtos bet kokio pobūdžio sertifikavimo sistemos;

| 35. | mano, kad ES ūkininkai būtų geriau pripažinti ir galėtų išvystyti geresnę rinkodaros sistemą, jeigu valstybės pagalbos taisyklės maisto reklamos srityje būtų ne tokios griežtos ir jeigu Bendrijos viešosios kokybės sertifikavimo sistemos (SKVN („saugoma kilmės vietos nuoroda“), SGN („saugoma geografinė nuoroda“), GTG („garantuoti tradiciniai gaminiai“), atokiausių regionų ir ekologinio ūkininkavimo ženklas) būtų skatinamos ir gerinamos; |
| --- | --- |

35.

mano, kad ES ūkininkai būtų geriau pripažinti ir galėtų išvystyti geresnę rinkodaros sistemą, jeigu valstybės pagalbos taisyklės maisto reklamos srityje būtų ne tokios griežtos ir jeigu Bendrijos viešosios kokybės sertifikavimo sistemos (SKVN („saugoma kilmės vietos nuoroda“), SGN („saugoma geografinė nuoroda“), GTG („garantuoti tradiciniai gaminiai“), atokiausių regionų ir ekologinio ūkininkavimo ženklas) būtų skatinamos ir gerinamos;

| 36. | ragina taikyti mikrokredito lengvatas smulkiems ūkininkams, kurie investuoja siekdami gaminti daugiau vietinės, kokybiškos ir saugios produkcijos; todėl ragina apsvarstyti galimybę išteklius, iki šiol skirtus intervencinėms priemonėms, skirti gamintojams, kurie taiko sąžiningą ir tvarią žemdirbystę skatinančius gamybos metodus; |
| --- | --- |

36.

ragina taikyti mikrokredito lengvatas smulkiems ūkininkams, kurie investuoja siekdami gaminti daugiau vietinės, kokybiškos ir saugios produkcijos; todėl ragina apsvarstyti galimybę išteklius, iki šiol skirtus intervencinėms priemonėms, skirti gamintojams, kurie taiko sąžiningą ir tvarią žemdirbystę skatinančius gamybos metodus;

| 37. | mano, kad, siekiant išvengti sumaišties ir administracinių sunkumų, nereikėtų skatinti kurti naujų Bendrijos sertifikavimo sistemų. Tačiau būtų naudinga apibrėžti gaires, kurios užtikrintų objektyvų kitų produktų (ne SKVN ir SGN) sertifikavimą (ISO, BIO ir pan.). Be to, reikėtų aktyviau ir geriau koordinuoti įvairių kontrolės įstaigų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

37.

mano, kad, siekiant išvengti sumaišties ir administracinių sunkumų, nereikėtų skatinti kurti naujų Bendrijos sertifikavimo sistemų. Tačiau būtų naudinga apibrėžti gaires, kurios užtikrintų objektyvų kitų produktų (ne SKVN ir SGN) sertifikavimą (ISO, BIO ir pan.). Be to, reikėtų aktyviau ir geriau koordinuoti įvairių kontrolės įstaigų bendradarbiavimą;

| 38. | siūlo Komisijai peržiūrėti GTG („garantuotų tradicinių gaminių“) sertifikavimą ir įdiegti specialų Europos maisto produktų prekės ženklą, kuris taptų naujos kokybės sertifikavimo sistema, skirta tradiciniams / vietos / amatininkų gaminiams, kuri, sujungdama keletą būtiniausių kokybės parametrų, susietų kitus veiksnius, susijusius su gamybos vietove, vietos (regiono) ekonomika, tvaria žemėtvarka, jų įnašu į kaimo gyventojų išsaugojimą, turizmą, vietos gyvenimo kokybę, kt. Sertifikavimo sistemoje turėtų būti vartojamos tokios sąvokos kaip tradicinis gaminys, vietinis gaminys, regioninis gaminys ir kt.; |
| --- | --- |

38.

siūlo Komisijai peržiūrėti GTG („garantuotų tradicinių gaminių“) sertifikavimą ir įdiegti specialų Europos maisto produktų prekės ženklą, kuris taptų naujos kokybės sertifikavimo sistema, skirta tradiciniams / vietos / amatininkų gaminiams, kuri, sujungdama keletą būtiniausių kokybės parametrų, susietų kitus veiksnius, susijusius su gamybos vietove, vietos (regiono) ekonomika, tvaria žemėtvarka, jų įnašu į kaimo gyventojų išsaugojimą, turizmą, vietos gyvenimo kokybę, kt. Sertifikavimo sistemoje turėtų būti vartojamos tokios sąvokos kaip tradicinis gaminys, vietinis gaminys, regioninis gaminys ir kt.;

| 39. | ragina Komisiją ir bendrojoje rinkoje, ir trečiosiose šalyse teikti finansinę paramą informavimo ir reklamos kampanijoms organizuoti, kad būtų propaguojama ir aiškinama įvairių Europos žemės ūkio produktų kokybės ženklų reikšmė, išsamios gamybos sąlygos ir taisyklės, kurių turi laikytis Europos ūkininkai, palyginti su kitų šalių ūkininkais (aplinkos, gyvūnų gerovės, aukštų maisto saugos standartų ir kt.). |
| --- | --- |

39.

ragina Komisiją ir bendrojoje rinkoje, ir trečiosiose šalyse teikti finansinę paramą informavimo ir reklamos kampanijoms organizuoti, kad būtų propaguojama ir aiškinama įvairių Europos žemės ūkio produktų kokybės ženklų reikšmė, išsamios gamybos sąlygos ir taisyklės, kurių turi laikytis Europos ūkininkai, palyginti su kitų šalių ūkininkais (aplinkos, gyvūnų gerovės, aukštų maisto saugos standartų ir kt.).

2009 m. vasario 13 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 28.5.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 120/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 120/34

---

Regionų komiteto nuomonės projektas žalioji knyga „migracija ir judumas“

2009/C 120/07

REGIONŲ KOMITETAS

| — | mano, jog europiniu lygmeniu įveikiant bendrus sunkumus, su kuriais susiduria valstybių narių švietimo sistemos, būtų sukurta didžiulė pridėtinė vertė, galinti suteikti svarbių impulsų valstybių narių švietimo politikos formavimui. Švietimas yra labai svarbus integracijai ir sėkmingam dalyvavimui socialiniame ir profesiniame gyvenime. |
| --- | --- |

—

mano, jog europiniu lygmeniu įveikiant bendrus sunkumus, su kuriais susiduria valstybių narių švietimo sistemos, būtų sukurta didžiulė pridėtinė vertė, galinti suteikti svarbių impulsų valstybių narių švietimo politikos formavimui. Švietimas yra labai svarbus integracijai ir sėkmingam dalyvavimui socialiniame ir profesiniame gyvenime.

| — | esant šioms aplinkybėms, ypač akcentuoja ypatingą Regionų komiteto vaidmenį, kadangi kai kuriose valstybėse narėse Europos regionų ir vietos valdžios institucijoms tenka atsakomybė už mokyklinį švietimą. |
| --- | --- |

—

esant šioms aplinkybėms, ypač akcentuoja ypatingą Regionų komiteto vaidmenį, kadangi kai kuriose valstybėse narėse Europos regionų ir vietos valdžios institucijoms tenka atsakomybė už mokyklinį švietimą.

| — | pabrėžia ikimokyklinio ir mokyklinio švietimo svarbą integruojant vaikus ir jaunuolius iš migrantų šeimų ir šiame kontekste ypač atkreipia dėmesį į tai, kad labai svarbu mokėti šalies, kurioje gyvenama, dėstymo ir oficialią kalbas. |
| --- | --- |

—

pabrėžia ikimokyklinio ir mokyklinio švietimo svarbą integruojant vaikus ir jaunuolius iš migrantų šeimų ir šiame kontekste ypač atkreipia dėmesį į tai, kad labai svarbu mokėti šalies, kurioje gyvenama, dėstymo ir oficialią kalbas.

| — | mano, kad padidėjusi imigracija apskritai sustiprins ne tik kultūrinę, bet ir kalbinę ES įvairovę, kurią (atitinkamai įvertinus kalbos žinias) galima paversti dar vienu patraukliu pranašumu globalizuotos rinkos sąlygomis. įspėja dėl požiūrio vertinti padidėjusią imigraciją į Europos Sąjungą tik kaip naštą ES valstybėms narėms, ir pasisako už tai, kad atsižvelgiant į demografinę padėtį Europoje šis vystymasis būtų suprantamas kaip privalumas. |
| --- | --- |

—

mano, kad padidėjusi imigracija apskritai sustiprins ne tik kultūrinę, bet ir kalbinę ES įvairovę, kurią (atitinkamai įvertinus kalbos žinias) galima paversti dar vienu patraukliu pranašumu globalizuotos rinkos sąlygomis. įspėja dėl požiūrio vertinti padidėjusią imigraciją į Europos Sąjungą tik kaip naštą ES valstybėms narėms, ir pasisako už tai, kad atsižvelgiant į demografinę padėtį Europoje šis vystymasis būtų suprantamas kaip privalumas.

| — | ragina Europos Komisiją, nagrinėjant išsamiai šiuos klausimus Europos lygiu, atsižvelgti į kai kuriuos žaliojoje knygoje neapsvarstytus klausimus:






  — | migrantų kilmės vaikų ir jaunuolių skatinimą mokytis, |
| --- | --- | --- |

—

ragina Europos Komisiją, nagrinėjant išsamiai šiuos klausimus Europos lygiu, atsižvelgti į kai kuriuos žaliojoje knygoje neapsvarstytus klausimus:

—

migrantų kilmės vaikų ir jaunuolių skatinimą mokytis,

| — | tėvų iš migrantų šeimų motyvavimą naudotis esamomis mokymosi galimybėmis, |
| --- | --- |

—

tėvų iš migrantų šeimų motyvavimą naudotis esamomis mokymosi galimybėmis,

| — | vaikų ir jaunuolių iš migrantų šeimų profesinį rengimą (įskaitant profesinį orientavimą ir su darbu susijusių kalbos įgūdžių lavinimą). |
| --- | --- |

—

vaikų ir jaunuolių iš migrantų šeimų profesinį rengimą (įskaitant profesinį orientavimą ir su darbu susijusių kalbos įgūdžių lavinimą).

| Pranešėja | : | Pranešėja Ursula Männle (DE / ELP) Bavarijos žemės parlamento narė |
| --- | --- | --- |

Pranešėja

:

Pranešėja Ursula Männle (DE / ELP) Bavarijos žemės parlamento narė

Pamatinis dokumentas

Žalioji knyga „Migracija ir judumas: ES švietimo sistemų uždaviniai ir galimybės“

COM(2008) 423 galutinis

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | akcentuoja ES bendradarbiavimo švietimo srityje svarbą socialiniam ir ekonominiam Europos vystymui įgyvendinant Lisabonos strategiją ir šiame kontekste pabrėžia, kad žinių trikampyje labai svarbu suteikti daugiau reikšmės švietimo aspektui; |
| --- | --- |

1.

akcentuoja ES bendradarbiavimo švietimo srityje svarbą socialiniam ir ekonominiam Europos vystymui įgyvendinant Lisabonos strategiją ir šiame kontekste pabrėžia, kad žinių trikampyje labai svarbu suteikti daugiau reikšmės švietimo aspektui;

| 2. | patvirtina, kad ES bendradarbiavimo švietimo srityje nuostatos turi atitikti EB steigimo sutarties 149 ir 150 straipsnių nuostatas ir subsidiarumo principą; |
| --- | --- |

2.

patvirtina, kad ES bendradarbiavimo švietimo srityje nuostatos turi atitikti EB steigimo sutarties 149 ir 150 straipsnių nuostatas ir subsidiarumo principą;

| 3. | todėl džiaugiasi, kad žaliojoje knygoje Europos Komisija pabrėžia, jog už švietimo politiką neginčijamai atsakingos pačios valstybės narės; |
| --- | --- |

3.

todėl džiaugiasi, kad žaliojoje knygoje Europos Komisija pabrėžia, jog už švietimo politiką neginčijamai atsakingos pačios valstybės narės;

| 4. | šiame kontekste atsižvelgiant į žaliosios knygos pavadinimą pabrėžia, kad galimybės susidaro ir sunkumai kyla visų pirma ES valstybių narių švietimo sistemų lygmenyje, kad remiantis sutarčių nuostatomis negalima kalbėti apie ES švietimo sistemas, kadangi švietimo sistemų politikos formavimas vyksta nacionaliniu, o tam tikromis aplinkybėmis regioniniu ir vietos lygiu; |
| --- | --- |

4.

šiame kontekste atsižvelgiant į žaliosios knygos pavadinimą pabrėžia, kad galimybės susidaro ir sunkumai kyla visų pirma ES valstybių narių švietimo sistemų lygmenyje, kad remiantis sutarčių nuostatomis negalima kalbėti apie ES švietimo sistemas, kadangi švietimo sistemų politikos formavimas vyksta nacionaliniu, o tam tikromis aplinkybėmis regioniniu ir vietos lygiu;

| 5. | mano, jog nepaisant šio išaiškinimo dėl prioritetinio lygmens, europiniu lygmeniu įveikiant bendrus sunkumus, su kuriais susiduria valstybių narių švietimo sistemos, būtų sukurta didžiulė pridėtinė vertė, galinti suteikti svarbių impulsų valstybių narių švietimo politikos formavimui; |
| --- | --- |

5.

mano, jog nepaisant šio išaiškinimo dėl prioritetinio lygmens, europiniu lygmeniu įveikiant bendrus sunkumus, su kuriais susiduria valstybių narių švietimo sistemos, būtų sukurta didžiulė pridėtinė vertė, galinti suteikti svarbių impulsų valstybių narių švietimo politikos formavimui;

| 6. | pastebi, kad gilesnis keitimasis informacija ir patirtimi tarp valstybių narių gali būti labai naudingas ir šiame kontekste teikia didžiulę svarbą Europos Komisijos vykdomai valstybių narių gerosios praktikos metodų sklaidai; |
| --- | --- |

6.

pastebi, kad gilesnis keitimasis informacija ir patirtimi tarp valstybių narių gali būti labai naudingas ir šiame kontekste teikia didžiulę svarbą Europos Komisijos vykdomai valstybių narių gerosios praktikos metodų sklaidai;

| 7. | esant šioms aplinkybėms, ypač akcentuoja ypatingą Regionų komiteto vaidmenį, kadangi kai kuriose valstybėse narėse Europos regionų ir vietos valdžios institucijoms tenka atsakomybė už mokyklinį švietimą, kartais joms tenka net išimtinė kompetencija šioje srityje; |
| --- | --- |

7.

esant šioms aplinkybėms, ypač akcentuoja ypatingą Regionų komiteto vaidmenį, kadangi kai kuriose valstybėse narėse Europos regionų ir vietos valdžios institucijoms tenka atsakomybė už mokyklinį švietimą, kartais joms tenka net išimtinė kompetencija šioje srityje;

| 8. | teikia valstybių narių bendradarbiavimo įgyvendinant darbo programą „Švietimas ir mokymas 2010“ rezultatams didžiulę svarbą, ypač pritaria mokymosi bendradarbiaujant (angl. peer learning) priemonėms, kurios savanoriškai užtikrina gilesnį mokymosi kartu procesą; esant šioms aplinkybėms dėkoja Mokymosi bendradarbiaujant Prieinamumo ir socialinės įtraukties grupės nariams už jų nuveiktą darbą; |
| --- | --- |

8.

teikia valstybių narių bendradarbiavimo įgyvendinant darbo programą „Švietimas ir mokymas 2010“ rezultatams didžiulę svarbą, ypač pritaria mokymosi bendradarbiaujant (angl. peer learning) priemonėms, kurios savanoriškai užtikrina gilesnį mokymosi kartu procesą; esant šioms aplinkybėms dėkoja Mokymosi bendradarbiaujant Prieinamumo ir socialinės įtraukties grupės nariams už jų nuveiktą darbą;

| 9. | todėl pritaria Europos Komisijos iniciatyvai pateikus Žaliąją knygą dėl migracijos ir judumo 2008 m., Europos kultūrų dialogo metais, prisidėti prie vaikų ir jaunuolių, kilusių iš migrantų šeimų, integracijos ir kartu socialinės sanglaudos išsaugojimo; |
| --- | --- |

9.

todėl pritaria Europos Komisijos iniciatyvai pateikus Žaliąją knygą dėl migracijos ir judumo 2008 m., Europos kultūrų dialogo metais, prisidėti prie vaikų ir jaunuolių, kilusių iš migrantų šeimų, integracijos ir kartu socialinės sanglaudos išsaugojimo;

| 10. | džiaugiasi tvaria ryšių su visuomene verte Europos kultūrų dialogo metais ir šiame kontekste atkreipia dėmesį į 2008 m. Europos dienos proga išleistą plakatą, turėjusį ypač didelį pasisekimą mokyklose; |
| --- | --- |

10.

džiaugiasi tvaria ryšių su visuomene verte Europos kultūrų dialogo metais ir šiame kontekste atkreipia dėmesį į 2008 m. Europos dienos proga išleistą plakatą, turėjusį ypač didelį pasisekimą mokyklose;

| 11. | pritaria Europos Komisijos ketinimui surengti konsultacijas ir supažindinti plačiąją Europos visuomenę su iš migrantų šeimų kilusių vaikų ir jaunuolių švietimo padėtimi ir su dideliu susidomėjimu laukia konsultacijų rezultatų; |
| --- | --- |

11.

pritaria Europos Komisijos ketinimui surengti konsultacijas ir supažindinti plačiąją Europos visuomenę su iš migrantų šeimų kilusių vaikų ir jaunuolių švietimo padėtimi ir su dideliu susidomėjimu laukia konsultacijų rezultatų;

| 12. | mano, kad penkių mėnesių laikotarpis, kuris numatytas pasirengimui dalyvauti konsultacijose, yra pakankamas priimti išsamią susijusią poziciją ir prašo savo narių paremti suinteresuotų subjektų dalyvavimą Europos masto konsultacijose regionų ir vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

12.

mano, kad penkių mėnesių laikotarpis, kuris numatytas pasirengimui dalyvauti konsultacijose, yra pakankamas priimti išsamią susijusią poziciją ir prašo savo narių paremti suinteresuotų subjektų dalyvavimą Europos masto konsultacijose regionų ir vietos lygmeniu;

| 13. | tačiau pažymi, kad jau 2008 m. gruodį, t. y. dar nepasibaigus konsultacijoms, Europos Komisija pateiks pasiūlymus dėl naujos atvirojo koordinavimo metodo struktūros, kurie gali turėti poveikį ir keitimuisi informacija apie politines priemones, skirtas vaikų ir jaunuolių, kilusių iš migrantų šeimų, integracijai, todėl tikisi, kad Komisija tinkamai atsižvelgs į Regionų komiteto parengtą nuomonę; |
| --- | --- |

13.

tačiau pažymi, kad jau 2008 m. gruodį, t. y. dar nepasibaigus konsultacijoms, Europos Komisija pateiks pasiūlymus dėl naujos atvirojo koordinavimo metodo struktūros, kurie gali turėti poveikį ir keitimuisi informacija apie politines priemones, skirtas vaikų ir jaunuolių, kilusių iš migrantų šeimų, integracijai, todėl tikisi, kad Komisija tinkamai atsižvelgs į Regionų komiteto parengtą nuomonę;

| 14. | pritaria Europos Komisijos pasirinktai sąvokos „kilęs iš migrantų“ apibrėžčiai, kuri, kaip ir atliekant OECD tyrimus dėl tarptautinio mokinių vertinimo (PISA), apima ir tuos asmenis, kurie tapo valstybės narės piliečiais dėl to, kad joje gimė, įgijo pilietybę gyvendami toje šalyje arba yra šių asmenų vaikai; |
| --- | --- |

14.

pritaria Europos Komisijos pasirinktai sąvokos „kilęs iš migrantų“ apibrėžčiai, kuri, kaip ir atliekant OECD tyrimus dėl tarptautinio mokinių vertinimo (PISA), apima ir tuos asmenis, kurie tapo valstybės narės piliečiais dėl to, kad joje gimė, įgijo pilietybę gyvendami toje šalyje arba yra šių asmenų vaikai;

| 15. | pritaria Europos Komisijos sprendimui taikyti kryptingą metodą apsiribojant vaikų ir jaunuolių iš migrantų šeimų tematika; be to, šie asmenys dar yra nepalankioje socialinėje ir ekonominėje padėtyje, todėl, Regionų komiteto nuomone, jiems reikia daugiausia pagalbos; |
| --- | --- |

15.

pritaria Europos Komisijos sprendimui taikyti kryptingą metodą apsiribojant vaikų ir jaunuolių iš migrantų šeimų tematika; be to, šie asmenys dar yra nepalankioje socialinėje ir ekonominėje padėtyje, todėl, Regionų komiteto nuomone, jiems reikia daugiausia pagalbos;

| 16. | mano, kad dėl itin didelių kitų ES valstybių narių ir trečiųjų šalių piliečių srautų į ES reikia imtis veiksmų švietimo sistemose nacionaliniu lygiu, jas galima paremti skleidžiant konsultavimosi procedūros rezultatus ir nagrinėjant šiuos klausimus Europos lygiu; |
| --- | --- |

16.

mano, kad dėl itin didelių kitų ES valstybių narių ir trečiųjų šalių piliečių srautų į ES reikia imtis veiksmų švietimo sistemose nacionaliniu lygiu, jas galima paremti skleidžiant konsultavimosi procedūros rezultatus ir nagrinėjant šiuos klausimus Europos lygiu;

| 17. | pritaria Komisijos požiūriui, kad švietimas yra labai svarbus integracijai ir sėkmingam dalyvavimui socialiniame ir profesiniame gyvenime; |
| --- | --- |

17.

pritaria Komisijos požiūriui, kad švietimas yra labai svarbus integracijai ir sėkmingam dalyvavimui socialiniame ir profesiniame gyvenime;

| 18. | pabrėžia ikimokyklinio ir mokyklinio švietimo svarbą integruojant vaikus ir jaunuolius iš migrantų šeimų ir šiame kontekste ypač atkreipia dėmesį į tai, kad labai svarbu mokėti šalies, kurioje gyvenama, dėstymo ir oficialią kalbas; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia ikimokyklinio ir mokyklinio švietimo svarbą integruojant vaikus ir jaunuolius iš migrantų šeimų ir šiame kontekste ypač atkreipia dėmesį į tai, kad labai svarbu mokėti šalies, kurioje gyvenama, dėstymo ir oficialią kalbas;

| 19. | mano, kad padidėjusi imigracija apskritai sustiprins ne tik kultūrinę, bet ir kalbinę ES įvairovę, kurią (atitinkamai įvertinus kalbos žinias) galima paversti dar vienu patraukliu pranašumu globalizuotos rinkos sąlygomis; |
| --- | --- |

19.

mano, kad padidėjusi imigracija apskritai sustiprins ne tik kultūrinę, bet ir kalbinę ES įvairovę, kurią (atitinkamai įvertinus kalbos žinias) galima paversti dar vienu patraukliu pranašumu globalizuotos rinkos sąlygomis;

| 20. | šiame kontekste pasisako už tai, kad reikėtų daugiau dėmesio skirti migrantų kultūriniams, kalbiniams ir intelektiniams gebėjimams ir skatinti migrantus tapti abipusių kultūrų mainų iniciatoriais; |
| --- | --- |

20.

šiame kontekste pasisako už tai, kad reikėtų daugiau dėmesio skirti migrantų kultūriniams, kalbiniams ir intelektiniams gebėjimams ir skatinti migrantus tapti abipusių kultūrų mainų iniciatoriais;

| 21. | įspėja dėl požiūrio vertinti padidėjusią imigraciją į Europos Sąjungą tik kaip naštą ES valstybėms narėms, ir pasisako už tai, kad atsižvelgiant į demografinę padėtį Europoje šis vystymasis būtų suprantamas kaip privalumas; |
| --- | --- |

21.

įspėja dėl požiūrio vertinti padidėjusią imigraciją į Europos Sąjungą tik kaip naštą ES valstybėms narėms, ir pasisako už tai, kad atsižvelgiant į demografinę padėtį Europoje šis vystymasis būtų suprantamas kaip privalumas;

| 22. | pabrėžia Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijos dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų svarbą, taip pat dėl vaikų ir jaunuolių iš migrantų šeimų integracijos; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijos dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų svarbą, taip pat dėl vaikų ir jaunuolių iš migrantų šeimų integracijos;

Dėl vaikų ir jaunuolių iš migrantų šeimų švietimo padėties

| 23. | susirūpinęs dėl Europos Komisijos pateiktos ataskaitos dėl vaikų ir jaunuolių, kilusių iš migrantų šeimų, padėties švietimo srityje; vaikų ir jaunuolių, kilusių iš migrantų šeimų, integraciją laiko svarbiu politiniu iššūkiu ir pabrėžia neatidėliotiną poreikį imtis veiksmų; |
| --- | --- |

23.

susirūpinęs dėl Europos Komisijos pateiktos ataskaitos dėl vaikų ir jaunuolių, kilusių iš migrantų šeimų, padėties švietimo srityje; vaikų ir jaunuolių, kilusių iš migrantų šeimų, integraciją laiko svarbiu politiniu iššūkiu ir pabrėžia neatidėliotiną poreikį imtis veiksmų;

| 24. | pritaria Komisijos nuostatai, kad nepavykusi vaikų ir jaunuolių iš migrantų šeimų mokyklinė integracija gali tapti pirmąja nesėkmių grandinės dalimi, kuri galiausiai baigsis socialine atskirtimi, nulemta atsisakymo lankyti mokyklą ir nedarbo dėl menkos kvalifikacijos; |
| --- | --- |

24.

pritaria Komisijos nuostatai, kad nepavykusi vaikų ir jaunuolių iš migrantų šeimų mokyklinė integracija gali tapti pirmąja nesėkmių grandinės dalimi, kuri galiausiai baigsis socialine atskirtimi, nulemta atsisakymo lankyti mokyklą ir nedarbo dėl menkos kvalifikacijos;

| 25. | mano, kad įvairių veiksnių sąveika (pvz., nepakankamos mokymosi kalbos žinios ir dėl to nesugebėjimas suprasti pamokų, reikiamos motyvacijos stoka; nepakankamas švietimo sistemų lankstumas siekiant mokymo medžiagą pritaikyti vaikams ir jaunuoliams iš migrantų šeimų atsižvelgiant į jų poreikius; nepakankamas tėvų išprusimas, dėmesio ir paramos vaikams ir jaunuoliams po pamokų stoka) yra svarbiausia vaikų ir jaunuolių, kilusių iš migrantų šeimų, mokymosi rezultatų skirtumų priežastis; |
| --- | --- |

25.

mano, kad įvairių veiksnių sąveika (pvz., nepakankamos mokymosi kalbos žinios ir dėl to nesugebėjimas suprasti pamokų, reikiamos motyvacijos stoka; nepakankamas švietimo sistemų lankstumas siekiant mokymo medžiagą pritaikyti vaikams ir jaunuoliams iš migrantų šeimų atsižvelgiant į jų poreikius; nepakankamas tėvų išprusimas, dėmesio ir paramos vaikams ir jaunuoliams po pamokų stoka) yra svarbiausia vaikų ir jaunuolių, kilusių iš migrantų šeimų, mokymosi rezultatų skirtumų priežastis;

| 26. | pabrėžtinai pritaria Europos Komisijos vertinimui, pateiktam komunikate „Gebėjimų ugdymas XXI amžiuje: Europos bendradarbiavimo mokyklų klausimais darbotvarkė“, kad mokyklos pačios negali išspręsti visų problemų, susijusių su nepalankia socialine mokinių padėtimi; |
| --- | --- |

26.

pabrėžtinai pritaria Europos Komisijos vertinimui, pateiktam komunikate „Gebėjimų ugdymas XXI amžiuje: Europos bendradarbiavimo mokyklų klausimais darbotvarkė“, kad mokyklos pačios negali išspręsti visų problemų, susijusių su nepalankia socialine mokinių padėtimi;

| 27. | pabrėžia savo įsitikinimą, kad tinkama asmenų, kilusių iš migrantų šeimų, integracija reikalauja didelio visų dalyvių geranoriškumo, laiko, pastangų ir atvirumo; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia savo įsitikinimą, kad tinkama asmenų, kilusių iš migrantų šeimų, integracija reikalauja didelio visų dalyvių geranoriškumo, laiko, pastangų ir atvirumo;

| 28. | todėl apgailestauja, kad žaliojoje knygoje nėra nuorodos į individualią tėvų, taip pat tam tikru mastu, atsižvelgiant į jų amžių, ir į vaikų bei jaunuolių atsakomybę, kad nepaisant jų konkrečios situacijos jie būtų pasirengę integruotis ir esamomis sąlygomis patys imtis iniciatyvos, pvz., mokydamiesi arba keldami savo kvalifikaciją pabandytų sušvelninti arba įveikti nepalankią socialinę ir ekonominę padėtį; |
| --- | --- |

28.

todėl apgailestauja, kad žaliojoje knygoje nėra nuorodos į individualią tėvų, taip pat tam tikru mastu, atsižvelgiant į jų amžių, ir į vaikų bei jaunuolių atsakomybę, kad nepaisant jų konkrečios situacijos jie būtų pasirengę integruotis ir esamomis sąlygomis patys imtis iniciatyvos, pvz., mokydamiesi arba keldami savo kvalifikaciją pabandytų sušvelninti arba įveikti nepalankią socialinę ir ekonominę padėtį;

| 29. | laiko pareigą lankyti mokyklą būtinu sėkmingos vaikų ir jaunuolių iš migrantų šeimų integracijos garantu ir aiškiai pasisako už glaudų mokyklos ir tėvų bendradarbiavimą, siekiant užtikrinti pareigą lankyti mokyklą, tas pat pasakytina apie vaikų ir jaunuolių dalyvavimą sporto ir plaukimo užsiėmimuose bei klasės išvykose; |
| --- | --- |

29.

laiko pareigą lankyti mokyklą būtinu sėkmingos vaikų ir jaunuolių iš migrantų šeimų integracijos garantu ir aiškiai pasisako už glaudų mokyklos ir tėvų bendradarbiavimą, siekiant užtikrinti pareigą lankyti mokyklą, tas pat pasakytina apie vaikų ir jaunuolių dalyvavimą sporto ir plaukimo užsiėmimuose bei klasės išvykose;

| 30. | pritaria Europos Komisijai, kad principiniai problemų sprendimo metodai yra glaudesnis bendradarbiavimas su kuo daugiau švietimo ir jaunimo auklėjimo sektoriaus subjektų (vaikų darželis, mokykla, jaunimo darbuotojai), o šeimai, Regionų komiteto nuomone, tenka ypatingas vaidmuo, kadangi ji suteikia svarbių paskatų formuojant bendruosius lūkesčius, susijusius su gyvenimo planais, taigi ir siekiant individualios mokymosi sėkmės; |
| --- | --- |

30.

pritaria Europos Komisijai, kad principiniai problemų sprendimo metodai yra glaudesnis bendradarbiavimas su kuo daugiau švietimo ir jaunimo auklėjimo sektoriaus subjektų (vaikų darželis, mokykla, jaunimo darbuotojai), o šeimai, Regionų komiteto nuomone, tenka ypatingas vaidmuo, kadangi ji suteikia svarbių paskatų formuojant bendruosius lūkesčius, susijusius su gyvenimo planais, taigi ir siekiant individualios mokymosi sėkmės;

| 31. | mano, kad labai svarbu, jog iš migrantų šeimų kilę vaikai kuo anksčiau vaikystėje gautų ikimokyklinį lavinimą atsižvelgiant į neišvengiamą būtinybę taisyklingai ir sklandžiai kalbėti priimančios šalies kalbomis, norint pasinaudoti švietimo sistemos teikiamomis galimybėmis, kadangi prieš pradedant lankyti pradinę mokyklą dar galima sumažinti arba įveikti kalbos spragas ir sudaryti svarbų pagrindą lygiateisiam dalyvavimui mokyklos pamokose; |
| --- | --- |

31.

mano, kad labai svarbu, jog iš migrantų šeimų kilę vaikai kuo anksčiau vaikystėje gautų ikimokyklinį lavinimą atsižvelgiant į neišvengiamą būtinybę taisyklingai ir sklandžiai kalbėti priimančios šalies kalbomis, norint pasinaudoti švietimo sistemos teikiamomis galimybėmis, kadangi prieš pradedant lankyti pradinę mokyklą dar galima sumažinti arba įveikti kalbos spragas ir sudaryti svarbų pagrindą lygiateisiam dalyvavimui mokyklos pamokose;

| 32. | todėl ragina nacionalines bei vietos ir regionų valdžios institucijas skirti daugiau dėmesio iš migrantų šeimų kilusių vaikų ir jaunuolių integracijai; |
| --- | --- |

32.

todėl ragina nacionalines bei vietos ir regionų valdžios institucijas skirti daugiau dėmesio iš migrantų šeimų kilusių vaikų ir jaunuolių integracijai;

| 33. | ragina visų pirma vietos ir regionų valdžios institucijas imtis visų susijusių įmanomų priemonių savo kompetencijos ribose; |
| --- | --- |

33.

ragina visų pirma vietos ir regionų valdžios institucijas imtis visų susijusių įmanomų priemonių savo kompetencijos ribose;

Dėl pasiūlytų konkrečių priemonių, kurių būtų galima imtis politiniu lygiu, kad būtų pasiekta teigiamų poslinkių migrantų kilmės vaikų ir jaunuolių švietimo srityje

| 34. | itin palankiai vertina tai, kad rengdama savo žaliąją knygą Europos Komisija neapsiribojo vien migrantų kilmės vaikų ir jaunuolių situacijos apibūdinimu, tačiau pateikė įvairių politinių priemonių, skirtų spręsti šias problemas, apžvalgą; |
| --- | --- |

34.

itin palankiai vertina tai, kad rengdama savo žaliąją knygą Europos Komisija neapsiribojo vien migrantų kilmės vaikų ir jaunuolių situacijos apibūdinimu, tačiau pateikė įvairių politinių priemonių, skirtų spręsti šias problemas, apžvalgą;

| 35. | taip pat palankiai vertina tai, kad prie žaliosios knygos pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente [SEK (2008) 2173] pateikiamas gana išsamus tolesnių švietimo politikos iniciatyvų, skirtų migrantų kilmės vaikų ir jaunuolių integracijai, sąrašas, įskaitant ir nuorodas į internete pateikiamus dokumentus. Šiame sąraše išsamiai apžvelgiamos pavienių valstybių narių bei ne Europos šalių pastangos šioje srityje; |
| --- | --- |

35.

taip pat palankiai vertina tai, kad prie žaliosios knygos pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente [SEK (2008) 2173] pateikiamas gana išsamus tolesnių švietimo politikos iniciatyvų, skirtų migrantų kilmės vaikų ir jaunuolių integracijai, sąrašas, įskaitant ir nuorodas į internete pateikiamus dokumentus. Šiame sąraše išsamiai apžvelgiamos pavienių valstybių narių bei ne Europos šalių pastangos šioje srityje;

| 36. | ypač akcentuoja vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį ieškant praktinių sprendimų geresnei migrantų kilmės vaikų ir jaunuolių integracijai; |
| --- | --- |

36.

ypač akcentuoja vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį ieškant praktinių sprendimų geresnei migrantų kilmės vaikų ir jaunuolių integracijai;

| 37. | švietimą ankstyvojo vaikų ugdymo įstaigose bei mokymą mokykloje pirmaisiais metais laiko ypač svarbiu sėkmingo migrantų kilmės vaikų ir jaunuolių mokymosi veiksniu, nes šis laikotarpis lemia visą jų tolesnį išsimokslinimą; |
| --- | --- |

37.

švietimą ankstyvojo vaikų ugdymo įstaigose bei mokymą mokykloje pirmaisiais metais laiko ypač svarbiu sėkmingo migrantų kilmės vaikų ir jaunuolių mokymosi veiksniu, nes šis laikotarpis lemia visą jų tolesnį išsimokslinimą;

| 38. | dėl šios priežasties ragina stiprinti bendradarbiavimą tarp mokyklų ir viešųjų bibliotekų siekiant vaikus ir jaunuolius geriau supažindinti su knygų pasauliu ir taip remti vaikų ir jaunimo kalbos ugdymą bei stiprinti jų priklausomumo visuomenei jausmą; |
| --- | --- |

38.

dėl šios priežasties ragina stiprinti bendradarbiavimą tarp mokyklų ir viešųjų bibliotekų siekiant vaikus ir jaunuolius geriau supažindinti su knygų pasauliu ir taip remti vaikų ir jaunimo kalbos ugdymą bei stiprinti jų priklausomumo visuomenei jausmą;

| 39. | todėl pasisako už tai, kad vaikų darželiuose ir mokyklose pasitelkus ankstyvąjį kultūrinį vertybinių nuostatų formavimą kiekvienam vaikui būtų laiku suteikta parama ir vystomi jo savigarba ir savarankiškumas, ypatingą dėmesį skiriant pasitikėjimo ugdymui, išraiškos formoms ir interpretavimo galimybėms analizuojant įvairiausią patirtį, kad vaikai kuo anksčiau įsisavintų esminę prasmių ir vertybių sistemą, suteikiančią jiems galimybę rasti savo kelią sudėtingame pasaulyje ir susidoroti su krizėmis, lūžiais ir pokyčiais; |
| --- | --- |

39.

todėl pasisako už tai, kad vaikų darželiuose ir mokyklose pasitelkus ankstyvąjį kultūrinį vertybinių nuostatų formavimą kiekvienam vaikui būtų laiku suteikta parama ir vystomi jo savigarba ir savarankiškumas, ypatingą dėmesį skiriant pasitikėjimo ugdymui, išraiškos formoms ir interpretavimo galimybėms analizuojant įvairiausią patirtį, kad vaikai kuo anksčiau įsisavintų esminę prasmių ir vertybių sistemą, suteikiančią jiems galimybę rasti savo kelią sudėtingame pasaulyje ir susidoroti su krizėmis, lūžiais ir pokyčiais;

| 40. | rekomenduoja į vaikų darželių ir pradinių mokyklų mokymo programas kaip socialinio mokymosi tikslą įtraukti „empatiją“, kad vaikai galėtų lengvai suvokti kitų žmonių minčių ir jausmų pasaulį ir mokėtų gerbti kitų žmonių įsitikinimus ir būti jiems atviri; |
| --- | --- |

40.

rekomenduoja į vaikų darželių ir pradinių mokyklų mokymo programas kaip socialinio mokymosi tikslą įtraukti „empatiją“, kad vaikai galėtų lengvai suvokti kitų žmonių minčių ir jausmų pasaulį ir mokėtų gerbti kitų žmonių įsitikinimus ir būti jiems atviri;

| 41. | ragina skirti ypatingą dėmesį lyčių klausimams; |
| --- | --- |

41.

ragina skirti ypatingą dėmesį lyčių klausimams;

| 42. | mano, kad sprendžiant moksleivių, kilusių iš migrantų šeimų, mokymosi rezultatų skirtumų tarp berniukų ir mergaičių problemą geriausia būtų įgyvendinti priemonių rinkinį, kuriame kalbų mokymasis dominuotų visuose mokymosi etapuose; |
| --- | --- |

42.

mano, kad sprendžiant moksleivių, kilusių iš migrantų šeimų, mokymosi rezultatų skirtumų tarp berniukų ir mergaičių problemą geriausia būtų įgyvendinti priemonių rinkinį, kuriame kalbų mokymasis dominuotų visuose mokymosi etapuose;

| 43. | taip pat rekomenduoja mokyklose užtikrinti teigiamą reiškinio „migrantų kilmė“ įvaizdį, kaip visus mokymo dalykus apimantį mokymo metodą, kad moksleiviai savo arba klasės draugų migrantų kilmę suvoktų kaip teigiamą ir praturtinantį aspektą; |
| --- | --- |

43.

taip pat rekomenduoja mokyklose užtikrinti teigiamą reiškinio „migrantų kilmė“ įvaizdį, kaip visus mokymo dalykus apimantį mokymo metodą, kad moksleiviai savo arba klasės draugų migrantų kilmę suvoktų kaip teigiamą ir praturtinantį aspektą;

| 44. | pabrėžia būtinybę konsultuoti nebaigusius mokyklos jaunuolius ir jų tėvus apie švietimo ir profesinio mokymo galimybes, kuriomis jie gali pasinaudoti, kad vėliau galėtų tobulinti savo profesinę kvalifikaciją; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia būtinybę konsultuoti nebaigusius mokyklos jaunuolius ir jų tėvus apie švietimo ir profesinio mokymo galimybes, kuriomis jie gali pasinaudoti, kad vėliau galėtų tobulinti savo profesinę kvalifikaciją;

| 45. | atkreipia dėmesį į tai, kad kompetentingos nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijos švietimo sričiai galėtų skirti lėšas, kurios sutaupomos mažėjant gimstamumui Europos Sąjungos valstybėse narėse ir panaudoti jas tolesniam švietimo kokybės gerinimui bei lavinimo įstaigų įrengimui; |
| --- | --- |

45.

atkreipia dėmesį į tai, kad kompetentingos nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijos švietimo sričiai galėtų skirti lėšas, kurios sutaupomos mažėjant gimstamumui Europos Sąjungos valstybėse narėse ir panaudoti jas tolesniam švietimo kokybės gerinimui bei lavinimo įstaigų įrengimui;

| 46. | atsižvelgiant į migrantų kilmės vaikų, jaunuolių ir suaugusiųjų integraciją, rekomenduoja pasitelkiant žiniasklaidos kampanijas formuoti visuomenės nuostatas, pavyzdžiui pristatant sėkmingos iš migrantų šeimų kilusių valstybės ir visuomenės veikėjų integracijos atvejus; |
| --- | --- |

46.

atsižvelgiant į migrantų kilmės vaikų, jaunuolių ir suaugusiųjų integraciją, rekomenduoja pasitelkiant žiniasklaidos kampanijas formuoti visuomenės nuostatas, pavyzdžiui pristatant sėkmingos iš migrantų šeimų kilusių valstybės ir visuomenės veikėjų integracijos atvejus;

| 47. | pabrėžia migrantų teisę puoselėti savo gimtąją kalbą ir rekomenduoja skatinti daugiakalbystę; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia migrantų teisę puoselėti savo gimtąją kalbą ir rekomenduoja skatinti daugiakalbystę;

| 48. | ragina regionų ir vietos valdžios institucijas, kurios yra darbdavės, lavinti savo darbuotojų tarpkultūrinę kompetenciją ir prireikus didinti migrantų kilmės darbuotojų skaičių, atsižvelgiant į jų tinkamumą, kompetenciją ir darbo rezultatus bei atitinkamai įvertinus jų kalbinę ir tarpkultūrinę kompetenciją; |
| --- | --- |

48.

ragina regionų ir vietos valdžios institucijas, kurios yra darbdavės, lavinti savo darbuotojų tarpkultūrinę kompetenciją ir prireikus didinti migrantų kilmės darbuotojų skaičių, atsižvelgiant į jų tinkamumą, kompetenciją ir darbo rezultatus bei atitinkamai įvertinus jų kalbinę ir tarpkultūrinę kompetenciją;

Dėl šių klausimų nagrinėjimo Europos lygiu

| 49. | pritaria Europos Komisijos nuomonei, kad įgyvendinant valstybių narių norą integruojant migrantų kilmės vaikus ir jaunuolius bendradarbiauti Europos lygiu, pasitelkiant valstybių narių, regionų ir miestų gerosios praktikos metodus, gali būti sukurta Europos pridėtinė vertė; |
| --- | --- |

49.

pritaria Europos Komisijos nuomonei, kad įgyvendinant valstybių narių norą integruojant migrantų kilmės vaikus ir jaunuolius bendradarbiauti Europos lygiu, pasitelkiant valstybių narių, regionų ir miestų gerosios praktikos metodus, gali būti sukurta Europos pridėtinė vertė;

| 50. | tačiau šiame kontekste pabrėžia, kad su tuo susijusių problemų negalima išspręsti, kaip teigiama žaliojoje knygoje, Europos lygiu: čia jos gali būti tik apsvarstytos, o sprendimų priėmimas dėl atskirų politinių priemonių įgyvendinimo priklauso išimtinei nacionalinių, regionų arba vietos valdžios institucijų kompetencijai; |
| --- | --- |

50.

tačiau šiame kontekste pabrėžia, kad su tuo susijusių problemų negalima išspręsti, kaip teigiama žaliojoje knygoje, Europos lygiu: čia jos gali būti tik apsvarstytos, o sprendimų priėmimas dėl atskirų politinių priemonių įgyvendinimo priklauso išimtinei nacionalinių, regionų arba vietos valdžios institucijų kompetencijai;

| 51. | ragina Europos vietos ir regionų valdžios institucijas išsamiai išnagrinėti, kokiu mastu galima Bendrijos programų, pvz., Mokymosi visą gyvenimą veiksmų programos (2007–1013) arba veiksmų, vykdomų pagal struktūrinius fondus, priemones pasitelkti integruojant migrantų kilmės vaikus ir jaunuolius arba skatinant kultūrų dialogą. Taip pat reikėtų apsvarstyti, kaip jau planuojami projektai galėtų būti pritaikyti prie atitinkamų dabartinių Bendrijos direktyvų, kad jie turėtų realią galimybę gauti paramą; |
| --- | --- |

51.

ragina Europos vietos ir regionų valdžios institucijas išsamiai išnagrinėti, kokiu mastu galima Bendrijos programų, pvz., Mokymosi visą gyvenimą veiksmų programos (2007–1013) arba veiksmų, vykdomų pagal struktūrinius fondus, priemones pasitelkti integruojant migrantų kilmės vaikus ir jaunuolius arba skatinant kultūrų dialogą. Taip pat reikėtų apsvarstyti, kaip jau planuojami projektai galėtų būti pritaikyti prie atitinkamų dabartinių Bendrijos direktyvų, kad jie turėtų realią galimybę gauti paramą;

| 52. | šiame kontekste pabrėžia Europos trečiųjų šalių piliečių integracijos fondo teikiamą naudą ir prašo jo narius pasisakyti už šio fondo panaudojimą finansuojant migrantų kilmės vaikų ir jaunuolių integracijos priemones; |
| --- | --- |

52.

