# Úradný vestník C 87/2009

| | ISSN 1725-5236
  doi:10.3000/17255236.C_2009.087.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 87 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5216. apríla 2009 |

ISSN 1725-5236

doi:10.3000/17255236.C_2009.087.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 87

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5216. apríla 2009

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informácie |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Komisia |
| 2009/C 087/01 | Výmenný kurz eura | 1 |
| | INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV |
| 2009/C 087/02 | Oznámenie Komisie v rámci implementácie smernice Rady z 3. mája 1988 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa bezpečnosti hračiek (88/378/EHS)(Uverejnenie názvov a odkazov harmonizovaných noriem podľa smernice) (
  1
  ) | 2 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

2009/C 087/01

Výmenný kurz eura

1

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

2009/C 087/02

Oznámenie Komisie v rámci implementácie smernice Rady z 3. mája 1988 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa bezpečnosti hračiek (88/378/EHS)(Uverejnenie názvov a odkazov harmonizovaných noriem podľa smernice) (
  1
  )

Uverejnenie názvov a odkazov harmonizovaných noriem podľa smernice

1

2

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Komisia |
| 2009/C 087/03 | Štátna Pomoc – Holandsko Štátna Pomoc C 45/2008 (ex NN 97/2005) – Pomoc spoločnosti Farm Dairy Flevoland Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES | 5 |
| 2009/C 087/04 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.5403 – Lufthansa/British Midland) (
  1
  ) | 12 |
| 2009/C 087/05 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.5479 – LONZA/TEVA/JV) (
  1
  ) | 13 |
| | INÉ AKTY |
| | Komisia |
| 2009/C 087/06 | Uverejnenie žiadosti o zmenu a doplnenie podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín | 14 |
| 2009/C 087/07 | Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín | 20 |

V   Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Komisia

2009/C 087/03

Štátna Pomoc – Holandsko Štátna Pomoc C 45/2008 (ex NN 97/2005) – Pomoc spoločnosti Farm Dairy Flevoland Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES

5

2009/C 087/04

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.5403 – Lufthansa/British Midland) (
  1
  )

1

12

2009/C 087/05

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.5479 – LONZA/TEVA/JV) (
  1
  )

1

13

INÉ AKTY

Komisia

2009/C 087/06

Uverejnenie žiadosti o zmenu a doplnenie podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

14

2009/C 087/07

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

| 16.4.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 87/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 87/1

---

Výmenný kurz eura (1)

15. apríla 2009

2009/C 87/01

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,3173 |
| JPY | Japonský jen | 130,70 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4498 |
| GBP | Britská libra | 0,88210 |
| SEK | Švédska koruna | 10,8650 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,5100 |
| ISK | Islandská koruna | |
| NOK | Nórska koruna | 8,8405 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 26,883 |
| EEK | Estónska koruna | 15,6466 |
| HUF | Maďarský forint | 290,79 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,7092 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,3005 |
| RON | Rumunský lei | 4,1935 |
| TRY | Turecká líra | 2,1162 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,8352 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,6004 |
| HKD | Hongkongský dolár | 10,2094 |
| NZD | Novozélandský dolár | 2,2912 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,9810 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 757,28 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 12,1509 |
| CNY | Čínsky juan | 9,0001 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,3767 |
| IDR | Indonézska rupia | 14 351,98 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,7522 |
| PHP | Filipínske peso | 62,790 |
| RUB | Ruský rubeľ | 44,1005 |
| THB | Thajský baht | 46,758 |
| BRL | Brazílsky real | 2,9223 |
| MXN | Mexické peso | 17,4346 |
| INR | Indická rupia | 65,4370 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,3173