šiame kontekste pabrėžia Europos trečiųjų šalių piliečių integracijos fondo teikiamą naudą ir prašo jo narius pasisakyti už šio fondo panaudojimą finansuojant migrantų kilmės vaikų ir jaunuolių integracijos priemones;

| 53. | tikisi, kad 2008 m. gruodžio mėn. Europos Komisijos numatytame parengti Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginio plano projekte, kuris turėtų pakeisti dabartinę darbo programą „Švietimas ir mokymas 2010“, bus skirta pakankamai dėmesio vaikų ir jaunuolių iš migrantų šeimų integracijai; |
| --- | --- |

53.

tikisi, kad 2008 m. gruodžio mėn. Europos Komisijos numatytame parengti Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginio plano projekte, kuris turėtų pakeisti dabartinę darbo programą „Švietimas ir mokymas 2010“, bus skirta pakankamai dėmesio vaikų ir jaunuolių iš migrantų šeimų integracijai;

| 54. | ragina Europos Komisiją, nagrinėjant išsamiai šiuos klausimus Europos lygiu, atsižvelgti į kai kuriuos žaliojoje knygoje neapsvarstytus klausimus:






  — | migrantų kilmės vaikų ir jaunuolių skatinimą mokytis, |
| --- | --- | --- |

54.

ragina Europos Komisiją, nagrinėjant išsamiai šiuos klausimus Europos lygiu, atsižvelgti į kai kuriuos žaliojoje knygoje neapsvarstytus klausimus:

—

migrantų kilmės vaikų ir jaunuolių skatinimą mokytis,

| — | tėvų iš migrantų šeimų motyvavimą naudotis esamomis mokymosi galimybėmis, |
| --- | --- |

—

tėvų iš migrantų šeimų motyvavimą naudotis esamomis mokymosi galimybėmis,

| — | vaikų ir jaunuolių iš migrantų šeimų profesinį rengimą (įskaitant profesinį orientavimą ir su darbu susijusių kalbos įgūdžių lavinimą); |
| --- | --- |

—

vaikų ir jaunuolių iš migrantų šeimų profesinį rengimą (įskaitant profesinį orientavimą ir su darbu susijusių kalbos įgūdžių lavinimą);

| 55. | pažymi, kad Europos Komisija siūlo priimti rodiklius ir Europos vidutinius lyginamuosius standartus (ang. benchmarks) atsižvelgiant į vaikų ir jaunuolių iš migrantų šeimų mokymosi rezultatus ir mokyklos lankomumą; |
| --- | --- |

55.

pažymi, kad Europos Komisija siūlo priimti rodiklius ir Europos vidutinius lyginamuosius standartus (ang. benchmarks) atsižvelgiant į vaikų ir jaunuolių iš migrantų šeimų mokymosi rezultatus ir mokyklos lankomumą;

| 56. | primena, kad patvirtinant Europos vidutinius lyginamuosius standartus kaip priemonę švietimo ir mokymo srityje, 2003 m. gegužės 5 d. Tarybos išvadose buvo pabrėžta, kad jie neapibūdina nacionalinių tikslų bei nesiūlo sprendimų, kuriuos turėtų priimti nacionalinės vyriausybės, nors nacionaliniais prioritetais paremtos nacionalinės priemonės prisidėtų siekiant lyginamųjų standartų; |
| --- | --- |

56.

primena, kad patvirtinant Europos vidutinius lyginamuosius standartus kaip priemonę švietimo ir mokymo srityje, 2003 m. gegužės 5 d. Tarybos išvadose buvo pabrėžta, kad jie neapibūdina nacionalinių tikslų bei nesiūlo sprendimų, kuriuos turėtų priimti nacionalinės vyriausybės, nors nacionaliniais prioritetais paremtos nacionalinės priemonės prisidėtų siekiant lyginamųjų standartų;

| 57. | primena, kad 2007 m. gegužės mėn. Vokietijos pirmininkavimo ES laikotarpiu priėmus darnias rodiklių ir lyginamųjų standartų vertes, skirtas įvertinti pažangą siekiant Lisabonos tikslų bendrojo ir profesinio lavinimo srityje, taip pat atsižvelgiant į tą faktą, kad valstybės narės dėl iškilusių abejonių, bet taip pat dėl administracinės ir finansinės naštos, susijusios su naujų rodiklių apdorojimu, atmetė Europos Komisijos pasiūlymą priimti naujus rodiklius mokyklinio ugdymo srityje; |
| --- | --- |

57.

primena, kad 2007 m. gegužės mėn. Vokietijos pirmininkavimo ES laikotarpiu priėmus darnias rodiklių ir lyginamųjų standartų vertes, skirtas įvertinti pažangą siekiant Lisabonos tikslų bendrojo ir profesinio lavinimo srityje, taip pat atsižvelgiant į tą faktą, kad valstybės narės dėl iškilusių abejonių, bet taip pat dėl administracinės ir finansinės naštos, susijusios su naujų rodiklių apdorojimu, atmetė Europos Komisijos pasiūlymą priimti naujus rodiklius mokyklinio ugdymo srityje;

| 58. | iš esmės pabrėžia, kad ES bendradarbiaujant švietimo srityje Europos lyginamųjų verčių nustatymas turi būti išimtis, o jų taikymo sritis turėtų apsiriboti penkiomis lyginamosiomis vertėmis, kadangi kaskart vis labiau akivaizdu, jog keturiais iš penkių atvejų nebus įmanoma iki 2010 m. pasiekti savanoriškai Europos lygmeniu nustatytų Europos tikslų; |
| --- | --- |

58.

iš esmės pabrėžia, kad ES bendradarbiaujant švietimo srityje Europos lyginamųjų verčių nustatymas turi būti išimtis, o jų taikymo sritis turėtų apsiriboti penkiomis lyginamosiomis vertėmis, kadangi kaskart vis labiau akivaizdu, jog keturiais iš penkių atvejų nebus įmanoma iki 2010 m. pasiekti savanoriškai Europos lygmeniu nustatytų Europos tikslų;

| 59. | atkreipia dėmesį į tai, kad naujų rodiklių kūrimas gali sukelti nemažą papildomą administracinę naštą nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu, o atsižvelgiant į Komisijos siekius mažinti biurokratinę naštą tai būtų įmanoma tik atliekant naudingą išlaidų ir naudos analizę; |
| --- | --- |

59.

atkreipia dėmesį į tai, kad naujų rodiklių kūrimas gali sukelti nemažą papildomą administracinę naštą nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu, o atsižvelgiant į Komisijos siekius mažinti biurokratinę naštą tai būtų įmanoma tik atliekant naudingą išlaidų ir naudos analizę;

| 60. | todėl pasisako už tai, kad būtų sutelktos pastangos į jau esamus rodiklius ir Europos vidutinius lyginamuosius standartus; |
| --- | --- |

60.

todėl pasisako už tai, kad būtų sutelktos pastangos į jau esamus rodiklius ir Europos vidutinius lyginamuosius standartus;

| 61. | todėl Europos pridėtine verte laiko ne naujų rodiklių ir lyginamųjų standartų priėmimą, o priemonių, pasiteisinusių vaikų ir jaunuolių iš migrantų šeimų mokymosi rezultatų ir mokyklos lankomumo srityje, sąrašo sudarymą; |
| --- | --- |

61.

todėl Europos pridėtine verte laiko ne naujų rodiklių ir lyginamųjų standartų priėmimą, o priemonių, pasiteisinusių vaikų ir jaunuolių iš migrantų šeimų mokymosi rezultatų ir mokyklos lankomumo srityje, sąrašo sudarymą;

| 62. | yra įsitikinęs, kad formuojant būsimą ES bendradarbiavimą švietimo srityje, toks sąrašas gali tapti esminiu gilesnio keitimosi informacija ir patirtimi elementu ir suteikti svarbių impulsų savo pačių iniciatyva rengiant integracijos politiką nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygiu; |
| --- | --- |

62.

yra įsitikinęs, kad formuojant būsimą ES bendradarbiavimą švietimo srityje, toks sąrašas gali tapti esminiu gilesnio keitimosi informacija ir patirtimi elementu ir suteikti svarbių impulsų savo pačių iniciatyva rengiant integracijos politiką nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygiu;

| 63. | todėl ragina Europos Komisiją, įvertinus konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis ir institucijomis ir diskusijų su atitinkamomis Europos lygio institucijomis rezultatus, dalyvaujant regionų ir vietos valdžios institucijoms ir, jei reikia, Mokymosi bendradarbiaujant prieinamumo ir socialinės įtraukties grupei, parengti tokį sąrašą, pateikiant konkrečius, praktinius sprendimus esamoms problemoms vaikų ir jaunuolių iš migrantų šeimų mokymosi rezultatų ir mokyklos lankomumo srityje spręsti; |
| --- | --- |

63.

todėl ragina Europos Komisiją, įvertinus konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis ir institucijomis ir diskusijų su atitinkamomis Europos lygio institucijomis rezultatus, dalyvaujant regionų ir vietos valdžios institucijoms ir, jei reikia, Mokymosi bendradarbiaujant prieinamumo ir socialinės įtraukties grupei, parengti tokį sąrašą, pateikiant konkrečius, praktinius sprendimus esamoms problemoms vaikų ir jaunuolių iš migrantų šeimų mokymosi rezultatų ir mokyklos lankomumo srityje spręsti;

| 64. | mano, kad po to Komisiją šį sąrašą turėtų perduoti nacionaliniams, regionų ir vietos valdžios institucijų sprendimus priimantiems pareigūnams; šis sąrašas galėtų apimti, pvz., gerąją praktiką šiose srityse:






  — | vaikai: kuo anksčiau įtraukti į ankstyvojo lavinimo programas, visapusiškai ir atsižvelgiant į individualius vaiko poreikius lavinti kalbinius įgūdžius, nustatyti kalbos problemas, o prireikus įtraukti į logopedinės terapijos programas, |
| --- | --- | --- |

64.

mano, kad po to Komisiją šį sąrašą turėtų perduoti nacionaliniams, regionų ir vietos valdžios institucijų sprendimus priimantiems pareigūnams; šis sąrašas galėtų apimti, pvz., gerąją praktiką šiose srityse:

—

vaikai: kuo anksčiau įtraukti į ankstyvojo lavinimo programas, visapusiškai ir atsižvelgiant į individualius vaiko poreikius lavinti kalbinius įgūdžius, nustatyti kalbos problemas, o prireikus įtraukti į logopedinės terapijos programas,

| — | vaikai ir jaunimas: įgyvendinti priemones, skirtas remti kalbų mokymąsi visose privalomojo mokyklinio švietimo pakopose, jei reikia organizuojant laikinas kalbos pamokas vaikams ir jaunimui, turintiems esminių dėstymo kalbos mokėjimo problemų, kol jie įveiks kalbinį atsilikimą; kurti nemokamus vadinamuosius „mokymosi asistentų“ tinklus, kurie padėtų vaikams ir jaunuoliams mokykloje ir mokantis specialybės, |
| --- | --- |

—

vaikai ir jaunimas: įgyvendinti priemones, skirtas remti kalbų mokymąsi visose privalomojo mokyklinio švietimo pakopose, jei reikia organizuojant laikinas kalbos pamokas vaikams ir jaunimui, turintiems esminių dėstymo kalbos mokėjimo problemų, kol jie įveiks kalbinį atsilikimą; kurti nemokamus vadinamuosius „mokymosi asistentų“ tinklus, kurie padėtų vaikams ir jaunuoliams mokykloje ir mokantis specialybės,

| — | tėvai: sistemingai ir tikslingai informuoti apie švietimo sistemos galimybes, pasitelkiant atsakingos švietimo institucijos parengtas informacines brošiūras įvairiomis kalbomis; didinti kalbų mokymosi galimybes tėvams, kilusiems iš migrantų šeimų; atsižvelgiant į ypatingą motinų padėtį, joms sudaryti galimybes mokytis kalbą, kuria mokykloje dėstoma jų vaikams ir kurią jos nepakankamai moka; apsvarstyti galimybę įdarbinti ir parengti daugiakalbius savanorius asistentus tėvams, kurie padėtų pagerinti jų nepalankią padėtį kalbos, kultūros ir socialinėje srityse; |
| --- | --- |

—

tėvai: sistemingai ir tikslingai informuoti apie švietimo sistemos galimybes, pasitelkiant atsakingos švietimo institucijos parengtas informacines brošiūras įvairiomis kalbomis; didinti kalbų mokymosi galimybes tėvams, kilusiems iš migrantų šeimų; atsižvelgiant į ypatingą motinų padėtį, joms sudaryti galimybes mokytis kalbą, kuria mokykloje dėstoma jų vaikams ir kurią jos nepakankamai moka; apsvarstyti galimybę įdarbinti ir parengti daugiakalbius savanorius asistentus tėvams, kurie padėtų pagerinti jų nepalankią padėtį kalbos, kultūros ir socialinėje srityse;

| — | mokytojai: išsamiai apsvarstyti su migracija susijusius klausimus mokytojų rengimo programoje (pradinio mokymo ir tęstinio mokymo bei kvalifikacijos kėlimo programose); skatinti migrantų kilmės asmenis rinktis mokytojo profesiją, kad jie galėtų iš migrantų šeimų kilusiems vaikams ir jaunuoliams pademonstruoti, kokias galimybes suteikia išsilavinimas, |
| --- | --- |

—

mokytojai: išsamiai apsvarstyti su migracija susijusius klausimus mokytojų rengimo programoje (pradinio mokymo ir tęstinio mokymo bei kvalifikacijos kėlimo programose); skatinti migrantų kilmės asmenis rinktis mokytojo profesiją, kad jie galėtų iš migrantų šeimų kilusiems vaikams ir jaunuoliams pademonstruoti, kokias galimybes suteikia išsilavinimas,

| — | mokyklos: teikti tikslinę paramą mokykloms, kuriose mokosi daug mokinių migrantų, ypač sudarant galimybę suformuoti mažesnes klases, teikti paramą mokytojams pasitelkiant socialinės-pedagoginės pakraipos jaunimo darbuotojus, organizuojant pagalbą ruošiant namų užduotis pasibaigus pamokoms bei kuriant tutorių sistemas, kuriose dalyvautų iš migrantų ir ne migrantų šeimų kilę vyresniųjų klasių mokiniai ir studentai; sukurti konkrečiai mokyklai būdingus kultūrinius profilius, kurie atsispindėtų mokyklos gyvenime, ypatingą dėmesį skiriant migrantų kalbos būreliams, |
| --- | --- |

—

mokyklos: teikti tikslinę paramą mokykloms, kuriose mokosi daug mokinių migrantų, ypač sudarant galimybę suformuoti mažesnes klases, teikti paramą mokytojams pasitelkiant socialinės-pedagoginės pakraipos jaunimo darbuotojus, organizuojant pagalbą ruošiant namų užduotis pasibaigus pamokoms bei kuriant tutorių sistemas, kuriose dalyvautų iš migrantų ir ne migrantų šeimų kilę vyresniųjų klasių mokiniai ir studentai; sukurti konkrečiai mokyklai būdingus kultūrinius profilius, kurie atsispindėtų mokyklos gyvenime, ypatingą dėmesį skiriant migrantų kalbos būreliams,

| — | jaunimo ir socialiniai darbuotojai: jie turėtų vystyti glaudesnius ryšius su mokykla, kad padėtų migrantų kilmės vaikams ir jaunuoliams, kurie be to dar yra nepalankioje socialinėje ir ekonominėje padėtyje, |
| --- | --- |

—

jaunimo ir socialiniai darbuotojai: jie turėtų vystyti glaudesnius ryšius su mokykla, kad padėtų migrantų kilmės vaikams ir jaunuoliams, kurie be to dar yra nepalankioje socialinėje ir ekonominėje padėtyje,

| 65. | atkreipia dėmesį į didėjančią elektroninio mokymosi (angl. e-learning), kuris nepriklauso nuo laiko ir vietos, teikia naujas kalbų mokymosi galimybes ir leidžia susipažinti su tolimesnių regionų žmonėmis ir kultūra, svarbą, todėl ragina Komisiją ištirti elektroninio mokymosi metodų taikymo sritis integruojant vaikus ir jaunuolius kilusius iš migrantų šeimų; |
| --- | --- |

65.

atkreipia dėmesį į didėjančią elektroninio mokymosi (angl. e-learning), kuris nepriklauso nuo laiko ir vietos, teikia naujas kalbų mokymosi galimybes ir leidžia susipažinti su tolimesnių regionų žmonėmis ir kultūra, svarbą, todėl ragina Komisiją ištirti elektroninio mokymosi metodų taikymo sritis integruojant vaikus ir jaunuolius kilusius iš migrantų šeimų;

| 66. | įžvelgia didžiulę bendradarbiavimo su tarptautinėmis organizacijomis (OECD, UNESCO) svarbą ir reikalauja stiprinti sinergijas, visų pirma su Europos Taryba; |
| --- | --- |

66.

įžvelgia didžiulę bendradarbiavimo su tarptautinėmis organizacijomis (OECD, UNESCO) svarbą ir reikalauja stiprinti sinergijas, visų pirma su Europos Taryba;

Direktyvos 77/486/EEB dėl darbuotojų migrantų vaikų mokymo vaidmuo

| 67. | supranta, kad Direktyvos 77/486/EEB dėl darbuotojų migrantų vaikų mokymo taikymo sritis apsiriboja ES piliečiais ir kad remiantis Europos Komisijos pateikta informacija, direktyva iki šiol perkelta tik iš dalies; |
| --- | --- |

67.

supranta, kad Direktyvos 77/486/EEB dėl darbuotojų migrantų vaikų mokymo taikymo sritis apsiriboja ES piliečiais ir kad remiantis Europos Komisijos pateikta informacija, direktyva iki šiol perkelta tik iš dalies;

| 68. | tai, kad direktyva netaikoma trečiųjų šalių piliečiams taip pat valstybių narių teisė reguliuoti tam tikrus aspektus, kurie joms atrodo labai svarbūs kalbant apie vaikų ir jaunimo iš migrantų šeimų integraciją, apie dvišalius valstybių narių susitarimus bei jų susitarimus su trečiosiomis šalimis aiškiai rodo, kad nei direktyvos turinys, nei pati direktyva kaip priemonė nėra įtikinama reakcija į įvykius, turinčius įtakos dabartinei migrantų padėčiai Europoje; |
| --- | --- |

68.

tai, kad direktyva netaikoma trečiųjų šalių piliečiams taip pat valstybių narių teisė reguliuoti tam tikrus aspektus, kurie joms atrodo labai svarbūs kalbant apie vaikų ir jaunimo iš migrantų šeimų integraciją, apie dvišalius valstybių narių susitarimus bei jų susitarimus su trečiosiomis šalimis aiškiai rodo, kad nei direktyvos turinys, nei pati direktyva kaip priemonė nėra įtikinama reakcija į įvykius, turinčius įtakos dabartinei migrantų padėčiai Europoje;

| 69. | konstatuoja, kad Europos Komisija savo žaliojoje knygoje išsakė esmines abejones dėl galimybės išlaikyti šią direktyvą; |
| --- | --- |

69.

konstatuoja, kad Europos Komisija savo žaliojoje knygoje išsakė esmines abejones dėl galimybės išlaikyti šią direktyvą;

| 70. | todėl atsižvelgiant į šias aplinkybes rekomenduoja Europos Komisijai, Europos Parlamentui ir Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui panaikinti direktyvą dėl darbuotojų migrantų vaikų mokymo. |
| --- | --- |

70.

todėl atsižvelgiant į šias aplinkybes rekomenduoja Europos Komisijai, Europos Parlamentui ir Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui panaikinti direktyvą dėl darbuotojų migrantų vaikų mokymo.

2009 m. vasario 13 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 28.5.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 120/41 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 120/41

---

Regionų komiteto nuomonė elektroninių ryšių universaliosios paslaugos ir ateities tinklai bei internetas

2009/C 120/08

REGIONŲ KOMITETAS

| — | pabrėžia, jog siekiant ekonominio, socialinio ir teritorinio augimo ir įtraukties visoje ES būtina ir veiksminga prieiga prie interneto prieinamomis kainomis, |
| --- | --- |

—

pabrėžia, jog siekiant ekonominio, socialinio ir teritorinio augimo ir įtraukties visoje ES būtina ir veiksminga prieiga prie interneto prieinamomis kainomis,

| — | pažymi, kad plačiajuosčio ryšio paslaugos, kurias galima lyginti su kitomis komunalinėmis paslaugomis, pavyzdžiui, vandens ir elektros tiekimu, šiuo metu vis dažniau laikomos ketvirtąja komunalinių paslaugų rūšimi, |
| --- | --- |

—

pažymi, kad plačiajuosčio ryšio paslaugos, kurias galima lyginti su kitomis komunalinėmis paslaugomis, pavyzdžiui, vandens ir elektros tiekimu, šiuo metu vis dažniau laikomos ketvirtąja komunalinių paslaugų rūšimi,

| — | pabrėžia, jog ES užtikrintų, kad visiems gyventojams ar vartotojams pagrįstomis kainomis būtų pasiūlytos paslaugos ir aukštos kokybės ryšiai, nepriklausomai nuo jų socialinės padėties ar geografinės vietovės, |
| --- | --- |

—

pabrėžia, jog ES užtikrintų, kad visiems gyventojams ar vartotojams pagrįstomis kainomis būtų pasiūlytos paslaugos ir aukštos kokybės ryšiai, nepriklausomai nuo jų socialinės padėties ar geografinės vietovės,

| — | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka pagrindinis vaidmuo ir atsakomybė padedant prieinamomis kainomis užtikrinti prieigą prie plačiajuosčio ryšio regionuose, kuriuose to neįmanoma pasiekti dėl rinkos ydų, atlikdamos lyderio vaidmenį įgyvendinant bandomuosius projektus, skirtus elektroninės prieigos atotrūkiui sumažinti, ir plėtojant naujas, į piliečių orientuotas viešąsias e. paslaugas, |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka pagrindinis vaidmuo ir atsakomybė padedant prieinamomis kainomis užtikrinti prieigą prie plačiajuosčio ryšio regionuose, kuriuose to neįmanoma pasiekti dėl rinkos ydų, atlikdamos lyderio vaidmenį įgyvendinant bandomuosius projektus, skirtus elektroninės prieigos atotrūkiui sumažinti, ir plėtojant naujas, į piliečių orientuotas viešąsias e. paslaugas,

| — | mano, kad Regionų komitetas jau keletą kartų nagrinėjo ir aptarė sprendimus, kuriuos ES įgyvendina vietos ir regionų valdžios institucijos, ir pripažįsta, kad neįmanoma rasti visoms situacijoms tinkančio sprendimo. Veiksmai, kurie tiktų didiesiems miestų centrams, gali netikti kitoms vietovėms, pavyzdžiui, nedideliems kalnų regionams, kuriems būdingas sudėtingas nelygus reljefas arba mažas gyventojų tankumas, todėl norint teikti bet kokias paslaugas tokiose vietovėse reikia didelių pastangų. |
| --- | --- |

—

mano, kad Regionų komitetas jau keletą kartų nagrinėjo ir aptarė sprendimus, kuriuos ES įgyvendina vietos ir regionų valdžios institucijos, ir pripažįsta, kad neįmanoma rasti visoms situacijoms tinkančio sprendimo. Veiksmai, kurie tiktų didiesiems miestų centrams, gali netikti kitoms vietovėms, pavyzdžiui, nedideliems kalnų regionams, kuriems būdingas sudėtingas nelygus reljefas arba mažas gyventojų tankumas, todėl norint teikti bet kokias paslaugas tokiose vietovėse reikia didelių pastangų.

| Pranešėjas | : | Robert Bright (UK/ESP), Niuporto miesto tarybos narys |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Robert Bright (UK/ESP), Niuporto miesto tarybos narys

Pamatiniai dokumentai

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl antrojo elektroninių ryšių tinklų ir kitų tokių universaliųjų paslaugų apimties persvarstymo pagal Direktyvos 2002/22/EB 15 straipsnį

COM(2008) 572 galutinis

Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl ateities tinklų ir interneto

COM(2008) 594 galutinis

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

A.   Elektroninių ryšių universaliosios paslaugos

Bendros pastabos

| 1. | paprašytas užtikrinti, kad visi pageidaujantys gauti universaliąsias elektroninių ryšių (e. ryšių) paslaugas gautų paslaugas, kurios būtinos vystymui ir dalyvavimui visuomenės gyvenime, teigiamai vertina antrąjį periodinį elektroninių ryšių tinklų universaliųjų paslaugų apimties persvarstymą. Tai – didelis žingsnis įvertinant, ar prieigos, aprėpties ir dalyvavimo ūkinėje veikloje galimybės visoje ES yra vienodos. Plačiajuosčio ryšio paslaugos, kurias galima lyginti su kitomis viešosiomis paslaugomis, pavyzdžiui, vandens ir elektros tiekimu, šiuo metu vis dažniau laikomos ketvirtąja viešųjų paslaugų rūšimi. Regionų komitetas yra pareiškęs, kad atnaujintoje Europos Sąjungos (ES) Lisabonos strategijoje informacijos ir ryšių technologijos (IRT) galėtų tapti veiksniu, užtikrinančiu didesnį konkurencingumą ir geresnes viešąsias paslaugas, tuo siekiant, kad:






  — | IRT taptų pagrindu informacinei visuomenei, kuri būtų atvira visiems ir tenkintų visų savo narių, neaplenkiant neįgaliųjų, senyvo amžiaus ir visų tų, kuriems gresia socialinė atskirtis, poreikius, |
| --- | --- | --- |

1.

paprašytas užtikrinti, kad visi pageidaujantys gauti universaliąsias elektroninių ryšių (e. ryšių) paslaugas gautų paslaugas, kurios būtinos vystymui ir dalyvavimui visuomenės gyvenime, teigiamai vertina antrąjį periodinį elektroninių ryšių tinklų universaliųjų paslaugų apimties persvarstymą. Tai – didelis žingsnis įvertinant, ar prieigos, aprėpties ir dalyvavimo ūkinėje veikloje galimybės visoje ES yra vienodos. Plačiajuosčio ryšio paslaugos, kurias galima lyginti su kitomis viešosiomis paslaugomis, pavyzdžiui, vandens ir elektros tiekimu, šiuo metu vis dažniau laikomos ketvirtąja viešųjų paslaugų rūšimi. Regionų komitetas yra pareiškęs, kad atnaujintoje Europos Sąjungos (ES) Lisabonos strategijoje informacijos ir ryšių technologijos (IRT) galėtų tapti veiksniu, užtikrinančiu didesnį konkurencingumą ir geresnes viešąsias paslaugas, tuo siekiant, kad:

—

IRT taptų pagrindu informacinei visuomenei, kuri būtų atvira visiems ir tenkintų visų savo narių, neaplenkiant neįgaliųjų, senyvo amžiaus ir visų tų, kuriems gresia socialinė atskirtis, poreikius,

| — | elektroniniai ryšiai spręstų prieigos problemą, kuri kyla šių regionų (visų pirma kaimo vietovių) gyventojams, šiuo metu neturintiems pakankamos prieigos prie informacijos ir ryšių tinklų ir paslaugų, |
| --- | --- |

—

elektroniniai ryšiai spręstų prieigos problemą, kuri kyla šių regionų (visų pirma kaimo vietovių) gyventojams, šiuo metu neturintiems pakankamos prieigos prie informacijos ir ryšių tinklų ir paslaugų,

| — | elektroninių ryšių universaliosios paslaugos, kurias teikiant visiems vartotojams turi būti prieinamos nustatytos minimalios konkrečios kokybės arba spartos paslaugos, ateityje galėtų lengviau sumažinti skaitmeninę atskirtį, |
| --- | --- |

—

elektroninių ryšių universaliosios paslaugos, kurias teikiant visiems vartotojams turi būti prieinamos nustatytos minimalios konkrečios kokybės arba spartos paslaugos, ateityje galėtų lengviau sumažinti skaitmeninę atskirtį,

| — | universaliosios paslaugos būtų modernizuotos, pirmiausiai todėl, kad nuo jų įgyvendinimo pradžios, jų apimtis praktiškai nesikeitė ir vis dar apsiriboja vienu sujungimu. |
| --- | --- |

—

universaliosios paslaugos būtų modernizuotos, pirmiausiai todėl, kad nuo jų įgyvendinimo pradžios, jų apimtis praktiškai nesikeitė ir vis dar apsiriboja vienu sujungimu.

| — | Ateityje naudojimasis internetu gali išaugti ir Europos Sąjungoje neapsiribojama tokiais klausimais kaip vis didėjantis interneto protokolo adresų (IP) trūkumas ar saugumas. Turint tai omenyje, RK pritaria Europos Komisijos „daiktų interneto“ konsultacijoms ir norėtų pabrėžti būtinumą pereiti nuo IPv4 interneto protokolo prie atnaujintos IPv6 versijos, palengvinančios interneto išplėtimą, kuris tiesiogiai veikia Europos konkurencingumą. |
| --- | --- |

—

Ateityje naudojimasis internetu gali išaugti ir Europos Sąjungoje neapsiribojama tokiais klausimais kaip vis didėjantis interneto protokolo adresų (IP) trūkumas ar saugumas. Turint tai omenyje, RK pritaria Europos Komisijos „daiktų interneto“ konsultacijoms ir norėtų pabrėžti būtinumą pereiti nuo IPv4 interneto protokolo prie atnaujintos IPv6 versijos, palengvinančios interneto išplėtimą, kuris tiesiogiai veikia Europos konkurencingumą.

| 2. | pritaria keturiems konkretiems direktyvoje nustatytiems universaliųjų paslaugų apimties elementams ir pabrėžia, kad prieigos prie plačiajuosčio ryšio, universaliųjų paslaugų ir interneto vystymas ateityje turės didelės įtakos ES valstybių narių socialinei, ekonominei ir teritorinei sanglaudai. ES turi užtikrinti, kad visiems gyventojams ar vartotojams pagrįstomis kainomis būtų pasiūlytos paslaugos ir aukštos kokybės ryšiai, nepriklausomai nuo jų socialinės padėties ar vietos, kurioje jie gyvena. Nagrinėdama įgyvendintų priemonių padarinius, ES taip pat turi labiau atsižvelgti į regioninį aspektą (1). |
| --- | --- |

2.

pritaria keturiems konkretiems direktyvoje nustatytiems universaliųjų paslaugų apimties elementams ir pabrėžia, kad prieigos prie plačiajuosčio ryšio, universaliųjų paslaugų ir interneto vystymas ateityje turės didelės įtakos ES valstybių narių socialinei, ekonominei ir teritorinei sanglaudai. ES turi užtikrinti, kad visiems gyventojams ar vartotojams pagrįstomis kainomis būtų pasiūlytos paslaugos ir aukštos kokybės ryšiai, nepriklausomai nuo jų socialinės padėties ar vietos, kurioje jie gyvena. Nagrinėdama įgyvendintų priemonių padarinius, ES taip pat turi labiau atsižvelgti į regioninį aspektą (1).

| 3. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka pagrindinis vaidmuo ir atsakomybė padedant prieinamomis kainomis užtikrinti prieigą prie plačiajuosčio ryšio regionuose, kuriuose to neįmanoma pasiekti dėl rinkos ydų, atlikdamos lyderio vaidmenį įgyvendinant bandomuosius projektus, skirtus elektroninės prieigos atotrūkiui sumažinti, ir plėtojant naujas, į piliečius orientuotas viešąsias e. paslaugas (2). |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka pagrindinis vaidmuo ir atsakomybė padedant prieinamomis kainomis užtikrinti prieigą prie plačiajuosčio ryšio regionuose, kuriuose to neįmanoma pasiekti dėl rinkos ydų, atlikdamos lyderio vaidmenį įgyvendinant bandomuosius projektus, skirtus elektroninės prieigos atotrūkiui sumažinti, ir plėtojant naujas, į piliečius orientuotas viešąsias e. paslaugas (2).

| 4. | pabrėžia, jog ES telekomunikacijų politika iš esmės turi būti lanksti ir plati, kad galėtų prisitaikyti prie sparčiai vykstančių ir neprognozuojamų technologijų ir rinkos pokyčių, turinčių įtakos visoms kitoms visuomenės gyvenimo sritims (3). |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, jog ES telekomunikacijų politika iš esmės turi būti lanksti ir plati, kad galėtų prisitaikyti prie sparčiai vykstančių ir neprognozuojamų technologijų ir rinkos pokyčių, turinčių įtakos visoms kitoms visuomenės gyvenimo sritims (3).

| 5. | pabrėžia, kad būtina parengti bazines priemones tose srityse, kurios horizontaliu požiūriu yra prioritetinės, tuo skatinant lygias galimybes (pavyzdžiui, užtikrinti galimybę be kliūčių naudotis viešosiomis interneto tinklavietėmis arba kurti plačiajuosčio ryšio infrastruktūrą). Siekiant šio tikslo būtinas vietos, regionų arba nacionalinių valdžios institucijų dalyvavimas (4). |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad būtina parengti bazines priemones tose srityse, kurios horizontaliu požiūriu yra prioritetinės, tuo skatinant lygias galimybes (pavyzdžiui, užtikrinti galimybę be kliūčių naudotis viešosiomis interneto tinklavietėmis arba kurti plačiajuosčio ryšio infrastruktūrą). Siekiant šio tikslo būtinas vietos, regionų arba nacionalinių valdžios institucijų dalyvavimas (4).

| 6. | džiaugiasi, kad Komisija imasi galvoti apie tai, koks bus universaliųjų paslaugų vaidmuo teikiant e. ryšių paslaugas ateityje, pirmiausia tais atvejais, kai reikės užtikrinti didesnę prieigą prie elektroninių ryšių paslaugų visiems vartotojams, taip pat neįgaliesiems. |
| --- | --- |

6.

džiaugiasi, kad Komisija imasi galvoti apie tai, koks bus universaliųjų paslaugų vaidmuo teikiant e. ryšių paslaugas ateityje, pirmiausia tais atvejais, kai reikės užtikrinti didesnę prieigą prie elektroninių ryšių paslaugų visiems vartotojams, taip pat neįgaliesiems.

Pakankama universali prieiga, teikiama e. ryšių rinkų

| 7. | pritaria Komisijai, kad reikia reguliariai ir dažnai imtis elektroninių ryšių tinklų universaliųjų paslaugų persvarstymo. |
| --- | --- |

7.

pritaria Komisijai, kad reikia reguliariai ir dažnai imtis elektroninių ryšių tinklų universaliųjų paslaugų persvarstymo.

| 8. | pabrėžia, jog siekiant ekonominio, socialinio ir teritorinio augimo ir įtraukties visoje ES būtina ir veiksminga prieiga prie interneto prieinamomis kainomis. |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, jog siekiant ekonominio, socialinio ir teritorinio augimo ir įtraukties visoje ES būtina ir veiksminga prieiga prie interneto prieinamomis kainomis.

| 9. | iš esmės pripažįsta, kad ES valstybėse narėse prieiga, įdiegimas ir vystymasis yra netolygūs ir skirtingi, o tai ryškiausiai matoma tuose regionuose (visų pirma kaimo vietovėse), kuriose, palyginti su miesto ir didmiesčio zonomis, prieinamomis kainomis tiekiamo ir veiksmingo interneto skvarba yra nepakankama. |
| --- | --- |

9.

iš esmės pripažįsta, kad ES valstybėse narėse prieiga, įdiegimas ir vystymasis yra netolygūs ir skirtingi, o tai ryškiausiai matoma tuose regionuose (visų pirma kaimo vietovėse), kuriose, palyginti su miesto ir didmiesčio zonomis, prieinamomis kainomis tiekiamo ir veiksmingo interneto skvarba yra nepakankama.

| 10. | nerimauja, kad atsirado ne tik skaitmeninė, bet ir socialinė ir ekonominė atskirtis, nes šios sritys vis labiau priklauso nuo skaitmeninių technologijų ir prieigos prie jų. |
| --- | --- |

10.

nerimauja, kad atsirado ne tik skaitmeninė, bet ir socialinė ir ekonominė atskirtis, nes šios sritys vis labiau priklauso nuo skaitmeninių technologijų ir prieigos prie jų.

| 11. | pripažįsta, kad rinka tam tikrose geografinėse vietovėse neužtikrina prieinamomis kainomis tiekiamo spartaus plačiajuosčio ryšio tinklų atsiradimo ir ragina Europos Komisiją parengti politikos priemones ir gaires, kuriomis pripažįstant rinkos neveiksmingumą būtų sudarytos sąlygos imtis valstybinių ir viešųjų iniciatyvų kurti atvirus tinklus, kurie veiktų atskirai nuo paslaugų tokiose vietovėse. |
| --- | --- |

11.

pripažįsta, kad rinka tam tikrose geografinėse vietovėse neužtikrina prieinamomis kainomis tiekiamo spartaus plačiajuosčio ryšio tinklų atsiradimo ir ragina Europos Komisiją parengti politikos priemones ir gaires, kuriomis pripažįstant rinkos neveiksmingumą būtų sudarytos sąlygos imtis valstybinių ir viešųjų iniciatyvų kurti atvirus tinklus, kurie veiktų atskirai nuo paslaugų tokiose vietovėse.

Pakankamas duomenų perdavimo pajėgumas, užtikrinantis veiksmingą prieigą prie interneto

| 12. | pabrėžia, kad galimybė visoje Europos Sąjungoje naudotis plačiajuosčiu ryšiu už prieinamą kainą yra esminė viešųjų paslaugų kokybės užtikrinimo, konkurencingumo ir našumo skatinimo prielaida (5). Prieiga prie aukštos kokybės plačiajuosčio ryšio už prieinamą kainą gali pagerinti prieigą prie vietos ir regionų valdžios institucijų teikiamų paslaugų ir jų kokybę, o mikroįmonėms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms – padėti platinti savo produkciją. Atokiems, ypač atokiausiems, regionams ir bendruomenėms, plačiau paplitusi ir greitesnė prieiga prie plačiajuosčio ryšio paslaugų bus labai naudinga (6). |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad galimybė visoje Europos Sąjungoje naudotis plačiajuosčiu ryšiu už prieinamą kainą yra esminė viešųjų paslaugų kokybės užtikrinimo, konkurencingumo ir našumo skatinimo prielaida (5). Prieiga prie aukštos kokybės plačiajuosčio ryšio už prieinamą kainą gali pagerinti prieigą prie vietos ir regionų valdžios institucijų teikiamų paslaugų ir jų kokybę, o mikroįmonėms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms – padėti platinti savo produkciją. Atokiems, ypač atokiausiems, regionams ir bendruomenėms, plačiau paplitusi ir greitesnė prieiga prie plačiajuosčio ryšio paslaugų bus labai naudinga (6).

| 13. | pabrėžia, kad reikia skirti ypatingą dėmesį ekonomiškai mažiau išsivysčiusiems regionams, kad jie pasinaudotų IRT užtikrinamos veiksmingos konvergencijos galimybėmis ir išvengtų atskirties pavojaus (7). |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad reikia skirti ypatingą dėmesį ekonomiškai mažiau išsivysčiusiems regionams, kad jie pasinaudotų IRT užtikrinamos veiksmingos konvergencijos galimybėmis ir išvengtų atskirties pavojaus (7).

| 14. | dar kartą ragina siekti Rygos tikslo – iki 2010 m. teikti plačiajuosčio ryšio paslaugą 90 proc. ES gyventojų, tačiau pažymi, kad to savaime nepakaks, šį tikslą reikia papildyti ir atsižvelgti į kitus veiksnius: geografinį pasiskirstymą, gyventojų tankumą ir pan. Tarp valstybių narių tebėra nemažai skirtumų, o Europos Komisijos analizė rodo, kad šis ryšys pasiekia tik 70 proc. kaimuose gyvenančių ES gyventojų (8). |
| --- | --- |

14.

dar kartą ragina siekti Rygos tikslo – iki 2010 m. teikti plačiajuosčio ryšio paslaugą 90 proc. ES gyventojų, tačiau pažymi, kad to savaime nepakaks, šį tikslą reikia papildyti ir atsižvelgti į kitus veiksnius: geografinį pasiskirstymą, gyventojų tankumą ir pan. Tarp valstybių narių tebėra nemažai skirtumų, o Europos Komisijos analizė rodo, kad šis ryšys pasiekia tik 70 proc. kaimuose gyvenančių ES gyventojų (8).

| 15. | mano, kad skatinant skaitmeninį raštingumą bei sudarant palankią aplinką IRT sektoriuje veikiančioms įmonėms bei moksliniams tyrimams šioje srityje vietos ir regionų valdžios institucijų veiksmai gali tapti pavyzdžiu, kaip ieškoti prie vartotojų poreikių pritaikytų e. vyriausybės sprendimų (9). |
| --- | --- |

15.

mano, kad skatinant skaitmeninį raštingumą bei sudarant palankią aplinką IRT sektoriuje veikiančioms įmonėms bei moksliniams tyrimams šioje srityje vietos ir regionų valdžios institucijų veiksmai gali tapti pavyzdžiu, kaip ieškoti prie vartotojų poreikių pritaikytų e. vyriausybės sprendimų (9).

| 16. | ragina Komisiją apibrėžti plačiajuostį ryšį kaip nuolatinę paslaugą (angl. „always-on“), kuri leidžia vienu metu naudotis balso ir duomenų perdavimo paslaugomis minimaliu parsisiuntimo ir išsiuntimo greičiu, kurio pakanka, kad visuose regionuose būtų užtikrinta veiksminga prieiga prie interneto. |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją apibrėžti plačiajuostį ryšį kaip nuolatinę paslaugą (angl. „always-on“), kuri leidžia vienu metu naudotis balso ir duomenų perdavimo paslaugomis minimaliu parsisiuntimo ir išsiuntimo greičiu, kurio pakanka, kad visuose regionuose būtų užtikrinta veiksminga prieiga prie interneto.

Plačiajuostis ryšys pakeistoje universaliųjų paslaugų įpareigojimo apimtyje

| 17. | pabrėžia, kad ilgalaikė e. atskirtis yra socialinės ir ekonominės atskirties priežastis. Socialiniu požiūriu būtina užtikrinti lygias e. prieigos ir įgūdžių įgijimo galimybes. Be to, šioje srityje glūdi iki šiol nepanaudotas ekonominis potencialas. Svarbu, kad IRT taptų nauja „socialine priemone“ ir būtų naudojama susiejant IRT strategijas ir Bendrijos socialinę politiką (10) bei kaip su sanglaudos politika suderinta priemonė būtų pasitelkta vietos ir regionų vystimuisi. |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad ilgalaikė e. atskirtis yra socialinės ir ekonominės atskirties priežastis. Socialiniu požiūriu būtina užtikrinti lygias e. prieigos ir įgūdžių įgijimo galimybes. Be to, šioje srityje glūdi iki šiol nepanaudotas ekonominis potencialas. Svarbu, kad IRT taptų nauja „socialine priemone“ ir būtų naudojama susiejant IRT strategijas ir Bendrijos socialinę politiką (10) bei kaip su sanglaudos politika suderinta priemonė būtų pasitelkta vietos ir regionų vystimuisi.

| 18. | baiminasi, kad diegiant plačiajuostį ryšį dažnai gali iškilti rinkos neveiksmingumo pavojus, jeigu privačių operatorių nuomone, investicijos į atokių, kaimo vietovių ar vietovių, kuriose mažas gyventojų tankumas arba vietovių, kuriose dėl kalnų ir aukštumų sudėtinga ir sunku tokį ryšį įdiegti, infrastruktūrą bus nerentabilios (11). |
| --- | --- |

18.

baiminasi, kad diegiant plačiajuostį ryšį dažnai gali iškilti rinkos neveiksmingumo pavojus, jeigu privačių operatorių nuomone, investicijos į atokių, kaimo vietovių ar vietovių, kuriose mažas gyventojų tankumas arba vietovių, kuriose dėl kalnų ir aukštumų sudėtinga ir sunku tokį ryšį įdiegti, infrastruktūrą bus nerentabilios (11).

| 19. | siūlo numatyti mechanizmus, skirtus plėtoti veiksmingą prieigą prie plačiajuosčio interneto kaimo vietovėse, mažo gyventojų tankumo regionuose ir atokiausiuose regionuose. Prireikus turėtų būti suteikiama parama vietos ir regionų valdžios institucijoms, arba, bendradarbiaujant su jomis, mažosioms ir vidutinėms įmonėms arba pasitelkiant vietos iniciatyvas, investuoti į IRT ir infrastruktūros vystymą (12). |
| --- | --- |

19.

siūlo numatyti mechanizmus, skirtus plėtoti veiksmingą prieigą prie plačiajuosčio interneto kaimo vietovėse, mažo gyventojų tankumo regionuose ir atokiausiuose regionuose. Prireikus turėtų būti suteikiama parama vietos ir regionų valdžios institucijoms, arba, bendradarbiaujant su jomis, mažosioms ir vidutinėms įmonėms arba pasitelkiant vietos iniciatyvas, investuoti į IRT ir infrastruktūros vystymą (12).

| 20. | ragina parengti konkrečias priemones, tokias kaip ES struktūriniai fondai, kad ES regionuose dar iki 2010 m. numatomo šių programų tarpinio persvarstymo pavyktų pasiekti, kad veiksminga prieiga prie interneto būtų užtikrinama aiškiai ir nuosekliai. |
| --- | --- |

20.

ragina parengti konkrečias priemones, tokias kaip ES struktūriniai fondai, kad ES regionuose dar iki 2010 m. numatomo šių programų tarpinio persvarstymo pavyktų pasiekti, kad veiksminga prieiga prie interneto būtų užtikrinama aiškiai ir nuosekliai.

| 21. | pripažįsta, kad ES interneto portalai labai padeda visiems suinteresuotiems subjektams keistis geriausia patirtimi, kaip kurti ir vystyti plačiajuosčio ryšio atvirosios prieigos tinklus pagal ES valstybės pagalbos taisykles naudojant ES, nacionalines ir regionų lėšas (pavyzdžiui, http://www.broadband-europe.eu). |
| --- | --- |

21.

pripažįsta, kad ES interneto portalai labai padeda visiems suinteresuotiems subjektams keistis geriausia patirtimi, kaip kurti ir vystyti plačiajuosčio ryšio atvirosios prieigos tinklus pagal ES valstybės pagalbos taisykles naudojant ES, nacionalines ir regionų lėšas (pavyzdžiui, http://www.broadband-europe.eu).

| 22. | pripažindamas, kad plačiajuosčio ryšio technologijos daro didelį poveikį tolesniam Europos bendrosios rinkos vystymuisi apskritai, ragina Europos Komisiją prieš pateikiant dabartinei ekonominei padėčiai sureguliuoti skirtas atnaujintas politikos priemones pagalvoti apie galimybę panaudoti visus savo turimus mechanizmus ir tuo skatinti investuoti į minėtą infrastruktūrą. |
| --- | --- |

22.

pripažindamas, kad plačiajuosčio ryšio technologijos daro didelį poveikį tolesniam Europos bendrosios rinkos vystymuisi apskritai, ragina Europos Komisiją prieš pateikiant dabartinei ekonominei padėčiai sureguliuoti skirtas atnaujintas politikos priemones pagalvoti apie galimybę panaudoti visus savo turimus mechanizmus ir tuo skatinti investuoti į minėtą infrastruktūrą.

| 23. | mano, kad ES konkurencingumas, paslaugų apimtis ir kokybė, našumas ir, galiausiai, užimtumo lygis daugelyje sektorių gali daugiausia priklausyti nuo to, ar turėsime sparčią ir veiksmingą prieigą prie interneto. |
| --- | --- |

23.

mano, kad ES konkurencingumas, paslaugų apimtis ir kokybė, našumas ir, galiausiai, užimtumo lygis daugelyje sektorių gali daugiausia priklausyti nuo to, ar turėsime sparčią ir veiksmingą prieigą prie interneto.

| 24. | kadangi nacionalinės, regionų ir vietos valdžios ir kitos institucijos vis daugiau paslaugų piliečiams teikia elektroninėmis priemonėmis (e. vyriausybė, e. sveikata, e. mokymasis, e. viešieji pirkimai), siekiant demokratinio dalyvavimo (e. įtraukties) vis svarbiau yra užtikrinti pakankamą prieigą prie plačiajuosčio ryšio technologijų (13). Vietos, regionų, nacionalinių ir Europos valdžios institucijų tarpusavio bendradarbiavimą taip pat būtų galima sustiprinti viešojo administravimo sektoriuje pagerinus prieigą prie plačiajuosčio ryšio, visų pirma atsižvelgiant į šiuo metu į nacionalinę teisę perkeliamą ES paslaugų direktyvą. |
| --- | --- |

24.

kadangi nacionalinės, regionų ir vietos valdžios ir kitos institucijos vis daugiau paslaugų piliečiams teikia elektroninėmis priemonėmis (e. vyriausybė, e. sveikata, e. mokymasis, e. viešieji pirkimai), siekiant demokratinio dalyvavimo (e. įtraukties) vis svarbiau yra užtikrinti pakankamą prieigą prie plačiajuosčio ryšio technologijų (13). Vietos, regionų, nacionalinių ir Europos valdžios institucijų tarpusavio bendradarbiavimą taip pat būtų galima sustiprinti viešojo administravimo sektoriuje pagerinus prieigą prie plačiajuosčio ryšio, visų pirma atsižvelgiant į šiuo metu į nacionalinę teisę perkeliamą ES paslaugų direktyvą.

Pakankamas universaliųjų paslaugų įpareigojimo lankstumas, skirtas reaguoti į visus rinkos pokyčius visose valstybėse

| 25. | mano, kad Regionų komitetas jau keletą kartų nagrinėjo ir aptarė sprendimus, kuriuos ES įgyvendina vietos ir regionų valdžios institucijos, ir pripažįsta, kad neįmanoma rasti visoms situacijoms tinkančio sprendimo. Veiksmai, kurie tiktų didiesiems miestų centrams, gali netikti kitoms vietovėms, pavyzdžiui, nedideliems kalnų regionams, kuriems būdingas sudėtingas nelygus reljefas arba mažas gyventojų tankumas, todėl norint teikti bet kokias paslaugas tokiose vietovėse reikia didelių pastangų (14). |
| --- | --- |

25.

mano, kad Regionų komitetas jau keletą kartų nagrinėjo ir aptarė sprendimus, kuriuos ES įgyvendina vietos ir regionų valdžios institucijos, ir pripažįsta, kad neįmanoma rasti visoms situacijoms tinkančio sprendimo. Veiksmai, kurie tiktų didiesiems miestų centrams, gali netikti kitoms vietovėms, pavyzdžiui, nedideliems kalnų regionams, kuriems būdingas sudėtingas nelygus reljefas arba mažas gyventojų tankumas, todėl norint teikti bet kokias paslaugas tokiose vietovėse reikia didelių pastangų (14).

| 26. | sutinka, kad skirtumai skaitmeninių gebėjimų srityje vis dar dideli. Rizikos grupėms priklauso vyresnio amžiaus, ekonominės veiklos nevykdantys, mažai išsilavinę asmenys bei asmenys, neįgiję e. žinių, būtinų e. įgūdžiams darbe tobulinti. |
| --- | --- |

26.

sutinka, kad skirtumai skaitmeninių gebėjimų srityje vis dar dideli. Rizikos grupėms priklauso vyresnio amžiaus, ekonominės veiklos nevykdantys, mažai išsilavinę asmenys bei asmenys, neįgiję e. žinių, būtinų e. įgūdžiams darbe tobulinti.

| 27. | pabrėžia, kad labai svarbus yra mokymas ir profesiniai kursai, padedantys prisitaikyti prie nuolat skaitmeninių technologijų srityje tobulėjančios visuomenės, ir ypatingą dėmesį atkreipia į pažeidžiamas visuomenes grupes (15). |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad labai svarbus yra mokymas ir profesiniai kursai, padedantys prisitaikyti prie nuolat skaitmeninių technologijų srityje tobulėjančios visuomenės, ir ypatingą dėmesį atkreipia į pažeidžiamas visuomenes grupes (15).

| 28. | pažymi, kad reikia skirti ypatingą dėmesį atotrūkiui tarp plačiajuosčio ryšio diegimo ir atsiliekančio realaus tokio ryšio naudojimo, nulemto visuomenės skaitmeninių gebėjimų, kuriuos dar galima būtų tobulinti. Siekiant šį atotrūkį sumažinti, vietos ir aukštesniu lygiu reikia imtis priemonių pašalinti kliūtis, trukdančias naudotis plačiajuosčiu ryšiu: rengti interneto mokymus, steigti prieigos taškus viešose vietose (16), finansuoti gyventojų bendruomenių ir kitų nevyriausybinių organizacijų projektus, skirtus mokymui ir savišvietai skaitmeninių gebėjimų srityje, skatinti plačiajuosčio tinklo paslaugų teikėjų konkurenciją. |
| --- | --- |

28.

pažymi, kad reikia skirti ypatingą dėmesį atotrūkiui tarp plačiajuosčio ryšio diegimo ir atsiliekančio realaus tokio ryšio naudojimo, nulemto visuomenės skaitmeninių gebėjimų, kuriuos dar galima būtų tobulinti. Siekiant šį atotrūkį sumažinti, vietos ir aukštesniu lygiu reikia imtis priemonių pašalinti kliūtis, trukdančias naudotis plačiajuosčiu ryšiu: rengti interneto mokymus, steigti prieigos taškus viešose vietose (16), finansuoti gyventojų bendruomenių ir kitų nevyriausybinių organizacijų projektus, skirtus mokymui ir savišvietai skaitmeninių gebėjimų srityje, skatinti plačiajuosčio tinklo paslaugų teikėjų konkurenciją.

B.   Ateities tinklai ir internetas

Bendros pastabos

| 29. | paprašytas įvertinti naujos kartos interneto technologijų vystymąsi džiaugiasi galimybe apžvelgti pasiektą technologinę ateities tinklų ir daiktų interneto pažangą. |
| --- | --- |

29.

paprašytas įvertinti naujos kartos interneto technologijų vystymąsi džiaugiasi galimybe apžvelgti pasiektą technologinę ateities tinklų ir daiktų interneto pažangą.

| 30. | pripažįsta, kad internetas yra viena svarbiausių mūsų laikų naujovių, kurios galimybės skatinti ekonomikos vystymąsi gali suteikti apčiuopiamos naudos kuriant naujas paslaugas, atveriant naujas investicijų ir darbo perspektyvas, didinant našumą, mažinant sąnaudas ir gerinant gyvenimo kokybę (17). |
| --- | --- |

30.

pripažįsta, kad internetas yra viena svarbiausių mūsų laikų naujovių, kurios galimybės skatinti ekonomikos vystymąsi gali suteikti apčiuopiamos naudos kuriant naujas paslaugas, atveriant naujas investicijų ir darbo perspektyvas, didinant našumą, mažinant sąnaudas ir gerinant gyvenimo kokybę (17).

| 31. | pažymi, kad per labai trumpą laiką spartusis internetas (plačiajuostis ryšys) tapo tiesiog būtinu šiuolaikinei ekonomikai. Šis ryšys leidžia mums kitaip pasiekti ir naudoti internetą. |
| --- | --- |

31.

pažymi, kad per labai trumpą laiką spartusis internetas (plačiajuostis ryšys) tapo tiesiog būtinu šiuolaikinei ekonomikai. Šis ryšys leidžia mums kitaip pasiekti ir naudoti internetą.

| 32. | teigiamai vertina ateities tinklams skirtą komunikatą, kuriuo Europos Komisija nori pasiruošti galbūt didžiausiam iki šiol interneto perversmui, kuris įvyks atsiradus daiktų internetui. |
| --- | --- |

32.

teigiamai vertina ateities tinklams skirtą komunikatą, kuriuo Europos Komisija nori pasiruošti galbūt didžiausiam iki šiol interneto perversmui, kuris įvyks atsiradus daiktų internetui.

Politikos iššūkiai

| 33. | reiškia viltį, kad bendras būsimo komunikato tikslas ir galiausiai įvyksiantis reguliavimo pagrindo atnaujinimas skatins konkurenciją, taip pat pripažįsta, jog reikia siekti tikslo konkurencijos pagalba padaryti informacinės visuomenės paslaugas prieinamas visoje Bendrijoje (18). |
| --- | --- |

33.

reiškia viltį, kad bendras būsimo komunikato tikslas ir galiausiai įvyksiantis reguliavimo pagrindo atnaujinimas skatins konkurenciją, taip pat pripažįsta, jog reikia siekti tikslo konkurencijos pagalba padaryti informacinės visuomenės paslaugas prieinamas visoje Bendrijoje (18).

| 34. | kaip ir Komisija mano, kad kūrybinio turinio paslaugų perkėlimas į interneto aplinką yra didžiulis iššūkis ir pabrėžia, kad naujų paslaugų ir naujų skaitmeninių žiniasklaidos priemonių turinys turėtų būti kuriamas remiantis ne vien tik ekonominiais kriterijais, bet ir atsižvelgiant į socialinius ir kultūrinius poreikius (19). |
| --- | --- |

34.

kaip ir Komisija mano, kad kūrybinio turinio paslaugų perkėlimas į interneto aplinką yra didžiulis iššūkis ir pabrėžia, kad naujų paslaugų ir naujų skaitmeninių žiniasklaidos priemonių turinys turėtų būti kuriamas remiantis ne vien tik ekonominiais kriterijais, bet ir atsižvelgiant į socialinius ir kultūrinius poreikius (19).

| 35. | ragina Regionų komitetą pabrėžti, kaip svarbu ateities skaitmeninėje aplinkoje užtikrinti daugialypės Europos visuomenės kultūrų įvairovę ir kultūrinę tapatybę (20). |
| --- | --- |

35.

ragina Regionų komitetą pabrėžti, kaip svarbu ateities skaitmeninėje aplinkoje užtikrinti daugialypės Europos visuomenės kultūrų įvairovę ir kultūrinę tapatybę (20).

| 36. | pabrėžia, kad svarbu vadovautis naujais principais teikiant piliečių poreikiams pritaikytas viešąsias e. paslaugas ir naujai įvertinti svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų, kurios atsakingos už šių principų nustatymą, vaidmenį. Ši užduotis yra ypač svarbi atokiems ir atokiausiems regionams bei kaimo vietovėms ir salose gyvenančioms bendruomenėms, kuriose IRT vystymo socialiniai ir ekonominiai privalumai yra būtini sanglaudai ir gali duoti didžiausią papildomą naudą (21). |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad svarbu vadovautis naujais principais teikiant piliečių poreikiams pritaikytas viešąsias e. paslaugas ir naujai įvertinti svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų, kurios atsakingos už šių principų nustatymą, vaidmenį. Ši užduotis yra ypač svarbi atokiems ir atokiausiems regionams bei kaimo vietovėms ir salose gyvenančioms bendruomenėms, kuriose IRT vystymo socialiniai ir ekonominiai privalumai yra būtini sanglaudai ir gali duoti didžiausią papildomą naudą (21).

| 37. | pabrėžia, jog siekiant išvengti bet kokios atskirties naudojantis viešosiomis paslaugomis, administracinės įstaigos turėtų laikytis daugiakanalės prieigos principo, kuris padėtų užtikrinti galimybę vartotojui naudotis jam tinkamiausia priemone (paslaugomis prie „įprastinio langelio“, tinklavietėmis, skaitmenine televizija, mobiliaisiais telefonais ir pan.) (22). |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, jog siekiant išvengti bet kokios atskirties naudojantis viešosiomis paslaugomis, administracinės įstaigos turėtų laikytis daugiakanalės prieigos principo, kuris padėtų užtikrinti galimybę vartotojui naudotis jam tinkamiausia priemone (paslaugomis prie „įprastinio langelio“, tinklavietėmis, skaitmenine televizija, mobiliaisiais telefonais ir pan.) (22).

| 38. | Pabrėžia į bendruomenę orientuoto sąveikiojo tinklo (WEB 2.0) vaidmenį, kadangi šis reiškinys iš esmės keičia piliečių ir vietos valdžios institucijų bendravimą, užtikrindamas maksimalų sprendimų priėmimo proceso skaidrumą ir stiprindamas dalyvaujamąją demokratiją. |
| --- | --- |

38.

Pabrėžia į bendruomenę orientuoto sąveikiojo tinklo (WEB 2.0) vaidmenį, kadangi šis reiškinys iš esmės keičia piliečių ir vietos valdžios institucijų bendravimą, užtikrindamas maksimalų sprendimų priėmimo proceso skaidrumą ir stiprindamas dalyvaujamąją demokratiją.

| 39. | ragina Komisiją parengti tolesnes gaires, pagal kurias regionai ir miestai turėtų taikyti ES valstybės pagalbos taisykles, pirmiausia, pereidami prie naujos kartos plačiajuosčio ryšio tais atvejais, kai rinka tokių paslaugų neužtikrina, arba įdiegdami bevielį plačiajuostį ryšį regionuose. |
| --- | --- |

39.

ragina Komisiją parengti tolesnes gaires, pagal kurias regionai ir miestai turėtų taikyti ES valstybės pagalbos taisykles, pirmiausia, pereidami prie naujos kartos plačiajuosčio ryšio tais atvejais, kai rinka tokių paslaugų neužtikrina, arba įdiegdami bevielį plačiajuostį ryšį regionuose.

| 40. | pabrėžia, jog reikia kurti ateities daiktų internetą taip, kad būtų galima spręsti naujų pavojų vaikams ir jaunimui problemą, kuri iškils dėl didėjančios skaitmeninės konvergencijos, vis labiau prieinamo plačiajuosčio ryšio ir naujos vartotojams skirtos interneto pagalba veikiančios įrangos (23). |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, jog reikia kurti ateities daiktų internetą taip, kad būtų galima spręsti naujų pavojų vaikams ir jaunimui problemą, kuri iškils dėl didėjančios skaitmeninės konvergencijos, vis labiau prieinamo plačiajuosčio ryšio ir naujos vartotojams skirtos interneto pagalba veikiančios įrangos (23).

| 41. | ragina ypatingą dėmesį skirti siunčiamos informacijos apsaugai, kovai su nelegaliu ir žalingu interneto tinklapių turiniu (24). Visuomenė yra itin jautri su vartotojų ir asmens duomenų apsauga susijusiems klausimams (25). |
| --- | --- |

41.

ragina ypatingą dėmesį skirti siunčiamos informacijos apsaugai, kovai su nelegaliu ir žalingu interneto tinklapių turiniu (24). Visuomenė yra itin jautri su vartotojų ir asmens duomenų apsauga susijusiems klausimams (25).

| 42. | dėkoja Europos Komisijai, kad ji skiria dėmesį asmenų privatumo ir asmens duomenų apsaugos didinimui elektroninių ryšių sektoriuje. |
| --- | --- |

42.

dėkoja Europos Komisijai, kad ji skiria dėmesį asmenų privatumo ir asmens duomenų apsaugos didinimui elektroninių ryšių sektoriuje.

| 43. | ragina sugriežtinti su saugumu susijusias nuostatas ir pagerinti vykdymo užtikrinimo mechanizmus ir atkreipia Europos Komisijos dėmesį į faktą, kad tam tikras tinklo saugumo ir vartotojų apsaugos užtikrinimo priemones reikia derinti ir įgyvendinti ne ES, bet tarptautiniu lygiu (26). |
| --- | --- |

43.

ragina sugriežtinti su saugumu susijusias nuostatas ir pagerinti vykdymo užtikrinimo mechanizmus ir atkreipia Europos Komisijos dėmesį į faktą, kad tam tikras tinklo saugumo ir vartotojų apsaugos užtikrinimo priemones reikia derinti ir įgyvendinti ne ES, bet tarptautiniu lygiu (26).

| 44. | reiškia viltį, kad tolesne veikla bus siekiama stimuliuoti ir skatinti techninių sprendimų, skirtų kovai su neteisėtu turiniu ir žalingu elgesiu internete, kūrimą bei taikymą, taip pat bendradarbiavimą bei įvairių suinteresuotų subjektų keitimąsi geriausia praktika vietos, regionų, Europos ir tarptautiniu lygmeniu (27). |
| --- | --- |

44.

reiškia viltį, kad tolesne veikla bus siekiama stimuliuoti ir skatinti techninių sprendimų, skirtų kovai su neteisėtu turiniu ir žalingu elgesiu internete, kūrimą bei taikymą, taip pat bendradarbiavimą bei įvairių suinteresuotų subjektų keitimąsi geriausia praktika vietos, regionų, Europos ir tarptautiniu lygmeniu (27).

| 45. | pripažįsta, kad švietimo sektoriui reikia teikti veiksmingo plačiajuosčio ryšio paslaugas ir ragina rengti mokymo medžiagą, skirtą informacijos technologijų ir žiniasklaidos priemonių naudojimo įgūdžiams ugdyti saugioje interneto aplinkoje. Pabrėžia, kad reikia imtis veiksmų pagrindinį dėmesį sutelkiant ne vien į vaikų apsaugą, bet taip pat siekiant, kad jie būtų aktyviai mokomi saugiai naudotis internetu (savarankiškumo ugdymo procesas) (28). |
| --- | --- |

45.

pripažįsta, kad švietimo sektoriui reikia teikti veiksmingo plačiajuosčio ryšio paslaugas ir ragina rengti mokymo medžiagą, skirtą informacijos technologijų ir žiniasklaidos priemonių naudojimo įgūdžiams ugdyti saugioje interneto aplinkoje. Pabrėžia, kad reikia imtis veiksmų pagrindinį dėmesį sutelkiant ne vien į vaikų apsaugą, bet taip pat siekiant, kad jie būtų aktyviai mokomi saugiai naudotis internetu (savarankiškumo ugdymo procesas) (28).

| 46. | rekomenduoja koordinuoti tyrimo veiklą atitinkamose srityse ES teritorijoje bei už jos ribų ir kaupti žinias apie tai, kaip žmonės naudojasi internetu, apie su tuo susijusius pavojus ir galimą žalingą naudojimosi interneto technologijomis poveikį, įskaitant techninius, psichologinius ir socialinius klausimus (29). |
| --- | --- |

46.

rekomenduoja koordinuoti tyrimo veiklą atitinkamose srityse ES teritorijoje bei už jos ribų ir kaupti žinias apie tai, kaip žmonės naudojasi internetu, apie su tuo susijusius pavojus ir galimą žalingą naudojimosi interneto technologijomis poveikį, įskaitant techninius, psichologinius ir socialinius klausimus (29).

| 47. | reiškia nuomonę, kad telekomunikacijų reguliavimo politikos laimėjimų negalima patikimai įvertinti nacionaliniu lygmeniu, nes telekomunikacijos ir paslaugų teikimas skiriasi ne tik tarp ES regionų, bet ir pačių regionų viduje, pavyzdžiui, tankiai apgyvendinti miestai ir kaimo vietovės kiekviename regione pastebimai skiriasi nuo nacionalinio vidurkio (30). |
| --- | --- |

47.

reiškia nuomonę, kad telekomunikacijų reguliavimo politikos laimėjimų negalima patikimai įvertinti nacionaliniu lygmeniu, nes telekomunikacijos ir paslaugų teikimas skiriasi ne tik tarp ES regionų, bet ir pačių regionų viduje, pavyzdžiui, tankiai apgyvendinti miestai ir kaimo vietovės kiekviename regione pastebimai skiriasi nuo nacionalinio vidurkio (30).

| 48. | ragina Europos Komisiją geriau nei iki šiol stebėti, ar žemesniu geografiniu lygmeniu galima gauti paslaugas ir, ar tos paslaugos yra kokybiškos, tuo skiriant daugiau dėmesio regioniniams rinkos skirtumams ir užtikrinant įtrauktį (31). |
| --- | --- |

48.

ragina Europos Komisiją geriau nei iki šiol stebėti, ar žemesniu geografiniu lygmeniu galima gauti paslaugas ir, ar tos paslaugos yra kokybiškos, tuo skiriant daugiau dėmesio regioniniams rinkos skirtumams ir užtikrinant įtrauktį (31).

Konkretūs veiksmai

| 49. | pabrėžia, kad laisva konkurencija telekomunikacijų srityje neužtikrina vienodos prieigos ir paslaugų visiems regionams ar mažesniems teritoriniams vienetams. Nuostatos dėl universaliųjų paslaugų turi būti nuolat ir iniciatyviai persvarstomos, siekiant užtikrinti informacinei visuomenei tikrai universalią prieigą (32). |
| --- | --- |

49.

pabrėžia, kad laisva konkurencija telekomunikacijų srityje neužtikrina vienodos prieigos ir paslaugų visiems regionams ar mažesniems teritoriniams vienetams. Nuostatos dėl universaliųjų paslaugų turi būti nuolat ir iniciatyviai persvarstomos, siekiant užtikrinti informacinei visuomenei tikrai universalią prieigą (32).

| 50. | siūlo plačiajuosčio ryšio paslaugas įtraukti į dabartinę universaliųjų paslaugų direktyvos taikymo sritį ir reikalauja, kad nacionaliniai reguliuotojai skaidriai nustatytų priemones, atsižvelgtų į technologijų ir greičių raidą, numatytų konkrečius išteklius ir galiausiai sankcijas, kurios padės įgyvendinti veikiantį ir atvirą internetą toje valstybėje narėje. RK primena Europos Komisijai, kad neturėtų nukentėti tų regionų vietos valdžios institucijos ir galutiniai vartotojai nei finansiškai, nei dėl operatorių vėlavimų, kadangi jie gali laukti, kol bus įgyvendintos universaliosioms paslaugoms skirtos priemonės toje valstybėje narėje (33). |
| --- | --- |

50.

siūlo plačiajuosčio ryšio paslaugas įtraukti į dabartinę universaliųjų paslaugų direktyvos taikymo sritį ir reikalauja, kad nacionaliniai reguliuotojai skaidriai nustatytų priemones, atsižvelgtų į technologijų ir greičių raidą, numatytų konkrečius išteklius ir galiausiai sankcijas, kurios padės įgyvendinti veikiantį ir atvirą internetą toje valstybėje narėje. RK primena Europos Komisijai, kad neturėtų nukentėti tų regionų vietos valdžios institucijos ir galutiniai vartotojai nei finansiškai, nei dėl operatorių vėlavimų, kadangi jie gali laukti, kol bus įgyvendintos universaliosioms paslaugoms skirtos priemonės toje valstybėje narėje (33).

| 51. | siūlo nustatyti aiškius kriterijus (gyventojų tankumas, geografinė padėtis, tinklo veikimas, vietovės pobūdis), kurie padėtų nustatyti prioritetinius regionus, kenčiančius nuo rinkos ydos. |
| --- | --- |

51.

siūlo nustatyti aiškius kriterijus (gyventojų tankumas, geografinė padėtis, tinklo veikimas, vietovės pobūdis), kurie padėtų nustatyti prioritetinius regionus, kenčiančius nuo rinkos ydos.

| 52. | mano, kad ateityje reikėtų reikalauti tokio universaliųjų paslaugų lygio, kuris nebūtų pernelyg žemas ir galėtų patenkinti aktualius dabartinių ir būsimų naudotojų poreikius. Reikėtų kalbėti apie spartesnį ir veiksmingesnį interneto ryšį, kuris sudarytų prielaidas sparčiam technologijų vystimuisi ateityje. Valstybes nares reikėtų skatinti nustatyti griežtus universaliųjų paslaugų reikalavimus nacionaliniu lygiu pagal galiojančios direktyvos 32 straipsnį (34). |
| --- | --- |

52.

mano, kad ateityje reikėtų reikalauti tokio universaliųjų paslaugų lygio, kuris nebūtų pernelyg žemas ir galėtų patenkinti aktualius dabartinių ir būsimų naudotojų poreikius. Reikėtų kalbėti apie spartesnį ir veiksmingesnį interneto ryšį, kuris sudarytų prielaidas sparčiam technologijų vystimuisi ateityje. Valstybes nares reikėtų skatinti nustatyti griežtus universaliųjų paslaugų reikalavimus nacionaliniu lygiu pagal galiojančios direktyvos 32 straipsnį (34).

| 53. | pripažįsta, kad reikia nustatyti ir įvertinti skirtingus plačiajuosčio ryšio teikimo patalpoms modelius, naudojant telekomunikacijų stočių atviros prieigos tinklus. |
| --- | --- |

53.

pripažįsta, kad reikia nustatyti ir įvertinti skirtingus plačiajuosčio ryšio teikimo patalpoms modelius, naudojant telekomunikacijų stočių atviros prieigos tinklus.

| 54. | ragina valdžios institucijas, pirmiausia, savivaldybių lygmens, investuoti į naujus tinklus ir mažinti statybos darbų sąnaudas sudarant palankesnes sąlygas naudotis savo kabelių kanalais arba koordinuojant tokį modernizavimą su kelio darbais ar kitais komunalinio ūkio, visų pirma elektros tinklų ar kanalizacijos, darbais. |
| --- | --- |

54.

ragina valdžios institucijas, pirmiausia, savivaldybių lygmens, investuoti į naujus tinklus ir mažinti statybos darbų sąnaudas sudarant palankesnes sąlygas naudotis savo kabelių kanalais arba koordinuojant tokį modernizavimą su kelio darbais ar kitais komunalinio ūkio, visų pirma elektros tinklų ar kanalizacijos, darbais.

| 55. | reikalauja galimybės naudotis infrastruktūra per valdžios institucijas ir komunalinių paslaugų įmones, kurios gali suteikti pakankamai viešosios prieigos kabelių kanalų naujose statybvietėse ir sudaryti infrastruktūros schemas arba viešai skelbti statybų planus. Jos taip pat gali lengviau suderinti paslaugų teikėjų ir pastatų savininkų veiksmus rengiantis naujose patalpose kloti kabelius. |
| --- | --- |

55.

reikalauja galimybės naudotis infrastruktūra per valdžios institucijas ir komunalinių paslaugų įmones, kurios gali suteikti pakankamai viešosios prieigos kabelių kanalų naujose statybvietėse ir sudaryti infrastruktūros schemas arba viešai skelbti statybų planus. Jos taip pat gali lengviau suderinti paslaugų teikėjų ir pastatų savininkų veiksmus rengiantis naujose patalpose kloti kabelius.

| 56. | pataria ieškoti veiksmingų naujų ir lanksčių sprendimų, naudojant politines priemones, apibrėžtas vietos ir regionų lygiu, tačiau koordinuojamas nacionaliniu ir Europos lygiu, kuriomis remiantis infrastruktūros kūrimui teikiama ekonominė parama, ar, laikantis Bendrijos laisvosios konkurencijos principų, nustatant pagrindines gaires, kurios padėtų išvengti aptariamose geografinėse vietovėse atsirandančio rinkos neveiksmingumo (35). |
| --- | --- |

56.

pataria ieškoti veiksmingų naujų ir lanksčių sprendimų, naudojant politines priemones, apibrėžtas vietos ir regionų lygiu, tačiau koordinuojamas nacionaliniu ir Europos lygiu, kuriomis remiantis infrastruktūros kūrimui teikiama ekonominė parama, ar, laikantis Bendrijos laisvosios konkurencijos principų, nustatant pagrindines gaires, kurios padėtų išvengti aptariamose geografinėse vietovėse atsirandančio rinkos neveiksmingumo (35).

| 57. | rekomenduoja dar labiau skatinti ir keistis informacija apie geriausią patirtį (36), susijusią su vietos ir regionų valdžios institucijų iniciatyvomis, kurias įgyvendinant optimaliai pasinaudojama struktūriniais fondais, Kaimo plėtros fondu ir valstybės pagalba teikiant ir naudojant plačiajuostį ryšį. Regionų komitetas keletą kartų pabrėžė būtinybę laikytis tokio požiūrio ir minėjo jo teigiamus aspektus. |
| --- | --- |

57.

rekomenduoja dar labiau skatinti ir keistis informacija apie geriausią patirtį (36), susijusią su vietos ir regionų valdžios institucijų iniciatyvomis, kurias įgyvendinant optimaliai pasinaudojama struktūriniais fondais, Kaimo plėtros fondu ir valstybės pagalba teikiant ir naudojant plačiajuostį ryšį. Regionų komitetas keletą kartų pabrėžė būtinybę laikytis tokio požiūrio ir minėjo jo teigiamus aspektus.

| 58. | ragina Komisiją parengti ir naudoti rodiklius, kuriais remiantis būtų galima palyginti IRT paplitimą ir naudojimą skirtinguose regionuose ir padaryti naudingas išvadas, būtinas įgyvendinant ekonomines, socialines ir technologines regionų konvergencijos priemones (37). |
| --- | --- |

58.

ragina Komisiją parengti ir naudoti rodiklius, kuriais remiantis būtų galima palyginti IRT paplitimą ir naudojimą skirtinguose regionuose ir padaryti naudingas išvadas, būtinas įgyvendinant ekonomines, socialines ir technologines regionų konvergencijos priemones (37).

| 59. | ragina pateikti konkrečius pasiūlymus, kaip apginti vartotojų interesus, jeigu Universaliųjų paslaugų direktyva būtų atnaujinta (38). |
| --- | --- |

59.

ragina pateikti konkrečius pasiūlymus, kaip apginti vartotojų interesus, jeigu Universaliųjų paslaugų direktyva būtų atnaujinta (38).

| 60. | ragina Komisiją skatinti piliečių dalyvavimą gerinant viešojo sektoriaus valdymo ir teikiamų paslaugų kokybę, įsteigiant nuolatinę virtualią observatoriją, kurioje būtų kaupiamos šių paslaugų vartotojų reiškiamos pastabos ir pasiūlymai (39). |
| --- | --- |

60.

ragina Komisiją skatinti piliečių dalyvavimą gerinant viešojo sektoriaus valdymo ir teikiamų paslaugų kokybę, įsteigiant nuolatinę virtualią observatoriją, kurioje būtų kaupiamos šių paslaugų vartotojų reiškiamos pastabos ir pasiūlymai (39).

2009 m. vasario 13 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  CdR 520/99 fin

1

(2)  CdR 5/2008 fin

2

(3)  CdR 520/99 fin

3

(4)  CdR 5/2008 fin

4

(5)  CdR5/2008 fin, CdR 272/2006 fin

5

(6)  CdR 252/2005 fin

6

(7)  CdR 5/2008 fin

7

(8)  CdR 272/2006 fin

8

(9)  CdR 5/2008 fin

9

(10)  CdR 5/2008 fin

10

(11)  CdR 272/2006 fin

11

(12)  CdR 4/2008 fin

12

(13)  Svarbus plačiajuosčio ryšio paslaugų vaidmuo kituose ūkio ir viešojo administravimo sektoriuose taip pat buvo aptartas ankstesnėse Regionų komiteto nuomonėse. Žr.: 2007 m. vasario 13 d. Regionų komiteto nuomonės dėl atotrūkio įdiegiant plačiajuostį ryšį mažinimo ir i2010 e. vyriausybės veiksmų plano, OL C 146, 2007 m. birželio 30 d., p 63-68, 1.3 ir 1.5 punktus ir 2000 m. balandžio 13 d. Regionų komiteto nuomonės (40 išnaša) 2.3 punktą.

13

(14)  CdR 272/2006 fin

14

(15)  CdR 5/2008 fin

15

(16)  CdR 272/2006 fin

16

(17)  CdR 272/2006 fin

17

(18)  CdR 274/2000 fin

18

(19)  CdR 252/2005 fin

19

(20)  CdR 94/2008 fin

20

(21)  CdR 5/2008 fin

21

(22)  CdR 272/2006 fin

22

(23)  IDATE, 2006 m. gegužės mėn., žr. priedą.

23

(24)  CdR 252/2005 fin

24

(25)  CdR 252/2005 fin

25

(26)  CdR 4/2008 fin

26

(27)  CdR 174/2008 fin

27

(28)  CdR 174/2008 fin

28

(29)  CdR 174/2008 fin

29

(30)  CdR 52/2001 fin

30

(31)  CdR 274/2000 fin

31

(32)  CdR 520/99 fin

32

(33)  CdR 272/2006 fin

33

(34)  CdR 274/2000 fin

34

(35)  CdR 272/2006 fin

35

(36)  http://www.broadband-europe.eu

36

(37)  CdR 5/2008 fin

37

(38)  CdR 274/2000 fin

38

(39)  CdR 272/2006 fin

39

---

III Parengiamieji aktai

Regionų komitetas

78-oji plenarinė sesija, 2008 m. vasario 12–13 d.

| 28.5.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 120/47 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 120/47

---

Regionų komiteto nuomonė Ekologiškesnis transporto sektorius

2009/C 120/09

REGIONŲ KOMITETAS

| — | palankiai vertina tai, kad pirmą kartą pasiūlyme priimti naują direktyvą numatomas išorinių sąnaudų internalizavimo principas ir tai, kad šis pasiūlymas iš dalies pakeisti kelių mokesčių direktyvą yra paremtas išsamiais tyrimais, kuriuose šis klausimas buvo kompetentingai išnagrinėtas, |
| --- | --- |

—

palankiai vertina tai, kad pirmą kartą pasiūlyme priimti naują direktyvą numatomas išorinių sąnaudų internalizavimo principas ir tai, kad šis pasiūlymas iš dalies pakeisti kelių mokesčių direktyvą yra paremtas išsamiais tyrimais, kuriuose šis klausimas buvo kompetentingai išnagrinėtas,

| — | primena, kad Transporto baltojoje knygoje išdėstyti šie Europos transporto politikos tikslai: pusiausvyros tarp transporto rūšių pakeitimas, apmokestinimas laikantis vienodų, visoms transporto rūšims taikomų principų siekiant geresnio transporto sąnaudų priskyrimo, vienodų sąlygų visų rūšių transporto įmonėms sukūrimas, visiško socialinių ir aplinkos apsaugos sąnaudų internalizavimo skatinimas, infrastruktūros sąnaudų ir išorinių sąnaudų, susijusių su eismo įvykiais, oro tarša, akustine tarša ir transporto spūstimis įtraukimas į infrastruktūros mokesčius, šių principų taikymas visų rūšių transporto įmonėms ir visų kategorijų naudotojams, |
| --- | --- |

—

primena, kad Transporto baltojoje knygoje išdėstyti šie Europos transporto politikos tikslai: pusiausvyros tarp transporto rūšių pakeitimas, apmokestinimas laikantis vienodų, visoms transporto rūšims taikomų principų siekiant geresnio transporto sąnaudų priskyrimo, vienodų sąlygų visų rūšių transporto įmonėms sukūrimas, visiško socialinių ir aplinkos apsaugos sąnaudų internalizavimo skatinimas, infrastruktūros sąnaudų ir išorinių sąnaudų, susijusių su eismo įvykiais, oro tarša, akustine tarša ir transporto spūstimis įtraukimas į infrastruktūros mokesčius, šių principų taikymas visų rūšių transporto įmonėms ir visų kategorijų naudotojams,

| — | atkreipia dėmesį, kad vienas svarbiausių Europos transporto politikos tikslų yra tarptautinio krovinių vežimo – ypač sunkiasvorių krovinių – perkėlimas nuo kelių transporto prie geležinkelio ir esant pakankamai pajėgumų ES privalo užtikrinti šio tikslo įgyvendinimą pasitelkiant tinkamas priemones, |
| --- | --- |

—

atkreipia dėmesį, kad vienas svarbiausių Europos transporto politikos tikslų yra tarptautinio krovinių vežimo – ypač sunkiasvorių krovinių – perkėlimas nuo kelių transporto prie geležinkelio ir esant pakankamai pajėgumų ES privalo užtikrinti šio tikslo įgyvendinimą pasitelkiant tinkamas priemones,

| — | yra įsitikinęs, kad išorinių sąnaudų, tenkančių TEN-T magistralėms, priskyrimas negali būti paliktas valstybių narių nuožiūrai, o veikiau turėtų būti sukurta tinkamais kriterijais pagrįsta skaidri sistema, ir valstybės narės turėtų būti įvairiais būdais skatinamos priskirti išorines sąnaudas, o gautas pajamas naudoti konkrečiam tikslui; |
| --- | --- |

—

yra įsitikinęs, kad išorinių sąnaudų, tenkančių TEN-T magistralėms, priskyrimas negali būti paliktas valstybių narių nuožiūrai, o veikiau turėtų būti sukurta tinkamais kriterijais pagrįsta skaidri sistema, ir valstybės narės turėtų būti įvairiais būdais skatinamos priskirti išorines sąnaudas, o gautas pajamas naudoti konkrečiam tikslui;

| Pranešėjas | : | Herwig van Staa (AT/ELP), Tirolio žemės parlamento pirmininkas |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Herwig van Staa (AT/ELP), Tirolio žemės parlamento pirmininkas

Pamatiniai dokumentai

Komisijos komunikatas „Ekologiškas transportas“

COM(2008) 433 galutinis

Komisijos komunikatas „Išorės sąnaudų internalizavimo įgyvendinimo strategija“

COM(2008) 435 galutinis

Pasiūlymas priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvą 1999/62/EB dėl sunkiasvorių krovininių transporto priemonių apmokestinimo už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra

COM(2008) 436 galutinis

Komisijos komunikatas „Geležinkelių transporto keliamo triukšmo mažinimo priemonės, skirtos esamam riedmenų parkui“

COM(2008) 432 galutinis

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Įžanga

| 1. | primena, kad Europos Komisija 2001 m. rugsėjo 12 d. paskelbtoje Baltojoje knygoje „Transporto politika iki 2010 m.: ateities gairės“, COM(2001) 370 remiasi Geteborgo Europos Vadovų Tarybos nustatytu teisingo sąnaudų pasidalijimo tikslu ir pasisako už visiško socialinių ir aplinkos apsaugos sąnaudų internalizavimo skatinimą pasitelkiant tvarią transporto politiką; |
| --- | --- |

1.

primena, kad Europos Komisija 2001 m. rugsėjo 12 d. paskelbtoje Baltojoje knygoje „Transporto politika iki 2010 m.: ateities gairės“, COM(2001) 370 remiasi Geteborgo Europos Vadovų Tarybos nustatytu teisingo sąnaudų pasidalijimo tikslu ir pasisako už visiško socialinių ir aplinkos apsaugos sąnaudų internalizavimo skatinimą pasitelkiant tvarią transporto politiką;

| 2. | pažymi, kad Europos Komisija pabrėžia, jog būtina imtis priemonių siekiant akivaizdžiai atsieti transporto pagausėjimą nuo BVP augimo, dalį vežimo kelių transportu perkeliant geležinkelio ir vandens bei visuomeniniam transportui. Europos Komisija priduria, kad apmokestinimas turi būti vykdomas laikantis vienodų, visoms transporto rūšims taikomų principų siekiant užtikrinti geresnį transporto sąnaudų priskyrimą ir taip sukurti vienodas sąlygas visų rūšių transporto įmonėms, ir pabrėžia, kad infrastruktūros mokesčiai turi apimti tiek infrastruktūros sąnaudas, tiek išorines sąnaudas, susijusias su eismo įvykiais, oro tarša, akustine tarša ir transporto kamščiais; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad Europos Komisija pabrėžia, jog būtina imtis priemonių siekiant akivaizdžiai atsieti transporto pagausėjimą nuo BVP augimo, dalį vežimo kelių transportu perkeliant geležinkelio ir vandens bei visuomeniniam transportui. Europos Komisija priduria, kad apmokestinimas turi būti vykdomas laikantis vienodų, visoms transporto rūšims taikomų principų siekiant užtikrinti geresnį transporto sąnaudų priskyrimą ir taip sukurti vienodas sąlygas visų rūšių transporto įmonėms, ir pabrėžia, kad infrastruktūros mokesčiai turi apimti tiek infrastruktūros sąnaudas, tiek išorines sąnaudas, susijusias su eismo įvykiais, oro tarša, akustine tarša ir transporto kamščiais;

| 3. | apgailestauja, kad Europos Komisijos 2001 m. transporto politikos baltosios knygos vidurio laikotarpio apžvalgoje (2006 m. birželio 22 d. Komisijos komunikatas COM(2006) 314) pateikiama tik keletas naujų iniciatyvų, skirtų teisingam sąnaudų pasidalijimui transporto srityje: tik skyriuje „racionalus apmokestinimas“ kalbama apie naują apmokestinimo priemonę, skirtą infrastruktūros finansavimui ir eismo optimizavimui. Mokestis gali būti moduliuojamas atsižvelgiant į poveikį aplinkai arba transporto spūsties riziką, ypač ekologiškai jautriose ir miestų vietovėse. Tokiose vietovėse galėtų būti taikomi kiti pajėgumų priskyrimo būdai, tokie kaip komerciniai tranzito teisių mainai; |
| --- | --- |

3.

apgailestauja, kad Europos Komisijos 2001 m. transporto politikos baltosios knygos vidurio laikotarpio apžvalgoje (2006 m. birželio 22 d. Komisijos komunikatas COM(2006) 314) pateikiama tik keletas naujų iniciatyvų, skirtų teisingam sąnaudų pasidalijimui transporto srityje: tik skyriuje „racionalus apmokestinimas“ kalbama apie naują apmokestinimo priemonę, skirtą infrastruktūros finansavimui ir eismo optimizavimui. Mokestis gali būti moduliuojamas atsižvelgiant į poveikį aplinkai arba transporto spūsties riziką, ypač ekologiškai jautriose ir miestų vietovėse. Tokiose vietovėse galėtų būti taikomi kiti pajėgumų priskyrimo būdai, tokie kaip komerciniai tranzito teisių mainai;

| 4. | pažymi, kad pateikdama „Ekologiško transporto“ paketą (Greening Transport Package) ir pasiūlymą peržiūrėti kelių apmokestinimo direktyvą Komisija įgyvendina iš Direktyvos 2006/EB 11 straipsnio kylantį įsipareigojimą pristatyti bendrai taikomą ir skaidrią visų išorinių sąnaudų vertinimo sistemą, kuri bus infrastruktūros mokesčių skaičiavimo pagrindas. Prie šio modelio pridedama išorinių sąnaudų internalizavimo poveikio analizė visoms transporto rūšims ir laipsniško šio modelio pritaikymo visoms transporto rūšims strategija; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad pateikdama „Ekologiško transporto“ paketą (Greening Transport Package) ir pasiūlymą peržiūrėti kelių apmokestinimo direktyvą Komisija įgyvendina iš Direktyvos 2006/EB 11 straipsnio kylantį įsipareigojimą pristatyti bendrai taikomą ir skaidrią visų išorinių sąnaudų vertinimo sistemą, kuri bus infrastruktūros mokesčių skaičiavimo pagrindas. Prie šio modelio pridedama išorinių sąnaudų internalizavimo poveikio analizė visoms transporto rūšims ir laipsniško šio modelio pritaikymo visoms transporto rūšims strategija;

| 5. | pažymi, kad transporto išorinių sąnaudų internalizavimas yra būtinas žingsnis, bet kartu reikia imtis kitų priemonių siekiant, kad transporto paslaugos taptų patrauklesnės ir įmonėms, ir privatiems asmenims, kuriems reikia pakankamos infrastruktūros siekiant patenkinti savo poreikius. Šiuo atžvilgiu reikia toliau vystyti geležinkelio tinklų kroviniams vežti kūrimo priemonių paketą, ypatingą dėmesį skiriant transeuropiniams transporto tinklams. Reikia kiek įmanoma plėtoti metodus, užtikrinančius skirtingų bėgių sistemų sąveikumą ir skubiai išspręsti problemas, kurios kyla dėl skirtingo geležinkelio vėžės pločio; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad transporto išorinių sąnaudų internalizavimas yra būtinas žingsnis, bet kartu reikia imtis kitų priemonių siekiant, kad transporto paslaugos taptų patrauklesnės ir įmonėms, ir privatiems asmenims, kuriems reikia pakankamos infrastruktūros siekiant patenkinti savo poreikius. Šiuo atžvilgiu reikia toliau vystyti geležinkelio tinklų kroviniams vežti kūrimo priemonių paketą, ypatingą dėmesį skiriant transeuropiniams transporto tinklams. Reikia kiek įmanoma plėtoti metodus, užtikrinančius skirtingų bėgių sistemų sąveikumą ir skubiai išspręsti problemas, kurios kyla dėl skirtingo geležinkelio vėžės pločio;

Kelių mokesčių direktyva

| 6. | palankiai vertina tai, kad pirmą kartą pasiūlyme priimti naują direktyvą numatomas išorės sąnaudų internalizavimo principas ir tai, kad šis pasiūlymas iš dalies pakeisti kelių mokesčių direktyvą yra paremtas išsamiais tyrimais, kuriuose šis klausimas buvo kompetentingai išnagrinėtas; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina tai, kad pirmą kartą pasiūlyme priimti naują direktyvą numatomas išorės sąnaudų internalizavimo principas ir tai, kad šis pasiūlymas iš dalies pakeisti kelių mokesčių direktyvą yra paremtas išsamiais tyrimais, kuriuose šis klausimas buvo kompetentingai išnagrinėtas;

| 7. | be to, palankiai vertina tai, kad remdamasi Direktyvos 2006/38/EB 11 straipsniu EK užsakė išorės sąnaudų vertinimo gerosios praktikos studiją ir 2007 m. parengė „Išorės sąnaudų skaičiavimo transporto sektoriuje vadovą“; |
| --- | --- |

7.

be to, palankiai vertina tai, kad remdamasi Direktyvos 2006/38/EB 11 straipsniu EK užsakė išorės sąnaudų vertinimo gerosios praktikos studiją ir 2007 m. parengė „Išorės sąnaudų skaičiavimo transporto sektoriuje vadovą“;

| 8. | atkreipia dėmesį, kad vienas svarbiausių Europos transporto politikos tikslų yra perėjimas nuo tarptautinio krovinių vežimo – ypač sunkiasvorių krovinių – kelių transportu prie vežimo geležinkeliu ir esant pakankamai pajėgumų ES privalo užtikrinti šio tikslo įgyvendinimą tinkamomis priemonėmis ir plėtoti būtiną infrastruktūrą, ypač skirtą transeuropiniams transporto tinklams; |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį, kad vienas svarbiausių Europos transporto politikos tikslų yra perėjimas nuo tarptautinio krovinių vežimo – ypač sunkiasvorių krovinių – kelių transportu prie vežimo geležinkeliu ir esant pakankamai pajėgumų ES privalo užtikrinti šio tikslo įgyvendinimą tinkamomis priemonėmis ir plėtoti būtiną infrastruktūrą, ypač skirtą transeuropiniams transporto tinklams;

| 9. | primena, kad Transporto baltojoje knygoje išdėstyti šie Europos transporto politikos tikslai: pusiausvyros tarp transporto rūšių pakeitimas, apmokestinimas laikantis vienodų, visoms transporto rūšims taikomų principų siekiant geresnio transporto sąnaudų priskyrimo, vienodų sąlygų visų rūšių transporto įmonėms sukūrimas, visiško socialinių ir aplinkos apsaugos sąnaudų internalizavimo skatinimas, infrastruktūros sąnaudų ir išorinių sąnaudų, susijusių su eismo įvykiais, oro tarša, akustine tarša ir transporto spūstimis įtraukimas į infrastruktūros mokesčius, šių principų taikymas visų rūšių transporto įmonėms ir visų kategorijų naudotojams; |
| --- | --- |

9.

primena, kad Transporto baltojoje knygoje išdėstyti šie Europos transporto politikos tikslai: pusiausvyros tarp transporto rūšių pakeitimas, apmokestinimas laikantis vienodų, visoms transporto rūšims taikomų principų siekiant geresnio transporto sąnaudų priskyrimo, vienodų sąlygų visų rūšių transporto įmonėms sukūrimas, visiško socialinių ir aplinkos apsaugos sąnaudų internalizavimo skatinimas, infrastruktūros sąnaudų ir išorinių sąnaudų, susijusių su eismo įvykiais, oro tarša, akustine tarša ir transporto spūstimis įtraukimas į infrastruktūros mokesčius, šių principų taikymas visų rūšių transporto įmonėms ir visų kategorijų naudotojams;

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija, internalizuodama kelių transporto išorines sąnaudas, neįtraukė į jas eismo įvykių sąnaudų. Komisija nurodo, kad šios sąnaudos dengiamos iš draudimo bendrovėms mokamų įmokų. Regionų Komitetas mano, kad draudimo įmokos daugeliu atveju nėra pakankama paskata vairuotojams saugiau važiuoti. Į draudimo įmokas neįskaičiuotos ir eismo įvykių socialinės sąnaudos. Todėl ES turėtų sukurti sistemą, pagal kurią būtų galima įvertinti ir apskaičiuoti eismo įvykių išorines sąnaudas. Tada kiekviena valstybė narė galės pati nuspręsti, ar eismo įvykių išorines sąnaudas internalizuoti draudimo įmokų pagrindu, ar kitu būdu; |
| --- | --- |

10.

atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija, internalizuodama kelių transporto išorines sąnaudas, neįtraukė į jas eismo įvykių sąnaudų. Komisija nurodo, kad šios sąnaudos dengiamos iš draudimo bendrovėms mokamų įmokų. Regionų Komitetas mano, kad draudimo įmokos daugeliu atveju nėra pakankama paskata vairuotojams saugiau važiuoti. Į draudimo įmokas neįskaičiuotos ir eismo įvykių socialinės sąnaudos. Todėl ES turėtų sukurti sistemą, pagal kurią būtų galima įvertinti ir apskaičiuoti eismo įvykių išorines sąnaudas. Tada kiekviena valstybė narė galės pati nuspręsti, ar eismo įvykių išorines sąnaudas internalizuoti draudimo įmokų pagrindu, ar kitu būdu;

| 11. | be to, primena, kad, Europos Komisijos nuomone, reikėtų keisti piliečių naudojimosi transportu įpročius, skatinat juos daugiau naudotis visuomeniniu transportu, kadangi tai neatsiejama nuo bendrų ES aplinkos ir klimato tikslų, o ES priemonės siekiant darnaus judumo turi būti vertinamos ne tik pagal EB sutarties 71 straipsnį, bet ir pagal EB sutarties 6, 174 ir tolesnius bei 176 straipsnį, nes aplinkosaugos veiksmingumo ir efektyvumo gerinimas yra esminis bendrosios transporto politikos tikslas; |
| --- | --- |

11.

be to, primena, kad, Europos Komisijos nuomone, reikėtų keisti piliečių naudojimosi transportu įpročius, skatinat juos daugiau naudotis visuomeniniu transportu, kadangi tai neatsiejama nuo bendrų ES aplinkos ir klimato tikslų, o ES priemonės siekiant darnaus judumo turi būti vertinamos ne tik pagal EB sutarties 71 straipsnį, bet ir pagal EB sutarties 6, 174 ir tolesnius bei 176 straipsnį, nes aplinkosaugos veiksmingumo ir efektyvumo gerinimas yra esminis bendrosios transporto politikos tikslas;

| 12. | vis dėlto abejoja, ar nagrinėjamas projektas yra tinkamas, norint užtikrinti pirmiau minėtų Europos transporto politikos tikslų įgyvendinimą, nes pirmiausia nėra svarstoma galimybė paskirstyti visas išorines sąnaudas, kaip numatyta Direktyvoje 2006/38 EB, ir kadangi Europos Komisijos pateiktame pasiūlyme valstybėms narėms toliau paliekama teisė savo nuožiūra rinktis, ar ir kokiuose TEN-T keliuose taikyti rinkliavą. Reikia atkreipti dėmesį į Skandinavijos valstybių ypatingą teisinę padėtį kalbant apie krovininio kelių transporto apmokestinimą; |
| --- | --- |

12.

vis dėlto abejoja, ar nagrinėjamas projektas yra tinkamas, norint užtikrinti pirmiau minėtų Europos transporto politikos tikslų įgyvendinimą, nes pirmiausia nėra svarstoma galimybė paskirstyti visas išorines sąnaudas, kaip numatyta Direktyvoje 2006/38 EB, ir kadangi Europos Komisijos pateiktame pasiūlyme valstybėms narėms toliau paliekama teisė savo nuožiūra rinktis, ar ir kokiuose TEN-T keliuose taikyti rinkliavą. Reikia atkreipti dėmesį į Skandinavijos valstybių ypatingą teisinę padėtį kalbant apie krovininio kelių transporto apmokestinimą;

| 13. | atkreipia dėmesį į tai, kad apmokestinimo sistemų suderinimas, įtrauktas į teisinės bazės konstatuojamoje dalyje išdėstytus tikslus, yra tik vienas iš būdų pašalinti konkurencijos iškraipymus ir į tai, kad jau numatyta siekti ekologiškesnio transporto diferencijuojant mokesčius pagal automobilio klasę; |
| --- | --- |

13.

atkreipia dėmesį į tai, kad apmokestinimo sistemų suderinimas, įtrauktas į teisinės bazės konstatuojamoje dalyje išdėstytus tikslus, yra tik vienas iš būdų pašalinti konkurencijos iškraipymus ir į tai, kad jau numatyta siekti ekologiškesnio transporto diferencijuojant mokesčius pagal automobilio klasę;

| 14. | tačiau tikisi, kad savo būsimuose pasiūlymuose Komisija pateiks veiksmingesnį atsakymą, kaip spręsti problemas, kylančias dėl didelių skirtumų tarp mokesčių ir rinkliavų ir su tuo susijusiu nesubalansuotu transporto rūšių naudojimu bei tam tikrų infrastruktūrų perkrova, juo labiau, kad ir dabartinė kelių apmokestinimo teisinė bazė nepajėgi ištaisyti šį disbalansą; |
| --- | --- |

14.

tačiau tikisi, kad savo būsimuose pasiūlymuose Komisija pateiks veiksmingesnį atsakymą, kaip spręsti problemas, kylančias dėl didelių skirtumų tarp mokesčių ir rinkliavų ir su tuo susijusiu nesubalansuotu transporto rūšių naudojimu bei tam tikrų infrastruktūrų perkrova, juo labiau, kad ir dabartinė kelių apmokestinimo teisinė bazė nepajėgi ištaisyti šį disbalansą;

| 15. | pažymi, kad nepaisant ES pastangų suderinti kuro apmokestinimą, kuro mokesčiai ES valstybėse narėse iki šiol nėra suderinti, ir kuro kainos Europoje kaip ir anksčiau labai skiriasi. Komisija ir ateityje turėtų dėti pastangas mažinti kuro apmokestinimo skirtumus. Kol kuro mokesčiai nebus suderinti, kiekvienai valstybei narei reikėtų suteikti galimybę internalizuoti išorines sąnaudas, susidarančias dėl klimato poveikio; |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad nepaisant ES pastangų suderinti kuro apmokestinimą, kuro mokesčiai ES valstybėse narėse iki šiol nėra suderinti, ir kuro kainos Europoje kaip ir anksčiau labai skiriasi. Komisija ir ateityje turėtų dėti pastangas mažinti kuro apmokestinimo skirtumus. Kol kuro mokesčiai nebus suderinti, kiekvienai valstybei narei reikėtų suteikti galimybę internalizuoti išorines sąnaudas, susidarančias dėl klimato poveikio;

| 16. | ragina per ilgesnės trukmės laikotarpį laipsniškai mažinti skirtumus tarp transporto apmokestinimo sistemų (pvz., transporto priemonių mokesčiai, kuro mokesčiai ir kt.) ir prašo užtikrinti surinktų lėšų panaudojimo skaidrumą; |
| --- | --- |

16.

ragina per ilgesnės trukmės laikotarpį laipsniškai mažinti skirtumus tarp transporto apmokestinimo sistemų (pvz., transporto priemonių mokesčiai, kuro mokesčiai ir kt.) ir prašo užtikrinti surinktų lėšų panaudojimo skaidrumą;

| 17. | apgailestauja, kad tarptautinio krovinių vežimo infrastruktūros sąnaudos išlieka labai skirtingos, kad ne ES valstybės, pvz., Šveicarija, šiuo požiūriu yra daugiau pasiekusios nei ES valstybės narės; pabrėžia, kad netgi pastaraisiais metais įgyvendinti kelių apmokestinimo pakeitimai ir patobulinimai lėmė labai nedidelius pokyčius šioje srityje, be to labai skiriasi panašiose kelių atkarpose surinktos bendros rinkliavų už kelius sumos ir dėl šių skirtingų rinkliavų planuojant maršrutą pasirenkami dideli aplinkkeliai ir taip iškraipoma konkurencija; ragina Komisiją imtis priemonių ir remti valstybes nares užtikrinant, kad pasirenkant keliais vežamų krovininių maršrutus būtų atsižvelgiama į poveikį aplikai, eismo saugumą ir eismo sąlygas. |
| --- | --- |

17.

apgailestauja, kad tarptautinio krovinių vežimo infrastruktūros sąnaudos išlieka labai skirtingos, kad ne ES valstybės, pvz., Šveicarija, šiuo požiūriu yra daugiau pasiekusios nei ES valstybės narės; pabrėžia, kad netgi pastaraisiais metais įgyvendinti kelių apmokestinimo pakeitimai ir patobulinimai lėmė labai nedidelius pokyčius šioje srityje, be to labai skiriasi panašiose kelių atkarpose surinktos bendros rinkliavų už kelius sumos ir dėl šių skirtingų rinkliavų planuojant maršrutą pasirenkami dideli aplinkkeliai ir taip iškraipoma konkurencija; ragina Komisiją imtis priemonių ir remti valstybes nares užtikrinant, kad pasirenkant keliais vežamų krovininių maršrutus būtų atsižvelgiama į poveikį aplikai, eismo saugumą ir eismo sąlygas.

| 18. | supranta, kad visų su bendrąja transporto politika susijusių Europos Komisijos svarstymų atskaitos taškas yra užtikrinti keturias pagrindines laisves – ypač laisvą prekių ir paslaugų judėjimą ir, kad Europos transporto politika privalo užtikrinti techniškai sklandų transporto sektoriaus funkcionavimą mažomis ekonominėmis sąnaudomis; |
| --- | --- |

18.

supranta, kad visų su bendrąja transporto politika susijusių Europos Komisijos svarstymų atskaitos taškas yra užtikrinti keturias pagrindines laisves – ypač laisvą prekių ir paslaugų judėjimą ir, kad Europos transporto politika privalo užtikrinti techniškai sklandų transporto sektoriaus funkcionavimą mažomis ekonominėmis sąnaudomis;

| 19. | tačiau nurodo, kad būtent jautriuose regionuose, kuriems išorinės transporto sąnaudos daro neproporcingai didelę įtaką, sunkiasvorių transporto priemonių eismas turi labai didelį poveikį gyventojų sveikatai ir aplinkai, todėl laisvas prekių judėjimas daro didelę žalą jautriems regionams; kad pagal ETT teismo praktika būtina atsižvelgti į aplinkos apsaugą, kadangi aplinkos bei sveikatos apsauga yra ypatingas iššūkis Europos transporto politikai, tad transporto sistema privalo atsižvelgti ne tik į ekonominius ir socialinius, bet ir į aplinkos bei sveikatos apsaugos aspektus siekiant užtikrinti sistemos ilgalaikį tvarumą; |
| --- | --- |

19.

tačiau nurodo, kad būtent jautriuose regionuose, kuriems išorinės transporto sąnaudos daro neproporcingai didelę įtaką, sunkiasvorių transporto priemonių eismas turi labai didelį poveikį gyventojų sveikatai ir aplinkai, todėl laisvas prekių judėjimas daro didelę žalą jautriems regionams; kad pagal ETT teismo praktika būtina atsižvelgti į aplinkos apsaugą, kadangi aplinkos bei sveikatos apsauga yra ypatingas iššūkis Europos transporto politikai, tad transporto sistema privalo atsižvelgti ne tik į ekonominius ir socialinius, bet ir į aplinkos bei sveikatos apsaugos aspektus siekiant užtikrinti sistemos ilgalaikį tvarumą;

| 20. | toliau pabrėžia, kad Europos piliečių sveikata yra brangi vertybė ir pagrindinė teisė į sveikatą ir švarią aplinką negali būti laikoma mažiau svarbesne nei neribotas laisvas prekių judėjimas ir turi būti derinama su pagrindine laisvo asmenų ir prekių judėjimo teise priimant atitinkamas priemones. Šioje srityje ypač svarbus vaidmuo tenka švietimo politikai kelių eismo saugumo tema, vykdomai pasitelkus mokyklą ir visuomenės informavimo priemones; |
| --- | --- |

20.