JPY

Japonský jen

130,70

DKK

Dánska koruna

7,4498

GBP

Britská libra

0,88210

SEK

Švédska koruna

10,8650

CHF

Švajčiarsky frank

1,5100

ISK

Islandská koruna

NOK

Nórska koruna

8,8405

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

26,883

EEK

Estónska koruna

15,6466

HUF

Maďarský forint

290,79

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,7092

PLN

Poľský zlotý

4,3005

RON

Rumunský lei

4,1935

TRY

Turecká líra

2,1162

AUD

Austrálsky dolár

1,8352

CAD

Kanadský dolár

1,6004

HKD

Hongkongský dolár

10,2094

NZD

Novozélandský dolár

2,2912

SGD

Singapurský dolár

1,9810

KRW

Juhokórejský won

1 757,28

ZAR

Juhoafrický rand

12,1509

CNY

Čínsky juan

9,0001

HRK

Chorvátska kuna

7,3767

IDR

Indonézska rupia

14 351,98

MYR

Malajzijský ringgit

4,7522

PHP

Filipínske peso

62,790

RUB

Ruský rubeľ

44,1005

THB

Thajský baht

46,758

BRL

Brazílsky real

2,9223

MXN

Mexické peso

17,4346

INR

Indická rupia

65,4370

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

| 16.4.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 87/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 87/2

---

Oznámenie Komisie v rámci implementácie smernice Rady z 3. mája 1988 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa bezpečnosti hračiek (88/378/EHS)

(Text s významom pre EHP)

(Uverejnenie názvov a odkazov harmonizovaných noriem podľa smernice)

2009/C 87/02

| ESO (1) | Odkaz na harmonizovanú normu a jej názov (a referenčný dokument) | Prvá publikácia v Ú. v. ES/Ú. v. EÚ | Odkaz na starú normu | Dátum ukončenia predpokladu zhody starej normy
  Poznámka 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 71-1:2005+A6:2008
  Bezpečnosť hračiek. Časť 1: Mechanické a fyzikálne vlastnosti | 16.9.2008 | EN 71-1:2005+A4:2007
  Poznámka 2.1 | Dátum uplynul
  (30.11.2008) |
| Poznámka: „V prípade projektilov s prísavkami vo funkcii nárazovej plochy určených na hranie požiadavka stanovená v ustanovení 4.17.1 písm. b), podľa ktorej sa vykonáva skúška pevnosti v súlade s ustanovením 8.4.2.3, nezahŕňa riziko udusenia, ktoré tieto hračky predstavujú“ - Rozhodnutie Komisie 2007/224/ES zo 4. apríla 2007 (Ú. v. EÚ L 96, 11.4.2007, p.18). |
| CEN | EN 71-2:2006+A1:2007
  Bezpečnosť hračiek. Časť 2: Horľavosť | 16.9.2008 | EN 71-2:2006
  Poznámka 2.1 | Dátum uplynul
  (16.9.2008) |
| CEN | EN 71-3:1994
  Bezpečnosť hračiek. Časť 3: Migrácia určitých prvkov | 12.10.1995 | EN 71-3:1988
  Poznámka 2.1 | Dátum uplynul
  (30.6.1995) |
| EN 71-3:1994/A1:2000 | 14.9.2001 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (31.10.2000) |
| EN 71-3:1994/A1:2000/AC:2000 | 8.8.2002 | | |
| EN 71-3:1994/AC:2002 | 15.3.2003 | | |
| CEN | EN 71-4:1990
  Bezpečnosť hračiek. Časť 4: Súpravy na chemické pokusy a príbuzné činnosti. | 9.2.1991 | | |
| EN 71-4:1990/A1:1998 | 5.9.1998 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (31.10.1998) |
| EN 71-4:1990/A2:2003 | 9.12.2003 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (31.1.2004) |
| EN 71-4:1990/A3:2007 | 4.10.2007 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (30.11.2007) |
| CEN | EN 71-5:1993
  Bezpečnosť hračiek. 5 časť: Chemické hračky (súpravy) okrem súprav na pokusy | 1.9.1993 | | |
| EN 71-5:1993/A1:2006 | 31.5.2006 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (31.7.2006) |
| CEN | EN 71-6:1994
  Bezpečnosť hračiek. 6 časť: Grafický symbol na označenie vekovej skupiny | 22.6.1995 | | |
| CEN | EN 71-7:2002
  Bezpečnosť hračiek. Časť 7: Farby na nanášanie prstami. Požiadavky a skúšobné metódy | 15.3.2003 | | |
| CEN | EN 71-8:2003
  Bezpečnosť hračiek. Časť 8: Hojdačky, kĺzačky a podobné hračky na rozvíjanie pohybovej činnosti na vnútorné a vonkajšie používanie v rodine | 9.12.2003 | | |
| EN 71-8:2003/A1:2006 | 26.10.2006 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (30.11.2006) |
| Cenelec | EN 62115:2005
  Elektrické hračky. Bezpečnosť. IEC 62115:2003 (Modifikovaná) + A1:2004 | 8.3.2006 | EN 50088:1996 + A1:1996 + A2:1997 + A3:2002
  Poznámka 2.1 | Dátum uplynul
  (1.1.2008) |