toliau pabrėžia, kad Europos piliečių sveikata yra brangi vertybė ir pagrindinė teisė į sveikatą ir švarią aplinką negali būti laikoma mažiau svarbesne nei neribotas laisvas prekių judėjimas ir turi būti derinama su pagrindine laisvo asmenų ir prekių judėjimo teise priimant atitinkamas priemones. Šioje srityje ypač svarbus vaidmuo tenka švietimo politikai kelių eismo saugumo tema, vykdomai pasitelkus mokyklą ir visuomenės informavimo priemones;

| 21. | pažymi, kad nors Direktyvoje 1999/62 EB nustatyta, kad apskaičiuojant kelių mokesčius remiamasi svertinėmis vidutinėmis rinkliavomis, skirtomis infrastruktūros tinklo statybai, eksploatavimui ir plėtrai, tačiau šiame pasiūlyme nepateikiama atsakymų, kaip spręsti esminę nepakankamo mokesčių suderinimo problemą, nes iki šiol valstybės narės nėra įpareigotos taikyti kelių mokestį TEN tinklui: nustatyti tik maksimalūs tarifai, o minimalių tarifų nėra, valstybės narės pačios sprendžia, kaip panaudoti iš surinktų mokesčių gautas lėšas – nėra numatytas tikslinis jų skyrimas; |
| --- | --- |

21.

pažymi, kad nors Direktyvoje 1999/62 EB nustatyta, kad apskaičiuojant kelių mokesčius remiamasi svertinėmis vidutinėmis rinkliavomis, skirtomis infrastruktūros tinklo statybai, eksploatavimui ir plėtrai, tačiau šiame pasiūlyme nepateikiama atsakymų, kaip spręsti esminę nepakankamo mokesčių suderinimo problemą, nes iki šiol valstybės narės nėra įpareigotos taikyti kelių mokestį TEN tinklui: nustatyti tik maksimalūs tarifai, o minimalių tarifų nėra, valstybės narės pačios sprendžia, kaip panaudoti iš surinktų mokesčių gautas lėšas – nėra numatytas tikslinis jų skyrimas;

| 22. | pritaria Komisijos pasiūlymui pajamas iš internalizavimo skirti neigiamam transporto TEN tinkle poveikiui mažinti. Transporto spūsčių sąnaudos turėtų būti tik tada įskaičiuojamos, kai yra parengtas veiksmų planas, kuriame numatyta, kaip turi būti sprendžiamos transporto spūsčių problemos neprisirišant prie vienos transporto rūšies; |
| --- | --- |

22.

pritaria Komisijos pasiūlymui pajamas iš internalizavimo skirti neigiamam transporto TEN tinkle poveikiui mažinti. Transporto spūsčių sąnaudos turėtų būti tik tada įskaičiuojamos, kai yra parengtas veiksmų planas, kuriame numatyta, kaip turi būti sprendžiamos transporto spūsčių problemos neprisirišant prie vienos transporto rūšies;

| 23. | prisimindamas karštas diskusijas dėl EK pasiūlymo ir netikrumą finansinėse rinkose bei recesijos baimę, abejoja, ar visos valstybės narės taikys papildomų išorinių sąnaudų priskyrimo sistemą; |
| --- | --- |

23.

prisimindamas karštas diskusijas dėl EK pasiūlymo ir netikrumą finansinėse rinkose bei recesijos baimę, abejoja, ar visos valstybės narės taikys papildomų išorinių sąnaudų priskyrimo sistemą;

| 24. | yra įsitikinęs, kad išorinių sąnaudų, tenkančių TEN-T magistralėms, priskyrimas negali būti paliktas valstybių narių nuožiūrai, o veikiau turėtų būti sukurta tinkamais kriterijais pagrįsta skaidri sistema, ir valstybės narės turėtų būti įvairiais būdais skatinamos priskirti išorines sąnaudas, o gautas pajamas naudoti konkrečiam tikslui; |
| --- | --- |

24.

yra įsitikinęs, kad išorinių sąnaudų, tenkančių TEN-T magistralėms, priskyrimas negali būti paliktas valstybių narių nuožiūrai, o veikiau turėtų būti sukurta tinkamais kriterijais pagrįsta skaidri sistema, ir valstybės narės turėtų būti įvairiais būdais skatinamos priskirti išorines sąnaudas, o gautas pajamas naudoti konkrečiam tikslui;

| 25. | nurodo, kad daugelyje valstybių narių regionai ir savivaldybės yra atsakingos už didelę kelių tinklo dalį. Jei tam tikroje zonoje ar kelio atkarpoje bus renkamos kelių rinkliavos, tai gali lemti nepageidaujamą transporto pasiskirstymą. Todėl direktyvoje turi būti nurodyta, kad visi už kelių infrastruktūrą atsakingi subjektai turi dalyvauti priimant sprendimą, kuriuos kelius apmokestinti. Be to, svarbu, kad vietos ir regionų lygmens subjektai, atsakingi už kelių infrastruktūrą, dalyvautų sprendžiant, kokia bus kelių rinkliavų sistema ir kam bus naudojamos gautos pajamos; |
| --- | --- |

25.

nurodo, kad daugelyje valstybių narių regionai ir savivaldybės yra atsakingos už didelę kelių tinklo dalį. Jei tam tikroje zonoje ar kelio atkarpoje bus renkamos kelių rinkliavos, tai gali lemti nepageidaujamą transporto pasiskirstymą. Todėl direktyvoje turi būti nurodyta, kad visi už kelių infrastruktūrą atsakingi subjektai turi dalyvauti priimant sprendimą, kuriuos kelius apmokestinti. Be to, svarbu, kad vietos ir regionų lygmens subjektai, atsakingi už kelių infrastruktūrą, dalyvautų sprendžiant, kokia bus kelių rinkliavų sistema ir kam bus naudojamos gautos pajamos;

| 26. | reikalauja paskirstyti visas išorines sąnaudas (pvz., sveikatos, klimato kaitos, aplinkos, nelaimingų atsitikimų, energijos gamybos sąnaudų, transporto priemonių gamybos, priežiūros ir utilizavimo, transporto priemonių poveikio pėstiesiems ir dviračių eismui, žemės naudojimo) ir ragina EK atsižvelgiant į šiuos aspektus peržiūrėti pasiūlymą ir įtraukti į jį etapais suskirstytą išorinių sąnaudų įgyvendinimo planą; |
| --- | --- |

26.

reikalauja paskirstyti visas išorines sąnaudas (pvz., sveikatos, klimato kaitos, aplinkos, nelaimingų atsitikimų, energijos gamybos sąnaudų, transporto priemonių gamybos, priežiūros ir utilizavimo, transporto priemonių poveikio pėstiesiems ir dviračių eismui, žemės naudojimo) ir ragina EK atsižvelgiant į šiuos aspektus peržiūrėti pasiūlymą ir įtraukti į jį etapais suskirstytą išorinių sąnaudų įgyvendinimo planą;

| 27. | apgailestauja, kad dabartinio projekto pagrindinis tikslas panaudoti išorinių sąnaudų priskyrimą kaip problemų, kurios yra ypač aktualios didmiesčiams, sprendimą, o išorinės sąnaudos, susijusios su tolimaisiais maršrutais, praktiškai nėra priskiriamos, todėl nesant viso maršruto išorinių sąnaudų internalizavimo kroviniai toliau bus vežami keliais, o ne geležinkeliais, o paskata keisti važiavimo įpročius aplinkosaugos tikslais bus minimali; |
| --- | --- |

27.

apgailestauja, kad dabartinio projekto pagrindinis tikslas panaudoti išorinių sąnaudų priskyrimą kaip problemų, kurios yra ypač aktualios didmiesčiams, sprendimą, o išorinės sąnaudos, susijusios su tolimaisiais maršrutais, praktiškai nėra priskiriamos, todėl nesant viso maršruto išorinių sąnaudų internalizavimo kroviniai toliau bus vežami keliais, o ne geležinkeliais, o paskata keisti važiavimo įpročius aplinkosaugos tikslais bus minimali;

| 28. | turint omenyje ūkio poreikius (pristatymas tiksliai numatytu laiku), abejoja, ar netgi santykinai aukštos transporto spūsčių sąnaudos turės pageidaujamą poveikį; |
| --- | --- |

28.

turint omenyje ūkio poreikius (pristatymas tiksliai numatytu laiku), abejoja, ar netgi santykinai aukštos transporto spūsčių sąnaudos turės pageidaujamą poveikį;

| 29. | atkreipia dėmesį, kad ambicingus EK planus (tikrųjų sąnaudų įkainojimą, teisingą transporto priemonių apmokestinimą) galima pasiekti tik taikant sistemą plačiu mastu visose srityse; |
| --- | --- |

29.

atkreipia dėmesį, kad ambicingus EK planus (tikrųjų sąnaudų įkainojimą, teisingą transporto priemonių apmokestinimą) galima pasiekti tik taikant sistemą plačiu mastu visose srityse;

| 30. | todėl ragina skatinti taikyti šią sistemą ir ją remti, kad būtų išvengta situacijos, kai ekonominė padėtis reiškia, kad sąnaudų priskyrimo sistemos įgyvendinimo sąlygos įgyvendinti sąnaudų priskyrimo sistemą yra tik atskirose tankiai apgyvendintose miesto teritorijose (transporto spūstys ir oro tarša); |
| --- | --- |

30.

todėl ragina skatinti taikyti šią sistemą ir ją remti, kad būtų išvengta situacijos, kai ekonominė padėtis reiškia, kad sąnaudų priskyrimo sistemos įgyvendinimo sąlygos įgyvendinti sąnaudų priskyrimo sistemą yra tik atskirose tankiai apgyvendintose miesto teritorijose (transporto spūstys ir oro tarša);

| 31. | apgailestauja, kad nėra kryžminio finansavimo ir išorinių sąnaudų derinimo galimybės, nes kryžminis finansavimas pirmiausia yra finansavimo priemonė, o išorines sąnaudas galima iš esmės panaudoti ir kitiems tikslams; |
| --- | --- |

31.

apgailestauja, kad nėra kryžminio finansavimo ir išorinių sąnaudų derinimo galimybės, nes kryžminis finansavimas pirmiausia yra finansavimo priemonė, o išorines sąnaudas galima iš esmės panaudoti ir kitiems tikslams;

| 32. | apgailestauja, kad nėra visapusiško visų išorinių sąnaudų visame tinkle nagirnėjimo, be kurio neįmanoma pasiekti, kad kelių transportu vežami kroviniai dėl didesnių kelių rinkliavų būtų pradėti vežti ekologiškesniu geležinkelių transportu; |
| --- | --- |

32.

apgailestauja, kad nėra visapusiško visų išorinių sąnaudų visame tinkle nagirnėjimo, be kurio neįmanoma pasiekti, kad kelių transportu vežami kroviniai dėl didesnių kelių rinkliavų būtų pradėti vežti ekologiškesniu geležinkelių transportu;

| 33. | atkreipia dėmesį, kad dėl nevienodų mokesčių, ypač nesant reikalavimo apmokestinti minimaliais mokesčiais bei nesant bendro išorinių sąnaudų priskyrimo, bus įamžintas transporto sąnaudų, tenkančių tranzito koridoriams, disbalansas; |
| --- | --- |

33.

atkreipia dėmesį, kad dėl nevienodų mokesčių, ypač nesant reikalavimo apmokestinti minimaliais mokesčiais bei nesant bendro išorinių sąnaudų priskyrimo, bus įamžintas transporto sąnaudų, tenkančių tranzito koridoriams, disbalansas;

| 34. | pabrėžia, kad ir eismo saugumo sumetimais reikia užtikrinti, kad nebūtų per daug apkrauti atskiri tranzitiniai maršrutai, ir kad būtų pagerinti kai kurie keliai bei sukurti aplinkosaugos požiūriu labiau priimtini alternatyvūs jūrų arba geležinkelio maršrutai; todėl svarbu ir toliau propaguoti jau veikiančius jūrų greitkelius ir sudaryti sąlygas sukurti naujus maršrutus, laikantis požiūrio, kuris padėtų sumažinti krovinių vežimo keliais apimtis; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad ir eismo saugumo sumetimais reikia užtikrinti, kad nebūtų per daug apkrauti atskiri tranzitiniai maršrutai, ir kad būtų pagerinti kai kurie keliai bei sukurti aplinkosaugos požiūriu labiau priimtini alternatyvūs jūrų arba geležinkelio maršrutai; todėl svarbu ir toliau propaguoti jau veikiančius jūrų greitkelius ir sudaryti sąlygas sukurti naujus maršrutus, laikantis požiūrio, kuris padėtų sumažinti krovinių vežimo keliais apimtis;

| 35. | mano, kad pasiūlymas yra pirmas žingsnis norint apskritai išvengti per didelio kelių infrastruktūros apkrovimo ir užtikrinti daugiau rinkos segmentų ekologiškesnėms transporto rūšims; |
| --- | --- |

35.

mano, kad pasiūlymas yra pirmas žingsnis norint apskritai išvengti per didelio kelių infrastruktūros apkrovimo ir užtikrinti daugiau rinkos segmentų ekologiškesnėms transporto rūšims;

| 36. | atkreipia dėmesį į tai, kad persvarstyta direktyva iš pradžių būtų taikoma tik sunkiasvorėms krovininėms transporto priemonėms, sveriančioms daugiau kaip 12 tonų. Regionų Komitetas nemato priežasties, kodėl direktyva negalėtų iš karto po jos įsigaliojimo būti taikoma visoms sunkiasvorėms krovininėms transporto priemonėms; |
| --- | --- |

36.

atkreipia dėmesį į tai, kad persvarstyta direktyva iš pradžių būtų taikoma tik sunkiasvorėms krovininėms transporto priemonėms, sveriančioms daugiau kaip 12 tonų. Regionų Komitetas nemato priežasties, kodėl direktyva negalėtų iš karto po jos įsigaliojimo būti taikoma visoms sunkiasvorėms krovininėms transporto priemonėms;

| 37. | pabrėžia, kad dėl neproporcingai didėjančio krovininio kelių transporto ir galiojančių Europos aplinkosaugos standartų ribinių verčių, pramonė ir prekyba beveik neturi galimybių plėstis. Todėl ne tik daroma žala gyventojų sveikatai, bet ir stipriai apribojamos jų ekonominės galimybės; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad dėl neproporcingai didėjančio krovininio kelių transporto ir galiojančių Europos aplinkosaugos standartų ribinių verčių, pramonė ir prekyba beveik neturi galimybių plėstis. Todėl ne tik daroma žala gyventojų sveikatai, bet ir stipriai apribojamos jų ekonominės galimybės;

| 38. | atkreipia dėmesį, kad ypač aplinkkeliai yra nepagrįsta našta atskiriems tranzito koridoriams ir dėl skirtingų sąnaudų neteisėtai iškreipia konkurenciją Bendrijos viduje; |
| --- | --- |

38.

atkreipia dėmesį, kad ypač aplinkkeliai yra nepagrįsta našta atskiriems tranzito koridoriams ir dėl skirtingų sąnaudų neteisėtai iškreipia konkurenciją Bendrijos viduje;

| 39. | todėl ragina ES institucijas pačioms imtis visų reguliavimo priemonių, kad būtų suderintos transporto sąnaudos, tenkančios tranzitiniams koridoriams, ir taip visam laikui būtų užkirstas kelias tranzitui aplinkkeliais, atsižvelgiant į įvairių kelių būklės ir pralaidumo tyrimus, rinkos poreikius ir susijusių regionų vystymąsi; |
| --- | --- |

39.

todėl ragina ES institucijas pačioms imtis visų reguliavimo priemonių, kad būtų suderintos transporto sąnaudos, tenkančios tranzitiniams koridoriams, ir taip visam laikui būtų užkirstas kelias tranzitui aplinkkeliais, atsižvelgiant į įvairių kelių būklės ir pralaidumo tyrimus, rinkos poreikius ir susijusių regionų vystymąsi;

| 40. | pateikia nuorodą į priede papildomai informacijai pateikiamas per Alpes vežamų krovinių diagramas, kurios aiškiai rodo skirtingas kelių rinkliavas svarbiausiuose transporto koridoriuose Prancūzijoje, Šveicarijoje ir Austrijoje; |
| --- | --- |

40.

pateikia nuorodą į priede papildomai informacijai pateikiamas per Alpes vežamų krovinių diagramas, kurios aiškiai rodo skirtingas kelių rinkliavas svarbiausiuose transporto koridoriuose Prancūzijoje, Šveicarijoje ir Austrijoje;

Geležinkelių transporto keliamo triukšmo mažinimas

| 41. | pritaria Komisijos nuomonei, kad reikia imtis priemonių mažinti krovininio geležinkelių transporto keliamą triukšmą ir palankiai vertina Komisijos siūlomas priemones. Ypač esamų prekinių vagonų modernizavimas aprūpinant juos mažesnį triukšmą keliančiomis stabdymo sistemomis užtikrina aukštą efektyvumą palyginti su nedidelėmis sąnaudomis. Komitetas mano, jog sveikumo techninėse specifikacijose, skirtose geležinkelių transporto keliamam triukšmui (triukšmo TSS), turėtų būti nustatytos ir triukšmo ribos, taikomos naudojamiems riedmenims, bei jų modernizavimui skirtas laikotarpis. Prašo Komisijos ištirti, ar būtų taip pat galima identifikuoti nusidėvinčių stabdžių sistemų išskiriamas potencialiai kenksmingas medžiagas ir nustatyti jų ribines vertes, kad būtų išvengta ilgalaikės žalos prie geležinkelio bėgių esančiai zonai. Komitetas prašo Komisijos atkreipti dėmesį į tai, kad galėtų būti taikomi šiuolaikiniai eksploatavimo būdai ir pajėgumus didinančios infrastruktūros priemonės, kad sumažėtų traukinių frikcinis stabdymas. Tai padėtų didinti geležinkelių transporto energinį naudingumą, mažinti triukšmą ir nusidėvėjimą. |
| --- | --- |

41.

pritaria Komisijos nuomonei, kad reikia imtis priemonių mažinti krovininio geležinkelių transporto keliamą triukšmą ir palankiai vertina Komisijos siūlomas priemones. Ypač esamų prekinių vagonų modernizavimas aprūpinant juos mažesnį triukšmą keliančiomis stabdymo sistemomis užtikrina aukštą efektyvumą palyginti su nedidelėmis sąnaudomis. Komitetas mano, jog sveikumo techninėse specifikacijose, skirtose geležinkelių transporto keliamam triukšmui (triukšmo TSS), turėtų būti nustatytos ir triukšmo ribos, taikomos naudojamiems riedmenims, bei jų modernizavimui skirtas laikotarpis. Prašo Komisijos ištirti, ar būtų taip pat galima identifikuoti nusidėvinčių stabdžių sistemų išskiriamas potencialiai kenksmingas medžiagas ir nustatyti jų ribines vertes, kad būtų išvengta ilgalaikės žalos prie geležinkelio bėgių esančiai zonai. Komitetas prašo Komisijos atkreipti dėmesį į tai, kad galėtų būti taikomi šiuolaikiniai eksploatavimo būdai ir pajėgumus didinančios infrastruktūros priemonės, kad sumažėtų traukinių frikcinis stabdymas. Tai padėtų didinti geležinkelių transporto energinį naudingumą, mažinti triukšmą ir nusidėvėjimą.

2009 m. vasario 12 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 28.5.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 120/52 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 120/52

---

Regionų komiteto nuomonė Bendras Europos dangus II

2009/C 120/10

REGIONŲ KOMITETAS

| — | pabrėžia, kad oro transportas yra labai svarbus ekonominiam ir socialiniam vystymuisi, konkurencingumui, regionų ir visos Europos gerovei. Oro transportas užtikrina greitą ir lankstų susisiekimą su Europos regionais ir likusiu pasauliu; |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad oro transportas yra labai svarbus ekonominiam ir socialiniam vystymuisi, konkurencingumui, regionų ir visos Europos gerovei. Oro transportas užtikrina greitą ir lankstų susisiekimą su Europos regionais ir likusiu pasauliu;

| — | mano, kad svarbu atsižvelgti į nacionalinį ir (arba) regioninį veiklos kontekstą nustatant Bendrijos masto veiklos tikslus, kadangi negalima kelti tuos pačius tikslus intensyvaus eismo oro uostams ir nedidelio eismo intensyvumo oro uostams. Svarbu išsaugoti Aerodromų skrydžių informacijos paslaugą (AFIS), o ne versti visus oro uostus naudotis Skrydžių valdymo tarnyba, nes mažesniems oro uostams tai būtų pernelyg brangu. Nacionalinės ir (arba) regionų valdžios institucijos gali geriausiai atsižvelgti į šiuos aspektus; |
| --- | --- |

—

mano, kad svarbu atsižvelgti į nacionalinį ir (arba) regioninį veiklos kontekstą nustatant Bendrijos masto veiklos tikslus, kadangi negalima kelti tuos pačius tikslus intensyvaus eismo oro uostams ir nedidelio eismo intensyvumo oro uostams. Svarbu išsaugoti Aerodromų skrydžių informacijos paslaugą (AFIS), o ne versti visus oro uostus naudotis Skrydžių valdymo tarnyba, nes mažesniems oro uostams tai būtų pernelyg brangu. Nacionalinės ir (arba) regionų valdžios institucijos gali geriausiai atsižvelgti į šiuos aspektus;

| — | prašo paaiškinti pasiūlymą rinkliavas už oro eismą naudoti bendriems projektams finansuoti, atsižvelgti į galimą kitų finansavimo šaltinių naudojimą ir į tai, kaip nacionalinės ar regionų valdžios institucijos, kurioms tokie projektai naudingi, dalyvaus atitinkamuose sprendimų priėmimo procesuose; |
| --- | --- |

—

prašo paaiškinti pasiūlymą rinkliavas už oro eismą naudoti bendriems projektams finansuoti, atsižvelgti į galimą kitų finansavimo šaltinių naudojimą ir į tai, kaip nacionalinės ar regionų valdžios institucijos, kurioms tokie projektai naudingi, dalyvaus atitinkamuose sprendimų priėmimo procesuose;

| — | rekomenduoja, kad, tinkamai atsižvelgus į subsidiarumo principą, EASA suteikti įgaliojimai būtų apriboti iki aerodromų, kuriuose galima aptarnauti skrydžius, vykdomus laikantis skrydžių pagal prietaisus profesinių taisyklių; |
| --- | --- |

—

rekomenduoja, kad, tinkamai atsižvelgus į subsidiarumo principą, EASA suteikti įgaliojimai būtų apriboti iki aerodromų, kuriuose galima aptarnauti skrydžius, vykdomus laikantis skrydžių pagal prietaisus profesinių taisyklių;

| — | mano, kad svarbu, jog įgyvendinimo taisyklės aerodromams būtų parengtos atsižvelgiant į aerodromo sudėtingumo lygį ir jo veiklos kokybę bei duomenis apie eismo srautą, ypatingą dėmesį skiriant nedidelio eismo intensyvumo aerodromams ir juose dirbančių darbuotojų skaičiui. |
| --- | --- |

—

mano, kad svarbu, jog įgyvendinimo taisyklės aerodromams būtų parengtos atsižvelgiant į aerodromo sudėtingumo lygį ir jo veiklos kokybę bei duomenis apie eismo srautą, ypatingą dėmesį skiriant nedidelio eismo intensyvumo aerodromams ir juose dirbančių darbuotojų skaičiui.

| Pranešėja | : | Lea Saukkonen (FI / ELP) Helsinkio miesto tarybos pakaitinė narė |
| --- | --- | --- |

Pranešėja

:

Lea Saukkonen (FI / ELP) Helsinkio miesto tarybos pakaitinė narė

Pamatiniai dokumentai

Pasiūlymas priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentai (EB) Nr. 549/2004, (EB) Nr. 550/2004, (EB) Nr. 551/2004 ir (EB) Nr. 552/2004, kad būtų pagerintas Europos aviacijos sistemos veikimas ir tvarumas

COM(2008) 388 galutinis – 2008/0127 (COD)

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui „Bendras Europos dangus II: darnesnis ir veiksmingesnis oro susisiekimas“

COM(2008) 389 galutinis

Pasiūlymas priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 216/2008 dėl aerodromų, oro eismo valdymo ir oro navigacijos paslaugų ir panaikinama Tarybos direktyva 2006/23/EB

COM(2008) 390 galutinis – 2008/0128 (COD)

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Įžanga

| 1. | pabrėžia, kad oro transportas yra labai svarbus ekonominiam ir socialiniam vystymuisi, konkurencingumui, regionų ir visos Europos gerovei. Oro transportas užtikrina greitą ir lankstų susisiekimą su Europos regionais ir likusiu pasauliu; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad oro transportas yra labai svarbus ekonominiam ir socialiniam vystymuisi, konkurencingumui, regionų ir visos Europos gerovei. Oro transportas užtikrina greitą ir lankstų susisiekimą su Europos regionais ir likusiu pasauliu;

| 2. | yra įsitikinęs, kad Europos aviacijos sistemos veikimo pagerinimas būtų labai naudingas ne tik ekonominiu požiūriu, bet ir sudarytų sąlygas lankstesniam ir saugesniam oro eismui, kartu būtų geriau atsižvelgiama į aplinkos apsaugą ir klimato kaitos problemas; |
| --- | --- |

2.

yra įsitikinęs, kad Europos aviacijos sistemos veikimo pagerinimas būtų labai naudingas ne tik ekonominiu požiūriu, bet ir sudarytų sąlygas lankstesniam ir saugesniam oro eismui, kartu būtų geriau atsižvelgiama į aplinkos apsaugą ir klimato kaitos problemas;

| 3. | pabrėžia, kad būtina ugdyti ir gerinti nacionalinių valdžios institucijų gebėjimus ir galimybes darniai dirbti kartu viename funkciniame oro erdvės bloke (angl. FAB) ir laikytis taisyklių, sutartų su ES; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad būtina ugdyti ir gerinti nacionalinių valdžios institucijų gebėjimus ir galimybes darniai dirbti kartu viename funkciniame oro erdvės bloke (angl. FAB) ir laikytis taisyklių, sutartų su ES;

| 4. | primena savo poziciją, kad regioniniai oro uostai turi būti laikomi privalumu, ypač svarbiu vietos ir regionų ekonomikos vystymuisi, ir kad Europos Sąjungai plečiantis oro transporto socialinė ir ekonominė svarba didės (1); |
| --- | --- |

4.

primena savo poziciją, kad regioniniai oro uostai turi būti laikomi privalumu, ypač svarbiu vietos ir regionų ekonomikos vystymuisi, ir kad Europos Sąjungai plečiantis oro transporto socialinė ir ekonominė svarba didės (1);

| 5. | atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad Europos oro uostai yra labai skirtingi. Labai skiriasi didžiausių Europos miestų ir atokių, retai apgyvendintų vietovių ar salų regionų oro uostų oro eismo valdymo ir saugos reikalavimai; |
| --- | --- |

5.

atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad Europos oro uostai yra labai skirtingi. Labai skiriasi didžiausių Europos miestų ir atokių, retai apgyvendintų vietovių ar salų regionų oro uostų oro eismo valdymo ir saugos reikalavimai;

Bendrosios pastabos

| 6. | pažymi, kad pasiūlymas iš dalies pakeisti Bendro Europos dangaus teisės aktų sistemą yra platesnio paketo dalis, kuriame taip pat numatyta išplėsti Europos aviacijos saugos agentūros (EASA) įgaliojimus, kad jie apimtų oro eismo valdymą, oro navigacijos paslaugas ir aerodromus; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad pasiūlymas iš dalies pakeisti Bendro Europos dangaus teisės aktų sistemą yra platesnio paketo dalis, kuriame taip pat numatyta išplėsti Europos aviacijos saugos agentūros (EASA) įgaliojimus, kad jie apimtų oro eismo valdymą, oro navigacijos paslaugas ir aerodromus;

| 7. | nurodo, kad reglamentų paketu siekiama pagerinti oro transportą taip, kad nacionalinės sienos ar apribojimai netrukdytų kuo veiksmingiau naudoti oro erdvę ar vykdyti kitą veiklą; |
| --- | --- |

7.

nurodo, kad reglamentų paketu siekiama pagerinti oro transportą taip, kad nacionalinės sienos ar apribojimai netrukdytų kuo veiksmingiau naudoti oro erdvę ar vykdyti kitą veiklą;

| 8. | pažymi, kad pasiūlymas grindžiamas Aukšto lygio grupės ataskaita dėl Europos aviacijos reguliavimo sistemos ateities ir Eurokontrolės veiklos apžvalgos komisijos ataskaita „Funkcinių oro erdvės blokų iniciatyvų ir jų poveikio veiklos rezultatų gerinimui vertinimas“; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad pasiūlymas grindžiamas Aukšto lygio grupės ataskaita dėl Europos aviacijos reguliavimo sistemos ateities ir Eurokontrolės veiklos apžvalgos komisijos ataskaita „Funkcinių oro erdvės blokų iniciatyvų ir jų poveikio veiklos rezultatų gerinimui vertinimas“;

| 9. | nurodo, kad pasiūlymas remiasi Komisijos vertinimu, kad pasiekta kraštutinė dabartinės Europos oro eismo vadybos sistemos galimybių riba. Svarbiausios priežastys – nėra tinklo metodo, iki šiol nevisiškai panaikintas rinkos reguliavimas, neužtikrintas laisvas skrydžių vadovų judėjimas darbo rinkoje, trūksta institucinių susitarimų dėl oro eismo valdymo; |
| --- | --- |

9.

nurodo, kad pasiūlymas remiasi Komisijos vertinimu, kad pasiekta kraštutinė dabartinės Europos oro eismo vadybos sistemos galimybių riba. Svarbiausios priežastys – nėra tinklo metodo, iki šiol nevisiškai panaikintas rinkos reguliavimas, neužtikrintas laisvas skrydžių vadovų judėjimas darbo rinkoje, trūksta institucinių susitarimų dėl oro eismo valdymo;

| 10. | pripažįsta, kad Bendro Europos dangaus funkcionavimas pagerėtų reguliuojant veiklą, priimant vieną saugos sistemą, atveriant duris naujoms technologijoms ir valdant antžeminius pajėgumus; |
| --- | --- |

10.

pripažįsta, kad Bendro Europos dangaus funkcionavimas pagerėtų reguliuojant veiklą, priimant vieną saugos sistemą, atveriant duris naujoms technologijoms ir valdant antžeminius pajėgumus;

| 11. | pripažįsta, kad laikantis oro transporto tvarios plėtros principo reikia gerinti oro eismo valdymą ir oro navigacijos paslaugas, kad būtų tenkinami oro erdvės naudotojų poreikiai siekiant sukurti Bendrą Europos dangų; |
| --- | --- |

11.

pripažįsta, kad laikantis oro transporto tvarios plėtros principo reikia gerinti oro eismo valdymą ir oro navigacijos paslaugas, kad būtų tenkinami oro erdvės naudotojų poreikiai siekiant sukurti Bendrą Europos dangų;

| 12. | palankiai vertina besidubliuojančių reguliavimo struktūrų pakeitimą Bendrijos sistema, į oro transporto tinklą įtraukiančia visus skrydžio etapus; |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina besidubliuojančių reguliavimo struktūrų pakeitimą Bendrijos sistema, į oro transporto tinklą įtraukiančia visus skrydžio etapus;

| 13. | palankiai vertina pasiūlymą pagerinti oro erdvės valdymo sistemos veikimą atsižvelgiant į saugos aspektus, kurie aktualūs visiems oro erdvės naudotojams; |
| --- | --- |

13.

palankiai vertina pasiūlymą pagerinti oro erdvės valdymo sistemos veikimą atsižvelgiant į saugos aspektus, kurie aktualūs visiems oro erdvės naudotojams;

| 14. | palankiai vertina tai, kad plėtojant oro transporto sistemą atsižvelgiama į aplinkos apsaugos aspektus siekiant oro transporto naudą regionų ekonomikai subalansuotai suderinti su poreikiais aplinkos apsaugos srityje; |
| --- | --- |

14.

palankiai vertina tai, kad plėtojant oro transporto sistemą atsižvelgiama į aplinkos apsaugos aspektus siekiant oro transporto naudą regionų ekonomikai subalansuotai suderinti su poreikiais aplinkos apsaugos srityje;

| 15. | palankiai vertina funkcinio oro erdvės bloko apibrėžties pakeitimą, kadangi naujoje apibrėžtyje labiau akcentuojami paslaugų rezultatai, o tai padės atitinkamu būdu lengviau pasiekti reglamento tikslus atsižvelgiant į įvairių regionų poreikius; |
| --- | --- |

15.

palankiai vertina funkcinio oro erdvės bloko apibrėžties pakeitimą, kadangi naujoje apibrėžtyje labiau akcentuojami paslaugų rezultatai, o tai padės atitinkamu būdu lengviau pasiekti reglamento tikslus atsižvelgiant į įvairių regionų poreikius;

| 16. | pritaria oro erdvės valdymo (angl. Air Traffic Management, ATM) pagrindiniam planui, kuris būtų šios srities vystymą reguliuojantis dokumentas ir pagrindas, kuriuo remiantis regioninių oro uostų veikla galėtų būti plėtojama didesniame oro eismo paslaugų tinkle; |
| --- | --- |

16.

pritaria oro erdvės valdymo (angl. Air Traffic Management, ATM) pagrindiniam planui, kuris būtų šios srities vystymą reguliuojantis dokumentas ir pagrindas, kuriuo remiantis regioninių oro uostų veikla galėtų būti plėtojama didesniame oro eismo paslaugų tinkle;

| 17. | mano, kad svarbu pradėti veiklos reguliavimą. Tai apimtų Bendrijos masto veiklos rodiklius, reguliarią navigacijos paslaugų apžvalgą ir tinklo funkcijas bei procedūras renkant duomenis iš visų atitinkamų subjektų; |
| --- | --- |

17.

mano, kad svarbu pradėti veiklos reguliavimą. Tai apimtų Bendrijos masto veiklos rodiklius, reguliarią navigacijos paslaugų apžvalgą ir tinklo funkcijas bei procedūras renkant duomenis iš visų atitinkamų subjektų;

| 18. | pabrėžia, kad labai svarbu parengti ir patvirtinti nacionalinius ar regioninius veiklos planus nustatant privalomus tikslinius veiklos rodiklius. Tik bendrieji tiksliniai rodikliai turėtų būti nustatomi Bendrijos mastu, vėliau jie turėtų būti tiksliau apibrėžti nacionaliniu ar regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad labai svarbu parengti ir patvirtinti nacionalinius ar regioninius veiklos planus nustatant privalomus tikslinius veiklos rodiklius. Tik bendrieji tiksliniai rodikliai turėtų būti nustatomi Bendrijos mastu, vėliau jie turėtų būti tiksliau apibrėžti nacionaliniu ar regionų lygmeniu;

| 19. | mano, kad reikalavimas, kad veiklos vertinimo įstaiga būtų nepriklausoma, yra teisingas; |
| --- | --- |

19.

mano, kad reikalavimas, kad veiklos vertinimo įstaiga būtų nepriklausoma, yra teisingas;

| 20. | pritaria reikalavimui, kad valstybės narės negali atsisakyti nurodyti oro eismo paslaugų teikėjo remdamosi nacionaliniais teisės aktais, kuriuose numatyti reikalavimai, susiję su nacionaline nuosavybe ar tokio paslaugų teikėjo veiklos vieta; |
| --- | --- |

20.

pritaria reikalavimui, kad valstybės narės negali atsisakyti nurodyti oro eismo paslaugų teikėjo remdamosi nacionaliniais teisės aktais, kuriuose numatyti reikalavimai, susiję su nacionaline nuosavybe ar tokio paslaugų teikėjo veiklos vieta;

| 21. | mano, kad iki 2012 m. sukurti funkcinius oro erdvės blokus bus sudėtinga, bet vis dėlto įmanoma. Tačiau tam prireiks glaudesnio valstybių narių, nacionalinės priežiūros institucijų, paslaugų teikėjų ir oro uostų tarpusavio bendradarbiavimo; |
| --- | --- |

21.

mano, kad iki 2012 m. sukurti funkcinius oro erdvės blokus bus sudėtinga, bet vis dėlto įmanoma. Tačiau tam prireiks glaudesnio valstybių narių, nacionalinės priežiūros institucijų, paslaugų teikėjų ir oro uostų tarpusavio bendradarbiavimo;

| 22. | mano, kad detalus paslaugų teikėjų finansinės informacijos išskirstymas ir skrydžių valdymo paslaugų bei oro navigacijos paslaugų tarpusavio subsidijavimo uždraudimas padeda užtikrinti mokesčių sistemų skaidrumą; |
| --- | --- |

22.

mano, kad detalus paslaugų teikėjų finansinės informacijos išskirstymas ir skrydžių valdymo paslaugų bei oro navigacijos paslaugų tarpusavio subsidijavimo uždraudimas padeda užtikrinti mokesčių sistemų skaidrumą;

| 23. | mano, kad ateityje mokesčiai bus apskaičiuojami sudarant oro navigacijos paslaugų ilgalaikį veiklos planą. Pasiūlymas nustatyti rinkliavas keleriems metams į priekį galėtų padėti oro erdvės naudotojams planuoti veiklą, jeigu jie gali įsivaizduoti, kokio dydžio sąnaudos bus ateityje; |
| --- | --- |

23.

mano, kad ateityje mokesčiai bus apskaičiuojami sudarant oro navigacijos paslaugų ilgalaikį veiklos planą. Pasiūlymas nustatyti rinkliavas keleriems metams į priekį galėtų padėti oro erdvės naudotojams planuoti veiklą, jeigu jie gali įsivaizduoti, kokio dydžio sąnaudos bus ateityje;

| 24. | atkreipia dėmesį į pasiūlymą, kad Komisija ne vėliau nei per ketverius metus nuo reglamento įsigaliojimo pateikia ataskaitą ir, prireikus, pasiūlymą dėl rinkos principų taikymo įvairioms oro navigacijos paslaugoms, pvz., ryšių, navigacijos, priežiūros, meteorologijos ir aeronautikos informacijos srityse. Ekonomiškai veiksminga veikla yra įprasta verslo dalis, bet reikia pripažinti, kad ten, kur eismas neintensyvus, neįmanoma oro navigacijos paslaugų teikti pelningai ir (arba) konkurenciją skatinančiu būdu; |
| --- | --- |

24.

atkreipia dėmesį į pasiūlymą, kad Komisija ne vėliau nei per ketverius metus nuo reglamento įsigaliojimo pateikia ataskaitą ir, prireikus, pasiūlymą dėl rinkos principų taikymo įvairioms oro navigacijos paslaugoms, pvz., ryšių, navigacijos, priežiūros, meteorologijos ir aeronautikos informacijos srityse. Ekonomiškai veiksminga veikla yra įprasta verslo dalis, bet reikia pripažinti, kad ten, kur eismas neintensyvus, neįmanoma oro navigacijos paslaugų teikti pelningai ir (arba) konkurenciją skatinančiu būdu;

| 25. | pritaria pasiūlymui atsisakyti apibrėžties, apribojančios funkcinį oro erdvės bloką iki viršutinės oro erdvės. Naujasis pasiūlymas sudarys palankesnes sąlygas įgyvendinti Bendro Europos dangaus projektą ir sklandžiai teikti oro eismo paslaugas; |
| --- | --- |

25.

pritaria pasiūlymui atsisakyti apibrėžties, apribojančios funkcinį oro erdvės bloką iki viršutinės oro erdvės. Naujasis pasiūlymas sudarys palankesnes sąlygas įgyvendinti Bendro Europos dangaus projektą ir sklandžiai teikti oro eismo paslaugas;

| 26. | pritaria pasiūlymui, pagal kurį Bendrija ir valstybės narės prašo Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) įsteigti ir pripažinti bendrą Europos skrydžių informacijos regioną (ESIR), bet nemano, kad tai skubu, kadangi nepateikta įrodymų, jog tai duos konkrečią naudą; |
| --- | --- |

26.

pritaria pasiūlymui, pagal kurį Bendrija ir valstybės narės prašo Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) įsteigti ir pripažinti bendrą Europos skrydžių informacijos regioną (ESIR), bet nemano, kad tai skubu, kadangi nepateikta įrodymų, jog tai duos konkrečią naudą;

| 27. | mano, kad svarbu rasti tinkamus sprendimus vertinant tinklo valdymo ir pagalbinių funkcijų organizavimą bei būdą, kaip būtų galima pasinaudoti Eurokontrolės patirtimi svarstant funkcijų reorganizavimo klausimą; |
| --- | --- |

27.

mano, kad svarbu rasti tinkamus sprendimus vertinant tinklo valdymo ir pagalbinių funkcijų organizavimą bei būdą, kaip būtų galima pasinaudoti Eurokontrolės patirtimi svarstant funkcijų reorganizavimo klausimą;

| 28. | mano, kad pasiūlymas derinti oro uostų laiko tarpsnius ir skrydžių planus bei būtinai tarpusavyje koordinuoti gretimų regionų veiksmus yra svarbus oro eismo sklandumo ir veiklos efektyvumo požiūriu; |
| --- | --- |

28.

mano, kad pasiūlymas derinti oro uostų laiko tarpsnius ir skrydžių planus bei būtinai tarpusavyje koordinuoti gretimų regionų veiksmus yra svarbus oro eismo sklandumo ir veiklos efektyvumo požiūriu;

| 29. | mano, kad būtina užtikrinti aukštą oro saugos lygį Europoje ir palankiai vertina EASA įgaliojimų išplėtimą. Suderintų standartų rinkinys, parengtas vienos agentūros, kiek galima vienodžiau taikomas visoje Bendrijoje padės skatinti oro saugos standartus ir kartu sumažinti oro vežėjų ir aviacijos problemas, susidarančias dėl nevienodo standartų taikymo; |
| --- | --- |

29.

mano, kad būtina užtikrinti aukštą oro saugos lygį Europoje ir palankiai vertina EASA įgaliojimų išplėtimą. Suderintų standartų rinkinys, parengtas vienos agentūros, kiek galima vienodžiau taikomas visoje Bendrijoje padės skatinti oro saugos standartus ir kartu sumažinti oro vežėjų ir aviacijos problemas, susidarančias dėl nevienodo standartų taikymo;

| 30. | mano, kad pasiūlymo išplėsti EASA įgaliojimus taikymo sritis yra pernelyg plati ir dėl to gali atsirasti nepagrįstų reikalavimų visų pirma mažiems regioniniams oro uostams, o tai varžytų jų veiklą; |
| --- | --- |

30.

mano, kad pasiūlymo išplėsti EASA įgaliojimus taikymo sritis yra pernelyg plati ir dėl to gali atsirasti nepagrįstų reikalavimų visų pirma mažiems regioniniams oro uostams, o tai varžytų jų veiklą;

| 31. | mano, kad pagrindinė EASA kompetencijos sritis turėtų būti saugos klausimai, kad agentūros uždaviniai išliktų aiškūs; |
| --- | --- |

31.

mano, kad pagrindinė EASA kompetencijos sritis turėtų būti saugos klausimai, kad agentūros uždaviniai išliktų aiškūs;

| 32. | mano, kad svarbiausia – skatinti civilinių ir karinių operatorių bendradarbiavimą visais lygiais siekiant užtikrinti kuo efektyvesnę Europos oro transporto tinklo veiklą ir įgyvendinti užsibrėžtus tikslus; |
| --- | --- |

32.

mano, kad svarbiausia – skatinti civilinių ir karinių operatorių bendradarbiavimą visais lygiais siekiant užtikrinti kuo efektyvesnę Europos oro transporto tinklo veiklą ir įgyvendinti užsibrėžtus tikslus;

II.   IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

| 33. | mano, kad svarbu atsižvelgti į nacionalinį ir (arba) regioninį veiklos kontekstą nustatant Bendrijos masto veiklos tikslus, kadangi negalima kelti tų pačių tikslų intensyvaus eismo oro uostams ir nedidelio eismo intensyvumo oro uostams. Svarbu išsaugoti Aerodromų skrydžių informacijos paslaugą (AFIS), o ne versti visus oro uostus naudotis Skrydžių valdymo tarnyba, nes mažesniems oro uostams tai būtų pernelyg brangu. Nacionalinės ir (arba) regionų valdžios institucijos gali geriausiai atsižvelgti į šiuos aspektus; |
| --- | --- |

33.

mano, kad svarbu atsižvelgti į nacionalinį ir (arba) regioninį veiklos kontekstą nustatant Bendrijos masto veiklos tikslus, kadangi negalima kelti tų pačių tikslų intensyvaus eismo oro uostams ir nedidelio eismo intensyvumo oro uostams. Svarbu išsaugoti Aerodromų skrydžių informacijos paslaugą (AFIS), o ne versti visus oro uostus naudotis Skrydžių valdymo tarnyba, nes mažesniems oro uostams tai būtų pernelyg brangu. Nacionalinės ir (arba) regionų valdžios institucijos gali geriausiai atsižvelgti į šiuos aspektus;

| 34. | mano, kad svarbu, jog informacijos rinkimas veiklos rezultatams įvertinti vyktų pagal galiojančią atskaitomybės praktiką; |
| --- | --- |

34.

mano, kad svarbu, jog informacijos rinkimas veiklos rezultatams įvertinti vyktų pagal galiojančią atskaitomybės praktiką;

| 35. | mano, kad siekiant užtikrinti skaidrumą svarbu, jog visose tarnybose paslaugų teikėjai pateiktų pajamas ir išlaidas pagal savo apskaitos praktiką, jeigu tokia egzistuoja; |
| --- | --- |

35.

mano, kad siekiant užtikrinti skaidrumą svarbu, jog visose tarnybose paslaugų teikėjai pateiktų pajamas ir išlaidas pagal savo apskaitos praktiką, jeigu tokia egzistuoja;

| 36. | prašo paaiškinti pasiūlymą rinkliavas už oro eismą naudoti bendriems projektams finansuoti, atsižvelgti į galimą kitų finansavimo šaltinių naudojimą ir į tai, kaip nacionalinės ar regionų valdžios institucijos, kurioms tokie projektai naudingi, dalyvaus atitinkamuose sprendimų priėmimo procesuose; |
| --- | --- |

36.

prašo paaiškinti pasiūlymą rinkliavas už oro eismą naudoti bendriems projektams finansuoti, atsižvelgti į galimą kitų finansavimo šaltinių naudojimą ir į tai, kaip nacionalinės ar regionų valdžios institucijos, kurioms tokie projektai naudingi, dalyvaus atitinkamuose sprendimų priėmimo procesuose;

| 37. | mano, kad būtina paaiškinti planuojamus mokesčių sistemos pokyčius atsižvelgiant į tai, kaip bus nustatyti mokesčiai keleriems metams į priekį ir kaip paslaugų teikėjai, dirbantys komerciniais pagrindais, gali sutarties laikotarpiu prognozuoti darbo užmokesčio ir veiklos sąnaudų pokyčius kaip savo rizikos valdymo dalį. Tokio pobūdžio analizę geriausia atlikti nacionaliniu ir (arba) regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

37.

mano, kad būtina paaiškinti planuojamus mokesčių sistemos pokyčius atsižvelgiant į tai, kaip bus nustatyti mokesčiai keleriems metams į priekį ir kaip paslaugų teikėjai, dirbantys komerciniais pagrindais, gali sutarties laikotarpiu prognozuoti darbo užmokesčio ir veiklos sąnaudų pokyčius kaip savo rizikos valdymo dalį. Tokio pobūdžio analizę geriausia atlikti nacionaliniu ir (arba) regionų lygmeniu;

| 38. | rekomenduoja išsamiau apibūdinti tinklo valdymą ir susijusią veiklą, kuri yra svarbi vykdant veiklą šiame sektoriuje, užuot, kaip dabar, pasiūlyme paviršutiniškai užsimenant apie juos. Tai padėtų lengviau įvertinti jų poveikį ir tai, kaip (tiek kiek tai susiję su administracinių struktūrų reforma) oro erdvės naudotojai ir oro navigacijos paslaugų teikėjai gali tinkamai dalyvauti sprendimų priėmimo šiais klausimais procese; |
| --- | --- |

38.

rekomenduoja išsamiau apibūdinti tinklo valdymą ir susijusią veiklą, kuri yra svarbi vykdant veiklą šiame sektoriuje, užuot, kaip dabar, pasiūlyme paviršutiniškai užsimenant apie juos. Tai padėtų lengviau įvertinti jų poveikį ir tai, kaip (tiek kiek tai susiję su administracinių struktūrų reforma) oro erdvės naudotojai ir oro navigacijos paslaugų teikėjai gali tinkamai dalyvauti sprendimų priėmimo šiais klausimais procese;

| 39. | rekomenduoja, kad, tinkamai atsižvelgus į subsidiarumo principą, EASA suteikti įgaliojimai būtų apriboti iki aerodromų, kuriuose galima aptarnauti skrydžius, vykdomus laikantis skrydžių pagal prietaisus profesinių taisyklių; |
| --- | --- |

39.

rekomenduoja, kad, tinkamai atsižvelgus į subsidiarumo principą, EASA suteikti įgaliojimai būtų apriboti iki aerodromų, kuriuose galima aptarnauti skrydžius, vykdomus laikantis skrydžių pagal prietaisus profesinių taisyklių;

| 40. | mano, kad svarbu, jog įgyvendinimo taisyklės aerodromams būtų parengtos atsižvelgiant į aerodromo sudėtingumo lygį ir jo veiklos kokybę bei duomenis apie eismo srautą, ypatingą dėmesį skiriant nedidelio eismo intensyvumo aerodromams ir juose dirbančių darbuotojų skaičiui; |
| --- | --- |

40.

mano, kad svarbu, jog įgyvendinimo taisyklės aerodromams būtų parengtos atsižvelgiant į aerodromo sudėtingumo lygį ir jo veiklos kokybę bei duomenis apie eismo srautą, ypatingą dėmesį skiriant nedidelio eismo intensyvumo aerodromams ir juose dirbančių darbuotojų skaičiui;

| 41. | atsižvelgdamas į pasiūlymą išplėsti EASA įgaliojimus mano, kad siekiant gero reglamentavimo svarbu:






  — | patikrinti, ar oro navigacijos paslaugų funkcijos atitinka ICAO specifikacijas, |
| --- | --- | --- |

41.

atsižvelgdamas į pasiūlymą išplėsti EASA įgaliojimus mano, kad siekiant gero reglamentavimo svarbu:

—

patikrinti, ar oro navigacijos paslaugų funkcijos atitinka ICAO specifikacijas,

| — | įsitikinti, ar nėra pasikartojimų pasiūlyme iš dalies pakeisti reglamentą dėl EASA įgaliojimų, reglamentus dėl Bendro Europos dangaus ir ar nesikartoja procedūros, pavyzdžiui, susijusios su licencijomis, |
| --- | --- |

—

įsitikinti, ar nėra pasikartojimų pasiūlyme iš dalies pakeisti reglamentą dėl EASA įgaliojimų, reglamentus dėl Bendro Europos dangaus ir ar nesikartoja procedūros, pavyzdžiui, susijusios su licencijomis,

| — | įsitikinti, ar įsigaliojus naujam reglamentui, pereinamojo laikotarpio nuostatos ir kitos priemonės tinkamai užtikrins licencijų, išduotų pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/23/EB dėl Bendrijos skrydžių vadovo licencijos, kurią siūloma panaikinti, galiojimo tęstinumą, |
| --- | --- |

—

įsitikinti, ar įsigaliojus naujam reglamentui, pereinamojo laikotarpio nuostatos ir kitos priemonės tinkamai užtikrins licencijų, išduotų pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/23/EB dėl Bendrijos skrydžių vadovo licencijos, kurią siūloma panaikinti, galiojimo tęstinumą,

| — | pateikti tikslesnę aerodromo įrangos, kuriai taikomas šis reglamentas, apibrėžtį, ją apribojant iki skrydžių saugą užtikrinančios įrangos, |
| --- | --- |

—

pateikti tikslesnę aerodromo įrangos, kuriai taikomas šis reglamentas, apibrėžtį, ją apribojant iki skrydžių saugą užtikrinančios įrangos,

| — | patikslinti, kad reikalavimas aerodromų operatoriams, kuriame teigiama, jog „turi būti parengti ir nuolat atnaujinami su aerodromu ir teikiamomis paslaugomis susiję duomenys“, apsiriboja pilotams aktualiausiais duomenimis, |
| --- | --- |

—

patikslinti, kad reikalavimas aerodromų operatoriams, kuriame teigiama, jog „turi būti parengti ir nuolat atnaujinami su aerodromu ir teikiamomis paslaugomis susiję duomenys“, apsiriboja pilotams aktualiausiais duomenimis,

| — | patikslinti reikalavimą aerodromų operatoriams siekiant parodyti, kad egzistuoja procedūros, skirtos aprūpinti orlaivius degalais, kad aerodromų operatoriams nebūtų užkrautos priežiūros užduotys, priklausančios valdžios institucijų kompetencijai. |
| --- | --- |

—

patikslinti reikalavimą aerodromų operatoriams siekiant parodyti, kad egzistuoja procedūros, skirtos aprūpinti orlaivius degalais, kad aerodromų operatoriams nebūtų užkrautos priežiūros užduotys, priklausančios valdžios institucijų kompetencijai.

2009 m. vasario 12 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  CdR 76/2005 ir CdR 63/2004.

1

---

| 28.5.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 120/56 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 120/56

---

Regionų komiteto nuomonė „Aplinkosaugos vadyba ir audito sistema (AVAS) ir ekologinio ženklo peržiūra“

2009/C 120/11

REGIONŲ KOMITETAS

| — | mano, kad organizacijų aplinkosaugos vadybos sistemos ir produkto ekologinis ženklas – gera rinkos priemonė, galinti ugdyti įvairių visuomenės subjektų atsakomybę už aplinką ir pakelti aplinkos apsaugos lygį, |
| --- | --- |

—

mano, kad organizacijų aplinkosaugos vadybos sistemos ir produkto ekologinis ženklas – gera rinkos priemonė, galinti ugdyti įvairių visuomenės subjektų atsakomybę už aplinką ir pakelti aplinkos apsaugos lygį,

| — | mano, kad AVAS reglamentas bus naudingas daugeliui organizacijų, kurios šią sistemą įdiegusios turėtų įvairialypės naudos: mažesnė žala aplinkai, ekonomiškumas (energija ir atliekų šalinimas), tikrumas, kad laikomasi aplinkosaugos teisės aktų, efektyvesnė veikla ir kt., |
| --- | --- |

—

mano, kad AVAS reglamentas bus naudingas daugeliui organizacijų, kurios šią sistemą įdiegusios turėtų įvairialypės naudos: mažesnė žala aplinkai, ekonomiškumas (energija ir atliekų šalinimas), tikrumas, kad laikomasi aplinkosaugos teisės aktų, efektyvesnė veikla ir kt.,

| — | mano, kad AVAS įregistruotoms organizacijoms taip pat reikėtų nustatyti aplinkosauginio veiksmingumo vertinimo apimtį, taip pat atitinkamus aplinkosaugos audito reikalavimus atskiriems lygiams: pirminiam (gamybos), antriniam (pasiūlos) ir tretiniam (kita) analizės lygmeniui. Tikrai ne visos MVĮ ir vietos bei regionų valdžios institucijos turi aplinkosaugos auditui reikalingos informacijos, įgūdžių ir žinių; joms tenka pasikliauti kviestaisiais konsultantais, |
| --- | --- |

—

mano, kad AVAS įregistruotoms organizacijoms taip pat reikėtų nustatyti aplinkosauginio veiksmingumo vertinimo apimtį, taip pat atitinkamus aplinkosaugos audito reikalavimus atskiriems lygiams: pirminiam (gamybos), antriniam (pasiūlos) ir tretiniam (kita) analizės lygmeniui. Tikrai ne visos MVĮ ir vietos bei regionų valdžios institucijos turi aplinkosaugos auditui reikalingos informacijos, įgūdžių ir žinių; joms tenka pasikliauti kviestaisiais konsultantais,

| — | galvoja, kad ex-ante vertinimo procedūrą reikėtų išsaugoti, nes ji suteikia ekologiniam ženklui patikimumo ir tikrumo. ISO standartas reikalauja, kad už ženklą atsakinga įstaiga ex-ante ir ex-post patikrintų, ar produktas, kuriam paprašyta suteikti ekologinį ženklą, atitinka ekologinio ženklo kriterijus. Pasiūlymas vertinimo sistemą pakeisti registracijos ir ex-post stebėsenos sistema labai pakenktų ženklo patikimumui ir tikrumui. |
| --- | --- |

—

galvoja, kad ex-ante vertinimo procedūrą reikėtų išsaugoti, nes ji suteikia ekologiniam ženklui patikimumo ir tikrumo. ISO standartas reikalauja, kad už ženklą atsakinga įstaiga ex-ante ir ex-post patikrintų, ar produktas, kuriam paprašyta suteikti ekologinį ženklą, atitinka ekologinio ženklo kriterijus. Pasiūlymas vertinimo sistemą pakeisti registracijos ir ex-post stebėsenos sistema labai pakenktų ženklo patikimumui ir tikrumui.

| Pagrindinė pranešėja | : | Britt Lundberg (FI/LDAE), Ålandų regiono tarybos narė |
| --- | --- | --- |

Pagrindinė pranešėja

:

Britt Lundberg (FI/LDAE), Ålandų regiono tarybos narė

Pamatiniai dokumentai:

Pasiūlymas priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos ekologinio ženklo sistemos (COM(2008) 401 galutinis – 2008/0152 (COD)

ir

Pasiūlymas priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl organizacijų savanoriško Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (AVAS) taikymo (COM(2008) 402 galutinis – 2008/0154 (COD)

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios rekomendacijos (dėl AVAS ir ekologinio ženklo)

| 1. | sutinka, kad peržiūrėti AVAS ir ES ekologinio ženklo sistemą yra labai svarbu ir tvirtai remia ES tikslus, atsižvelgiant į Lisabonos sutartį ir Bendrijos tvarios plėtros strategiją, propaguoti tausaus vartojimo ir gamybos politiką, nepamirštant ir Bendrijos klimato politikos tikslų; |
| --- | --- |

1.

sutinka, kad peržiūrėti AVAS ir ES ekologinio ženklo sistemą yra labai svarbu ir tvirtai remia ES tikslus, atsižvelgiant į Lisabonos sutartį ir Bendrijos tvarios plėtros strategiją, propaguoti tausaus vartojimo ir gamybos politiką, nepamirštant ir Bendrijos klimato politikos tikslų;

| 2. | mano, kad šias sistemas peržiūrėti yra būtina, nes nė viena iš jų neprigijo ir nepadarė tokio poveikio, kokio buvo tikėtasi; |
| --- | --- |

2.

mano, kad šias sistemas peržiūrėti yra būtina, nes nė viena iš jų neprigijo ir nepadarė tokio poveikio, kokio buvo tikėtasi;

| 3. | mano, kad organizacijų aplinkosaugos vadybos sistemos ir produkto ekologinis ženklas – gera rinkos priemonė, galinti ugdyti įvairių visuomenės subjektų atsakomybę už aplinką ir pakelti aplinkos apsaugos lygį; |
| --- | --- |

3.

mano, kad organizacijų aplinkosaugos vadybos sistemos ir produkto ekologinis ženklas – gera rinkos priemonė, galinti ugdyti įvairių visuomenės subjektų atsakomybę už aplinką ir pakelti aplinkos apsaugos lygį;

| 4. | mano, kad ir vietos bei regionų valdžios institucijos galėtų geriau pasinaudoti šiomis sistemomis ir kad patikslinti teisės aktai ir valstybių narių paramos priemonės turėtų atkreipti visuomenės dėmesį į tai, kad šiomis sistemomis gali naudotis ir didelės, ir mažos viešojo sektoriaus organizacijos; |
| --- | --- |

4.

mano, kad ir vietos bei regionų valdžios institucijos galėtų geriau pasinaudoti šiomis sistemomis ir kad patikslinti teisės aktai ir valstybių narių paramos priemonės turėtų atkreipti visuomenės dėmesį į tai, kad šiomis sistemomis gali naudotis ir didelės, ir mažos viešojo sektoriaus organizacijos;

| 5. | galvoja, kad nepaisant to, jog AVAS yra numatyti gana išsamūs reikalavimai, taisyklės ir procedūros, ši sistema vis dėlto atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus (įgyvendinimas paliekamas valstybėms narėms arba jų vietos ir regionų valdžios institucijoms). Ekologinio ženklo sistema neišstumia valstybių narių ir regionų sistemų, bet veikia kartu su jomis, jei tos sistemos yra pagrįstos griežtais kriterijais; |
| --- | --- |

5.

galvoja, kad nepaisant to, jog AVAS yra numatyti gana išsamūs reikalavimai, taisyklės ir procedūros, ši sistema vis dėlto atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus (įgyvendinimas paliekamas valstybėms narėms arba jų vietos ir regionų valdžios institucijoms). Ekologinio ženklo sistema neišstumia valstybių narių ir regionų sistemų, bet veikia kartu su jomis, jei tos sistemos yra pagrįstos griežtais kriterijais;

| 6. | laikosi nuomonės, kad nė viena iš šių dviejų sistemų (kuriose dalyvaujama savo noru) neužkrauna bereikalingos naštos, – ekologinio ženklo kriterijai kuriami ir peržiūrimi lanksčiai, ir pasiūlyme dėl AVAS numatytos lanksčios taisyklės; |
| --- | --- |

6.

laikosi nuomonės, kad nė viena iš šių dviejų sistemų (kuriose dalyvaujama savo noru) neužkrauna bereikalingos naštos, – ekologinio ženklo kriterijai kuriami ir peržiūrimi lanksčiai, ir pasiūlyme dėl AVAS numatytos lanksčios taisyklės;

| 7. | mano, kad pasiūlymai atitinka Europos Komisijos geresnio reglamentavimo strategiją (supaprastinti teisės aktus ir sumažinti įmonių ir valdžios institucijų administracinę naštą); |
| --- | --- |

7.

mano, kad pasiūlymai atitinka Europos Komisijos geresnio reglamentavimo strategiją (supaprastinti teisės aktus ir sumažinti įmonių ir valdžios institucijų administracinę naštą);

AVAS reglamento peržiūros tikslai

| 8. | mano, kad AVAS reglamentas bus naudingas daugeliui organizacijų, kurios šią sistemą įdiegusios turėtų įvairialypės naudos: mažesnė žala aplinkai, ekonomiškumas (energija ir atliekų šalinimas), geresnis „ekologinis“ įvaizdis, tikrumas, kad laikomasi aplinkosaugos teisės aktų, veiksmingesnė veikla ir kt.; |
| --- | --- |

8.

mano, kad AVAS reglamentas bus naudingas daugeliui organizacijų, kurios šią sistemą įdiegusios turėtų įvairialypės naudos: mažesnė žala aplinkai, ekonomiškumas (energija ir atliekų šalinimas), geresnis „ekologinis“ įvaizdis, tikrumas, kad laikomasi aplinkosaugos teisės aktų, veiksmingesnė veikla ir kt.;

| 9. | pritaria tam, kad reikėtų nustatyti kiekybinius ir išmatuojamus tikslus: kiek organizacijų turėtų užsiregistruoti AVAS praėjus penkeriems ir dešimčiai metų nuo reglamento įsigaliojimo; |
| --- | --- |

9.

pritaria tam, kad reikėtų nustatyti kiekybinius ir išmatuojamus tikslus: kiek organizacijų turėtų užsiregistruoti AVAS praėjus penkeriems ir dešimčiai metų nuo reglamento įsigaliojimo;

| 10. | mano, kad šį tikslą būtų lengviau pasiekti, jei valstybės narės turėtų pačios nusistatyti savo tikslus AVAS įregistruotų organizacijų skaičiui padidinti; |
| --- | --- |

10.

mano, kad šį tikslą būtų lengviau pasiekti, jei valstybės narės turėtų pačios nusistatyti savo tikslus AVAS įregistruotų organizacijų skaičiui padidinti;

| 11. | labai pritaria tam, kad būtų pasitelktos visos įmanomos priemonės, kad AVAS taptų kuo žinomesnė, nes, pavyzdžiui, Šiaurės šalyse beveik niekas nežino apie AVAS ir viešajame sektoriuje ja beveik niekas nesinaudoja; |
| --- | --- |

11.

labai pritaria tam, kad būtų pasitelktos visos įmanomos priemonės, kad AVAS taptų kuo žinomesnė, nes, pavyzdžiui, Šiaurės šalyse beveik niekas nežino apie AVAS ir viešajame sektoriuje ja beveik niekas nesinaudoja;

| 12. | mano, kad reglamento struktūroje turėtų būti atsižvelgta į ateityje AVAS planuojančias įdiegti organizacijas. Tokioms organizacijoms rūpės susipažinti su AVAS struktūra, kuri yra nukelta toliausiai – į pasiūlymo II priedą. Lengviausia šį trūkumą būtų pašalinti II priedą pavertus atskiru straipsniu ir jį pavadinus „AVAS struktūra ir reikalavimai“; |
| --- | --- |

12.

mano, kad reglamento struktūroje turėtų būti atsižvelgta į ateityje AVAS planuojančias įdiegti organizacijas. Tokioms organizacijoms rūpės susipažinti su AVAS struktūra, kuri yra nukelta toliausiai – į pasiūlymo II priedą. Lengviausia šį trūkumą būtų pašalinti II priedą pavertus atskiru straipsniu ir jį pavadinus „AVAS struktūra ir reikalavimai“;

| 13. | pritaria pasiūlymui, kad nacionalinės ir regioninės aplinkosaugos vadybos sistemos turėtų turėti galimybę būti visapusiškai arba iš dalies pripažintos AVAS, – tai padėtų organizacijoms nuo šių sistemų pereiti prie AVAS. Jei tokia praktika būtų taikoma, atsirastų daug galinčių pateikti paraiškas užsiregistruoti AVAS (šie potencialūs pareiškėjai jau dabar juda AVAS link). Vietos sistemoms tapus AVAS dalimi, padidėtų ir jų patikimumas; |
| --- | --- |

13.

pritaria pasiūlymui, kad nacionalinės ir regioninės aplinkosaugos vadybos sistemos turėtų turėti galimybę būti visapusiškai arba iš dalies pripažintos AVAS, – tai padėtų organizacijoms nuo šių sistemų pereiti prie AVAS. Jei tokia praktika būtų taikoma, atsirastų daug galinčių pateikti paraiškas užsiregistruoti AVAS (šie potencialūs pareiškėjai jau dabar juda AVAS link). Vietos sistemoms tapus AVAS dalimi, padidėtų ir jų patikimumas;

| 14. | galvoja, kad Komisija galėtų nustatyti būtiniausius reikalavimus sistemoms, kurios iš dalies atitinka AVAS reikalavimus, kad nereikėtų teikti paraiškų atskiroms aplinkosaugos vadybos sistemos dalims, kurių dar negalima laikyti tokia sistema; |
| --- | --- |

14.

galvoja, kad Komisija galėtų nustatyti būtiniausius reikalavimus sistemoms, kurios iš dalies atitinka AVAS reikalavimus, kad nereikėtų teikti paraiškų atskiroms aplinkosaugos vadybos sistemos dalims, kurių dar negalima laikyti tokia sistema;

| 15. | siūlo tarp būtiniausių reikalavimų nurodyti šiuos: aplinkosaugos politika, pagal kurią įsipareigojama nuolat daryti pažangą; aplinkosauginė peržiūra, kurioje būtų įvardijami organizacijos aplinkosauginiai aspektai, darantys didelį poveikį aplinkai; atitiktis aplinkos apsaugos teisės aktų nuostatoms; aplinkosauginiai tikslai, apimantys svarbius aplinkosauginius aspektus; aplinkosaugos programa arba veiksmų planas, kuriame, siekiant aplinkosauginių tikslų, būtų apibrėžti su įgyvendinimo priemonėmis susiję įsipareigojimai, priemonės ir grafikas; aplinkosaugos programai įgyvendinti reikalingi ištekliai; vidaus komunikacija aplinkosaugos vadybos sistemos klausimais įvairiais organizacijos lygmenimis ir išorinis aplinkosaugos vadybos sistemos auditas; |
| --- | --- |

15.

siūlo tarp būtiniausių reikalavimų nurodyti šiuos: aplinkosaugos politika, pagal kurią įsipareigojama nuolat daryti pažangą; aplinkosauginė peržiūra, kurioje būtų įvardijami organizacijos aplinkosauginiai aspektai, darantys didelį poveikį aplinkai; atitiktis aplinkos apsaugos teisės aktų nuostatoms; aplinkosauginiai tikslai, apimantys svarbius aplinkosauginius aspektus; aplinkosaugos programa arba veiksmų planas, kuriame, siekiant aplinkosauginių tikslų, būtų apibrėžti su įgyvendinimo priemonėmis susiję įsipareigojimai, priemonės ir grafikas; aplinkosaugos programai įgyvendinti reikalingi ištekliai; vidaus komunikacija aplinkosaugos vadybos sistemos klausimais įvairiais organizacijos lygmenimis ir išorinis aplinkosaugos vadybos sistemos auditas;

| 16. | mano, kad reikėtų patobulinti aplinkosaugos ataskaitos teikimo gaires, numatytas pasiūlymo IV priede. Visų pirma paslaugų sektoriuje veikiančios mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ), taip pat vietos subjektai neturės galimybių apskaičiuoti kai kurių numatytų verčių, pavyzdžiui, naudojamų medžiagų našumo. Medžiagų naudojama tiek daug, kad surinkti informaciją net apie pačias svarbiausias medžiagas beveik neįmanoma. Be to, kai kurių organizacijų (pavyzdžiui, daugelio mažųjų ir vidutinių įmonių ir mažų viešojo sektoriaus organizacijų) veiklos poveikis biologinei įvairovei yra nedidelis, todėl nereikėtų siūlyti joms taikyti tokio pobūdžio atsiskaitymo reikalavimų; |
| --- | --- |

16.

mano, kad reikėtų patobulinti aplinkosaugos ataskaitos teikimo gaires, numatytas pasiūlymo IV priede. Visų pirma paslaugų sektoriuje veikiančios mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ), taip pat vietos subjektai neturės galimybių apskaičiuoti kai kurių numatytų verčių, pavyzdžiui, naudojamų medžiagų našumo. Medžiagų naudojama tiek daug, kad surinkti informaciją net apie pačias svarbiausias medžiagas beveik neįmanoma. Be to, kai kurių organizacijų (pavyzdžiui, daugelio mažųjų ir vidutinių įmonių ir mažų viešojo sektoriaus organizacijų) veiklos poveikis biologinei įvairovei yra nedidelis, todėl nereikėtų siūlyti joms taikyti tokio pobūdžio atsiskaitymo reikalavimų;

| 17. | mano, kad AVAS įregistruotoms organizacijoms taip pat reikėtų nustatyti aplinkosauginio veiksmingumo vertinimo apimtį, taip pat atitinkamus aplinkosaugos audito reikalavimus atskiriems lygiams: pirminiam (gamybos), antriniam (tiekimo) ir tretiniam (kita) analizės lygmeniui. Tikrai ne visos MVĮ ir vietos bei regionų valdžios institucijos turi aplinkosaugos auditui reikalingos informacijos, įgūdžių ir žinių; joms tenka pasikliauti kviestaisiais konsultantais; |
| --- | --- |

17.

mano, kad AVAS įregistruotoms organizacijoms taip pat reikėtų nustatyti aplinkosauginio veiksmingumo vertinimo apimtį, taip pat atitinkamus aplinkosaugos audito reikalavimus atskiriems lygiams: pirminiam (gamybos), antriniam (tiekimo) ir tretiniam (kita) analizės lygmeniui. Tikrai ne visos MVĮ ir vietos bei regionų valdžios institucijos turi aplinkosaugos auditui reikalingos informacijos, įgūdžių ir žinių; joms tenka pasikliauti kviestaisiais konsultantais;

| 18. | kelia klausimą dėl valdžios institucijų ir privačių bendrovių sąnaudų taikant EMAS ir ekologinio ženklo sistemas, ir mano, kad abiejose sistemose būtų aktyviau dalyvaujama panaikinus arba sumažinus mokesčius. Tačiau reikėtų atskirti EMAS nuo ekologinio ženklo dėl šių sistemų skirtingų sąnaudų, kurias patiria dalyvaujančios organizacijos, struktūrų; |
| --- | --- |

18.

kelia klausimą dėl valdžios institucijų ir privačių bendrovių sąnaudų taikant EMAS ir ekologinio ženklo sistemas, ir mano, kad abiejose sistemose būtų aktyviau dalyvaujama panaikinus arba sumažinus mokesčius. Tačiau reikėtų atskirti EMAS nuo ekologinio ženklo dėl šių sistemų skirtingų sąnaudų, kurias patiria dalyvaujančios organizacijos, struktūrų;

| 19. | mano, kad įdiegus AVAS įmonėms turi sumažėti administracinė našta, tačiau biurokratinių procedūrų sumažinimas neturi sumažinti prie sistemos prisijungti galinčių valdžios institucijų, vartotojų ir organizacijų pasitikėjimo AVAS; |
| --- | --- |

19.

mano, kad įdiegus AVAS įmonėms turi sumažėti administracinė našta, tačiau biurokratinių procedūrų sumažinimas neturi sumažinti prie sistemos prisijungti galinčių valdžios institucijų, vartotojų ir organizacijų pasitikėjimo AVAS;

Ekologinio ženklo sistema

| 20. | mano, kad pasiūlyme nustatyti tikslai nuves reikiamų permainų link; visų pirma palankiai vertinama tai, kad ekologinio ženklo kriterijus leidžiama rengti įvairiems suinteresuotiems subjektams ir kad sutrumpinama pripažinimo procedūra, kadangi tokiu būdu nauji produktai gali būti greičiau įtraukiami į ženklinimo sistemą; |
| --- | --- |

20.

mano, kad pasiūlyme nustatyti tikslai nuves reikiamų permainų link; visų pirma palankiai vertinama tai, kad ekologinio ženklo kriterijus leidžiama rengti įvairiems suinteresuotiems subjektams ir kad sutrumpinama pripažinimo procedūra, kadangi tokiu būdu nauji produktai gali būti greičiau įtraukiami į ženklinimo sistemą;

| 21. | ragina papildyti patį ženklą „ES“ vardu, kad visuomenei būtų aiškiau, kad Ekologinis ženklas yra Europos Sąjungos iniciatyva; |
| --- | --- |

21.

ragina papildyti patį ženklą „ES“ vardu, kad visuomenei būtų aiškiau, kad Ekologinis ženklas yra Europos Sąjungos iniciatyva;

| 22. | mano, kad sutrumpinta kriterijų rengimo procedūra kitose ekologinio ženklo sistemose yra naudinga pripažintoms produktų grupėms: pavyzdžiui, gulbės ženklas Šiaurės šalyse ir Vokietijos žydrasis angelas yra labai gerai žinomi šiose šalyse, – šie ženklai galėtų būti pavyzdžiu ir ES ekologiniam ženklui; |
| --- | --- |

22.

mano, kad sutrumpinta kriterijų rengimo procedūra kitose ekologinio ženklo sistemose yra naudinga pripažintoms produktų grupėms: pavyzdžiui, gulbės ženklas Šiaurės šalyse ir Vokietijos žydrasis angelas yra labai gerai žinomi šiose šalyse, – šie ženklai galėtų būti pavyzdžiu ir ES ekologiniam ženklui;

| 23. | pritaria pasiūlymui panaikinti metinį mokestį produktams, kuriems suteiktas ekologinis ženklas, – toks sprendimas panaikintų finansinę kliūtį, trukdančią daugeliui MVĮ prisijungti prie sistemos; |
| --- | --- |

23.

pritaria pasiūlymui panaikinti metinį mokestį produktams, kuriems suteiktas ekologinis ženklas, – toks sprendimas panaikintų finansinę kliūtį, trukdančią daugeliui MVĮ prisijungti prie sistemos;

| 24. | palankiai vertina pasiūlymą reikalauti, kad suinteresuoti subjektai viešojo pirkimo sutartis sudarančioms institucijoms pateiktų gaires. Tokiu atveju viešiesiems rangovams būtų lengviau į viešųjų pirkimų procedūras įtraukti ekologinio ženklo kriterijus. Jei vadovas būtų parengtas, tai padėtų vietos ir regionų valdžios institucijoms atlikti savo darbą; |
| --- | --- |

24.

palankiai vertina pasiūlymą reikalauti, kad suinteresuoti subjektai viešojo pirkimo sutartis sudarančioms institucijoms pateiktų gaires. Tokiu atveju viešiesiems rangovams būtų lengviau į viešųjų pirkimų procedūras įtraukti ekologinio ženklo kriterijus. Jei vadovas būtų parengtas, tai padėtų vietos ir regionų valdžios institucijoms atlikti savo darbą;

| 25. | galvoja, kad ex-ante vertinimo procedūrą reikėtų išsaugoti, nes ji suteikia ekologiniam ženklui patikimumo ir tikrumo. Europos ekologinio ženklo sistema – tai ženklinimo sistema, pagrįsta būvio ciklo vertinimu, atitinkančiu ISO 14024, kurį patikrina trečioji šalis. ISO standartas reikalauja, kad už ženklą atsakinga įstaiga ex-ante ir ex-post patikrintų, ar produktas, kuriam paprašyta suteikti ekologinį ženklą, atitinka ekologinio ženklo kriterijus. Pasiūlymas vertinimo sistemą pakeisti registracijos ir ex-post stebėsenos sistema labai pakenktų ženklo patikimumui ir tikrumui; |
| --- | --- |

25.

galvoja, kad ex-ante vertinimo procedūrą reikėtų išsaugoti, nes ji suteikia ekologiniam ženklui patikimumo ir tikrumo. Europos ekologinio ženklo sistema – tai ženklinimo sistema, pagrįsta būvio ciklo vertinimu, atitinkančiu ISO 14024, kurį patikrina trečioji šalis. ISO standartas reikalauja, kad už ženklą atsakinga įstaiga ex-ante ir ex-post patikrintų, ar produktas, kuriam paprašyta suteikti ekologinį ženklą, atitinka ekologinio ženklo kriterijus. Pasiūlymas vertinimo sistemą pakeisti registracijos ir ex-post stebėsenos sistema labai pakenktų ženklo patikimumui ir tikrumui;

| 26. | nepritaria pasiūlymui nacionalinėms arba regioninėms ženklinimo sistemoms įvesti ne mažiau griežtus kriterijus nei Bendrijos ekologinio ženklo kriterijai tuo atveju, jei atitinkamoms produktų grupėms jau taikomi ES ekologinio ženklo kriterijai. Taikomų ženklinimo reikalavimų griežtumą reikėtų vertinti atsižvelgiant į atitinkamą kontekstą ir į aplinką bei rinką. Daugelis svarbiausių ženklinimo veiksnių (pavyzdžiui, aplinkos būklė, poveikis aplinkai ir atsparumas) yra labai nevienodi ES regionuose; |
| --- | --- |

26.

nepritaria pasiūlymui nacionalinėms arba regioninėms ženklinimo sistemoms įvesti ne mažiau griežtus kriterijus nei Bendrijos ekologinio ženklo kriterijai tuo atveju, jei atitinkamoms produktų grupėms jau taikomi ES ekologinio ženklo kriterijai. Taikomų ženklinimo reikalavimų griežtumą reikėtų vertinti atsižvelgiant į atitinkamą kontekstą ir į aplinką bei rinką. Daugelis svarbiausių ženklinimo veiksnių (pavyzdžiui, aplinkos būklė, poveikis aplinkai ir atsparumas) yra labai nevienodi ES regionuose;

| 27. | laikosi nuomonės, kad ypatingai svarbu, kad valstybės narės ir Komisija keltų visuomenės sąmoningumą ir informuotų ją apie ekologinį ženklą. Šiuo požiūriu gali būti naudingiausia bendradarbiauti su prekybininkais, kadangi, žvelgiant iš vartotojų perspektyvos, parduotuvė yra būtent ta vieta, kurioje dažniausiai ir sprendžiama, kokį produktą pasirinkti ir pirkti. Taigi, parduotuvės turi nemažai galios paveikti šiuos sprendimus. |
| --- | --- |

27.

laikosi nuomonės, kad ypatingai svarbu, kad valstybės narės ir Komisija keltų visuomenės sąmoningumą ir informuotų ją apie ekologinį ženklą. Šiuo požiūriu gali būti naudingiausia bendradarbiauti su prekybininkais, kadangi, žvelgiant iš vartotojų perspektyvos, parduotuvė yra būtent ta vieta, kurioje dažniausiai ir sprendžiama, kokį produktą pasirinkti ir pirkti. Taigi, parduotuvės turi nemažai galios paveikti šiuos sprendimus.

| 28. | mano, kad vienu iš prioritetinių tikslų turėtų būti laipsniškas Bendrijos ekologinio ženklo kriterijus atitinkančių produktų ir paslaugų vartotojams asortimento didinimas. Didesnę įvairovę reikia skatinti teikiant paramą produktų, atitinkančių tam tikrai produktų grupei nustatytus kriterijus jų eksploatavimo ciklo metu, projektavimo metodų kūrimui. Todėl Komitetas rekomenduoja kompetentingoms institucijoms įgyvendinti programas, skatinančias ekologinį projektavimą (pagrįstą, be kita ko, dabartiniais ekologinio ženklo aplinkosaugos kriterijais), remti šioje srityje dirbančias įmones ir eksperimentinius projektus. |
| --- | --- |

28.

mano, kad vienu iš prioritetinių tikslų turėtų būti laipsniškas Bendrijos ekologinio ženklo kriterijus atitinkančių produktų ir paslaugų vartotojams asortimento didinimas. Didesnę įvairovę reikia skatinti teikiant paramą produktų, atitinkančių tam tikrai produktų grupei nustatytus kriterijus jų eksploatavimo ciklo metu, projektavimo metodų kūrimui. Todėl Komitetas rekomenduoja kompetentingoms institucijoms įgyvendinti programas, skatinančias ekologinį projektavimą (pagrįstą, be kita ko, dabartiniais ekologinio ženklo aplinkosaugos kriterijais), remti šioje srityje dirbančias įmones ir eksperimentinius projektus.

II.   REKOMENDACIJOS DĖL PAKEITIMŲ

1   pakeitimas

AVAS reglamentas

7 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 7 straipsnis
  Mažoms organizacijoms taikoma išlyga






  1. | Mažai organizacijai paprašius kompetentingos įstaigos pratęsia 6 straipsnio 1 dalyje nurodytą trejų metų laikotarpį iki penkerių metų arba 6 straipsnio 2 dalyje nurodytą vienerių metų laikotarpį iki dvejų metų, jei įgyvendinti visi šie reikalavimai:






  a) | nėra pavojaus aplinkai, |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

7 straipsnis

Mažoms organizacijoms taikoma išlyga

1.

Mažai organizacijai paprašius kompetentingos įstaigos pratęsia 6 straipsnio 1 dalyje nurodytą trejų metų laikotarpį iki penkerių metų arba 6 straipsnio 2 dalyje nurodytą vienerių metų laikotarpį iki dvejų metų, jei įgyvendinti visi šie reikalavimai:

a)

nėra pavojaus aplinkai,

| b) | organizacija nenumato jokių aplinkosaugos vadybos sistemos veiklos pokyčių, ir |
| --- | --- |

b)

organizacija nenumato jokių aplinkosaugos vadybos sistemos veiklos pokyčių, ir

| c) | nėra didelių vietos aplinkosaugos problemų. |
| --- | --- |

c)

nėra didelių vietos aplinkosaugos problemų.

| 2. | Kad būtų taikoma 1 dalyje nurodyta išlyga, atitinkama organizacija ją registravusiai kompetentingai įstaigai turi pateikti prašymą ir įrodymus, kad įvykdyti išlygai suteikti reikalingi reikalavimai. |
| --- | --- |

2.

Kad būtų taikoma 1 dalyje nurodyta išlyga, atitinkama organizacija ją registravusiai kompetentingai įstaigai turi pateikti prašymą ir įrodymus, kad įvykdyti išlygai suteikti reikalingi reikalavimai.

| 3. | Organizacijos, kurioms laikotarpis pratęsiamas iki dvejų metų, kaip nurodyta 1 dalyje, nepatvirtintą aplinkosauginio veiksmingumo ataskaitą kompetentingai įstaigai perduoda kiekvienais metais, kuriais jos atleidžiamos nuo įsipareigojimo patvirtinti aplinkosauginio veiksmingumo ataskaitą. |
| --- | --- |

3.

Organizacijos, kurioms laikotarpis pratęsiamas iki dvejų metų, kaip nurodyta 1 dalyje, nepatvirtintą aplinkosauginio veiksmingumo ataskaitą kompetentingai įstaigai perduoda kiekvienais metais, kuriais jos atleidžiamos nuo įsipareigojimo patvirtinti aplinkosauginio veiksmingumo ataskaitą.

7 straipsnis

Mažoms organizacijoms taikoma išlyga

| 1. | Mažai organizacijai paprašius kompetentingos įstaigos pratęsia 6 straipsnio 1 dalyje nurodytą trejų metų laikotarpį iki penkerių metų arba 6 straipsnio 2 dalyje nurodytą vienerių metų laikotarpį iki dvejų metų, jei įgyvendinti visi šie reikalavimai:






  a) | nėra pavojaus aplinkai, |
| --- | --- | --- |

1.

Mažai organizacijai paprašius kompetentingos įstaigos pratęsia 6 straipsnio 1 dalyje nurodytą trejų metų laikotarpį iki penkerių metų arba 6 straipsnio 2 dalyje nurodytą vienerių metų laikotarpį iki dvejų metų, jei įgyvendinti visi šie reikalavimai:

a)

nėra pavojaus aplinkai,

| b) | organizacija nenumato jokių aplinkosaugos vadybos sistemos veiklos pokyčių, ir |
| --- | --- |

b)

organizacija nenumato jokių aplinkosaugos vadybos sistemos veiklos pokyčių, ir

| c) | nėra didelių vietos aplinkosaugos problemų. |
| --- | --- |

c)

nėra didelių vietos aplinkosaugos problemų.

| 2. | Kad būtų taikoma 1 dalyje nurodyta išlyga, atitinkama organizacija ją registravusiai kompetentingai įstaigai turi pateikti prašymą ir įrodymus, kad įvykdyti išlygai suteikti reikalingi reikalavimai. |
| --- | --- |

2.

Kad būtų taikoma 1 dalyje nurodyta išlyga, atitinkama organizacija ją registravusiai kompetentingai įstaigai turi pateikti prašymą ir įrodymus, kad įvykdyti išlygai suteikti reikalingi reikalavimai.

| 3. | Organizacijos, kurioms laikotarpis pratęsiamas iki dvejų metų, kaip nurodyta 1 dalyje, nepatvirtintą aplinkosauginio veiksmingumo ataskaitą kompetentingai įstaigai perduoda kiekvienais metais, kuriais jos atleidžiamos nuo įsipareigojimo patvirtinti aplinkosauginio veiksmingumo ataskaitą. |
| --- | --- |

3.

Organizacijos, kurioms laikotarpis pratęsiamas iki dvejų metų, kaip nurodyta 1 dalyje, nepatvirtintą aplinkosauginio veiksmingumo ataskaitą kompetentingai įstaigai perduoda kiekvienais metais, kuriais jos atleidžiamos nuo įsipareigojimo patvirtinti aplinkosauginio veiksmingumo ataskaitą.

| 4. | Organizacijose, kurioms laikotarpis pratęsiamas iki penkerių metų, kaip nurodyta 7 straipsnio 1 dalyje, atitinkamai pritaikoma auditavimo periodiškumo schema. |
| --- | --- |

4.

Paaiškinimas

AVAS III reglamente paskelbtam tikslui, visų pirma tikslui sumažinti naštą MVĮ, šiuo atveju kyla pavojus, kadangi, viena vertus, galiojimo laikotarpis gali būti pratęsiamas iki 5 metų, antra vertus, išlieka privaloma trejų metų auditavimo periodiškumo schema. Abi šios schemos turėtų būti suderintos.

2   pakeitimas

AVAS reglamentas

9 straipsnio 4 punktas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 4. | Susijusi kompetentinga institucija patikrina 2 dalyje nurodytus dokumentus per du mėnesius nuo registracijos paraiškos gavimo dienos.
  Jei pateikti visi dokumentai, kompetentinga institucija kiekvienam produktui priskiria registracijos numerį. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

4.

Susijusi kompetentinga institucija patikrina 2 dalyje nurodytus dokumentus per du mėnesius nuo registracijos paraiškos gavimo dienos.

Jei pateikti visi dokumentai, kompetentinga institucija kiekvienam produktui priskiria registracijos numerį.

| 4. | Susijusi kompetentinga institucija patikrina 2 dalyje nurodytus dokumentus per du mėnesius nuo registracijos paraiškos gavimo dienos.
  Jei pateikti visi dokumentai, ir kompetentinga institucija juos patikrino, tokia institucija kiekvienam produktui priskiria registracijos numerį. |
| --- | --- |

4.

Susijusi kompetentinga institucija patikrina 2 dalyje nurodytus dokumentus per du mėnesius nuo registracijos paraiškos gavimo dienos.

Jei pateikti visi dokumentai, ir kompetentinga institucija juos patikrino, tokia institucija kiekvienam produktui priskiria registracijos numerį.

Paaiškinimas

Pagal ISO standarto taikymo taisykles kompetentinga institucija turi atlikti ex-ante patikrinimą, ar produktas, kuriam prašoma suteikti ekologinį ženklą, atitinka tokio ženklo kriterijus. Pasiūlymas pereiti nuo vertinimo prie registracijos ir ex-post stebėsenos kelia rimtą pavojų ženklo patikimumui (vietoje atliekamų patikrų nepakanka).

3   pakeitimas

AVAS reglamentas

43 straipsnio 2 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | Komisija tvarko ir užtikrina viešą prieigą prie:






  a) | aplinkosaugos vertintojų ir AVAS registruotų organizacijų registro; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

2.

Komisija tvarko ir užtikrina viešą prieigą prie:

a)

aplinkosaugos vertintojų ir AVAS registruotų organizacijų registro;

| b) | aplinkosaugos ataskaitų ir aplinkosauginio veiksmingumo ataskaitų elektroninės duomenų bazės. |
| --- | --- |

b)

aplinkosaugos ataskaitų ir aplinkosauginio veiksmingumo ataskaitų elektroninės duomenų bazės.

| 2. | Komisija tvarko ir užtikrina viešą prieigą prie:






  a) | aplinkosaugos vertintojų ir AVAS registruotų organizacijų registro; |
| --- | --- | --- |

2.

Komisija tvarko ir užtikrina viešą prieigą prie:

a)

aplinkosaugos vertintojų ir AVAS registruotų organizacijų registro;

| b) | aplinkosaugos ataskaitų ir aplinkosauginio veiksmingumo ataskaitų elektroninės duomenų bazės; |
| --- | --- |

b)

aplinkosaugos ataskaitų ir aplinkosauginio veiksmingumo ataskaitų elektroninės duomenų bazės;

| c) | duomenų bazės, kurioje kaupiami duomenys apie AVAS geriausią praktiką įvairiose aplinkosaugos srityse (pvz., energijos, atliekų, tiekimo, komunikacijos). |
| --- | --- |

c)

duomenų bazės, kurioje kaupiami duomenys apie AVAS geriausią praktiką įvairiose aplinkosaugos srityse (pvz., energijos, atliekų, tiekimo, komunikacijos).

Paaiškinimas

AVAS įgautų daugiau svarumo, jei būtų išleistas nesudėtingas vadovas, kuriame būtų pristatyti AVAS organizacijų pasiekimai įvairiose aplinkosaugos srityse (atliekos, energija, tiekimas ir kt.) Organizacijas gali paskatinti prisijungti prie AVAS sistemos ir geros praktikos pavyzdžiai, tarp kurių galėtų būti sąnaudų mažinimo pavyzdžių.

4   pakeitimas

AVAS reglamentas

39 straipsnio 2 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | Nepažeisdamos Bendrijos teisės aktų, ypač konkurencijos, apmokestinimo ir valstybės pagalbos nuostatų, valstybės narės prireikus imasi priemonių, palengvinančių sąlygas organizacijoms registruotis AVAS arba tęsti registraciją. Šios priemonės gali būti išreikštos tokiomis dviem formomis:






  a) | reguliavimo nuostatų mažinimu, kad AVAS įregistruota organizacija būtų laikoma atitinkančia tam tikrus su aplinka susijusių teisės aktų reikalavimus, įtvirtintus kituose kompetentingų įstaigų nurodytuose teisės aktuose; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

2.

Nepažeisdamos Bendrijos teisės aktų, ypač konkurencijos, apmokestinimo ir valstybės pagalbos nuostatų, valstybės narės prireikus imasi priemonių, palengvinančių sąlygas organizacijoms registruotis AVAS arba tęsti registraciją. Šios priemonės gali būti išreikštos tokiomis dviem formomis:

a)

reguliavimo nuostatų mažinimu, kad AVAS įregistruota organizacija būtų laikoma atitinkančia tam tikrus su aplinka susijusių teisės aktų reikalavimus, įtvirtintus kituose kompetentingų įstaigų nurodytuose teisės aktuose;

| 2. | Nepažeisdamos Bendrijos teisės aktų, ypač konkurencijos, apmokestinimo ir valstybės pagalbos nuostatų, valstybės narės prireikus imasi priemonių, palengvinančių sąlygas organizacijoms registruotis AVAS arba tęsti registraciją. Šios priemonės gali būti išreikštos tokiomis dviem formomis:






  a) | reguliavimo nuostatų mažinimu (pvz., ilgesnis aplinkosauginių leidimų galiojimas ir ne tokie griežti atsiskaitymo už leidimo sąlygų laikymąsi reikalavimai), kad AVAS įregistruota organizacija būtų laikoma atitinkančia tam tikrus su aplinka susijusių teisės aktų reikalavimus, įtvirtintus kituose kompetentingų įstaigų nurodytuose teisės aktuose; |
| --- | --- | --- |

2.

Nepažeisdamos Bendrijos teisės aktų, ypač konkurencijos, apmokestinimo ir valstybės pagalbos nuostatų, valstybės narės prireikus imasi priemonių, palengvinančių sąlygas organizacijoms registruotis AVAS arba tęsti registraciją. Šios priemonės gali būti išreikštos tokiomis dviem formomis:

a)

reguliavimo nuostatų mažinimu (pvz., ilgesnis aplinkosauginių leidimų galiojimas ir ne tokie griežti atsiskaitymo už leidimo sąlygų laikymąsi reikalavimai), kad AVAS įregistruota organizacija būtų laikoma atitinkančia tam tikrus su aplinka susijusių teisės aktų reikalavimus, įtvirtintus kituose kompetentingų įstaigų nurodytuose teisės aktuose;

Paaiškinimas

Teisės akte turėtų būti aiški nuostata, kad AVAS organizacijoms bus teikiama valstybės pagalba, taip pat ir tais atvejais, kurie susiję su aplinkosauginiais leidimais.

5   pakeitimas

AVAS reglamentas

45 straipsnio 1 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Valstybės narės gali pateikti Komisijai rašytinį prašymą pripažinti esamas aplinkosaugos vadybos sistemas ar jų dalis, kurios yra patvirtintos pagal tinkamas nacionaliniu arba regionų lygiu pripažintas sertifikavimo procedūras, atitinkančiomis šio reglamento reikalavimus. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.

Valstybės narės gali pateikti Komisijai rašytinį prašymą pripažinti esamas aplinkosaugos vadybos sistemas ar jų dalis, kurios yra patvirtintos pagal tinkamas nacionaliniu arba regionų lygiu pripažintas sertifikavimo procedūras, atitinkančiomis šio reglamento reikalavimus.

| 1. | Valstybės narės ir nacionalines ar regionines AVAS koordinuojančios organizacijos gali pateikti Komisijai rašytinį prašymą pripažinti esamas aplinkosaugos vadybos sistemas ar jų dalis, kurios yra patvirtintos pagal tinkamas nacionaliniu arba regionų lygiu pripažintas sertifikavimo procedūras, atitinkančiomis šio reglamento reikalavimus. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės ir nacionalines ar regionines AVAS koordinuojančios organizacijos gali pateikti Komisijai rašytinį prašymą pripažinti esamas aplinkosaugos vadybos sistemas ar jų dalis, kurios yra patvirtintos pagal tinkamas nacionaliniu arba regionų lygiu pripažintas sertifikavimo procedūras, atitinkančiomis šio reglamento reikalavimus.

Paaiškinimas

39 straipsnyje nereikėtų apsiriboti tik valstybėmis narėmis, tuo labiau kad vietos lygmens institucijos, atsakingos už aplinkosaugos vadybos sistemas, geriausiai išmano šias sistemas ir gali pateikti kompetentingų pasiūlymų dėl AVAS atitikimo.

6   pakeitimas

AVAS reglamentas

4 straipsnio 5 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 4 straipsnis –   Pasirengimas registracijai






  5. | Organizacijos pateikia medžiagą arba dokumentus, kuriais įrodoma, kad organizacija atitinka visus nustatytus su aplinka susijusius taikomus teisinius reikalavimus.
  Pagal 33 straipsnio 5 dalį organizacijos gali prašyti kompetentingos vykdymo priežiūros institucijos ar institucijų pateikti informaciją apie atitiktį.
  Bendrijai nepriklausančių valstybių organizacijos taip pat daro nuorodą į su aplinka susijusius teisinius reikalavimus, taikomus panašioms valstybių narių, kuriose jos numato teikti paraišką, organizacijoms. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

4 straipsnis –   Pasirengimas registracijai

5.

Organizacijos pateikia medžiagą arba dokumentus, kuriais įrodoma, kad organizacija atitinka visus nustatytus su aplinka susijusius taikomus teisinius reikalavimus.

Pagal 33 straipsnio 5 dalį organizacijos gali prašyti kompetentingos vykdymo priežiūros institucijos ar institucijų pateikti informaciją apie atitiktį.

Bendrijai nepriklausančių valstybių organizacijos taip pat daro nuorodą į su aplinka susijusius teisinius reikalavimus, taikomus panašioms valstybių narių, kuriose jos numato teikti paraišką, organizacijoms.

4 straipsnis –   Pasirengimas registracijai

| 5. | Organizacijos pateikia medžiagą arba dokumentus, kuriais įrodoma, kad organizacija atitinka visus nustatytus su aplinka susijusius taikomus teisinius reikalavimus.

  Pagal 33 straipsnio 5 dalį organizacijos gali prašyti kompetentingos vykdymo priežiūros institucijos ar institucijų pateikti informaciją apie atitiktį.

  Bendrijai nepriklausančių valstybių organizacijos taip pat daro nuorodą į su aplinka susijusius teisinius reikalavimus, taikomus panašioms valstybių narių, kuriose jos numato teikti paraišką, organizacijoms. |
| --- | --- |

5.

Organizacijos pateikia medžiagą arba dokumentus, kuriais įrodoma, kad organizacija atitinka visus nustatytus su aplinka susijusius taikomus teisinius reikalavimus.

Pagal 33 straipsnio 5 dalį organizacijos gali prašyti kompetentingos vykdymo priežiūros institucijos ar institucijų pateikti informaciją apie atitiktį.

Bendrijai nepriklausančių valstybių organizacijos taip pat daro nuorodą į su aplinka susijusius teisinius reikalavimus, taikomus panašioms valstybių narių, kuriose jos numato teikti paraišką, organizacijoms.

Paaiškinimas

Galimybė gauti valdžios institucijų patvirtinimą, kad organizacija atitinka nustatytus reikalavimus, rimtai „pažeidžia sistemos vientisumą“ ir prieštarauja AVAS sistemos, paremtos „įvertinta“ tiesiogine atsakomybe, principui. Be to, šia nuostata daroma žala esminiam, institucijoms naudingam AVAS privalumui. AVAS nepadėtų mažinti biurokratijos ir administracinės naštos, bet priešingai – ją sukurtų. Nebebūtų galima pateisinti palankesnių sąlygų sudarymo – pakeičiant teisės normas ir taikant mažesnius mokesčius – AVAS registruotoms organizacijoms, taigi, neliktų svarbios paskatos registruotis AVAS.

7   pakeitimas

AVAS reglamentas

7 straipsnio 1 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 7 straipsnis
  Mažoms organizacijoms taikoma išlyga






  1. | Mažai organizacijai paprašius kompetentingos įstaigos pratęsia 6 straipsnio 1 dalyje nurodytą trejų metų laikotarpį iki penkerių metų arba 6 straipsnio 2 dalyje nurodytą vienerių metų laikotarpį iki dvejų metų, jei įgyvendinti visi šie reikalavimai:






  a) | nėra pavojaus aplinkai, |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

7 straipsnis

Mažoms organizacijoms taikoma išlyga

1.

Mažai organizacijai paprašius kompetentingos įstaigos pratęsia 6 straipsnio 1 dalyje nurodytą trejų metų laikotarpį iki penkerių metų arba 6 straipsnio 2 dalyje nurodytą vienerių metų laikotarpį iki dvejų metų, jei įgyvendinti visi šie reikalavimai:

a)

nėra pavojaus aplinkai,

| b) | organizacija nenumato jokių aplinkosaugos vadybos sistemos veiklos pokyčių, ir |
| --- | --- |

b)

organizacija nenumato jokių aplinkosaugos vadybos sistemos veiklos pokyčių, ir

| c) | nėra didelių vietos aplinkosaugos problemų. |
| --- | --- |

c)

nėra didelių vietos aplinkosaugos problemų.

7 straipsnis

Mažoms organizacijoms taikoma išlyga

| 1. | Mažai organizacijai paprašius kompetentingos įstaigos
  aplinkosaugos auditorius pratęsia 6 straipsnio 1 dalyje nurodytą trejų metų laikotarpį iki penkerių metų arba 6 straipsnio 2 dalyje nurodytą vienerių metų laikotarpį iki dvejų metų, jei įgyvendinti visi šie reikalavimai:






  a) | nėra pavojaus aplinkai, |
| --- | --- | --- |

1.

Mažai organizacijai paprašius kompetentingos įstaigos
  aplinkosaugos auditorius pratęsia 6 straipsnio 1 dalyje nurodytą trejų metų laikotarpį iki penkerių metų arba 6 straipsnio 2 dalyje nurodytą vienerių metų laikotarpį iki dvejų metų, jei įgyvendinti visi šie reikalavimai:

a)

nėra pavojaus aplinkai,

| b) | organizacija nenumato jokių aplinkosaugos vadybos sistemos veiklos pokyčių, ir |
| --- | --- |

b)

organizacija nenumato jokių aplinkosaugos vadybos sistemos veiklos pokyčių, ir

| c) | nėra didelių vietos aplinkosaugos problemų. |
| --- | --- |

c)

nėra didelių vietos aplinkosaugos problemų.

Paaiškinimas

Nustačius formalią procedūrą, kai kompetentinga įstaiga pratęsia patvirtinimo laikotarpį, bus sukurta nereikalinga administracinė našta ir padaryta žalą MVĮ. Iki šiol patvirtinimo laikotarpis buvo pratęsiamas aplinkosaugos auditoriui ir įmonei tiesiogiai susitarus ir nepateikiant jokio specialaus prašymo. Dabartinė tvarka davė gerų rezultatų, be to, atsižvelgiama į tai, kad aplinkosaugos auditorius geriausiai supranta įmonės padėtį.