ESO (1)

Odkaz na harmonizovanú normu a jej názov (a referenčný dokument)

Prvá publikácia v Ú. v. ES/Ú. v. EÚ

Odkaz na starú normu

Dátum ukončenia predpokladu zhody starej normy

Poznámka 1

CEN

EN 71-1:2005+A6:2008

Bezpečnosť hračiek. Časť 1: Mechanické a fyzikálne vlastnosti

16.9.2008

EN 71-1:2005+A4:2007

Poznámka 2.1

Dátum uplynul

(30.11.2008)

Poznámka: „V prípade projektilov s prísavkami vo funkcii nárazovej plochy určených na hranie požiadavka stanovená v ustanovení 4.17.1 písm. b), podľa ktorej sa vykonáva skúška pevnosti v súlade s ustanovením 8.4.2.3, nezahŕňa riziko udusenia, ktoré tieto hračky predstavujú“ - Rozhodnutie Komisie 2007/224/ES zo 4. apríla 2007 (Ú. v. EÚ L 96, 11.4.2007, p.18).

CEN

EN 71-2:2006+A1:2007

Bezpečnosť hračiek. Časť 2: Horľavosť

16.9.2008

EN 71-2:2006

Poznámka 2.1

Dátum uplynul

(16.9.2008)

CEN

EN 71-3:1994

Bezpečnosť hračiek. Časť 3: Migrácia určitých prvkov

12.10.1995

EN 71-3:1988

Poznámka 2.1

Dátum uplynul

(30.6.1995)

EN 71-3:1994/A1:2000

14.9.2001

Poznámka 3

Dátum uplynul

(31.10.2000)

EN 71-3:1994/A1:2000/AC:2000

8.8.2002

EN 71-3:1994/AC:2002

15.3.2003

CEN

EN 71-4:1990

Bezpečnosť hračiek. Časť 4: Súpravy na chemické pokusy a príbuzné činnosti.

9.2.1991

EN 71-4:1990/A1:1998

5.9.1998

Poznámka 3

Dátum uplynul

(31.10.1998)

EN 71-4:1990/A2:2003

9.12.2003

Poznámka 3

Dátum uplynul

(31.1.2004)

EN 71-4:1990/A3:2007

4.10.2007

Poznámka 3

Dátum uplynul

(30.11.2007)

CEN

EN 71-5:1993

Bezpečnosť hračiek. 5 časť: Chemické hračky (súpravy) okrem súprav na pokusy

1.9.1993

EN 71-5:1993/A1:2006

31.5.2006

Poznámka 3

Dátum uplynul

(31.7.2006)

CEN

EN 71-6:1994

Bezpečnosť hračiek. 6 časť: Grafický symbol na označenie vekovej skupiny

22.6.1995

CEN

EN 71-7:2002

Bezpečnosť hračiek. Časť 7: Farby na nanášanie prstami. Požiadavky a skúšobné metódy