8   pakeitimas

AVAS reglamentas

28 straipsnio 1 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 28 straipsnis
  Akreditavimas






  1. | Pagal Reglamento (EB) Nr. xxxx/2008 4 straipsnį valstybių narių paskirtos akreditavimo įstaigos yra atsakingos už aplinkosaugos vertintojų akreditaciją ir jų pagal šį reglamentą atliekamos veiklos priežiūrą. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

28 straipsnis

Akreditavimas

1.

Pagal Reglamento (EB) Nr. xxxx/2008 4 straipsnį valstybių narių paskirtos akreditavimo įstaigos yra atsakingos už aplinkosaugos vertintojų akreditaciją ir jų pagal šį reglamentą atliekamos veiklos priežiūrą.

28 straipsnis

Akreditavimas

| 1. | Pagal Reglamento (EB) Nr. 765/2008 4 straipsnį valstybių narių paskirtos akreditavimo įstaigos, laikantis kiekvienoje valstybėje narėje nustatytos funkcijų pasiskirstymo sistemos, yra atsakingos už aplinkosaugos vertintojų akreditaciją ir jų pagal šį reglamentą atliekamos veiklos priežiūrą. |
| --- | --- |

1.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 765/2008 4 straipsnį valstybių narių paskirtos akreditavimo įstaigos, laikantis kiekvienoje valstybėje narėje nustatytos funkcijų pasiskirstymo sistemos, yra atsakingos už aplinkosaugos vertintojų akreditaciją ir jų pagal šį reglamentą atliekamos veiklos priežiūrą.

Paaiškinimas

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 765/2008, nustatančio su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus ir panaikinančio Reglamentą (EEB) Nr. 339/93, 11 konstatuojamojoje dalyje teigiama:

| (11) | Bendros nacionalinės akreditacijos įstaigos steigimas neturėtų daryti poveikio funkcijų pasiskirstymui valstybėse narėse. |
| --- | --- |

(11)

Bendros nacionalinės akreditacijos įstaigos steigimas neturėtų daryti poveikio funkcijų pasiskirstymui valstybėse narėse.

9   pakeitimas

AVAS reglamentas

12 straipsnio 2 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 12 straipsnis
  Su registracijos procedūra susijusios pareigos






  2. | Kompetentingos įstaigos sukuria ir tvarko savo valstybėse narėse įregistruotų organizacijų registrą, įskaitant jų elektronines aplinkosaugos ataskaitas ir aplinkosauginio veiksmingumo ataskaitas, ir kas mėnesį šį registrą atnaujina.
  Registras viešai skelbiamas interneto svetainėje. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

12 straipsnis

Su registracijos procedūra susijusios pareigos

2.

Kompetentingos įstaigos sukuria ir tvarko savo valstybėse narėse įregistruotų organizacijų registrą, įskaitant jų elektronines aplinkosaugos ataskaitas ir aplinkosauginio veiksmingumo ataskaitas, ir kas mėnesį šį registrą atnaujina.

Registras viešai skelbiamas interneto svetainėje.

12 straipsnis

Su registracijos procedūra susijusios pareigos

| 2. | Kompetentingos įstaigos sukuria ir tvarko savo valstybėse narėse įregistruotų organizacijų registrą, įskaitant naujausias jų elektronines aplinkosaugos ataskaitas ir aplinkosauginio veiksmingumo ataskaitas, ir kas mėnesį šį registrą atnaujina.
  Registras viešai skelbiamas interneto svetainėje. |
| --- | --- |

2.

Kompetentingos įstaigos sukuria ir tvarko savo valstybėse narėse įregistruotų organizacijų registrą, įskaitant naujausias jų elektronines aplinkosaugos ataskaitas ir aplinkosauginio veiksmingumo ataskaitas, ir kas mėnesį šį registrą atnaujina.

Registras viešai skelbiamas interneto svetainėje.

Paaiškinimas

Kai kalbama apie aplinkosaugos ataskaitą arba apie aplinkosauginio veiksmingumo ataskaitą, derėtų patikslinti, kad tai naujausios šios srities ataskaitos.

Be to, tam tikros organizacijos leidžia susipažinti su aplinkosaugos ataskaita tik pateikus prašymą (kaip numatyta 6 straipsnio 3 dalyje), kad galėtų įrašyti besidominčius asmenis į atitinkamą registrą, todėl tokios organizacijos prieštarauja pastangoms viešinti jų ataskaitas nepateikus išankstinio prašymo.

Nederėtų reikalauti iš organizacijų skelbti interneto svetainėje savo aplinkosaugos ataskaitas ar aplinkosauginio veiksmingumo ataskaitas, kad su jomis būtų galima susipažinti be išankstinio prašymo. Alternatyvus sprendimas būtų kompetentingos įstaigos, kurios teiktų supažindinimo su šiomis ataskaitomis paslaugas, pateikus joms prašymą susipažinti su bet kurios organizacijos dokumentais. Pastarajai pagal prašymą galėtų būti pateiktas atitinkamas registras.

10   pakeitimas

AVAS reglamentas

14 straipsnio 3 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 14 straipsnis
  Organizacijos registracijos galiojimo sustabdymas ir panaikinimas






  3. | Organizacijos registracijos galiojimas sustabdomas arba ji braukiama iš registro, jei kompetentingai įstaigai per mėnesį nuo pareikalavimo nepateikia kurio nors iš šių dokumentų:






  a) | atnaujintos patvirtintos aplinkosaugos ataskaitos, aplinkosauginio veiksmingumo ataskaitos arba pasirašytos deklaracijos, nurodytos 24 straipsnio 9 dalyje; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

14 straipsnis

Organizacijos registracijos galiojimo sustabdymas ir panaikinimas

3.

Organizacijos registracijos galiojimas sustabdomas arba ji braukiama iš registro, jei kompetentingai įstaigai per mėnesį nuo pareikalavimo nepateikia kurio nors iš šių dokumentų:

a)

atnaujintos patvirtintos aplinkosaugos ataskaitos, aplinkosauginio veiksmingumo ataskaitos arba pasirašytos deklaracijos, nurodytos 24 straipsnio 9 dalyje;

| b) | paraiškos, kurioje pateikta bent jau būtiniausia VI priede nurodyta informacija. |
| --- | --- |

b)

paraiškos, kurioje pateikta bent jau būtiniausia VI priede nurodyta informacija.

14 straipsnis

Organizacijos registracijos galiojimo sustabdymas ir panaikinimas

| 3. | Organizacijos registracijos galiojimas sustabdomas arba ji braukiama iš registro, jei kompetentingai įstaigai per mėnesį
  tris mėnesius nuo pareikalavimo nepateikia kurio nors iš šių dokumentų:






  a) | atnaujintos patvirtintos aplinkosaugos ataskaitos, aplinkosauginio veiksmingumo ataskaitos arba pasirašytos deklaracijos, nurodytos 24 straipsnio 9 dalyje; |
| --- | --- | --- |

3.

Organizacijos registracijos galiojimas sustabdomas arba ji braukiama iš registro, jei kompetentingai įstaigai per mėnesį
  tris mėnesius nuo pareikalavimo nepateikia kurio nors iš šių dokumentų:

a)

atnaujintos patvirtintos aplinkosaugos ataskaitos, aplinkosauginio veiksmingumo ataskaitos arba pasirašytos deklaracijos, nurodytos 24 straipsnio 9 dalyje;

| b) | paraiškos, kurioje pateikta bent jau būtiniausia VI priede nurodyta informacija. |
| --- | --- |

b)

paraiškos, kurioje pateikta bent jau būtiniausia VI priede nurodyta informacija.

Paaiškinimas

Laikas, per kurį privaloma pateikti trūkstamus dokumentus, turėtų būti trys mėnesiai nuo prašymo pateikimo dienos, kad organizacijoms pakaktų laiko parengti dokumentaciją ir, esant reikalui, ją patvirtinti, o šio veiksmo trukmė priklauso nuo tikrintojo darbo krūvio.

2009 m. vasario 12 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 28.5.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 120/65 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 120/65

---

Regionų komiteto nuomonė sveikatos priežiūros paslaugos kitose valstybėse narėse

2009/C 120/12

REGIONŲ KOMITETAS

| — | mano, jog pacientų judumas neturėtų kelti pavojaus nacionalinėms sveikatos priežiūros sistemoms nei ekonomikos, nei finansų požiūriu, |
| --- | --- |

—

mano, jog pacientų judumas neturėtų kelti pavojaus nacionalinėms sveikatos priežiūros sistemoms nei ekonomikos, nei finansų požiūriu,

| — | mano, kad reikėtų remti tarpvalstybinį bendradarbiavimą sveikatos srityje daugiausiai dėmesio skiriant pasienio regionams, |
| --- | --- |

—

mano, kad reikėtų remti tarpvalstybinį bendradarbiavimą sveikatos srityje daugiausiai dėmesio skiriant pasienio regionams,

| — | pažymi, kad reikia rasti tinkamą tolesnio Europos bendradarbiavimo, kurio naudą pripažįsta visos suinteresuotos šalys, plėtojimo ir subsidiarumo principo laikymosi valstybėms narėms užtikrinant gerai veikiančias sveikatos priežiūros sistemas pusiausvyrą, |
| --- | --- |

—

pažymi, kad reikia rasti tinkamą tolesnio Europos bendradarbiavimo, kurio naudą pripažįsta visos suinteresuotos šalys, plėtojimo ir subsidiarumo principo laikymosi valstybėms narėms užtikrinant gerai veikiančias sveikatos priežiūros sistemas pusiausvyrą,

| — | rekomenduoja užtikrinti, kad labiau pažeidžiamų pacientų grupės taip pat galėtų naudotis Bendrijos suteikiamomis teisėmis, |
| --- | --- |

—

rekomenduoja užtikrinti, kad labiau pažeidžiamų pacientų grupės taip pat galėtų naudotis Bendrijos suteikiamomis teisėmis,

| — | ragina valstybėms narėms, kuriose pacientas yra apdraustas, suteikti išimtinę teisę įvesti bendrą išankstinio leidimo sistemą, taikomą pacientams, norintiems gauti stacionariosios sveikatos priežiūros paslaugas kitoje valstybėje narėje, |
| --- | --- |

—

ragina valstybėms narėms, kuriose pacientas yra apdraustas, suteikti išimtinę teisę įvesti bendrą išankstinio leidimo sistemą, taikomą pacientams, norintiems gauti stacionariosios sveikatos priežiūros paslaugas kitoje valstybėje narėje,

| — | mano, kad steigiant komitetą, kuris padės Komisijai įgyvendinti direktyvą, turi būti remiamasi šią veiklą vietos ir regionų lygiu vykdančių subjektų sukauptomis žiniomis. |
| --- | --- |

—

mano, kad steigiant komitetą, kuris padės Komisijai įgyvendinti direktyvą, turi būti remiamasi šią veiklą vietos ir regionų lygiu vykdančių subjektų sukauptomis žiniomis.

| Pranešėjas | : | Karsten Uno Petersen (DK/ESP), Pietų Danijos regiono tarybos narys |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Karsten Uno Petersen (DK/ESP), Pietų Danijos regiono tarybos narys

Pamatinis dokumentas

Pasiūlymas priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl pacientų teisių į sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse įgyvendinimo

COM(2008) 414 galutinis

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Bendros pastabos

| 1. | pritaria pasiūlymo priimti direktyvą tikslui siekti didesnio teisinio aiškumo dėl pacientų teisių atsižvelgiant į Europos Teisingumo Teismo praktiką, kad šios teisės būtų plačiau ir veiksmingiau įgyvendinamos naudojantis sveikatos priežiūros paslaugomis; |
| --- | --- |

1.

pritaria pasiūlymo priimti direktyvą tikslui siekti didesnio teisinio aiškumo dėl pacientų teisių atsižvelgiant į Europos Teisingumo Teismo praktiką, kad šios teisės būtų plačiau ir veiksmingiau įgyvendinamos naudojantis sveikatos priežiūros paslaugomis;

| 2. | daro prielaidą, kad laikomasi EB steigimo sutarties 152 straipsnio, pagal kurį dokumente nagrinėjama sveikatos priežiūra pripažįstama nacionalinės kompetencijos sritimi, ir primena, kad valstybėms narėms tenka pagrindinė atsakomybė už sveikatos politiką; |
| --- | --- |

2.

daro prielaidą, kad laikomasi EB steigimo sutarties 152 straipsnio, pagal kurį dokumente nagrinėjama sveikatos priežiūra pripažįstama nacionalinės kompetencijos sritimi, ir primena, kad valstybėms narėms tenka pagrindinė atsakomybė už sveikatos politiką;

| 3. | pritaria požiūriui, kad sveikata yra svarbi visiems, todėl ją reikia remti veiksminga ir skaidria politika bei priemonėmis valstybėse narėse ES ir pasaulio mastu. Komisija turėtų užtikrinti, kad už sveikatos priežiūros sistemas atsakingos regionų ir vietos valdžios institucijos būtų įtrauktos į ES bendradarbiavimą sveikatos priežiūros paslaugų ir medicinos pagalbos srityje ir su jomis būtų konsultuojamasi; |
| --- | --- |

3.

pritaria požiūriui, kad sveikata yra svarbi visiems, todėl ją reikia remti veiksminga ir skaidria politika bei priemonėmis valstybėse narėse ES ir pasaulio mastu. Komisija turėtų užtikrinti, kad už sveikatos priežiūros sistemas atsakingos regionų ir vietos valdžios institucijos būtų įtrauktos į ES bendradarbiavimą sveikatos priežiūros paslaugų ir medicinos pagalbos srityje ir su jomis būtų konsultuojamasi;

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad laisvas paslaugų judėjimas ir visuomenės sveikata yra sritys, kuriose valstybės narės ir Europos bendrija dalijasi atsakomybe. Todėl svarbu įvertinti, ar teikiant pasiūlymus priimti šios srities teisės aktus laikomasi subsidiarumo principo; |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į tai, kad laisvas paslaugų judėjimas ir visuomenės sveikata yra sritys, kuriose valstybės narės ir Europos bendrija dalijasi atsakomybe. Todėl svarbu įvertinti, ar teikiant pasiūlymus priimti šios srities teisės aktus laikomasi subsidiarumo principo;

| 5. | be to, pabrėžia, kad reikia atskirti laisvą asmenų (t. y. pacientų) judėjimą ir vidaus rinkos teisės aktais reguliuojamą laisvą paslaugų judėjimą. Turint omenyje, kad sveikatos apsauga priklauso visuotinės svarbos sričiai, RK nepritaria, kad sveikatos priežiūrai būtų taikomos vidaus rinkos taisyklės. Valstybės narės ir, prireikus, jų vietos ir regionų valdžios institucijos turi ir toliau reguliuoti sveikatos priežiūros sritį siekiant užtikrinti paslaugų kokybę ir prieinamumą atsižvelgiant į finansines galimybes; |
| --- | --- |

5.

be to, pabrėžia, kad reikia atskirti laisvą asmenų (t. y. pacientų) judėjimą ir vidaus rinkos teisės aktais reguliuojamą laisvą paslaugų judėjimą. Turint omenyje, kad sveikatos apsauga priklauso visuotinės svarbos sričiai, RK nepritaria, kad sveikatos priežiūrai būtų taikomos vidaus rinkos taisyklės. Valstybės narės ir, prireikus, jų vietos ir regionų valdžios institucijos turi ir toliau reguliuoti sveikatos priežiūros sritį siekiant užtikrinti paslaugų kokybę ir prieinamumą atsižvelgiant į finansines galimybes;

| 6. | mano, kad valstybės narės yra atsakingos už ekonominę pusiausvyrą sveikatos priežiūros srityje, kuri ir ateityje turi būti užtikrinta. Pasiūlymo priimti direktyvą pasekmės gali būti labai reikšmingos, visų pirma vietos lygiu, pavyzdžiui, pasienio regionuose ir mažesnėse valstybėse narėse. Pacientų judumas neturėtų kelti pavojaus nacionalinėms sveikatos priežiūros sistemoms nei ekonomikos, nei finansų požiūriu; |
| --- | --- |

6.

mano, kad valstybės narės yra atsakingos už ekonominę pusiausvyrą sveikatos priežiūros srityje, kuri ir ateityje turi būti užtikrinta. Pasiūlymo priimti direktyvą pasekmės gali būti labai reikšmingos, visų pirma vietos lygiu, pavyzdžiui, pasienio regionuose ir mažesnėse valstybėse narėse. Pacientų judumas neturėtų kelti pavojaus nacionalinėms sveikatos priežiūros sistemoms nei ekonomikos, nei finansų požiūriu;

| 7. | ragina Komisiją sveikatos priežiūrą sulyginant su paslaugų teikimu, kaip nurodyta pasiūlyme priimti direktyvą, nesutelkti viso dėmesio į ekonominę naudą, o veikiau remtis kriterijais, kurie taikomi kiekvieno asmens sveikatai, gydymo eigai ir gyvenimo kokybei; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją sveikatos priežiūrą sulyginant su paslaugų teikimu, kaip nurodyta pasiūlyme priimti direktyvą, nesutelkti viso dėmesio į ekonominę naudą, o veikiau remtis kriterijais, kurie taikomi kiekvieno asmens sveikatai, gydymo eigai ir gyvenimo kokybei;

| 8. | mano, kad reikėtų remti tarpvalstybinį bendradarbiavimą sveikatos srityje daugiausiai dėmesio skiriant pasienio regionams. Be to, labai svarbu remti sveikatos priemonių rengimą ir pagerinti visuomenės sveikatą tose ES šalyse, kuriose šis poreikis yra didžiausias, kad būtų sumažinti ES sveikatos priežiūros srityje egzistuojantys skirtumai ir neatitikimai ir taip pamažu priartėta prie aukščiausių ES standartų; |
| --- | --- |

8.

mano, kad reikėtų remti tarpvalstybinį bendradarbiavimą sveikatos srityje daugiausiai dėmesio skiriant pasienio regionams. Be to, labai svarbu remti sveikatos priemonių rengimą ir pagerinti visuomenės sveikatą tose ES šalyse, kuriose šis poreikis yra didžiausias, kad būtų sumažinti ES sveikatos priežiūros srityje egzistuojantys skirtumai ir neatitikimai ir taip pamažu priartėta prie aukščiausių ES standartų;

| 9. | be to, mano, jog labai svarbu, kad būsima iniciatyva nepakenktų valstybių narių iniciatyvoms ir taisyklėms, užtikrinančioms aukštą pacientų sveikatos apsaugos lygį ir pacientų teises; |
| --- | --- |

9.

be to, mano, jog labai svarbu, kad būsima iniciatyva nepakenktų valstybių narių iniciatyvoms ir taisyklėms, užtikrinančioms aukštą pacientų sveikatos apsaugos lygį ir pacientų teises;

| 10. | nurodo, kad pasiūlyme priimti direktyvą apibrėžtos pacientų teisės visų pirma susijusios su planiniais pacientais ir pasienio regionų pacientais. Šių pacientų teisės negali būti viršesnės už kitų pacientų teises, pavyzdžiui, tų, kuriems reikalingas skubus gydymas ir kurie sudaro didžiausią pacientų dalį; |
| --- | --- |

10.

nurodo, kad pasiūlyme priimti direktyvą apibrėžtos pacientų teisės visų pirma susijusios su planiniais pacientais ir pasienio regionų pacientais. Šių pacientų teisės negali būti viršesnės už kitų pacientų teises, pavyzdžiui, tų, kuriems reikalingas skubus gydymas ir kurie sudaro didžiausią pacientų dalį;

Valstybių narių atsakomybė

| 11. | pažymi, kad reikia rasti tinkamą tolesnio Europos bendradarbiavimo, kurio naudą pripažįsta visos suinteresuotos šalys, plėtojimo ir subsidiarumo principo laikymosi valstybėms narėms arba, tam tikrais atvejais, regionų ir vietos valdžios institucijoms užtikrinant gerai veikiančias sveikatos priežiūros sistemas pusiausvyrą. Komitetas atkreipia dėmesį į būtinybę paaiškinti tas direktyvos vietas, kuriose valstybės narės įpareigojamos suderinti nacionalines sveikatos priežiūros ir socialinio draudimo sistemas, ir šių priemonių taikymo sritį atsižvelgiant į subsidiarumo principą; |
| --- | --- |

11.

pažymi, kad reikia rasti tinkamą tolesnio Europos bendradarbiavimo, kurio naudą pripažįsta visos suinteresuotos šalys, plėtojimo ir subsidiarumo principo laikymosi valstybėms narėms arba, tam tikrais atvejais, regionų ir vietos valdžios institucijoms užtikrinant gerai veikiančias sveikatos priežiūros sistemas pusiausvyrą. Komitetas atkreipia dėmesį į būtinybę paaiškinti tas direktyvos vietas, kuriose valstybės narės įpareigojamos suderinti nacionalines sveikatos priežiūros ir socialinio draudimo sistemas, ir šių priemonių taikymo sritį atsižvelgiant į subsidiarumo principą;

| 12. | šiuo požiūriu daro nuorodą į Regionų komiteto įsteigtą subsidiarumo principo stebėsenos tinklą (1), kuris, remdamasis konsultacijomis su tinklo dalyviais, parengė pranešimą dėl pasiūlymo priimti direktyvą. Pranešime be kita ko pabrėžiama, kad pasiūlymu gali būti pakenkta esamiems vietos ir regionų valdžios institucijų, kurios atsakingos už sveikatos priežiūros paslaugas, reguliavimo mechanizmams; |
| --- | --- |

12.

šiuo požiūriu daro nuorodą į Regionų komiteto įsteigtą subsidiarumo principo stebėsenos tinklą (1), kuris, remdamasis konsultacijomis su tinklo dalyviais, parengė pranešimą dėl pasiūlymo priimti direktyvą. Pranešime be kita ko pabrėžiama, kad pasiūlymu gali būti pakenkta esamiems vietos ir regionų valdžios institucijų, kurios atsakingos už sveikatos priežiūros paslaugas, reguliavimo mechanizmams;

| 13. | be to, pažymi, kad svarbiausia ne tik užtikrinti ir informuoti piliečius apie jų teises pagal Bendrijos teisę, bet ir išsamiau apsvarstyti galimybes užtikrinti poreikius atitinkančią ir prieinamą sistemą, kad visos pacientų grupės galėtų pasinaudoti esamomis teisėmis ir galimybėmis. Turi būti užtikrinta, kad labiau pažeidžiamų pacientų grupės taip pat galėtų naudotis Bendrijos suteikiamomis teisėmis. Tai pasakytina, pavyzdžiui, apie vyresnio amžiaus asmenis, nepakankamai mokančius užsienio kalbą, arba pacientus, kurie dėl fizinės ar psichinės negalios nėra judūs. Be to, reikėtų nuspręsti, ar valstybės narės kompetentinga institucija, kurioje pacientas yra apdraustas, privalo padengti gydymo metu patirtas kelionės ir gyvenimo išlaidas turint omenyje tai, kad bendra išlaidų suma neturėtų viršyti gydymo valstybėje narėje, kurioje pacientas yra apdraustas, išlaidų; |
| --- | --- |

13.

be to, pažymi, kad svarbiausia ne tik užtikrinti ir informuoti piliečius apie jų teises pagal Bendrijos teisę, bet ir išsamiau apsvarstyti galimybes užtikrinti poreikius atitinkančią ir prieinamą sistemą, kad visos pacientų grupės galėtų pasinaudoti esamomis teisėmis ir galimybėmis. Turi būti užtikrinta, kad labiau pažeidžiamų pacientų grupės taip pat galėtų naudotis Bendrijos suteikiamomis teisėmis. Tai pasakytina, pavyzdžiui, apie vyresnio amžiaus asmenis, nepakankamai mokančius užsienio kalbą, arba pacientus, kurie dėl fizinės ar psichinės negalios nėra judūs. Be to, reikėtų nuspręsti, ar valstybės narės kompetentinga institucija, kurioje pacientas yra apdraustas, privalo padengti gydymo metu patirtas kelionės ir gyvenimo išlaidas turint omenyje tai, kad bendra išlaidų suma neturėtų viršyti gydymo valstybėje narėje, kurioje pacientas yra apdraustas, išlaidų;

| 14. | pritaria tam, kad valstybės narės arba, kai kuriais atvejais, regionai atsako už gerai veikiančios sveikatos priežiūros sistemos užtikrinimą laikantis visuotinumo, galimybės gauti geros kokybės sveikatos priežiūros paslaugas, teisingumo ir solidarumo principų ir už aiškių sveikatos priežiūros paslaugų kokybės ir saugos standartų nustatymą. Be to, svarbu, kad:






  — | būtų nustatyti metodai, užtikrinantys standartų laikymąsi ir stebėseną, |
| --- | --- | --- |

14.

pritaria tam, kad valstybės narės arba, kai kuriais atvejais, regionai atsako už gerai veikiančios sveikatos priežiūros sistemos užtikrinimą laikantis visuotinumo, galimybės gauti geros kokybės sveikatos priežiūros paslaugas, teisingumo ir solidarumo principų ir už aiškių sveikatos priežiūros paslaugų kokybės ir saugos standartų nustatymą. Be to, svarbu, kad:

—

būtų nustatyti metodai, užtikrinantys standartų laikymąsi ir stebėseną,

| — | pacientams būtų teikiama svarbi informacija apie gydymą ir priežiūrą (kuria remdamiesi jie galėtų priimti sprendimą), |
| --- | --- |

—

pacientams būtų teikiama svarbi informacija apie gydymą ir priežiūrą (kuria remdamiesi jie galėtų priimti sprendimą),

| — | būtų sukurta pacientų skundų nagrinėjimo sistema, |
| --- | --- |

—

būtų sukurta pacientų skundų nagrinėjimo sistema,

| — | sveikatos specialistai būtų apdrausti civilinės atsakomybės draudimu, |
| --- | --- |

—

sveikatos specialistai būtų apdrausti civilinės atsakomybės draudimu,

| — | būtų užtikrintas aukštas asmens duomenų apsaugos lygis, |
| --- | --- |

—

būtų užtikrintas aukštas asmens duomenų apsaugos lygis,

| — | būtų užtikrintas vienodas pacientų gydymas neatsižvelgiant į tai, iš kurios valstybės narės jie atvykę. |
| --- | --- |

—

būtų užtikrintas vienodas pacientų gydymas neatsižvelgiant į tai, iš kurios valstybės narės jie atvykę.

Nors šie aspektai yra svarbiausi sklandžiam sveikatos priežiūros sistemos veikimui, už juos ir toliau atsakys valstybės narės arba regionai. Pasiūlymas priimti direktyvą neturėtų būti žingsnis derinimo link;

Nors šiuo atveju už kokybės standartų nustatymą atsakingos valstybės narės arba kai kuriais atvejais – atitinkamos vietos ir regionų valdžios institucijos, niekas netrukdo ES institucijoms parengti rekomendacijas siekiant suvienodinti minėtus kriterijus arba skatinti bendradarbiavimą steigiant pavyzdinių centrų tinklus ir paslaugas;

| 15. | pritaria tam, kad sveikatos priežiūros paslaugos turi būti teikiamos laikantis gydymą teikiančios valstybės taisyklių ir procedūrų; |
| --- | --- |

15.

pritaria tam, kad sveikatos priežiūros paslaugos turi būti teikiamos laikantis gydymą teikiančios valstybės taisyklių ir procedūrų;

Priėmimo tvarka ir ES valstybių narių sveikatos priežiūros sistemų pajėgumai

| 16. | palankiai vertina tai, kad turi būti išsaugotos šalies, kurioje pacientas yra apdraustas, administracinės procedūros, taikomos paciento priėmimui ir siuntimui, jei jos yra nediskriminuojančios arba nekliudo laisvam judėjimui; |
| --- | --- |

16.

palankiai vertina tai, kad turi būti išsaugotos šalies, kurioje pacientas yra apdraustas, administracinės procedūros, taikomos paciento priėmimui ir siuntimui, jei jos yra nediskriminuojančios arba nekliudo laisvam judėjimui;

| 17. | pritaria pasiūlyme priimti direktyvą pabrėžtai nuostatai, kad valstybės narės gali nustatyti bendras sąlygas, tinkamumo kriterijus ir reglamentavimo bei administracinius formalumus sveikatos priežiūros paslaugų gavimui kitoje valstybėje narėje ir joje patirtų sveikatos priežiūros išlaidų kompensavimui ir kad, pavyzdžiui, kreipdamasis į bendrosios praktikos gydytoją pacientas gali gauti siuntimą specialiam gydymui; |
| --- | --- |

17.

pritaria pasiūlyme priimti direktyvą pabrėžtai nuostatai, kad valstybės narės gali nustatyti bendras sąlygas, tinkamumo kriterijus ir reglamentavimo bei administracinius formalumus sveikatos priežiūros paslaugų gavimui kitoje valstybėje narėje ir joje patirtų sveikatos priežiūros išlaidų kompensavimui ir kad, pavyzdžiui, kreipdamasis į bendrosios praktikos gydytoją pacientas gali gauti siuntimą specialiam gydymui;

| 18. | pataria suteikti valstybėms narėms, kuriose pacientas yra apdraustas, išimtinę teisę įvesti bendrą išankstinio leidimo sistemą, taikomą pacientams, norintiems gauti stacionariosios sveikatos priežiūros paslaugas kitoje valstybėje narėje. Taip būtų galima užtikrinti veiksmingos sveikatos priežiūros sistemos planavimą ir spręsti problemas, susijusias su pacientų srautais. Kartu būtų išvengta pavojaus, kad pacientų srautai kliudys arba gali kliudyti ekonominei valstybių narių sveikatos priežiūros sistemų pusiausvyrai arba darys neigiamą poveikį planavimui, įskaitant pajėgumų planavimą, prieinamumo paprastinimui ir gerinimui. Be to, bendra išankstinio leidimo sistema turi padėti užtikrinti geresnes galimybes sveikatos priežiūros paslaugas teikiančiai valstybei narei gauti užmokestį už suteiktas sveikatos priežiūros paslaugas. Galiausiai ši sistema turi padėti užtikrinti, kad daugiausiai dėmesio bus skiriama paciento sveikatos priežiūros poreikiams, pavyzdžiui, galimybei taikyti reabilitacijos priemones ar kitą papildomą priežiūrą pasibaigus gydymui; |
| --- | --- |

18.

pataria suteikti valstybėms narėms, kuriose pacientas yra apdraustas, išimtinę teisę įvesti bendrą išankstinio leidimo sistemą, taikomą pacientams, norintiems gauti stacionariosios sveikatos priežiūros paslaugas kitoje valstybėje narėje. Taip būtų galima užtikrinti veiksmingos sveikatos priežiūros sistemos planavimą ir spręsti problemas, susijusias su pacientų srautais. Kartu būtų išvengta pavojaus, kad pacientų srautai kliudys arba gali kliudyti ekonominei valstybių narių sveikatos priežiūros sistemų pusiausvyrai arba darys neigiamą poveikį planavimui, įskaitant pajėgumų planavimą, prieinamumo paprastinimui ir gerinimui. Be to, bendra išankstinio leidimo sistema turi padėti užtikrinti geresnes galimybes sveikatos priežiūros paslaugas teikiančiai valstybei narei gauti užmokestį už suteiktas sveikatos priežiūros paslaugas. Galiausiai ši sistema turi padėti užtikrinti, kad daugiausiai dėmesio bus skiriama paciento sveikatos priežiūros poreikiams, pavyzdžiui, galimybei taikyti reabilitacijos priemones ar kitą papildomą priežiūrą pasibaigus gydymui;

| 19. | atkreipia dėmesį į tai, kad stacionariosios ir nestacionariosios priežiūros paslaugų atskyrimas gali sukelti problemų, nes įvairiose šalyse taikomos skirtingos gydymo formos. Dėl šios priežasties valstybės narės arba, tam tikrais atvejais, vietos ir regionų valdžios institucijos, remdamosi naujausiomis žiniomis ir atsižvelgdamos į pokyčius bei vietos ir regionų sąlygas, turi nustatyti, kokios paslaugos laikomos stacionariąja sveikatos priežiūra; |
| --- | --- |

19.

atkreipia dėmesį į tai, kad stacionariosios ir nestacionariosios priežiūros paslaugų atskyrimas gali sukelti problemų, nes įvairiose šalyse taikomos skirtingos gydymo formos. Dėl šios priežasties valstybės narės arba, tam tikrais atvejais, vietos ir regionų valdžios institucijos, remdamosi naujausiomis žiniomis ir atsižvelgdamos į pokyčius bei vietos ir regionų sąlygas, turi nustatyti, kokios paslaugos laikomos stacionariąja sveikatos priežiūra;

| 20. | ragina imtis iniciatyvų siekiant užtikrinti, kad būtų išnaudoti kitų valstybių nepanaudoti pajėgumai bei galimybės sveikatos priežiūros srityje, ir garantuoti, kad dėl šių priemonių neatsirastų netikslingas medicinos ir sveikatos priežiūros išteklių, įskaitant darbuotojus, pasiskirstymas valstybėse narėse ir tarp jų, pavyzdžiui, dėl skirtingų darbo užmokesčio sistemų; |
| --- | --- |

20.

ragina imtis iniciatyvų siekiant užtikrinti, kad būtų išnaudoti kitų valstybių nepanaudoti pajėgumai bei galimybės sveikatos priežiūros srityje, ir garantuoti, kad dėl šių priemonių neatsirastų netikslingas medicinos ir sveikatos priežiūros išteklių, įskaitant darbuotojus, pasiskirstymas valstybėse narėse ir tarp jų, pavyzdžiui, dėl skirtingų darbo užmokesčio sistemų;

| 21. | pažymi, kad pacientų iš kitų valstybių narių gydymas neturėtų turėti neigiamos įtakos valstybės narės galimybėms ir prievolėms užtikrinti reikiamą gydymą savo gyventojams; |
| --- | --- |

21.

pažymi, kad pacientų iš kitų valstybių narių gydymas neturėtų turėti neigiamos įtakos valstybės narės galimybėms ir prievolėms užtikrinti reikiamą gydymą savo gyventojams;

| 22. | iš esmės pripažįsta būtinybę įsteigti kontaktinius centrus, kurie vieninteliai teiktų pacientams informaciją apie jų teises gauti sveikatos priežiūros paslaugas kitoje valstybėje, taip užtikrinant, kad piliečiams bus suteikta tinkama informacija apie jų teises. Nacionalinių kontaktinių centrų užduotys turėtų būti vykdomos naudojantis tik esamomis struktūromis. Kontaktinis centras neturi būti steigiamas kaip juridinis asmuo, tai turėtų būti pacientams skirtos informacijos centras; |
| --- | --- |

22.

iš esmės pripažįsta būtinybę įsteigti kontaktinius centrus, kurie vieninteliai teiktų pacientams informaciją apie jų teises gauti sveikatos priežiūros paslaugas kitoje valstybėje, taip užtikrinant, kad piliečiams bus suteikta tinkama informacija apie jų teises. Nacionalinių kontaktinių centrų užduotys turėtų būti vykdomos naudojantis tik esamomis struktūromis. Kontaktinis centras neturi būti steigiamas kaip juridinis asmuo, tai turėtų būti pacientams skirtos informacijos centras;

Gydymo išlaidų kompensavimas

| 23. | rekomenduoja, kad pacientams turėtų būti atlyginamos tik tos kitoje valstybėje suteiktų sveikatos priežiūros paslaugų išlaidos, kurios numatytos šalies, kurioje pacientas yra apdraustas, socialinio draudimo sistemoje. Palankiai vertina Komisijos pasiūlymą, kad pacientas neturėtų siekti finansinės naudos iš kitoje valstybėje narėje suteiktų sveikatos priežiūros paslaugų; |
| --- | --- |

23.

rekomenduoja, kad pacientams turėtų būti atlyginamos tik tos kitoje valstybėje suteiktų sveikatos priežiūros paslaugų išlaidos, kurios numatytos šalies, kurioje pacientas yra apdraustas, socialinio draudimo sistemoje. Palankiai vertina Komisijos pasiūlymą, kad pacientas neturėtų siekti finansinės naudos iš kitoje valstybėje narėje suteiktų sveikatos priežiūros paslaugų;

| 24. | pabrėžia, kad atitinkamam sveikatos priežiūros paslaugų teikėjui turėtų būti atlyginamos visos faktinės gydymo sąnaudos. Valstybė narė, kurioje pacientas yra apdraustas, privalo atlyginti tik tokias gydymo išlaidas, kurios būtų patirtos suteikus tokias pačias ar panašias sveikatos priežiūros paslaugas valstybėje narėje, kurioje pacientas yra apdraustas, neviršijant faktinių gautų sveikatos priežiūros paslaugų išlaidų. Visas papildomas išlaidas turėtų padengti pacientas; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad atitinkamam sveikatos priežiūros paslaugų teikėjui turėtų būti atlyginamos visos faktinės gydymo sąnaudos. Valstybė narė, kurioje pacientas yra apdraustas, privalo atlyginti tik tokias gydymo išlaidas, kurios būtų patirtos suteikus tokias pačias ar panašias sveikatos priežiūros paslaugas valstybėje narėje, kurioje pacientas yra apdraustas, neviršijant faktinių gautų sveikatos priežiūros paslaugų išlaidų. Visas papildomas išlaidas turėtų padengti pacientas;

| 25. | atkreipia dėmesį į tai, kad kompensavimas praktiškai dažnai yra problema ir todėl ragina valstybes nares imtis priemonių siekiant supaprastinti arba užtikrinti gydymo kainos apmokėjimą. Tai galėtų būti, pvz., susitarimai tarp socialinio draudimo įstaigų ir medicininių paslaugų teikėjų arba susitarimai tarp pačių valstybių narių, ar netgi priemonės, užtikrinančios, kad paslaugų kainą apmokės pacientas; |
| --- | --- |

25.

atkreipia dėmesį į tai, kad kompensavimas praktiškai dažnai yra problema ir todėl ragina valstybes nares imtis priemonių siekiant supaprastinti arba užtikrinti gydymo kainos apmokėjimą. Tai galėtų būti, pvz., susitarimai tarp socialinio draudimo įstaigų ir medicininių paslaugų teikėjų arba susitarimai tarp pačių valstybių narių, ar netgi priemonės, užtikrinančios, kad paslaugų kainą apmokės pacientas;

| 26. | pageidauja, kad būtų paaiškintos piliečių teisės, kurios nustatomos Komisijos pasiūlymu priimti direktyvą dėl pacientų teisių į sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse įgyvendinimo ir Reglamentu Nr. 1408/71 dėl socialinės apsaugos sistemų taikymo; |
| --- | --- |

26.

pageidauja, kad būtų paaiškintos piliečių teisės, kurios nustatomos Komisijos pasiūlymu priimti direktyvą dėl pacientų teisių į sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse įgyvendinimo ir Reglamentu Nr. 1408/71 dėl socialinės apsaugos sistemų taikymo;

Bendradarbiavimas sveikatos priežiūros srityje

| 27. | ragina į pasiūlymą priimti direktyvą įtraukti tik tas sritis, kurios yra tiesiogiai susijusios su pacientų teisėmis; |
| --- | --- |

27.

ragina į pasiūlymą priimti direktyvą įtraukti tik tas sritis, kurios yra tiesiogiai susijusios su pacientų teisėmis;

| 28. | nurodo, kad vaistams taikomos nacionalinės nuostatos. Bendrijos teisės aktai neturėtų pakenkti aukštiems nacionaliniams pacientų saugos standartams, taikomiems išduodant receptus ir skiriant vaistus. Be to, pastangos suderinti sistemas neturėtų riboti valstybių narių galimybių reguliuoti vaistų sritį, kad būtų pasiektas įmanomas aukščiausias pacientų saugos lygis ir užtikrinta su tuo susijusi ekonominė pusiausvyra bei galimybė tvarkyti viešąsias išlaidas vaistams; |
| --- | --- |

28.

nurodo, kad vaistams taikomos nacionalinės nuostatos. Bendrijos teisės aktai neturėtų pakenkti aukštiems nacionaliniams pacientų saugos standartams, taikomiems išduodant receptus ir skiriant vaistus. Be to, pastangos suderinti sistemas neturėtų riboti valstybių narių galimybių reguliuoti vaistų sritį, kad būtų pasiektas įmanomas aukščiausias pacientų saugos lygis ir užtikrinta su tuo susijusi ekonominė pusiausvyra bei galimybė tvarkyti viešąsias išlaidas vaistams;

| 29. | pažymi, kad valstybės turi remti tinklo sukūrimą sveikatos priežiūros srityje, kuris padėtų skatinti bendradarbiavimą ypač specializuoto ir daug išteklių reikalaujančio gydymo srityje. Bendradarbiavimas ypatingo gydymo srityje suteiks papildomą naudą ir užtikrins inovacijų diegimą, kokybę bei veiksmingą išteklių panaudojimą. Tačiau šie pavyzdiniai centrai neturėtų būti susiję su specializuoto gydymo derinimu ar reguliavimu; |
| --- | --- |

29.

pažymi, kad valstybės turi remti tinklo sukūrimą sveikatos priežiūros srityje, kuris padėtų skatinti bendradarbiavimą ypač specializuoto ir daug išteklių reikalaujančio gydymo srityje. Bendradarbiavimas ypatingo gydymo srityje suteiks papildomą naudą ir užtikrins inovacijų diegimą, kokybę bei veiksmingą išteklių panaudojimą. Tačiau šie pavyzdiniai centrai neturėtų būti susiję su specializuoto gydymo derinimu ar reguliavimu;

| 30. | nurodo, kad Komisijos priemonės, susijusios su informacijos ir ryšių sistemomis, kuriomis gali naudotis valstybės narės (sąveika), neturi kliudyti šioje srityje taikomoms valstybių narių priemonėms. Palankiai vertina tai, kad Komisijos priemonės bus parengtos atsižvelgiant į technologijų raidą, užtikrinant asmens duomenų apsaugą, jomis bus nustatomi būtini standartai ir apibrėžti sąveikos terminai; |
| --- | --- |

30.

nurodo, kad Komisijos priemonės, susijusios su informacijos ir ryšių sistemomis, kuriomis gali naudotis valstybės narės (sąveika), neturi kliudyti šioje srityje taikomoms valstybių narių priemonėms. Palankiai vertina tai, kad Komisijos priemonės bus parengtos atsižvelgiant į technologijų raidą, užtikrinant asmens duomenų apsaugą, jomis bus nustatomi būtini standartai ir apibrėžti sąveikos terminai;

| 31. | šiuo požiūriu mano, kad struktūruotas ir koordinuotas bendradarbiavimas Europos lygiu siekiant keistis patirtimi, žiniomis ir vykdyti mokslinius tyrimus sveikatos priežiūros technologijų srityje gali suteikti didelę papildomą naudą valstybėms narėms. Tačiau šis bendradarbiavimas neturėtų apimti derinimo ar reguliavimo; |
| --- | --- |

31.

šiuo požiūriu mano, kad struktūruotas ir koordinuotas bendradarbiavimas Europos lygiu siekiant keistis patirtimi, žiniomis ir vykdyti mokslinius tyrimus sveikatos priežiūros technologijų srityje gali suteikti didelę papildomą naudą valstybėms narėms. Tačiau šis bendradarbiavimas neturėtų apimti derinimo ar reguliavimo;

| 32. | mano, kad labai svarbu sudaryti galimybes gauti aktualius duomenis ir aukštos kokybės informaciją. Tačiau reikia užtikrinti, kad renkant duomenis būtų kuo plačiau naudojamasi esamomis valstybių narių duomenų bazėmis; |
| --- | --- |

32.

mano, kad labai svarbu sudaryti galimybes gauti aktualius duomenis ir aukštos kokybės informaciją. Tačiau reikia užtikrinti, kad renkant duomenis būtų kuo plačiau naudojamasi esamomis valstybių narių duomenų bazėmis;

Vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas

| 33. | pabrėžia, kad daugelyje valstybių narių vietos ir regionų valdžios institucijos yra atsakingos už sveikatos priežiūros planavimą, valdymą, veikimą ir plėtojimą bei yra arčiausiai piliečių, todėl jos yra svarbiausi sveikatos sektoriaus subjektai; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad daugelyje valstybių narių vietos ir regionų valdžios institucijos yra atsakingos už sveikatos priežiūros planavimą, valdymą, veikimą ir plėtojimą bei yra arčiausiai piliečių, todėl jos yra svarbiausi sveikatos sektoriaus subjektai;

| 34. | reikalauja, kad vietos ir regionų valdžios institucijos būtų įtrauktos į Europos bendrijos veiklą ir iniciatyvas, kuriomis siekiama sukurti visiems taikomus Bendrijos teisės aktus sveikatos priežiūros srityje; |
| --- | --- |

34.

reikalauja, kad vietos ir regionų valdžios institucijos būtų įtrauktos į Europos bendrijos veiklą ir iniciatyvas, kuriomis siekiama sukurti visiems taikomus Bendrijos teisės aktus sveikatos priežiūros srityje;

| 35. | be to, ragina valstybes nares nustatyti tvarką, pagal kurią vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų dalyvauti pradiniame Europos sveikatos priežiūros teisės aktų rengimo etape; |
| --- | --- |

35.

be to, ragina valstybes nares nustatyti tvarką, pagal kurią vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų dalyvauti pradiniame Europos sveikatos priežiūros teisės aktų rengimo etape;

| 36. | mano, kad steigiant komitetą, kuris padės Komisijai įgyvendinti direktyvą, turi būti remiamasi šią veiklą vietos ir regionų lygiu vykdančių subjektų sukauptomis žiniomis. |
| --- | --- |

36.

mano, kad steigiant komitetą, kuris padės Komisijai įgyvendinti direktyvą, turi būti remiamasi šią veiklą vietos ir regionų lygiu vykdančių subjektų sukauptomis žiniomis.

II.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1   pakeitimas

Pirma konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 152, 95 ir 16 straipsnius, |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 152, 95 ir 16 straipsnius,

Paaiškinimas

Kaip pranešėjas pabrėžia savo nuomonės 2 punkte ir kaip Komisija nurodo savo pasiūlymo priimti direktyvą pirmoje konstatuojamojoje dalyje, Sutarties 152 straipsnyje iškeltas tikslas užtikrinti aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį suteikia šiam pasiūlymui priimti direktyvą politinį teisėtumą. Be to, reikėtų pabrėžti visuotinės ekonominės svarbos paslaugų, apie kurias kalbama Sutarties 16 straipsnyje, svarbą sveikatos srityje.

2   pakeitimas

Po 3 konstatuojamosios dalies įterpti naują konstatuojamąją dalį

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3a) | esant dabartiniams skirtumams tarp sveikatos politikos tikslų ir paslaugų vidaus rinkos, konflikto atveju visada būtina teikti pirmenybę sveikatos politikos tikslams, kadangi tai svarbus visuomenės interesas (pavyzdžiui, visuomenės sveikata, socialinės politikos tikslai, socialinės apsaugos sistemos finansinės pusiausvyros išlaikymas ir pan.). |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(3a)

3   pakeitimas

10 konstatuojamoji dalis – iš dalies pakeisti taip:

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | Šioje direktyvoje „sveikatos priežiūros paslaugų kitose valstybėse narėse“ sąvoka apima šiuos sveikatos priežiūros paslaugų teikimo būdus:






  — | Sveikatos priežiūros paslaugų gavimas užsienyje (t. y.: pacientų vykimas gydytis pas sveikatos priežiūros paslaugų teikėją kitoje valstybėje narėje); tai, kas vadinama „pacientų mobilumu“. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(10)

Šioje direktyvoje „sveikatos priežiūros paslaugų kitose valstybėse narėse“ sąvoka apima šiuos sveikatos priežiūros paslaugų teikimo būdus:

—

Sveikatos priežiūros paslaugų gavimas užsienyje (t. y.: pacientų vykimas gydytis pas sveikatos priežiūros paslaugų teikėją kitoje valstybėje narėje); tai, kas vadinama „pacientų mobilumu“.

| — | Sveikatos priežiūros paslaugos kitose valstybėse narėse (t. y.: paslaugų teikimas iš vienos valstybės narės teritorijos į kitos valstybės narės teritoriją); tokios paslaugos, kaip telemedicinos paslaugos, nuotolinė diagnostika ir receptai, laboratoriniai tyrimai; |
| --- | --- |

—

Sveikatos priežiūros paslaugos kitose valstybėse narėse (t. y.: paslaugų teikimas iš vienos valstybės narės teritorijos į kitos valstybės narės teritoriją); tokios paslaugos, kaip telemedicinos paslaugos, nuotolinė diagnostika ir receptai, laboratoriniai tyrimai;

| — | Nuolatinis sveikatos priežiūros paslaugų teikimas (t. y.: sveikatos priežiūros paslaugų teikėjo įsisteigimas kitoje valstybėje narėje); taip pat |
| --- | --- |

—

Nuolatinis sveikatos priežiūros paslaugų teikimas (t. y.: sveikatos priežiūros paslaugų teikėjo įsisteigimas kitoje valstybėje narėje); taip pat

| — | Laikinas asmenų buvimas (t. y.: sveikatos priežiūros specialistų judėjimas, pvz., laikinas atvykimas į valstybę narę, iš kurios yra pacientas, teikti paslaugų). |
| --- | --- |

—

Laikinas asmenų buvimas (t. y.: sveikatos priežiūros specialistų judėjimas, pvz., laikinas atvykimas į valstybę narę, iš kurios yra pacientas, teikti paslaugų).

| (10) | Šioje direktyvoje „sveikatos priežiūros paslaugų kitose valstybėse narėse“ sąvoka apima šiuos sveikatos priežiūros paslaugų teikimo būdus:






  — | Sveikatos priežiūros paslaugų gavimas užsienyje (t. y.: pacientų vykimas gydytis pas sveikatos priežiūros paslaugų teikėją kitoje valstybėje narėje); tai, kas vadinama „pacientų mobilumu“, |
| --- | --- | --- |

(10)

Šioje direktyvoje „sveikatos priežiūros paslaugų kitose valstybėse narėse“ sąvoka apima šiuos sveikatos priežiūros paslaugų teikimo būdus:

—

Sveikatos priežiūros paslaugų gavimas užsienyje (t. y.: pacientų vykimas gydytis pas sveikatos priežiūros paslaugų teikėją kitoje valstybėje narėje); tai, kas vadinama „pacientų mobilumu“,

| — | Sveikatos priežiūros paslaugos kitose valstybėse narėse (t. y.: paslaugų teikimas iš vienos valstybės narės teritorijos į kitos valstybės narės teritoriją); tokios paslaugos, kaip telemedicinos paslaugos, nuotolinė diagnostika ir receptai, laboratoriniai tyrimai, |
| --- | --- |

—

Sveikatos priežiūros paslaugos kitose valstybėse narėse (t. y.: paslaugų teikimas iš vienos valstybės narės teritorijos į kitos valstybės narės teritoriją); tokios paslaugos, kaip telemedicinos paslaugos, nuotolinė diagnostika ir receptai, laboratoriniai tyrimai,

| — | Nuolatinis sveikatos priežiūros paslaugų teikimas (t. y.: sveikatos priežiūros paslaugų teikėjo įsisteigimas kitoje valstybėje narėje); taip pat |
| --- | --- |

—

Nuolatinis sveikatos priežiūros paslaugų teikimas (t. y.: sveikatos priežiūros paslaugų teikėjo įsisteigimas kitoje valstybėje narėje); taip pat

| — | Laikinas asmenų buvimas (t. y.: sveikatos priežiūros specialistų judėjimas, pvz., laikinas atvykimas į valstybę narę, iš kurios yra pacientas, teikti paslaugų). |
| --- | --- |

—

Laikinas asmenų buvimas (t. y.: sveikatos priežiūros specialistų judėjimas, pvz., laikinas atvykimas į valstybę narę, iš kurios yra pacientas, teikti paslaugų).

Paaiškinimas

Komisijos siūlomo teksto 3 įtraukoje paliečiamas 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos priimtoje Direktyvoje 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje nagrinėjamas klausimas. Todėl siekiant išvengti bet kokio pasikartojimo ir teisinio neapibrėžtumo siūlome šią įtrauką išbraukti.

Komisijos siūlomo teksto 4 įtraukoje paliečiamas 2005 m. rugsėjo 7 d. priimtame Reglamente 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo nagrinėjamas klausimas. Todėl siekiant išvengti bet kokio pasikartojimo ir teisinio neapibrėžtumo siūlome šią įtrauką išbraukti.

4   pakeitimas

31 konstatuojamoji dalis – iš dalies pakeisti taip:

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (31) | Turimi duomenys rodo, kad taikant laisvo judėjimo principą sveikatos priežiūros paslaugų kitoje valstybėje narėje teikimo srityje ir neviršijant privalomojo sveikatos draudimo sistemos garantuojamo lygio valstybėje narėje, kurioje asmuo yra apdraustas, nebus pažeistas valstybių narių sveikatos sistemų ar jų socialinės apsaugos sistemų tvarumas. Tačiau Teisingumo Teismas pripažino, kad negalima atmesti galimybės, jog kilus pavojui, kad gali būti rimtai pažeista socialinės apsaugos sistemos finansinė pusiausvyra arba gali būti trukdoma įgyvendinti tikslą užtikrinti visiems prieinamas subalansuotas medicinines ir stacionariosios sveikatos priežiūros paslaugas, jis gali būti laikomas svaria visuotinės svarbos priežastimi, kuria galima pateisinti laisvės teikti paslaugas principo taikymo apribojimą. Teisingumo Teismas pripažino, kad turi būti įmanoma planuoti šiuos aspektus: ligoninių skaičių, jų geografinį pasiskirstymą, jų veiklos organizavimo pobūdį, joms teikiamą įrangą ir net ligoninėse teikiamų medicininių paslaugų pobūdį. Šioje direktyvoje turėtų būti nustatyta išankstinio leidimo sistema prisiimant kitoje valstybėje narėje suteiktų stacionariosios sveikatos priežiūros išlaidų padengimą, jeigu laikomasi šių sąlygų: jei sveikatos priežiūros paslauga būtų suteikta jos teritorijoje, jos išlaidos būtų apmokamos šios valstybės socialinio draudimo sistemos, o atitinkamas išvykstančių pacientų srautas dėl direktyvos įgyvendinimo rimtai pažeistų arba galėtų rimtai pažeisti valstybės socialinės apsaugos sistemos finansų pusiausvyrą ir (arba) tas pacientų srautas turėtų esminį poveikį arba galėtų turėti esminį poveikį ligoninių sektoriaus planavimo ir racionalizavimo veiklai, kuria siekiama išvengti lovų pertekliaus, išbalansuotų (galėtų išbalansuoti) stacionariosios sveikatos priežiūros paslaugų teikimą, sukeltų (galėtų sukelti) nereikalingų logistikos ir finansines sąnaudų, apsunkintų (galėtų apsunkinti) subalansuotų medicininių ir ligoninių paslaugų teikimą visiems arba sumažintų (galėtų sumažinti) atitinkamos valstybės narės teritorijoje esančius sveikatos priežiūros paslaugų teikimo pajėgumus ar medicininę kompetenciją. Kadangi, norint įvertinti tikėtino išvykstančių pacientų srauto poveikį, reikalingos sudėtingos hipotezės ir skaičiavimai, direktyvoje leidžiama išankstinio leidimo sistema, jeigu yra pakankamai motyvų manyti, kad socialinės apsaugos sistemai bus padaryta didelė žala. Tai turėtų būti taikoma ir dabartinėms išankstinio leidimo sistemoms, kurios atitinka 8 straipsnyje nustatytas sąlygas. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(31)

Turimi duomenys rodo, kad taikant laisvo judėjimo principą sveikatos priežiūros paslaugų kitoje valstybėje narėje teikimo srityje ir neviršijant privalomojo sveikatos draudimo sistemos garantuojamo lygio valstybėje narėje, kurioje asmuo yra apdraustas, nebus pažeistas valstybių narių sveikatos sistemų ar jų socialinės apsaugos sistemų tvarumas. Tačiau Teisingumo Teismas pripažino, kad negalima atmesti galimybės, jog kilus pavojui, kad gali būti rimtai pažeista socialinės apsaugos sistemos finansinė pusiausvyra arba gali būti trukdoma įgyvendinti tikslą užtikrinti visiems prieinamas subalansuotas medicinines ir stacionariosios sveikatos priežiūros paslaugas, jis gali būti laikomas svaria visuotinės svarbos priežastimi, kuria galima pateisinti laisvės teikti paslaugas principo taikymo apribojimą. Teisingumo Teismas pripažino, kad turi būti įmanoma planuoti šiuos aspektus: ligoninių skaičių, jų geografinį pasiskirstymą, jų veiklos organizavimo pobūdį, joms teikiamą įrangą ir net ligoninėse teikiamų medicininių paslaugų pobūdį. Šioje direktyvoje turėtų būti nustatyta išankstinio leidimo sistema prisiimant kitoje valstybėje narėje suteiktų stacionariosios sveikatos priežiūros išlaidų padengimą, jeigu laikomasi šių sąlygų: jei sveikatos priežiūros paslauga būtų suteikta jos teritorijoje, jos išlaidos būtų apmokamos šios valstybės socialinio draudimo sistemos, o atitinkamas išvykstančių pacientų srautas dėl direktyvos įgyvendinimo rimtai pažeistų arba galėtų rimtai pažeisti valstybės socialinės apsaugos sistemos finansų pusiausvyrą ir (arba) tas pacientų srautas turėtų esminį poveikį arba galėtų turėti esminį poveikį ligoninių sektoriaus planavimo ir racionalizavimo veiklai, kuria siekiama išvengti lovų pertekliaus, išbalansuotų (galėtų išbalansuoti) stacionariosios sveikatos priežiūros paslaugų teikimą, sukeltų (galėtų sukelti) nereikalingų logistikos ir finansines sąnaudų, apsunkintų (galėtų apsunkinti) subalansuotų medicininių ir ligoninių paslaugų teikimą visiems arba sumažintų (galėtų sumažinti) atitinkamos valstybės narės teritorijoje esančius sveikatos priežiūros paslaugų teikimo pajėgumus ar medicininę kompetenciją. Kadangi, norint įvertinti tikėtino išvykstančių pacientų srauto poveikį, reikalingos sudėtingos hipotezės ir skaičiavimai, direktyvoje leidžiama išankstinio leidimo sistema, jeigu yra pakankamai motyvų manyti, kad socialinės apsaugos sistemai bus padaryta didelė žala. Tai turėtų būti taikoma ir dabartinėms išankstinio leidimo sistemoms, kurios atitinka 8 straipsnyje nustatytas sąlygas.

| (31) | Turimi duomenys rodo, kad taikant laisvo judėjimo principą sveikatos priežiūros paslaugų kitoje valstybėje narėje teikimo srityje ir neviršijant privalomojo sveikatos draudimo sistemos garantuojamo lygio valstybėje narėje, kurioje asmuo yra apdraustas, nebus pažeistas valstybių narių sveikatos sistemų ar jų socialinės apsaugos sistemų tvarumas. Tačiau Teisingumo Teismas pripažino, kad negalima atmesti galimybės, jog kilus pavojui, kad gali būti rimtai pažeista socialinės apsaugos sistemos finansinė pusiausvyra arba gali būti trukdoma įgyvendinti tikslą užtikrinti visiems prieinamas subalansuotas medicinines ir stacionariosios sveikatos priežiūros paslaugas, jis gali būti laikomas svaria visuotinės svarbos priežastimi, kuria galima pateisinti laisvės teikti paslaugas principo taikymo apribojimą. Teisingumo Teismas pripažino, kad turi būti įmanoma planuoti šiuos aspektus: ligoninių skaičių, jų geografinį pasiskirstymą, jų veiklos organizavimo pobūdį, joms teikiamą įrangą ir net ligoninėse teikiamų medicininių paslaugų pobūdį. Šioje direktyvoje turėtų būti nustatyta išankstinio leidimo sistema prisiimant kitoje valstybėje narėje suteiktų stacionariosios sveikatos priežiūros išlaidų padengimą.,jeigu laikomasi šių sąlygų: jei sveikatos priežiūros paslauga būtų suteikta jos teritorijoje, jos išlaidos būtų apmokamos šios valstybės socialinio draudimo sistemos, o atitinkamas išvykstančių pacientų srautas dėl direktyvos įgyvendinimo rimtai pažeistų arba galėtų rimtai pažeisti valstybės socialinės apsaugos sistemos finansų pusiausvyrą ir (arba) tas pacientų srautas turėtų esminį poveikį arba galėtų turėti esminį poveikį ligoninių sektoriaus planavimo ir racionalizavimo veiklai, kuria siekiama išvengti lovų pertekliaus, išbalansuotų (galėtų išbalansuoti) stacionariosios sveikatos priežiūros paslaugų teikimą, sukeltų (galėtų sukelti) nereikalingų logistikos ir finansines sąnaudų, apsunkintų (galėtų apsunkinti) subalansuotų medicininių ir ligoninių paslaugų teikimą visiems arba sumažintų (galėtų sumažinti) atitinkamos valstybės narės teritorijoje esančius sveikatos priežiūros paslaugų teikimo pajėgumus ar medicininę kompetenciją. Kadangi, norint įvertinti tikėtino išvykstančių pacientų srauto poveikį, reikalingos sudėtingos hipotezės ir skaičiavimai, direktyvoje leidžiama išankstinio leidimo sistema, jeigu yra pakankamai motyvų manyti, kad socialinės apsaugos sistemai bus padaryta didelė žala. Tai turėtų būti taikoma ir dabartinėms išankstinio leidimo sistemoms, kurios atitinka 8 straipsnyje nustatytas sąlygas.
  Išankstinio leidimo sistema reikalinga tam, kad kitoje valstybėje narėje norintiems gydytis pacientams būtų užtikrinta, jog jie gaus sveikatos priežiūros paslaugas ir išlaidos bus padengtos pagal jų gyvenamosios šalies socialinės apsaugos sistemą. Tokia išankstinio leidimo sistema atitinka Teisingumo Teismo praktiką. |
| --- | --- |

(31)

Turimi duomenys rodo, kad taikant laisvo judėjimo principą sveikatos priežiūros paslaugų kitoje valstybėje narėje teikimo srityje ir neviršijant privalomojo sveikatos draudimo sistemos garantuojamo lygio valstybėje narėje, kurioje asmuo yra apdraustas, nebus pažeistas valstybių narių sveikatos sistemų ar jų socialinės apsaugos sistemų tvarumas. Tačiau Teisingumo Teismas pripažino, kad negalima atmesti galimybės, jog kilus pavojui, kad gali būti rimtai pažeista socialinės apsaugos sistemos finansinė pusiausvyra arba gali būti trukdoma įgyvendinti tikslą užtikrinti visiems prieinamas subalansuotas medicinines ir stacionariosios sveikatos priežiūros paslaugas, jis gali būti laikomas svaria visuotinės svarbos priežastimi, kuria galima pateisinti laisvės teikti paslaugas principo taikymo apribojimą. Teisingumo Teismas pripažino, kad turi būti įmanoma planuoti šiuos aspektus: ligoninių skaičių, jų geografinį pasiskirstymą, jų veiklos organizavimo pobūdį, joms teikiamą įrangą ir net ligoninėse teikiamų medicininių paslaugų pobūdį. Šioje direktyvoje turėtų būti nustatyta išankstinio leidimo sistema prisiimant kitoje valstybėje narėje suteiktų stacionariosios sveikatos priežiūros išlaidų padengimą.,jeigu laikomasi šių sąlygų: jei sveikatos priežiūros paslauga būtų suteikta jos teritorijoje, jos išlaidos būtų apmokamos šios valstybės socialinio draudimo sistemos, o atitinkamas išvykstančių pacientų srautas dėl direktyvos įgyvendinimo rimtai pažeistų arba galėtų rimtai pažeisti valstybės socialinės apsaugos sistemos finansų pusiausvyrą ir (arba) tas pacientų srautas turėtų esminį poveikį arba galėtų turėti esminį poveikį ligoninių sektoriaus planavimo ir racionalizavimo veiklai, kuria siekiama išvengti lovų pertekliaus, išbalansuotų (galėtų išbalansuoti) stacionariosios sveikatos priežiūros paslaugų teikimą, sukeltų (galėtų sukelti) nereikalingų logistikos ir finansines sąnaudų, apsunkintų (galėtų apsunkinti) subalansuotų medicininių ir ligoninių paslaugų teikimą visiems arba sumažintų (galėtų sumažinti) atitinkamos valstybės narės teritorijoje esančius sveikatos priežiūros paslaugų teikimo pajėgumus ar medicininę kompetenciją. Kadangi, norint įvertinti tikėtino išvykstančių pacientų srauto poveikį, reikalingos sudėtingos hipotezės ir skaičiavimai, direktyvoje leidžiama išankstinio leidimo sistema, jeigu yra pakankamai motyvų manyti, kad socialinės apsaugos sistemai bus padaryta didelė žala. Tai turėtų būti taikoma ir dabartinėms išankstinio leidimo sistemoms, kurios atitinka 8 straipsnyje nustatytas sąlygas.
  Išankstinio leidimo sistema reikalinga tam, kad kitoje valstybėje narėje norintiems gydytis pacientams būtų užtikrinta, jog jie gaus sveikatos priežiūros paslaugas ir išlaidos bus padengtos pagal jų gyvenamosios šalies socialinės apsaugos sistemą. Tokia išankstinio leidimo sistema atitinka Teisingumo Teismo praktiką.

Paaiškinimas

| 1) | Kokie „turimi duomenys rodo, kad taikomas laisvo judėjimo principas sveikatos priežiūros paslaugų kitoje valstybėje narėje teikimo srityje...“? Bet kokiu atveju nereikėtų sudaryti įspūdžio, kad pasiūlymo priimti direktyvą tikslas – skatinti laisvą pacientų judėjimą. |
| --- | --- |

1)

Kokie „turimi duomenys rodo, kad taikomas laisvo judėjimo principas sveikatos priežiūros paslaugų kitoje valstybėje narėje teikimo srityje...“? Bet kokiu atveju nereikėtų sudaryti įspūdžio, kad pasiūlymo priimti direktyvą tikslas – skatinti laisvą pacientų judėjimą.

| 2) | Antra pakeitimo dalis savaime suprantama. |
| --- | --- |

2)

Antra pakeitimo dalis savaime suprantama.

5   pakeitimas

1 straipsnis – Tikslas – iš dalies pakeisti taip:

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Šia direktyva nustatomi saugių, kokybiškų ir veiksmingų sveikatos priežiūros paslaugų kitose valstybėse narėse bendrieji principai. | Šia direktyva nustatomi saugių, kokybiškų ir veiksmingų pacientų teisių į sveikatos priežiūros paslaugų
  as kitose valstybėse narėse įgyvendinimo bendrieji principai, atsižvelgiant į valstybių narių atsakomybę už sveikatos priežiūros paslaugų organizavimą ir teikimą bei medicininį gydymą. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Šia direktyva nustatomi saugių, kokybiškų ir veiksmingų sveikatos priežiūros paslaugų kitose valstybėse narėse bendrieji principai.

Šia direktyva nustatomi saugių, kokybiškų ir veiksmingų pacientų teisių į sveikatos priežiūros paslaugų
  as kitose valstybėse narėse įgyvendinimo bendrieji principai, atsižvelgiant į valstybių narių atsakomybę už sveikatos priežiūros paslaugų organizavimą ir teikimą bei medicininį gydymą.

Paaiškinimas

Svarbu, kad dar įžangoje būtų įrašyta, jog pasiūlyme priimti direktyvą pripažįstama, kad tik valstybės narės atsako už sveikatos priežiūrą, o Bendrijos įnašas tik papildys nacionalinę politiką sveikatos priežiūros srityje.

6   pakeitimas

2 straipsnis – Taikymo sritis – iš dalies pakeisti taip:

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2 straipsnis –   Taikymo sritis
  Ši direktyva taikoma sveikatos priežiūrai, nepaisant to, kaip ji organizuota, vykdoma ir finansuojama, nei to, ar ji vieša, ar privati. | 2 straipsnis –   Taikymo sritis
  Ši direktyva taikoma atskiriems pacientams kitoje valstybėje narėje teikiamai sveikatos priežiūrai, nepaisant, kaip ji organizuota, vykdoma ir finansuojama, nei to, ar ji vieša, ar privati. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

2 straipsnis –   Taikymo sritis

Ši direktyva taikoma sveikatos priežiūrai, nepaisant to, kaip ji organizuota, vykdoma ir finansuojama, nei to, ar ji vieša, ar privati.

2 straipsnis –   Taikymo sritis

Ši direktyva taikoma atskiriems pacientams kitoje valstybėje narėje teikiamai sveikatos priežiūrai, nepaisant, kaip ji organizuota, vykdoma ir finansuojama, nei to, ar ji vieša, ar privati.

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

7   pakeitimas

4 straipsnis – Apibrėžtys (b) – išbraukti:

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 4 straipsnis –   Apibrėžtys






  b) | „sveikatos priežiūros paslaugos kitose valstybėse narėse“ – sveikatos priežiūros paslaugos, teikiamos kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje pacientas yra apdraustas, arba sveikatos priežiūros paslaugos, teikiamos kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje gyvena, yra registruotas arba įsisteigęs sveikatos priežiūros paslaugų teikėjas; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

4 straipsnis –   Apibrėžtys

b)

„sveikatos priežiūros paslaugos kitose valstybėse narėse“ – sveikatos priežiūros paslaugos, teikiamos kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje pacientas yra apdraustas, arba sveikatos priežiūros paslaugos, teikiamos kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje gyvena, yra registruotas arba įsisteigęs sveikatos priežiūros paslaugų teikėjas;

4 straipsnis –   Apibrėžtys

| b) | „sveikatos priežiūros paslaugos kitose valstybėse narėse“ – sveikatos priežiūros paslaugos, teikiamos kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje pacientas yra apdraustas,arba sveikatos priežiūros paslaugos, teikiamos kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje gyvena, yra registruotas arba įsisteigęs sveikatos priežiūros paslaugų teikėjas; |
| --- | --- |

b)

„sveikatos priežiūros paslaugos kitose valstybėse narėse“ – sveikatos priežiūros paslaugos, teikiamos kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje pacientas yra apdraustas,arba sveikatos priežiūros paslaugos, teikiamos kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje gyvena, yra registruotas arba įsisteigęs sveikatos priežiūros paslaugų teikėjas;

Paaiškinimas

Svarbu ne šalis, kurioje įsisteigęs paslaugų teikėjas, o šalis, kurioje pacientas yra apdraustas.

8   pakeitimas

4 straipsnis – Apibrėžtys (d) – iš dalies pakeisti taip:

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 4 straipsnis –   Apibrėžtys






  d) | „sveikatos priežiūros specialistas“ – medicinos gydytojas, bendrosios praktikos slaugytojas, gydytojas odontologas, akušeris arba vaistininkas, kaip apibrėžta Direktyvoje 2005/36/EB, arba kitos sveikatos priežiūros sektoriaus profesinės veiklos rūšys, kurios priskiriamos tik Direktyvos 2005/36/EB 3 straipsnio 1 dalies a punkte apibrėžtoms reglamentuojamoms profesijoms; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

4 straipsnis –   Apibrėžtys

d)

„sveikatos priežiūros specialistas“ – medicinos gydytojas, bendrosios praktikos slaugytojas, gydytojas odontologas, akušeris arba vaistininkas, kaip apibrėžta Direktyvoje 2005/36/EB, arba kitos sveikatos priežiūros sektoriaus profesinės veiklos rūšys, kurios priskiriamos tik Direktyvos 2005/36/EB 3 straipsnio 1 dalies a punkte apibrėžtoms reglamentuojamoms profesijoms;

4 straipsnis –   Apibrėžtys

| d) | „sveikatos priežiūros specialistas“ – medicinos
  praktikuojantis gydytojas, bendrosios praktikos slaugytojas, gydytojas odontologas, akušeris arba vaistininkas, kaip apibrėžta Direktyvoje 2005/36/EB, arba kitos sveikatos priežiūros sektoriaus profesinės veiklos rūšys, kurios priskiriamos tik Direktyvos 2005/36/EB 3 straipsnio 1 dalies a punkte apibrėžtoms reglamentuojamoms profesijoms; |
| --- | --- |

d)

„sveikatos priežiūros specialistas“ – medicinos
  praktikuojantis gydytojas, bendrosios praktikos slaugytojas, gydytojas odontologas, akušeris arba vaistininkas, kaip apibrėžta Direktyvoje 2005/36/EB, arba kitos sveikatos priežiūros sektoriaus profesinės veiklos rūšys, kurios priskiriamos tik Direktyvos 2005/36/EB 3 straipsnio 1 dalies a punkte apibrėžtoms reglamentuojamoms profesijoms;

Paaiškinimas

Komunikato tekste ispanų kalba naudojamas terminas „medicinos daktaras“, su kuo pakeitimo autoriai nesutinka, motyvuodami, kad norint tapti praktikuojančiu gydytoju Ispanijoje ir kelete kitų valstybių narių nebūtinas mokslinis daktaro laipsnis. Siūloma keisti į „gydytoją“. Tuo tarpu komunikato tekste lietuvių kalba tas pats terminas išverstas kaip „medicinos gydytojas“.

9   pakeitimas

5 straipsnis – Valstybės narės, kurioje teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos, valdžios institucijų atsakomybės sritys – iš dalies pakeisti antraštę taip:

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 5 straipsnis – | Valstybės narės, kurioje teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos, valdžios institucijų atsakomybės sritys |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

5 straipsnis –

Valstybės narės, kurioje teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos, valdžios institucijų atsakomybės sritys

| 5 straipsnis – | Valstybės
  ių narės
  ių,kurioje teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos, valdžios institucijų atsakomybės sritys |
| --- | --- |

5 straipsnis –

Valstybės
  ių narės
  ių,kurioje teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos, valdžios institucijų atsakomybės sritys

Paaiškinimas

5 straipsnyje kalbama ir apie valstybės narės, kurioje pacientas apdraustas, atsakomybės sritis.

10   pakeitimas

5 straipsnis – Valstybės narės, kurioje teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos, valdžios institucijų atsakomybės sritys – iš dalies pakeisti taip:

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 5 straipsnis –   Valstybės narės, kurioje teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos, valdžios institucijų atsakomybės sritys






  1. | Valstybės narės, kuriose teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos, atsako už sveikatos priežiūros paslaugų organizavimą ir teikimą. Tokiomis aplinkybėmis jos, paisydamos visuotinumo, galimybės naudotis geros kokybės sveikatos priežiūros paslaugomis, teisingumo ir solidarumo principų, aiškiai apibrėžia jų teritorijoje teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų kokybės bei saugos standartus ir užtikrina, kad:






  a) | būtų numatyti metodai, skirti užtikrinti, kad sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai galėtų laikytis tokių standartų, atsižvelgiant į tarptautinį medicinos mokslą ir į bendrai pripažintą gerąją medicinos patirtį; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

5 straipsnis –   Valstybės narės, kurioje teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos, valdžios institucijų atsakomybės sritys

1.

Valstybės narės, kuriose teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos, atsako už sveikatos priežiūros paslaugų organizavimą ir teikimą. Tokiomis aplinkybėmis jos, paisydamos visuotinumo, galimybės naudotis geros kokybės sveikatos priežiūros paslaugomis, teisingumo ir solidarumo principų, aiškiai apibrėžia jų teritorijoje teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų kokybės bei saugos standartus ir užtikrina, kad:

a)

būtų numatyti metodai, skirti užtikrinti, kad sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai galėtų laikytis tokių standartų, atsižvelgiant į tarptautinį medicinos mokslą ir į bendrai pripažintą gerąją medicinos patirtį;

| b) | būtų reguliariai stebima, kaip sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai taiko tokius standartus, o jeigu atitinkamų standartų nesilaikoma - būtų imamasi korekcinių veiksmų, atsižvelgiant į medicinos mokslo ir sveikatos srities technologijų pažangą; |
| --- | --- |

b)

būtų reguliariai stebima, kaip sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai taiko tokius standartus, o jeigu atitinkamų standartų nesilaikoma - būtų imamasi korekcinių veiksmų, atsižvelgiant į medicinos mokslo ir sveikatos srities technologijų pažangą;

| c) | sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai pateiktų visą svarbią informaciją, kad pacientai galėtų pasirinkti paslaugas ja remdamiesi, visų pirma, informaciją apie galimybes pasinaudoti sveikatos priežiūros paslaugomis, teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų kainas ir rezultatus, apie jų draudimo apsaugą ar kitokius asmeninės arba kolektyvinės apsaugos būdus profesinės atsakomybės atžvilgiu; |
| --- | --- |

c)

sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai pateiktų visą svarbią informaciją, kad pacientai galėtų pasirinkti paslaugas ja remdamiesi, visų pirma, informaciją apie galimybes pasinaudoti sveikatos priežiūros paslaugomis, teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų kainas ir rezultatus, apie jų draudimo apsaugą ar kitokius asmeninės arba kolektyvinės apsaugos būdus profesinės atsakomybės atžvilgiu;

| d) | pacientai turėtų galimybę pateikti skundą, ir būtų užtikrinti teisės gynimo būdai bei kompensacija, jeigu jiems naudojantis sveikatos priežiūros paslaugomis padaryta žala; |
| --- | --- |

d)

pacientai turėtų galimybę pateikti skundą, ir būtų užtikrinti teisės gynimo būdai bei kompensacija, jeigu jiems naudojantis sveikatos priežiūros paslaugomis padaryta žala;

| e) | profesinės atsakomybės draudimo sistemos atitiktų rizikos pobūdį ir dydį arba suteiktų garantiją ar panašų susitarimą, atitinkančius jų paskirtį arba iš esmės jam prilygstančius ir atitinkančius jų teritorijoje teikiamo gydymo rizikos pobūdį ir dydį; |
| --- | --- |

e)

profesinės atsakomybės draudimo sistemos atitiktų rizikos pobūdį ir dydį arba suteiktų garantiją ar panašų susitarimą, atitinkančius jų paskirtį arba iš esmės jam prilygstančius ir atitinkančius jų teritorijoje teikiamo gydymo rizikos pobūdį ir dydį;

| f) | pagrindinė teisė į privatumą tvarkant asmens duomenis būtų apsaugota pagal nacionalines priemones, įgyvendinančias Bendrijos nuostatas dėl asmens duomenų apsaugos, visų pirma – Direktyvas 95/46/EB ir 2002/58/EB; |
| --- | --- |

f)

pagrindinė teisė į privatumą tvarkant asmens duomenis būtų apsaugota pagal nacionalines priemones, įgyvendinančias Bendrijos nuostatas dėl asmens duomenų apsaugos, visų pirma – Direktyvas 95/46/EB ir 2002/58/EB;

| g) | pacientai iš kitų valstybių narių traktuojami vienodai su valstybės narės, kurioje teikiama sveikatos priežiūros paslauga, gyventojais, įskaitant apsaugą nuo diskriminavimo pagal galiojančius Bendrijos ir nacionalinius valstybės narės, kurioje teikiama sveikatos priežiūros paslauga, teisės aktus. |
| --- | --- |

g)

pacientai iš kitų valstybių narių traktuojami vienodai su valstybės narės, kurioje teikiama sveikatos priežiūros paslauga, gyventojais, įskaitant apsaugą nuo diskriminavimo pagal galiojančius Bendrijos ir nacionalinius valstybės narės, kurioje teikiama sveikatos priežiūros paslauga, teisės aktus.

| 2. | Visose priemonėse, kurių valstybės narės imsis šiam straipsniui įgyvendinti, atsižvelgiama į Direktyvos 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo ir Direktyvos 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje nuostatas. |
| --- | --- |

2.

Visose priemonėse, kurių valstybės narės imsis šiam straipsniui įgyvendinti, atsižvelgiama į Direktyvos 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo ir Direktyvos 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje nuostatas.

| 3. | Jeigu būtina supaprastinti sveikatos priežiūros paslaugų kitoje valstybėje teikimą, Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, parengia gaires, kurių pagrindas – aukštas sveikatos apsaugos lygis, skirtas padėti įgyvendinti 1 dalies nuostatas. |
| --- | --- |

3.

Jeigu būtina supaprastinti sveikatos priežiūros paslaugų kitoje valstybėje teikimą, Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, parengia gaires, kurių pagrindas – aukštas sveikatos apsaugos lygis, skirtas padėti įgyvendinti 1 dalies nuostatas.

5 straipsnis –   Valstybės narės, kurioje teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos,valdžios institucijų atsakomybės sritys

| 1. | Valstybės narės, kuriose teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos, atsako už sveikatos priežiūros paslaugų organizavimą ir teikimą. Tokiomis aplinkybėmis Tai josatlieka, paisydamos visuotinumo, galimybės naudotis geros kokybės sveikatos priežiūros paslaugomis, teisingumo ir solidarumo principų.,aiškiai apibrėžia jų teritorijoje teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų kokybės bei saugos standartus ir užtikrina, kad:








  a) | būtų numatyti metodai, skirti užtikrinti, kad sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai galėtų laikytis tokių standartų, atsižvelgiant į tarptautinį medicinos mokslą ir į bendrai pripažintą gerąją medicinos patirtį; |
| --- | --- | --- |

1.

Valstybės narės, kuriose teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos, atsako už sveikatos priežiūros paslaugų organizavimą ir teikimą. Tokiomis aplinkybėmis Tai josatlieka, paisydamos visuotinumo, galimybės naudotis geros kokybės sveikatos priežiūros paslaugomis, teisingumo ir solidarumo principų.,aiškiai apibrėžia jų teritorijoje teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų kokybės bei saugos standartus ir užtikrina, kad:

a)

būtų numatyti metodai, skirti užtikrinti, kad sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai galėtų laikytis tokių standartų, atsižvelgiant į tarptautinį medicinos mokslą ir į bendrai pripažintą gerąją medicinos patirtį;

| b) | būtų reguliariai stebima, kaip sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai taiko tokius standartus, o jeigu atitinkamų standartų nesilaikoma - būtų imamasi korekcinių veiksmų, atsižvelgiant į medicinos mokslo ir sveikatos srities technologijų pažangą; |
| --- | --- |

b)

būtų reguliariai stebima, kaip sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai taiko tokius standartus, o jeigu atitinkamų standartų nesilaikoma - būtų imamasi korekcinių veiksmų, atsižvelgiant į medicinos mokslo ir sveikatos srities technologijų pažangą;

| c) | sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai pateiktų visą svarbią informaciją, kad pacientai galėtų pasirinkti paslaugas ja remdamiesi, visų pirma, informaciją apie galimybes pasinaudoti sveikatos priežiūros paslaugomis, teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų kainas ir rezultatus, apie jų draudimo apsaugą ar kitokius asmeninės arba kolektyvinės apsaugos būdus profesinės atsakomybės atžvilgiu; |
| --- | --- |

c)

sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai pateiktų visą svarbią informaciją, kad pacientai galėtų pasirinkti paslaugas ja remdamiesi, visų pirma, informaciją apie galimybes pasinaudoti sveikatos priežiūros paslaugomis, teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų kainas ir rezultatus, apie jų draudimo apsaugą ar kitokius asmeninės arba kolektyvinės apsaugos būdus profesinės atsakomybės atžvilgiu;

| d) | pacientai turėtų galimybę pateikti skundą, ir būtų užtikrinti teisės gynimo būdai bei kompensacija, jeigu jiems naudojantis sveikatos priežiūros paslaugomis padaryta žala; |
| --- | --- |

d)

pacientai turėtų galimybę pateikti skundą, ir būtų užtikrinti teisės gynimo būdai bei kompensacija, jeigu jiems naudojantis sveikatos priežiūros paslaugomis padaryta žala;

| e) | profesinės atsakomybės draudimo sistemos atitiktų rizikos pobūdį ir dydį arba suteiktų garantiją ar panašų susitarimą, atitinkančius jų paskirtį arba iš esmės jam prilygstančius ir atitinkančius jų teritorijoje teikiamo gydymo rizikos pobūdį ir dydį; |
| --- | --- |

e)

profesinės atsakomybės draudimo sistemos atitiktų rizikos pobūdį ir dydį arba suteiktų garantiją ar panašų susitarimą, atitinkančius jų paskirtį arba iš esmės jam prilygstančius ir atitinkančius jų teritorijoje teikiamo gydymo rizikos pobūdį ir dydį;

| a
  f) | pagrindinė teisė į privatumą tvarkant asmens duomenis būtų apsaugota pagal nacionalines priemones, įgyvendinančias Bendrijos nuostatas dėl asmens duomenų apsaugos, visų pirma - Direktyvas 95/46/EB ir 2002/58/EB; |
| --- | --- |

a
  f)

pagrindinė teisė į privatumą tvarkant asmens duomenis būtų apsaugota pagal nacionalines priemones, įgyvendinančias Bendrijos nuostatas dėl asmens duomenų apsaugos, visų pirma - Direktyvas 95/46/EB ir 2002/58/EB;

| b
  g) | pacientai iš kitų valstybių narių traktuojami vienodai su valstybės narės, kurioje teikiama sveikatos priežiūros paslauga, gyventojais, įskaitant apsaugą nuo diskriminavimo pagal galiojančius Bendrijos ir nacionalinius valstybės narės, kurioje teikiama sveikatos priežiūros paslauga, teisės aktus. |
| --- | --- |

b
  g)

pacientai iš kitų valstybių narių traktuojami vienodai su valstybės narės, kurioje teikiama sveikatos priežiūros paslauga, gyventojais, įskaitant apsaugą nuo diskriminavimo pagal galiojančius Bendrijos ir nacionalinius valstybės narės, kurioje teikiama sveikatos priežiūros paslauga, teisės aktus.

| 2. | Visose priemonėse, kurių valstybės narės imsis šiam straipsniui įgyvendinti, atsižvelgiama į Direktyvos 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo ir Direktyvos 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje nuostatas. |
| --- | --- |

2.

Visose priemonėse, kurių valstybės narės imsis šiam straipsniui įgyvendinti, atsižvelgiama į Direktyvos 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo ir Direktyvos 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje nuostatas.

| 3. | Jeigu būtina supaprastinti sveikatos priežiūros paslaugų kitoje valstybėje teikimą, Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, parengia gaires, kurių pagrindas – aukštas sveikatos apsaugos lygis, skirtas padėti įgyvendinti 1 dalies nuostatas. |
| --- | --- |

3.

Paaiškinimas

Pasiūlymas keisti 5 straipsnį visų pirma grindžiamas tuo, kad pagal EB steigimo sutarties 152 str. už sveikatos paslaugų ir medicinos pagalbos organizavimą ir teikimą atsakingos valstybės narės.

ES komisija, pateikdama savo pasiūlymą, pagal kurį valstybių narių sveikatos priežiūros sistemos turi atitikti ne vieną kriterijų, pavyzdžiui, nustatomi kokybės standartai arba stebėsenos sistemos, kišasi į nacionalinę sveikatos priežiūros sritį, taigi nepaiso EB steigimo sutarties 152 straipsnio.

11   pakeitimas

6 straipsnis – 1 ir 2 punktai – iš dalies pakeisti taip:

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 6 straipsnis –   Kitoje valstybėje narėje teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos






  1. | Jeigu taikomos šios direktyvos nuostatos, ypač 7, 8 ir 9 straipsniai, valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, užtikrina, kad apdraustajam, vykstančiam į kitą valstybę narę gauti sveikatos priežiūros paslaugų arba norinčiam gauti kitoje valstybėje narėje teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų, nebūtų kliudoma gauti kitoje valstybėje narėje teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų, jeigu aptariamas gydymas kompensuojamas pagal valstybės narės, kurioje pacientas apdraustas, teisės aktus. Valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, kompensuoja visas apdraustojo išlaidas, kurios būtų kompensuojamos iš jo šalies įstatymų nustatytos socialinės apsaugos sistemos lėšų, jeigu tokios ar panašios sveikatos priežiūros paslaugos būtų suteiktos tos šalies teritorijoje. Bet kuriuo atveju valstybė narė, kurioje pacientas yra apdraustas, sprendžia, kokios sveikatos priežiūros paslaugų išlaidos yra kompensuojamos, nepaisant to, kur tos paslaugos teikiamos. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

6 straipsnis –   Kitoje valstybėje narėje teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos

1.

Jeigu taikomos šios direktyvos nuostatos, ypač 7, 8 ir 9 straipsniai, valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, užtikrina, kad apdraustajam, vykstančiam į kitą valstybę narę gauti sveikatos priežiūros paslaugų arba norinčiam gauti kitoje valstybėje narėje teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų, nebūtų kliudoma gauti kitoje valstybėje narėje teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų, jeigu aptariamas gydymas kompensuojamas pagal valstybės narės, kurioje pacientas apdraustas, teisės aktus. Valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, kompensuoja visas apdraustojo išlaidas, kurios būtų kompensuojamos iš jo šalies įstatymų nustatytos socialinės apsaugos sistemos lėšų, jeigu tokios ar panašios sveikatos priežiūros paslaugos būtų suteiktos tos šalies teritorijoje. Bet kuriuo atveju valstybė narė, kurioje pacientas yra apdraustas, sprendžia, kokios sveikatos priežiūros paslaugų išlaidos yra kompensuojamos, nepaisant to, kur tos paslaugos teikiamos.

| 2. | Valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, kompensuoja kitoje valstybėje narėje suteiktų sveikatos priežiūros paslaugų išlaidas laikydamasi šios direktyvos nuostatų taip, kaip būtų kompensuojamos valstybėje narėje, kurioje asmuo yra apdraustas, suteiktų tokių pačių ar panašių sveikatos priežiūros paslaugų išlaidos, neviršijant faktinių sveikatos priežiūros paslaugų, kuriomis pasinaudota, išlaidų. |
| --- | --- |

2.

Valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, kompensuoja kitoje valstybėje narėje suteiktų sveikatos priežiūros paslaugų išlaidas laikydamasi šios direktyvos nuostatų taip, kaip būtų kompensuojamos valstybėje narėje, kurioje asmuo yra apdraustas, suteiktų tokių pačių ar panašių sveikatos priežiūros paslaugų išlaidos, neviršijant faktinių sveikatos priežiūros paslaugų, kuriomis pasinaudota, išlaidų.

6 straipsnis –   Kitoje valstybėje narėje teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos

| 1. | Jeigu taikomos šios direktyvos nuostatos, ypač 7, 8 ir 9 straipsniai, valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, užtikrina, kad apdraustajam, vykstančiam į kitą valstybę narę gauti sveikatos priežiūros paslaugų arba norinčiam gauti kitoje valstybėje narėje teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų, nebūtų kliudoma gauti kitoje valstybėje narėje teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų., jeigu aToks
  gydymas privalo būti kompensuojamas pagal valstybės narės, kurioje pacientas apdraustas, teisės aktus. Galiausiai, gydymas turėtų būti teikiamas tuo atveju, jei valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, negali laiku suteikti reikiamo gydymo. Valstybės narės, kurioje pacientas apdraustas, kompetentinga įstaiga kompensuoja visas apdraustojo išlaidas, kurios būtų kompensuojamos iš jo šalies įstatymų nustatytos socialinės apsaugos arba sveikatos priežiūros sistemos lėšų, jeigu tokios ar panašios sveikatos priežiūros paslaugos būtų suteiktos tos šalies teritorijoje. Bet kuriuo atveju valstybė narė, kurioje pacientas yra apdraustas, sprendžia, kokios sveikatos priežiūros paslaugų išlaidos yra kompensuojamos, nepaisant to, kur tos paslaugos teikiamos. |
| --- | --- |

1.

Jeigu taikomos šios direktyvos nuostatos, ypač 7, 8 ir 9 straipsniai, valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, užtikrina, kad apdraustajam, vykstančiam į kitą valstybę narę gauti sveikatos priežiūros paslaugų arba norinčiam gauti kitoje valstybėje narėje teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų, nebūtų kliudoma gauti kitoje valstybėje narėje teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų., jeigu aToks
  gydymas privalo būti kompensuojamas pagal valstybės narės, kurioje pacientas apdraustas, teisės aktus. Galiausiai, gydymas turėtų būti teikiamas tuo atveju, jei valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, negali laiku suteikti reikiamo gydymo. Valstybės narės, kurioje pacientas apdraustas, kompetentinga įstaiga kompensuoja visas apdraustojo išlaidas, kurios būtų kompensuojamos iš jo šalies įstatymų nustatytos socialinės apsaugos arba sveikatos priežiūros sistemos lėšų, jeigu tokios ar panašios sveikatos priežiūros paslaugos būtų suteiktos tos šalies teritorijoje. Bet kuriuo atveju valstybė narė, kurioje pacientas yra apdraustas, sprendžia, kokios sveikatos priežiūros paslaugų išlaidos yra kompensuojamos, nepaisant to, kur tos paslaugos teikiamos.

| 2. | Valstybės narės, kurioje pacientas apdraustas, kompetentinga įstaiga kompensuoja kitoje valstybėje narėje suteiktų sveikatos priežiūros paslaugų išlaidas laikydamasi šios direktyvos nuostatų taip, kaip būtų kompensuojamos valstybėje narėje, kurioje asmuo yra apdraustas, suteiktų tokių pačių ar panašių sveikatos priežiūros paslaugų išlaidos, neviršijant faktinių sveikatos priežiūros paslaugų, kuriomis pasinaudota, išlaidų. |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės, kurioje pacientas apdraustas, kompetentinga įstaiga kompensuoja kitoje valstybėje narėje suteiktų sveikatos priežiūros paslaugų išlaidas laikydamasi šios direktyvos nuostatų taip, kaip būtų kompensuojamos valstybėje narėje, kurioje asmuo yra apdraustas, suteiktų tokių pačių ar panašių sveikatos priežiūros paslaugų išlaidos, neviršijant faktinių sveikatos priežiūros paslaugų, kuriomis pasinaudota, išlaidų.

Paaiškinimas

Direktyvos pasiūlymu siekiama patikslinti pacientų teises pagal Europos Teisingumo Teismo priimtus sprendimus.

Posakis „negali laiku suteikti reikiamo gydymo“ buvo panaudotas Europos Teisingumo Teismo sprendimuose (pvz., Watts ir Inizan), todėl jis turi būti naudojamas ir direktyvos pasiūlyme. Teismas nurodė, kad gydymo paslaugos kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje yra įsteigta apdraustojo asmens socialinio draudimo įstaiga, turi būti teikiamos, jeigu valstybė narė, kurioje pacientas gyvena, negali laiku suteikti reikiamo gydymo. Samprata „negali laiku suteikti reikiamo gydymo“ kiekvienu atskiru atveju turi būti aiškinama remiantis klinikiniais duomenimis.

Kitais pakeitimais patikslinama, kad ne valstybė narė, o atitinkama(-os) socialinio draudimo įstaiga(-os) turi kompensuoti išlaidas, ir kad turi būti kompensuojamos lėšos, kurias padengia ne tik šalies įstatymų nustatyta socialinės apsaugos sistema, bet ir valstybės finansuojama sveikatos priežiūros sistema.

12   pakeitimas

6 straipsnis – įterpti 3 ir 4 punktus:

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 6 straipsnis –   Kitoje valstybėje narėje teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos






  1. | Jeigu taikomos šios direktyvos nuostatos, ypač 7, 8 ir 9 straipsniai, valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, užtikrina, kad apdraustajam, vykstančiam į kitą valstybę narę gauti sveikatos priežiūros paslaugų arba norinčiam gauti kitoje valstybėje narėje teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų, nebūtų kliudoma gauti kitoje valstybėje narėje teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų, jeigu aptariamas gydymas kompensuojamas pagal valstybės narės, kurioje pacientas apdraustas, teisės aktus. Valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, kompensuoja visas apdraustojo išlaidas, kurios būtų kompensuojamos iš jo šalies įstatymų nustatytos socialinės apsaugos sistemos lėšų, jeigu tokios ar panašios sveikatos priežiūros paslaugos būtų suteiktos tos šalies teritorijoje. Bet kuriuo atveju valstybė narė, kurioje pacientas yra apdraustas, sprendžia, kokios sveikatos priežiūros paslaugų išlaidos yra kompensuojamos, nepaisant to, kur tos paslaugos teikiamos. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

6 straipsnis –   Kitoje valstybėje narėje teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos

1.

Jeigu taikomos šios direktyvos nuostatos, ypač 7, 8 ir 9 straipsniai, valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, užtikrina, kad apdraustajam, vykstančiam į kitą valstybę narę gauti sveikatos priežiūros paslaugų arba norinčiam gauti kitoje valstybėje narėje teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų, nebūtų kliudoma gauti kitoje valstybėje narėje teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų, jeigu aptariamas gydymas kompensuojamas pagal valstybės narės, kurioje pacientas apdraustas, teisės aktus. Valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, kompensuoja visas apdraustojo išlaidas, kurios būtų kompensuojamos iš jo šalies įstatymų nustatytos socialinės apsaugos sistemos lėšų, jeigu tokios ar panašios sveikatos priežiūros paslaugos būtų suteiktos tos šalies teritorijoje. Bet kuriuo atveju valstybė narė, kurioje pacientas yra apdraustas, sprendžia, kokios sveikatos priežiūros paslaugų išlaidos yra kompensuojamos, nepaisant to, kur tos paslaugos teikiamos.

| 2. | Valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, kompensuoja kitoje valstybėje narėje suteiktų sveikatos priežiūros paslaugų išlaidas laikydamasi šios direktyvos nuostatų taip, kaip būtų kompensuojamos valstybėje narėje, kurioje asmuo yra apdraustas, suteiktų tokių pačių ar panašių sveikatos priežiūros paslaugų išlaidos, neviršijant faktinių sveikatos priežiūros paslaugų, kuriomis pasinaudota, išlaidų. |
| --- | --- |

2.

Valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, kompensuoja kitoje valstybėje narėje suteiktų sveikatos priežiūros paslaugų išlaidas laikydamasi šios direktyvos nuostatų taip, kaip būtų kompensuojamos valstybėje narėje, kurioje asmuo yra apdraustas, suteiktų tokių pačių ar panašių sveikatos priežiūros paslaugų išlaidos, neviršijant faktinių sveikatos priežiūros paslaugų, kuriomis pasinaudota, išlaidų.

| 3. | Valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, pacientui, norinčiam gauti kitoje valstybėje narėje teikiamas sveikatos priežiūros paslaugas, gali taikyti tokias pačias sveikatos priežiūros paslaugų gavimo ir išlaidų kompensavimo sąlygas, tinkamumo kriterijus ir reglamentavimo bei administracinius formalumus, kokie būtų taikomi teikiant tokias pačias ar panašias sveikatos priežiūros paslaugas jos teritorijoje, jeigu tos sąlygos ir formalumai nėra diskriminaciniai ir nekliudo laisvam asmenų judėjimui. |
| --- | --- |

3.

Valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, pacientui, norinčiam gauti kitoje valstybėje narėje teikiamas sveikatos priežiūros paslaugas, gali taikyti tokias pačias sveikatos priežiūros paslaugų gavimo ir išlaidų kompensavimo sąlygas, tinkamumo kriterijus ir reglamentavimo bei administracinius formalumus, kokie būtų taikomi teikiant tokias pačias ar panašias sveikatos priežiūros paslaugas jos teritorijoje, jeigu tos sąlygos ir formalumai nėra diskriminaciniai ir nekliudo laisvam asmenų judėjimui.

| 4. | Valstybės narės turi turėti metodą apskaičiuoti išlaidoms, kurios apdraustiesiems, pasinaudojusiems sveikatos priežiūros paslaugomis kitoje valstybėje narėje, turi būti kompensuojamos iš įstatymų nustatytos socialinio draudimo sistemos lėšų. Šis metodas turi būti pagrįstas objektyviais, nediskriminaciniais ir iš anksto žinomais kriterijais, o pagal šį metodą turi būti kompensuojama ne mažiau išlaidų, nei būtų kompensuojama, jei tokios pačios ar panašios sveikatos priežiūros paslaugos būtų suteiktos valstybės narės, kurioje asmuo yra apdraustas, teritorijoje. |
| --- | --- |

4.

Valstybės narės turi turėti metodą apskaičiuoti išlaidoms, kurios apdraustiesiems, pasinaudojusiems sveikatos priežiūros paslaugomis kitoje valstybėje narėje, turi būti kompensuojamos iš įstatymų nustatytos socialinio draudimo sistemos lėšų. Šis metodas turi būti pagrįstas objektyviais, nediskriminaciniais ir iš anksto žinomais kriterijais, o pagal šį metodą turi būti kompensuojama ne mažiau išlaidų, nei būtų kompensuojama, jei tokios pačios ar panašios sveikatos priežiūros paslaugos būtų suteiktos valstybės narės, kurioje asmuo yra apdraustas, teritorijoje.

| 5. | Pacientams, vykstantiems į kitą valstybę narę gauti sveikatos priežiūros paslaugų arba norintiems gauti kitoje valstybėje narėje teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų, turi būti užtikrinta galimybė susipažinti su savo medicininiais dokumentais pagal nacionalines priemones, įgyvendinančias Bendrijos nuostatas dėl asmens duomenų apsaugos, visų pirma – Direktyvas 95/46/EB ir 2002/58/EB. |
| --- | --- |

5.

Pacientams, vykstantiems į kitą valstybę narę gauti sveikatos priežiūros paslaugų arba norintiems gauti kitoje valstybėje narėje teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų, turi būti užtikrinta galimybė susipažinti su savo medicininiais dokumentais pagal nacionalines priemones, įgyvendinančias Bendrijos nuostatas dėl asmens duomenų apsaugos, visų pirma – Direktyvas 95/46/EB ir 2002/58/EB.

6 straipsnis   Kitoje valstybėje narėje teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos

| 1. | Jeigu taikomos šios direktyvos nuostatos, ypač 7, 8 ir 9 straipsniai, valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, užtikrina, kad apdraustajam, vykstančiam į kitą valstybę narę gauti sveikatos priežiūros paslaugų arba norinčiam gauti kitoje valstybėje narėje teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų, nebūtų kliudoma gauti kitoje valstybėje narėje teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų, jeigu aptariamas gydymas kompensuojamas pagal valstybės narės, kurioje pacientas apdraustas, teisės aktus. Valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, kompensuoja visas apdraustojo išlaidas, kurios būtų kompensuojamos iš jo šalies įstatymų nustatytos socialinės apsaugos sistemos lėšų, jeigu tokios ar panašios sveikatos priežiūros paslaugos būtų suteiktos tos šalies teritorijoje. Bet kuriuo atveju valstybė narė, kurioje pacientas yra apdraustas, sprendžia, kokios sveikatos priežiūros paslaugų išlaidos yra kompensuojamos, nepaisant to, kur tos paslaugos teikiamos. |
| --- | --- |

1.

Jeigu taikomos šios direktyvos nuostatos, ypač 7, 8 ir 9 straipsniai, valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, užtikrina, kad apdraustajam, vykstančiam į kitą valstybę narę gauti sveikatos priežiūros paslaugų arba norinčiam gauti kitoje valstybėje narėje teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų, nebūtų kliudoma gauti kitoje valstybėje narėje teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų, jeigu aptariamas gydymas kompensuojamas pagal valstybės narės, kurioje pacientas apdraustas, teisės aktus. Valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, kompensuoja visas apdraustojo išlaidas, kurios būtų kompensuojamos iš jo šalies įstatymų nustatytos socialinės apsaugos sistemos lėšų, jeigu tokios ar panašios sveikatos priežiūros paslaugos būtų suteiktos tos šalies teritorijoje. Bet kuriuo atveju valstybė narė, kurioje pacientas yra apdraustas, sprendžia, kokios sveikatos priežiūros paslaugų išlaidos yra kompensuojamos, nepaisant to, kur tos paslaugos teikiamos.

| 2. | Valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, kompensuoja kitoje valstybėje narėje suteiktų sveikatos priežiūros paslaugų išlaidas laikydamasi šios direktyvos nuostatų taip, kaip būtų kompensuojamos valstybėje narėje, kurioje asmuo yra apdraustas, suteiktų tokių pačių ar panašių sveikatos priežiūros paslaugų išlaidos, neviršijant faktinių sveikatos priežiūros paslaugų, kuriomis pasinaudota, išlaidų. |
| --- | --- |

2.

Valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, kompensuoja kitoje valstybėje narėje suteiktų sveikatos priežiūros paslaugų išlaidas laikydamasi šios direktyvos nuostatų taip, kaip būtų kompensuojamos valstybėje narėje, kurioje asmuo yra apdraustas, suteiktų tokių pačių ar panašių sveikatos priežiūros paslaugų išlaidos, neviršijant faktinių sveikatos priežiūros paslaugų, kuriomis pasinaudota, išlaidų.

| 3. | Atitinkamam gydymo paslaugų teikėjui turi būti kompensuojamos visos faktiškai patirtos su gydymu susijusios sąnaudos (visos sąnaudos). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Valstybės narės gali imtis priemonių siekdamos supaprastinti arba užtikrinti gydymo kainos apmokėjimą. |
| --- | --- |

4.

| 3.
  5. | Valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, pacientui, norinčiam gauti kitoje valstybėje narėje teikiamas sveikatos priežiūros paslaugas, gali taikyti tokias pačias sveikatos priežiūros paslaugų gavimo ir išlaidų kompensavimo sąlygas, tinkamumo kriterijus ir reglamentavimo bei administracinius formalumus, kokie būtų taikomi teikiant tokias pačias ar panašias sveikatos priežiūros paslaugas jos teritorijoje, jeigu tos sąlygos ir formalumai nėra diskriminaciniai ir nekliudo laisvam asmenų judėjimui. |
| --- | --- |

3.
  5.

Valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, pacientui, norinčiam gauti kitoje valstybėje narėje teikiamas sveikatos priežiūros paslaugas, gali taikyti tokias pačias sveikatos priežiūros paslaugų gavimo ir išlaidų kompensavimo sąlygas, tinkamumo kriterijus ir reglamentavimo bei administracinius formalumus, kokie būtų taikomi teikiant tokias pačias ar panašias sveikatos priežiūros paslaugas jos teritorijoje, jeigu tos sąlygos ir formalumai nėra diskriminaciniai ir nekliudo laisvam asmenų judėjimui.

| 4.
  6. | Valstybės narės turi turėti metodą apskaičiuoti išlaidoms, kurios apdraustiesiems, pasinaudojusiems sveikatos priežiūros paslaugomis kitoje valstybėje narėje, turi būti kompensuojamos iš įstatymų nustatytos socialinio draudimo sistemos lėšų. Šis metodas turi būti pagrįstas objektyviais, nediskriminaciniais ir iš anksto žinomais kriterijais, o pagal šį metodą turi būti kompensuojama ne mažiau išlaidų, nei būtų kompensuojama, jei tokios pačios ar panašios sveikatos priežiūros paslaugos būtų suteiktos valstybės narės, kurioje asmuo yra apdraustas, teritorijoje. |
| --- | --- |

4.
  6.

Valstybės narės turi turėti metodą apskaičiuoti išlaidoms, kurios apdraustiesiems, pasinaudojusiems sveikatos priežiūros paslaugomis kitoje valstybėje narėje, turi būti kompensuojamos iš įstatymų nustatytos socialinio draudimo sistemos lėšų. Šis metodas turi būti pagrįstas objektyviais, nediskriminaciniais ir iš anksto žinomais kriterijais, o pagal šį metodą turi būti kompensuojama ne mažiau išlaidų, nei būtų kompensuojama, jei tokios pačios ar panašios sveikatos priežiūros paslaugos būtų suteiktos valstybės narės, kurioje asmuo yra apdraustas, teritorijoje.

| 5.
  7. | Pacientams, vykstantiems į kitą valstybę narę gauti sveikatos priežiūros paslaugų arba norintiems gauti kitoje valstybėje narėje teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų, turi būti užtikrinta galimybė susipažinti su savo medicininiais dokumentais pagal nacionalines priemones, įgyvendinančias Bendrijos nuostatas dėl asmens duomenų apsaugos, visų pirma – Direktyvas 95/46/EB ir 2002/58/EB. |
| --- | --- |

5.
  7.

Pacientams, vykstantiems į kitą valstybę narę gauti sveikatos priežiūros paslaugų arba norintiems gauti kitoje valstybėje narėje teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų, turi būti užtikrinta galimybė susipažinti su savo medicininiais dokumentais pagal nacionalines priemones, įgyvendinančias Bendrijos nuostatas dėl asmens duomenų apsaugos, visų pirma – Direktyvas 95/46/EB ir 2002/58/EB.

Paaiškinimas

Taisyklės, susijusios su finansiniu gydymą suteikusių valstybių narių kompensavimu bei praktiniai mokėjimo klausimai visiškai nesulaukė pasiūlymo priimti direktyvą rengėjų dėmesio. Todėl į direktyvos 6 straipsnį įtraukiant naują 3 punktą siekiama užtikrinti gydymą suteikusios valstybės narės sveikatos sistemos finansinį stabilumą ir tiekimo patikimumą, garantuojant, kad valstybei narei, kurioje suteiktas gydymas, bus kompensuotos visos su gydymu susijusios sąnaudos ir įgyvendinamas nuomonės 24 punkto raginimas. Nauju 4 punktu valstybėms narėms turi būti suteikiama galimybė nuspręsti, kaip gydymo kaina turi būti apmokama arba užtikrinti faktinį apmokėjimą.

13   pakeitimas

8 straipsnis – Stacionarioji sveikatos priežiūra ir specializuota sveikatos priežiūra – iš dalies pakeisti taip:

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Šioje direktyvoje kitoje valstybėje suteiktų sveikatos priežiūros paslaugų išlaidų kompensavimo požiūriu stacionarioji sveikatos priežiūra yra:






  a) | sveikatos priežiūra, kai reikalingas paciento, kuriam teikiama paslauga, pasilikimas bent vienai nakčiai; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.

Šioje direktyvoje kitoje valstybėje suteiktų sveikatos priežiūros paslaugų išlaidų kompensavimo požiūriu stacionarioji sveikatos priežiūra yra:

a)

sveikatos priežiūra, kai reikalingas paciento, kuriam teikiama paslauga, pasilikimas bent vienai nakčiai;

| b) | sveikatos priežiūra, įtraukta į specialų sąrašą, kai nėra reikalingas paciento pasilikimas bent vienai nakčiai. Šis sąrašas apima:






  — | sveikatos priežiūros paslaugas, kai reikia naudotis labai specializuota ir išlaidoms imlia medicinos infrastruktūra ar medicinos įranga; arba |
| --- | --- | --- |

b)

sveikatos priežiūra, įtraukta į specialų sąrašą, kai nėra reikalingas paciento pasilikimas bent vienai nakčiai. Šis sąrašas apima:

—

sveikatos priežiūros paslaugas, kai reikia naudotis labai specializuota ir išlaidoms imlia medicinos infrastruktūra ar medicinos įranga; arba

| — | sveikatos priežiūros paslaugas, kai gydymas yra ypač pavojingas pacientui ar gyventojams. |
| --- | --- |

—

sveikatos priežiūros paslaugas, kai gydymas yra ypač pavojingas pacientui ar gyventojams.

| 2. | Šį sąrašą sudaro ir gali nuolat atnaujinti Komisija. Tokios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 19 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. |
| --- | --- |

2.

Šį sąrašą sudaro ir gali nuolat atnaujinti Komisija. Tokios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 19 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.

| 3. | Valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, gali nustatyti išankstinio leidimo stacionariosios sveikatos priežiūros paslaugų, suteiktų kitoje valstybėje narėje, išlaidų kompensavimo savo socialinės apsaugos lėšomis sistemą, jeigu laikomasi šių sąlygų:






  a) | jeigu sveikatos priežiūros paslaugos būtų suteiktos jos teritorijoje, jų suteikimo išlaidos pagal tos valstybės socialinės apsaugos sistemą būtų kompensuotos; bei |
| --- | --- | --- |

3.

Valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, gali nustatyti išankstinio leidimo stacionariosios sveikatos priežiūros paslaugų, suteiktų kitoje valstybėje narėje, išlaidų kompensavimo savo socialinės apsaugos lėšomis sistemą, jeigu laikomasi šių sąlygų:

a)

jeigu sveikatos priežiūros paslaugos būtų suteiktos jos teritorijoje, jų suteikimo išlaidos pagal tos valstybės socialinės apsaugos sistemą būtų kompensuotos; bei

| b) | sistemos tikslas yra reglamentuoti išvykstančių įgyvendinant šį straipsnį pacientų srautą ir išvengti, kad nebūtų rimtai pažeista arba negalėtų būti rimtai pažeista:






  i) | valstybės narės socialinės apsaugos sistemos finansų pusiausvyra; ir (arba) |
| --- | --- | --- |

b)

sistemos tikslas yra reglamentuoti išvykstančių įgyvendinant šį straipsnį pacientų srautą ir išvengti, kad nebūtų rimtai pažeista arba negalėtų būti rimtai pažeista:

i)

valstybės narės socialinės apsaugos sistemos finansų pusiausvyra; ir (arba)

| ii) | ligoninių sektoriaus planavimo ir racionalizavimo veikla, kuria siekiama išvengti ligoninių lovų pertekliaus, nebūtų išbalansuota stacionariosios sveikatos priežiūros paslaugų pasiūla ir sukeltos nereikalingos logistikos ir finansinės sąnaudos, nebūtų apsunkintas visiems prieinamų subalansuotų medicinos ir ligoninių paslaugų teikimas arba nesumažėtų sveikatos priežiūros pajėgumai ar medicininė kompetencija atitinkamos valstybės narės teritorijoje. |
| --- | --- |

ii)

ligoninių sektoriaus planavimo ir racionalizavimo veikla, kuria siekiama išvengti ligoninių lovų pertekliaus, nebūtų išbalansuota stacionariosios sveikatos priežiūros paslaugų pasiūla ir sukeltos nereikalingos logistikos ir finansinės sąnaudos, nebūtų apsunkintas visiems prieinamų subalansuotų medicinos ir ligoninių paslaugų teikimas arba nesumažėtų sveikatos priežiūros pajėgumai ar medicininė kompetencija atitinkamos valstybės narės teritorijoje.

| 4. | Išankstinių leidimų sistemoje turi būti numatyta tik tai, kas būtina tokiam poveikiui išvengti, turi būti proporcinga ir neturi tapti savavališka diskriminavimo priemone. |
| --- | --- |

4.

Išankstinių leidimų sistemoje turi būti numatyta tik tai, kas būtina tokiam poveikiui išvengti, turi būti proporcinga ir neturi tapti savavališka diskriminavimo priemone.

| 5. | Valstybė narė viešai skelbia visą reikiamą informaciją apie išankstinių leidimų sistemas, nustatytas pagal 3 dalį. |
| --- | --- |

5.

Valstybė narė viešai skelbia visą reikiamą informaciją apie išankstinių leidimų sistemas, nustatytas pagal 3 dalį.

| 1. | Šioje direktyvoje kitoje valstybėje suteiktų sveikatos priežiūros paslaugų išlaidų kompensavimo požiūriu stacionarioji sveikatos priežiūra yra:






  a) | sveikatos priežiūra, kai reikalingas paciento, kuriam teikiama paslauga, pasilikimas bent vienai nakčiai; |
| --- | --- | --- |

1.

Šioje direktyvoje kitoje valstybėje suteiktų sveikatos priežiūros paslaugų išlaidų kompensavimo požiūriu stacionarioji sveikatos priežiūra yra:

a)

sveikatos priežiūra, kai reikalingas paciento, kuriam teikiama paslauga, pasilikimas bent vienai nakčiai;

| b) | sveikatos priežiūra, įtraukta į specialų sąrašą, kai nėra reikalingas paciento pasilikimas bent vienai nakčiai. Šis sąrašas gali apimati:






  — | sveikatos priežiūros paslaugas, kai reikia naudotis labai specializuota ir išlaidoms imlia medicinos infrastruktūra ar medicinos įranga; arba |
| --- | --- | --- |

b)

sveikatos priežiūra, įtraukta į specialų sąrašą, kai nėra reikalingas paciento pasilikimas bent vienai nakčiai. Šis sąrašas gali apimati:

—

sveikatos priežiūros paslaugas, kai reikia naudotis labai specializuota ir išlaidoms imlia medicinos infrastruktūra ar medicinos įranga; arba

| — | sveikatos priežiūros paslaugas, kai gydymas yra ypač pavojingas pacientui ar gyventojams. |
| --- | --- |

—

sveikatos priežiūros paslaugas, kai gydymas yra ypač pavojingas pacientui ar gyventojams.

| c) | kitos gydymo, kurį, atsižvelgiant į ligos pobūdį, geriausia suteikti ligoninėje, rūšys. |
| --- | --- |

c)

kitos gydymo, kurį, atsižvelgiant į ligos pobūdį, geriausia suteikti ligoninėje, rūšys.

| 2. | Šį sąrašą sudaro kiekviena valstybė narė ir gali jį nuolat atnaujinti, Komisija. Tokios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 19 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu kad jis atitiktų atitinkamos valstybės narės sveikatos priežiūros sistemą. |
| --- | --- |

2.

Šį sąrašą sudaro kiekviena valstybė narė ir gali jį nuolat atnaujinti, Komisija. Tokios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 19 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu kad jis atitiktų atitinkamos valstybės narės sveikatos priežiūros sistemą.

| 3. | Valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, gali
  turi galimybę nustatyti bendrą išankstinio leidimo stacionariosios sveikatos priežiūros paslaugų, suteiktų kitoje valstybėje narėje, išlaidų kompensavimo savo socialinės apsaugos lėšomis sistemą, jeigu sveikatos priežiūra priklauso valstybės narės socialinės apsaugos sistemail
  aikomasi šių sąlygų:








  a) | jeigu sveikatos priežiūros paslaugos būtų suteiktos jos teritorijoje, jų suteikimo išlaidos pagal tos valstybės socialinės apsaugos sistemą būtų kompensuotos; bei |
| --- | --- | --- |

3.

Valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, gali
  turi galimybę nustatyti bendrą išankstinio leidimo stacionariosios sveikatos priežiūros paslaugų, suteiktų kitoje valstybėje narėje, išlaidų kompensavimo savo socialinės apsaugos lėšomis sistemą, jeigu sveikatos priežiūra priklauso valstybės narės socialinės apsaugos sistemail
  aikomasi šių sąlygų:

a)

jeigu sveikatos priežiūros paslaugos būtų suteiktos jos teritorijoje, jų suteikimo išlaidos pagal tos valstybės socialinės apsaugos sistemą būtų kompensuotos; bei

| b) | sistemos tikslas yra reglamentuoti išvykstančių įgyvendinant šį straipsnį pacientų srautą ir išvengti, kad nebūtų rimtai pažeista arba negalėtų būti rimtai pažeista:








  i) | valstybės narės socialinės apsaugos sistemos finansų pusiausvyra; ir (arba) |
| --- | --- | --- |

b)

sistemos tikslas yra reglamentuoti išvykstančių įgyvendinant šį straipsnį pacientų srautą ir išvengti, kad nebūtų rimtai pažeista arba negalėtų būti rimtai pažeista:

i)

valstybės narės socialinės apsaugos sistemos finansų pusiausvyra; ir (arba)

| ii) | ligoninių sektoriaus planavimo ir racionalizavimo veikla, kuria siekiama išvengti ligoninių lovų pertekliaus, nebūtų išbalansuota stacionariosios sveikatos priežiūros paslaugų pasiūla ir sukeltos nereikalingos logistikos ir finansinės sąnaudos, nebūtų apsunkintas visiems prieinamų subalansuotų medicinos ir ligoninių paslaugų teikimas arba nesumažėtų sveikatos priežiūros pajėgumai ar medicininė kompetencija atitinkamos valstybės narės teritorijoje. |
| --- | --- |

ii)

ligoninių sektoriaus planavimo ir racionalizavimo veikla, kuria siekiama išvengti ligoninių lovų pertekliaus, nebūtų išbalansuota stacionariosios sveikatos priežiūros paslaugų pasiūla ir sukeltos nereikalingos logistikos ir finansinės sąnaudos, nebūtų apsunkintas visiems prieinamų subalansuotų medicinos ir ligoninių paslaugų teikimas arba nesumažėtų sveikatos priežiūros pajėgumai ar medicininė kompetencija atitinkamos valstybės narės teritorijoje.

| 4. | Išankstinių leidimų sistemoje turi būti numatyta tik tai, kas būtina tokiam poveikiui išvengti, turi būti proporcinga ir neturi tapti savavališka diskriminavimo priemone. |
| --- | --- |

4.

| 4. | Valstybės narės, teikiančios sveikatos priežiūros paslaugas, dėl pajėgumų trūkumo gali atsisakyti pacientui suteikti stacionariosios sveikatos priežiūros paslaugas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Planinis pacientų iš kitų valstybių narių gydymas negali turėti neigiamos įtakos valstybės narės galimybėms ar prievolei teikti sveikatos priežiūrą savo piliečiams. |
| --- | --- |

5.

| 5.
  6. | Valstybė narė viešai skelbia visą reikiamą informaciją apie išankstinių leidimų sistemas, nustatytas pagal 3 dalį. |
| --- | --- |

5.
  6.

Valstybė narė viešai skelbia visą reikiamą informaciją apie išankstinių leidimų sistemas, nustatytas pagal 3 dalį.

Paaiškinimas

Neįmanoma parengti išsamaus bendro Europos gydymo rūšių, kurias galima priskirti stacionariajam gydymui, sąrašo, nes šalyse sveikatos priežiūros sistemos skiriasi.

Kalbant apie išankstinį leidimą (3 dalis) manoma, kad ši nuostata prieštarauja EB steigimo sutarties 152 straipsniui. Šiuo metu į kitas šalis vykstantys pacientai sudaro tik nedidelę bendro pacientų skaičiaus sveikatos priežiūros sistemoje dalį, tačiau parengus direktyvą galima tikėtis pacientų judumo padidėjimo, visų pirma pasienio regionuose bei tam tikrose gydymo srityse, pavyzdžiui, planinės chirurgijos.

Dėl šios priežasties siūloma bendrą išankstinio leidimo stacionariosios sveikatos priežiūros paslaugoms sistemą taip parengti, kad valstybės narės galėtų valdyti ir planuoti visą sveikatos priežiūros sistemą. Sveikatos priežiūros paslaugas teikiančioms valstybėms narėms bus labiau užtikrinama, kad už suteiktas paslaugas bus sumokėta, kadangi pacientas leidimą gydytis gaus iš valstybės, kurioje jis yra apdraustas.

Galiausiai ši išankstinio leidimo sistema turi padėti užtikrinti, kad pacientai gaus reikiamą gydymą ir kad šis gydymas pacientams yra būtinas ir saugus. Be to, ši sistema svarbi, kad pacientai jaustųsi saugūs gaudami sveikatos priežiūros paslaugas kitoje ES šalyje ir kad būtų remiamas atitinkamas tolesnis gydymas.

Baigiant reikėtų atkreipti dėmesį į tai, jog būtina valstybėms narėms, teikiančioms sveikatos priežiūros paslaugas, suteikti galimybę dėl pajėgumų trūkumo nepriimti pacientų. Tai yra būtina, kad nacionalines sveikatos priežiūros sistemas būtų galima organizuoti ir valdyti.

14   pakeitimas

12 straipsnis – Sveikatos priežiūros paslaugų kitose valstybėse nacionaliniai kontaktiniai centrai – iš dalies pakeisti taip:

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Valstybės narės skiria sveikatos priežiūros paslaugų kitose valstybėse nacionalinius kontaktinius centrus ir praneša Komisijai jų pavadinimus bei kontaktinius duomenis. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.

Valstybės narės skiria sveikatos priežiūros paslaugų kitose valstybėse nacionalinius kontaktinius centrus ir praneša Komisijai jų pavadinimus bei kontaktinius duomenis.

| 2. | Valstybės narės, kurioje pacientas apdraustas, nacionalinis kontaktinis centras, glaudžiai bendradarbiaudamas su kitomis kompetentingomis nacionalinėmis institucijomis ir kitų valstybių narių – visų pirma su valstybės narės, kurioje teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos, – kontaktiniais centrais bei su Komisija:






  a) | teikia ir platina informaciją pacientams apie jų teises, susijusias su sveikatos priežiūros paslaugomis kitose valstybėse, apie kokybės bei saugos garantijas, asmens duomenų apsaugą, skundų teikimo bei nagrinėjimo tvarką ir žalos, padarytos teikiant sveikatos priežiūros paslaugas kitoje valstybėje narėje, atlyginimo būdus ir apie taikomas taisykles bei sąlygas; |
| --- | --- | --- |

2.

Valstybės narės, kurioje pacientas apdraustas, nacionalinis kontaktinis centras, glaudžiai bendradarbiaudamas su kitomis kompetentingomis nacionalinėmis institucijomis ir kitų valstybių narių – visų pirma su valstybės narės, kurioje teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos, – kontaktiniais centrais bei su Komisija:

a)

teikia ir platina informaciją pacientams apie jų teises, susijusias su sveikatos priežiūros paslaugomis kitose valstybėse, apie kokybės bei saugos garantijas, asmens duomenų apsaugą, skundų teikimo bei nagrinėjimo tvarką ir žalos, padarytos teikiant sveikatos priežiūros paslaugas kitoje valstybėje narėje, atlyginimo būdus ir apie taikomas taisykles bei sąlygas;

| b) | padeda pacientams ginti savo teises ir, jeigu teikiant sveikatos priežiūros paslaugas kitoje valstybėje narėje padaryta žala, siekti, kad ji būtų atlyginta; nacionalinis kontaktinis centras pirmiausia informuoja pacientus apie ginčų sprendimo galimybes, padeda konkrečiu atveju nustatyti tinkamą neteisminio ginčų sprendimo sistemą ir prireikus padeda pacientams stebėti jų ginčo sprendimą; |
| --- | --- |

b)

padeda pacientams ginti savo teises ir, jeigu teikiant sveikatos priežiūros paslaugas kitoje valstybėje narėje padaryta žala, siekti, kad ji būtų atlyginta; nacionalinis kontaktinis centras pirmiausia informuoja pacientus apie ginčų sprendimo galimybes, padeda konkrečiu atveju nustatyti tinkamą neteisminio ginčų sprendimo sistemą ir prireikus padeda pacientams stebėti jų ginčo sprendimą;

| c) | kaupia išsamią informaciją apie nacionalines įstaigas, tvarkančias neteisminius ginčų sprendimus, ir padeda bendradarbiauti su tomis įstaigomis; |
| --- | --- |

c)

kaupia išsamią informaciją apie nacionalines įstaigas, tvarkančias neteisminius ginčų sprendimus, ir padeda bendradarbiauti su tomis įstaigomis;

| d) | padeda rengti tarptautinę neteisminių ginčų, kylančių dėl sveikatos priežiūros paslaugų kitoje valstybėje, sprendimų sistemą; |
| --- | --- |

d)

padeda rengti tarptautinę neteisminių ginčų, kylančių dėl sveikatos priežiūros paslaugų kitoje valstybėje, sprendimų sistemą;

| 3. | Komisija, laikydamasi 19 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos, patvirtina:






  a) | priemones, būtinas šiame straipsnyje numatytų nacionalinių kontaktinių centrų tinklui valdyti; |
| --- | --- | --- |

3.

Komisija, laikydamasi 19 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos, patvirtina:

a)

priemones, būtinas šiame straipsnyje numatytų nacionalinių kontaktinių centrų tinklui valdyti;

| b) | duomenų, kurie turi būti kaupiami ir kuriais turi būti mainomasi tinkle, pobūdį ir rūšį; |
| --- | --- |

b)

duomenų, kurie turi būti kaupiami ir kuriais turi būti mainomasi tinkle, pobūdį ir rūšį;

| c) | šio straipsnio 2 dalies a punkte numatytos informacijos pacientams gaires. |
| --- | --- |

c)

šio straipsnio 2 dalies a punkte numatytos informacijos pacientams gaires.

| 1. | Valstybės narės skiria sveikatos priežiūros paslaugų kitose valstybėse nacionalinius kontaktinius centrus ir praneša Komisijai jų pavadinimus bei kontaktinius duomenis. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės skiria sveikatos priežiūros paslaugų kitose valstybėse nacionalinius kontaktinius centrus ir praneša Komisijai jų pavadinimus bei kontaktinius duomenis.

| 2. | Valstybės narės, kurioje pacientas apdraustas, nacionalinis kontaktinis centras, glaudžiai bendradarbiaudamas su kitomis kompetentingomis nacionalinėmis institucijomis, ir kitų valstybių narių - visų pirma su valstybės narės, kurioje teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos, - kontaktiniais centrais bei su Komisija:








  a) | teikia ir platina informaciją pacientams apie jų teises, susijusias su sveikatos priežiūros paslaugomis kitose valstybėse.,apie kokybės bei saugos garantijas, asmens duomenų apsaugą, skundų teikimo bei nagrinėjimo tvarką ir žalos, padarytos teikiant sveikatos priežiūros paslaugas kitoje valstybėje narėje, atlyginimo būdus ir apie taikomas taisykles bei sąlygas; |
| --- | --- | --- |

2.

Valstybės narės, kurioje pacientas apdraustas, nacionalinis kontaktinis centras, glaudžiai bendradarbiaudamas su kitomis kompetentingomis nacionalinėmis institucijomis, ir kitų valstybių narių - visų pirma su valstybės narės, kurioje teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos, - kontaktiniais centrais bei su Komisija:

a)

teikia ir platina informaciją pacientams apie jų teises, susijusias su sveikatos priežiūros paslaugomis kitose valstybėse.,apie kokybės bei saugos garantijas, asmens duomenų apsaugą, skundų teikimo bei nagrinėjimo tvarką ir žalos, padarytos teikiant sveikatos priežiūros paslaugas kitoje valstybėje narėje, atlyginimo būdus ir apie taikomas taisykles bei sąlygas;

| b) | padeda pacientams ginti savo teises ir, jeigu teikiant sveikatos priežiūros paslaugas kitoje valstybėje narėje padaryta žala, siekti, kad ji būtų atlyginta; nacionalinis kontaktinis centras pirmiausia informuoja pacientus apie ginčų sprendimo galimybes, padeda konkrečiu atveju nustatyti tinkamą neteisminio ginčų sprendimo sistemą ir prireikus padeda pacientams stebėti jų ginčo sprendimą; |
| --- | --- |

b)

padeda pacientams ginti savo teises ir, jeigu teikiant sveikatos priežiūros paslaugas kitoje valstybėje narėje padaryta žala, siekti, kad ji būtų atlyginta; nacionalinis kontaktinis centras pirmiausia informuoja pacientus apie ginčų sprendimo galimybes, padeda konkrečiu atveju nustatyti tinkamą neteisminio ginčų sprendimo sistemą ir prireikus padeda pacientams stebėti jų ginčo sprendimą;

| c) | kaupia išsamią informaciją apie nacionalines įstaigas, tvarkančias neteisminius ginčų sprendimus, ir padeda bendradarbiauti su tomis įstaigomis; |
| --- | --- |

c)

kaupia išsamią informaciją apie nacionalines įstaigas, tvarkančias neteisminius ginčų sprendimus, ir padeda bendradarbiauti su tomis įstaigomis;

| d) | padeda rengti tarptautinę neteisminių ginčų, kylančių dėl sveikatos priežiūros paslaugų kitoje valstybėje, sprendimų sistemą; |
| --- | --- |

d)

padeda rengti tarptautinę neteisminių ginčų, kylančių dėl sveikatos priežiūros paslaugų kitoje valstybėje, sprendimų sistemą;

| 3. | Komisija, laikydamasi 19 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos, patvirtina:







  a) | priemones, būtinas šiame straipsnyje numatytų nacionalinių kontaktinių centrų tinklui valdyti; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

priemones, būtinas šiame straipsnyje numatytų nacionalinių kontaktinių centrų tinklui valdyti;

| b) | duomenų, kurie turi būti kaupiami ir kuriais turi būti mainomasi tinkle, pobūdį ir rūšį; |
| --- | --- |

b)

duomenų, kurie turi būti kaupiami ir kuriais turi būti mainomasi tinkle, pobūdį ir rūšį;

| c) | šio straipsnio 2 dalies a punkte numatytos informacijos pacientams gaires. |
| --- | --- |

c)

šio straipsnio 2 dalies a punkte numatytos informacijos pacientams gaires.

Paaiškinimas

Labai svarbu, kad pacientai gautų reikiamą informaciją apie galimybes gauti sveikatos priežiūros paslaugas kitoje ES valstybėje narėje. Vis dėlto įpareigojimas teikti informaciją, kuris pasiūlyme priimti direktyvą nustatomas valstybėms narėms, yra pernelyg platus. Manoma, kad bus itin sunku jį įgyvendinti praktikoje. Be to, neaišku, kokiu mastu teisiškai įpareigojami nacionaliniai kontaktiniai centrai kalbant apie neteisminį ginčų sprendimą. Todėl reikėtų aiškiau aprašyti nacionalinio kontaktinio punkto vaidmenį ir kompetenciją.

15   pakeitimas

15 straipsnis – Europos pavyzdinių centrų tinklai – išbraukti:

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės padeda kurti sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų Europos pavyzdinių centrų tinklus. Prie šių tinklų bet kada gali prisijungti nauji sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai, jeigu jie atitinka visas sąlygas ir kriterijus.






  2. | Europos pavyzdinių centrų tinklų tikslas:






  a) | padėti įgyvendinti bendradarbiavimo Europos mastu galimybes itin specializuotos pacientų sveikatos priežiūros ir sveikatos priežiūros sistemų srityje panaudojant medicinos mokslo naujoves ir sveikatos srities technologijas; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Valstybės narės padeda kurti sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų Europos pavyzdinių centrų tinklus. Prie šių tinklų bet kada gali prisijungti nauji sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai, jeigu jie atitinka visas sąlygas ir kriterijus.

2.

Europos pavyzdinių centrų tinklų tikslas:

a)

padėti įgyvendinti bendradarbiavimo Europos mastu galimybes itin specializuotos pacientų sveikatos priežiūros ir sveikatos priežiūros sistemų srityje panaudojant medicinos mokslo naujoves ir sveikatos srities technologijas;

| b) | padėti suteikti daugiau galimybių pasinaudoti kokybiškomis ir ekonomiškai veiksmingomis sveikatos priežiūros paslaugomis visiems pacientams, kuriems gydyti atsižvelgiant į jų sveikatos būklę reikia sutelkti daug išteklių ar žinių; |
| --- | --- |

b)

padėti suteikti daugiau galimybių pasinaudoti kokybiškomis ir ekonomiškai veiksmingomis sveikatos priežiūros paslaugomis visiems pacientams, kuriems gydyti atsižvelgiant į jų sveikatos būklę reikia sutelkti daug išteklių ar žinių;

| c) | ekonomiškai kuo veiksmingiau panaudoti išteklius sutelkiant juos ten, kur jų reikia; |
| --- | --- |

c)

ekonomiškai kuo veiksmingiau panaudoti išteklius sutelkiant juos ten, kur jų reikia;

| d) | padėti dalytis žiniomis ir mokyti sveikatos priežiūros specialistus; |
| --- | --- |

d)

padėti dalytis žiniomis ir mokyti sveikatos priežiūros specialistus;

| e) | nustatyti kokybės bei saugos rodiklius ir padėti kaupti bei skleisti gerąją patirtį pačiame tinkle ir už jo ribų; |
| --- | --- |

e)

nustatyti kokybės bei saugos rodiklius ir padėti kaupti bei skleisti gerąją patirtį pačiame tinkle ir už jo ribų;

| f) | padėti valstybėms narėms, kuriose nėra pakankamai atitinkamos sveikatos būklės pacientų arba stinga technologijų ar žinių, teikti visas itin specializuotas geriausios kokybės paslaugas. |
| --- | --- |

f)

padėti valstybėms narėms, kuriose nėra pakankamai atitinkamos sveikatos būklės pacientų arba stinga technologijų ar žinių, teikti visas itin specializuotas geriausios kokybės paslaugas.

| 3. | Komisija patvirtina:






  a) | konkrečių kriterijų ir sąlygų, kuriuos turi atitikti Europos pavyzdinių centrų tinklai, sąrašą, įskaitant sąlygas ir kriterijus, keliamus sveikatos priežiūros paslaugų teikėjui, norinčiam prisijungti prie Europos pavyzdinių centrų tinklų, siekiant užtikrinti, kad Europos pavyzdinių centrų tinklai, visų pirma:






  i) | būtų pajėgūs diagnozuoti ligas, stebėti ir administruoti pacientus ir prireikus galėtų įrodyti gerus rezultatus; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Komisija patvirtina:

a)

konkrečių kriterijų ir sąlygų, kuriuos turi atitikti Europos pavyzdinių centrų tinklai, sąrašą, įskaitant sąlygas ir kriterijus, keliamus sveikatos priežiūros paslaugų teikėjui, norinčiam prisijungti prie Europos pavyzdinių centrų tinklų, siekiant užtikrinti, kad Europos pavyzdinių centrų tinklai, visų pirma:

i)

būtų pajėgūs diagnozuoti ligas, stebėti ir administruoti pacientus ir prireikus galėtų įrodyti gerus rezultatus;

| ii) | būtų pajėgūs teikti svarbias paslaugas ir užtikrinti, kad teikiamų paslaugų kokybė visada būtų gera; |
| --- | --- |

ii)

būtų pajėgūs teikti svarbias paslaugas ir užtikrinti, kad teikiamų paslaugų kokybė visada būtų gera;

| iii) | būtų pajėgūs teikti ekspertų konsultacijas, nustatyti arba patvirtinti diagnozę, nustatyti gerosios patirties gaires ir jų laikytis, įgyvendinti rezultatų vertinimo priemones bei atlikti kokybės kontrolę; |
| --- | --- |

iii)

būtų pajėgūs teikti ekspertų konsultacijas, nustatyti arba patvirtinti diagnozę, nustatyti gerosios patirties gaires ir jų laikytis, įgyvendinti rezultatų vertinimo priemones bei atlikti kokybės kontrolę;

| iv) | galėtų įrodyti, kad laikosi daugiadalykio požiūrio; |
| --- | --- |

iv)

galėtų įrodyti, kad laikosi daugiadalykio požiūrio;

| v) | turėtų aukšto lygio kompetencijos bei patirties, kurias galėtų pagrįsti publikacijomis, fondais arba garbės vardais ir lavinimo bei profesinio mokymo veikla; |
| --- | --- |

v)

turėtų aukšto lygio kompetencijos bei patirties, kurias galėtų pagrįsti publikacijomis, fondais arba garbės vardais ir lavinimo bei profesinio mokymo veikla;

| vi) | aktyviai dalyvautų moksliniuose tyrimuose; |
| --- | --- |

vi)

aktyviai dalyvautų moksliniuose tyrimuose;

| vii) | dalyvautų epidemiologinės priežiūros veikloje, pavyzdžiui, naudojant registrus; |
| --- | --- |

vii)

dalyvautų epidemiologinės priežiūros veikloje, pavyzdžiui, naudojant registrus;

| viii) | turėtų glaudžių ryšių su kitais nacionalinio ir tarptautinio lygmens ekspertų centrais bei tinklais, su jais bendradarbiautų ir būtų pajėgūs sudaryti tinklus; |
| --- | --- |

viii)

turėtų glaudžių ryšių su kitais nacionalinio ir tarptautinio lygmens ekspertų centrais bei tinklais, su jais bendradarbiautų ir būtų pajėgūs sudaryti tinklus;

| ix) | turėtų glaudžių ryšių su pacientų asociacijomis, jei tokių yra, ir su jomis bendradarbiautų. |
| --- | --- |

ix)

turėtų glaudžių ryšių su pacientų asociacijomis, jei tokių yra, ir su jomis bendradarbiautų.

| b) | Europos pavyzdinių centrų tinklų sudarymo tvarką. |
| --- | --- |

b)

Europos pavyzdinių centrų tinklų sudarymo tvarką.

| 4. | 3 dalyje nurodytos priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 19 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. |
| --- | --- |

4.

3 dalyje nurodytos priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 19 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.

Valstybės narės padeda kurti sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų Europos pavyzdinių centrų tinklus. Prie šių tinklų bet kada gali prisijungti nauji sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai, jeigu jie atitinka visas sąlygas ir kriterijus.

| 2. | Europos pavyzdinių centrų tinklų tikslas:







  a) | padėti įgyvendinti bendradarbiavimo Europos mastu galimybes itin specializuotos pacientų sveikatos priežiūros ir sveikatos priežiūros sistemų srityje panaudojant medicinos mokslo naujoves ir sveikatos srities technologijas; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

padėti įgyvendinti bendradarbiavimo Europos mastu galimybes itin specializuotos pacientų sveikatos priežiūros ir sveikatos priežiūros sistemų srityje panaudojant medicinos mokslo naujoves ir sveikatos srities technologijas;

| b) | padėti suteikti daugiau galimybių pasinaudoti kokybiškomis ir ekonomiškai veiksmingomis sveikatos priežiūros paslaugomis visiems pacientams, kuriems gydyti atsižvelgiant į jų sveikatos būklę reikia sutelkti daug išteklių ar žinių; |
| --- | --- |

b)

padėti suteikti daugiau galimybių pasinaudoti kokybiškomis ir ekonomiškai veiksmingomis sveikatos priežiūros paslaugomis visiems pacientams, kuriems gydyti atsižvelgiant į jų sveikatos būklę reikia sutelkti daug išteklių ar žinių;

| c) | ekonomiškai kuo veiksmingiau panaudoti išteklius sutelkiant juos ten, kur jų reikia; |
| --- | --- |

c)

ekonomiškai kuo veiksmingiau panaudoti išteklius sutelkiant juos ten, kur jų reikia;

| d) | padėti dalytis žiniomis ir mokyti sveikatos priežiūros specialistus; |
| --- | --- |

d)

padėti dalytis žiniomis ir mokyti sveikatos priežiūros specialistus;

| e) | nustatyti kokybės bei saugos rodiklius ir padėti kaupti bei skleisti gerąją patirtį pačiame tinkle ir už jo ribų; |
| --- | --- |

e)

nustatyti kokybės bei saugos rodiklius ir padėti kaupti bei skleisti gerąją patirtį pačiame tinkle ir už jo ribų;

| f) | padėti valstybėms narėms, kuriose nėra pakankamai atitinkamos sveikatos būklės pacientų arba stinga technologijų ar žinių, teikti visas itin specializuotas geriausios kokybės paslaugas. |
| --- | --- |

f)

padėti valstybėms narėms, kuriose nėra pakankamai atitinkamos sveikatos būklės pacientų arba stinga technologijų ar žinių, teikti visas itin specializuotas geriausios kokybės paslaugas.

| 3. | Komisija patvirtina:







  a) | konkrečių kriterijų ir sąlygų, kuriuos turi atitikti Europos pavyzdinių centrų tinklai, sąrašą, įskaitant sąlygas ir kriterijus, keliamus sveikatos priežiūros paslaugų teikėjui, norinčiam prisijungti prie Europos pavyzdinių centrų tinklų, siekiant užtikrinti, kad Europos pavyzdinių centrų tinklai, visų pirma:








  i) | būtų pajėgūs diagnozuoti ligas, stebėti ir administruoti pacientus ir prireikus galėtų įrodyti gerus rezultatus; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

konkrečių kriterijų ir sąlygų, kuriuos turi atitikti Europos pavyzdinių centrų tinklai, sąrašą, įskaitant sąlygas ir kriterijus, keliamus sveikatos priežiūros paslaugų teikėjui, norinčiam prisijungti prie Europos pavyzdinių centrų tinklų, siekiant užtikrinti, kad Europos pavyzdinių centrų tinklai, visų pirma:

i)

būtų pajėgūs diagnozuoti ligas, stebėti ir administruoti pacientus ir prireikus galėtų įrodyti gerus rezultatus;

| ii) | būtų pajėgūs teikti svarbias paslaugas ir užtikrinti, kad teikiamų paslaugų kokybė visada būtų gera; |
| --- | --- |

ii)

būtų pajėgūs teikti svarbias paslaugas ir užtikrinti, kad teikiamų paslaugų kokybė visada būtų gera;

| iii) | būtų pajėgūs teikti ekspertų konsultacijas, nustatyti arba patvirtinti diagnozę, nustatyti gerosios patirties gaires ir jų laikytis, įgyvendinti rezultatų vertinimo priemones bei atlikti kokybės kontrolę; |
| --- | --- |

iii)

būtų pajėgūs teikti ekspertų konsultacijas, nustatyti arba patvirtinti diagnozę, nustatyti gerosios patirties gaires ir jų laikytis, įgyvendinti rezultatų vertinimo priemones bei atlikti kokybės kontrolę;

| iv) | galėtų įrodyti, kad laikosi daugiadalykio požiūrio; |
| --- | --- |

iv)

galėtų įrodyti, kad laikosi daugiadalykio požiūrio;

| v) | turėtų aukšto lygio kompetencijos bei patirties, kurias galėtų pagrįsti publikacijomis, fondais arba garbės vardais ir lavinimo bei profesinio mokymo veikla; |
| --- | --- |

v)

turėtų aukšto lygio kompetencijos bei patirties, kurias galėtų pagrįsti publikacijomis, fondais arba garbės vardais ir lavinimo bei profesinio mokymo veikla;

| vi) | aktyviai dalyvautų moksliniuose tyrimuose; |
| --- | --- |

vi)

aktyviai dalyvautų moksliniuose tyrimuose;

| vii) | dalyvautų epidemiologinės priežiūros veikloje, pavyzdžiui, naudojant registrus; |
| --- | --- |

vii)

dalyvautų epidemiologinės priežiūros veikloje, pavyzdžiui, naudojant registrus;

| viii) | turėtų glaudžių ryšių su kitais nacionalinio ir tarptautinio lygmens ekspertų centrais bei tinklais, su jais bendradarbiautų ir būtų pajėgūs sudaryti tinklus; |
| --- | --- |

viii)

turėtų glaudžių ryšių su kitais nacionalinio ir tarptautinio lygmens ekspertų centrais bei tinklais, su jais bendradarbiautų ir būtų pajėgūs sudaryti tinklus;

| ix) | turėtų glaudžių ryšių su pacientų asociacijomis, jei tokių yra, ir su jomis bendradarbiautų. |
| --- | --- |

ix)

turėtų glaudžių ryšių su pacientų asociacijomis, jei tokių yra, ir su jomis bendradarbiautų.

| b) | Europos pavyzdinių centrų tinklų sudarymo tvarką. |
| --- | --- |

b)

Europos pavyzdinių centrų tinklų sudarymo tvarką.

| 4. | 3 dalyje nurodytos priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 19 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. |
| --- | --- |

4.

Paaiškinimas

Pritariama ES valstybių narių bendradarbiavimui, kuris duos papildomos naudos valstybėms narėms. Tačiau nebūtina direktyva reguliuoti bendradarbiavimo itin specializuotos pacientų sveikatos priežiūros ir sveikatos srities technologijų valdymo srityse, nes taip valstybės narės teisiškai įpareigojamos bendradarbiauti. Dėl šios priežasties manoma, kad ši nuostata neatitinka direktyvos tikslo, nurodyto 1 straipsnyje.

16   pakeitimas

7 straipsnis – Bendradarbiavimas naujųjų sveikatos srities technologijų valdymo klausimais – išbraukti:

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Valstybės narės palengvina tinklų, siejančių už sveikatos srities technologijų vertinimą atsakingas nacionalines valdžios institucijas ar įstaigas, kūrimą ir jų veiklą. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.

Valstybės narės palengvina tinklų, siejančių už sveikatos srities technologijų vertinimą atsakingas nacionalines valdžios institucijas ar įstaigas, kūrimą ir jų veiklą.

| 2. | Sveikatos srities technologijų vertinimo tinklo užduotys:






  a) | remti nacionalinių valdžios institucijų ar įstaigų bendradarbiavimą; |
| --- | --- | --- |

2.

Sveikatos srities technologijų vertinimo tinklo užduotys:

a)

remti nacionalinių valdžios institucijų ar įstaigų bendradarbiavimą;

| b) | padėti teikti objektyvią, patikimą, laiku pateikiamą, skaidrią ir lengvai perduodamą informaciją apie trumpalaikį ir ilgalaikį sveikatos srities technologijų efektyvumą ir leisti nacionalinėms valdžios institucijoms ar įstaigoms veiksmingai keistis šia informacija. |
| --- | --- |

b)

padėti teikti objektyvią, patikimą, laiku pateikiamą, skaidrią ir lengvai perduodamą informaciją apie trumpalaikį ir ilgalaikį sveikatos srities technologijų efektyvumą ir leisti nacionalinėms valdžios institucijoms ar įstaigoms veiksmingai keistis šia informacija.

| 3. | Valstybės narės skiria tinklams priklausančias valdžios institucijas ar įstaigas, kaip nurodyta 1 dalyje, ir praneša Komisijai šių institucijų ar įstaigų pavadinimus bei kontaktinius duomenis. |
| --- | --- |

3.

Valstybės narės skiria tinklams priklausančias valdžios institucijas ar įstaigas, kaip nurodyta 1 dalyje, ir praneša Komisijai šių institucijų ar įstaigų pavadinimus bei kontaktinius duomenis.

| 4. | Komisija, laikydamasi 19 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos, nustato priemones, būtinas šiam tinklui įkurti ir valdyti, ir nurodo informacijos, kuria reikia keistis, pobūdį ir rūšį. |
| --- | --- |

4.

Komisija, laikydamasi 19 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos, nustato priemones, būtinas šiam tinklui įkurti ir valdyti, ir nurodo informacijos, kuria reikia keistis, pobūdį ir rūšį.

| 1. | Valstybės narės palengvina tinklų, siejančių už sveikatos srities technologijų vertinimą atsakingas nacionalines valdžios institucijas ar įstaigas, kūrimą ir jų veiklą. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sveikatos srities technologijų vertinimo tinklo užduotys:







  a) | remti nacionalinių valdžios institucijų ar įstaigų bendradarbiavimą; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

remti nacionalinių valdžios institucijų ar įstaigų bendradarbiavimą;

| b) | padėti teikti objektyvią, patikimą, laiku pateikiamą, skaidrią ir lengvai perduodamą informaciją apie trumpalaikį ir ilgalaikį sveikatos srities technologijų efektyvumą ir leisti nacionalinėms valdžios institucijoms ar įstaigoms veiksmingai keistis šia informacija. |
| --- | --- |

b)

padėti teikti objektyvią, patikimą, laiku pateikiamą, skaidrią ir lengvai perduodamą informaciją apie trumpalaikį ir ilgalaikį sveikatos srities technologijų efektyvumą ir leisti nacionalinėms valdžios institucijoms ar įstaigoms veiksmingai keistis šia informacija.

| 3. | Valstybės narės skiria tinklams priklausančias valdžios institucijas ar įstaigas, kaip nurodyta 1 dalyje, ir praneša Komisijai šių institucijų ar įstaigų pavadinimus bei kontaktinius duomenis. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Komisija, laikydamasi 19 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos, nustato priemones, būtinas šiam tinklui įkurti ir valdyti, ir nurodo informacijos, kuria reikia keistis, pobūdį ir rūšį. |
| --- | --- |

4.

Paaiškinimas

Pritariama ES valstybių narių bendradarbiavimui, kuris duos papildomos naudos valstybėms narėms. Tačiau nebūtina direktyva reguliuoti bendradarbiavimo itin specializuotos pacientų sveikatos priežiūros ir sveikatos srities technologijų valdymo srityse, nes taip valstybės narės teisiškai įpareigojamos bendradarbiauti. Dėl šios priežasties manoma, kad ši nuostata neatitinka direktyvos tikslo, nurodyto 1 straipsnyje.

17   pakeitimas

18 straipsnis (1) – Duomenų rinkimas statistikai ir stebėsenai – pakeisti taip:

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Valstybės narės kaupia stebėsenai reikalingus statistinius ir kitus papildomus duomenis apie sveikatos priežiūros paslaugų teikimą kitose valstybėse narėse, suteiktas priežiūros paslaugas, tokių paslaugų teikėjus ir pacientus, išlaidas ir rezultatus. Tokie jų kaupiami duomenys yra sveikatos priežiūros duomenų kaupimo sistemos dalis pagal nacionalinius ir Bendrijos teisės aktus, kuriais reglamentuojamas statistinių duomenų kaupimas ir asmens duomenų apsauga. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.

Valstybės narės kaupia stebėsenai reikalingus statistinius ir kitus papildomus duomenis apie sveikatos priežiūros paslaugų teikimą kitose valstybėse narėse, suteiktas priežiūros paslaugas, tokių paslaugų teikėjus ir pacientus, išlaidas ir rezultatus. Tokie jų kaupiami duomenys yra sveikatos priežiūros duomenų kaupimo sistemos dalis pagal nacionalinius ir Bendrijos teisės aktus, kuriais reglamentuojamas statistinių duomenų kaupimas ir asmens duomenų apsauga.

| 1. | Valstybės narės kaupia stebėsenai reikalingus statistinius ir kitus papildomus duomenis apie sveikatos priežiūros paslaugų teikimą kitose valstybėse narėse, suteiktas priežiūros paslaugas, tokių paslaugų teikėjus ir pacientus, išlaidas ir rezultatus. Tokie jų kaupiami duomenys yra išimtinai sveikatos priežiūros duomenų kaupimo sistemos dalis pagal nacionalinius ir Bendrijos teisės aktus, kuriais reglamentuojamas statistinių duomenų kaupimas ir asmens duomenų apsauga. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės kaupia stebėsenai reikalingus statistinius ir kitus papildomus duomenis apie sveikatos priežiūros paslaugų teikimą kitose valstybėse narėse, suteiktas priežiūros paslaugas, tokių paslaugų teikėjus ir pacientus, išlaidas ir rezultatus. Tokie jų kaupiami duomenys yra išimtinai sveikatos priežiūros duomenų kaupimo sistemos dalis pagal nacionalinius ir Bendrijos teisės aktus, kuriais reglamentuojamas statistinių duomenų kaupimas ir asmens duomenų apsauga.

Paaiškinimas

Palankiai vertina ketinimą rinkti valstybių duomenis, tačiau tik su sąlyga, kad bus renkami ir platinami jau esami duomenys. Tai susiję su tuo, kad naujų duomenų rinkimas gali pareikalauti labai daug išteklių. Jei bus renkami nauji duomenys, laiko sąnaudos turi atitikti surinktų duomenų naudą ir (arba) veiksmingumą.

Briuselis, 2009 m. vasario 12 d.

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Subsidiarumo principo stebėsenos tinklo konsultacijų dėl pasiūlymo priimti direktyvą dėl pacientų teisių į sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse įgyvendinimo ataskaita (http://subsidiarity.cor.europa.eu

1

---