15.3.2003

CEN

EN 71-8:2003

Bezpečnosť hračiek. Časť 8: Hojdačky, kĺzačky a podobné hračky na rozvíjanie pohybovej činnosti na vnútorné a vonkajšie používanie v rodine

9.12.2003

EN 71-8:2003/A1:2006

26.10.2006

Poznámka 3

Dátum uplynul

(30.11.2006)

Cenelec

EN 62115:2005

Elektrické hračky. Bezpečnosť. IEC 62115:2003 (Modifikovaná) + A1:2004

8.3.2006

EN 50088:1996 + A1:1996 + A2:1997 + A3:2002

Poznámka 2.1

Dátum uplynul

(1.1.2008)

| Poznámka 1: | Dátum ukončenia predpokladu zhody je vo všeobecnosti dátumom stiahnutia starej normy stanovený Európskou organizáciou pre normalizáciu. Používatelia týchto noriem sa však upozorňujú na to, že v niektorých výnimočných prípadoch tomu môže byť inak. |
| --- | --- |

Poznámka 1:

Dátum ukončenia predpokladu zhody je vo všeobecnosti dátumom stiahnutia starej normy stanovený Európskou organizáciou pre normalizáciu. Používatelia týchto noriem sa však upozorňujú na to, že v niektorých výnimočných prípadoch tomu môže byť inak.

| Poznámka 2.1: | Nová (alebo zmenená a doplnená) norma má ten istý rozsah ako stará norma. V stanovenom dátume, prestáva stará norma poskytovať predpoklad zhody so základnými požiadavkami smernice. |
| --- | --- |

Poznámka 2.1:

Nová (alebo zmenená a doplnená) norma má ten istý rozsah ako stará norma. V stanovenom dátume, prestáva stará norma poskytovať predpoklad zhody so základnými požiadavkami smernice.

| Poznámka 2.2: | Nová norma má širší rozsah ako stará norma. V stanovenom dátume, prestáva stará norma poskytovať predpoklad zhody so základnými požiadavkami smernice. |
| --- | --- |

Poznámka 2.2:

Nová norma má širší rozsah ako stará norma. V stanovenom dátume, prestáva stará norma poskytovať predpoklad zhody so základnými požiadavkami smernice.

| Poznámka 2.3: | Nová norma má užší rozsah ako stará norma. V stanovenom dátume, prestáva (čiastočne) stará norma poskytovať predpoklad zhody so základnými požiadavkami smernice pre tie výrobky, ktoré spadajú do rozsahu novej normy. Predpoklad zhody so základnými požiadavkami smernice pre výrobky, ktoré spadajú do rozsahu (čiastočne) starej normy, ale nespadajú do rozsahu novej normy zostáva bez zmeny. |
| --- | --- |

Poznámka 2.3:

Nová norma má užší rozsah ako stará norma. V stanovenom dátume, prestáva (čiastočne) stará norma poskytovať predpoklad zhody so základnými požiadavkami smernice pre tie výrobky, ktoré spadajú do rozsahu novej normy. Predpoklad zhody so základnými požiadavkami smernice pre výrobky, ktoré spadajú do rozsahu (čiastočne) starej normy, ale nespadajú do rozsahu novej normy zostáva bez zmeny.

| Poznámka 3: | V prípade zmien a doplnení, je referenčnou normou norma EN CCCCC:YYYY, jej predchádzajúce zmeny a doplnenia, ak nejaké existujú, a nová uvedená zmena a doplnenie. Stará norma (stĺpec 3) preto pozostáva z normy EN CCCCC:YYYY a z jej predchádzajúcich zmien a doplnení, ak nejaké existujú, ale bez novej uvedenej zmeny a doplnenia. V stanovenom dátume, prestáva stará norma poskytovať predpoklad zhody so základnými požiadavkami smernice. |
| --- | --- |

Poznámka 3:

V prípade zmien a doplnení, je referenčnou normou norma EN CCCCC:YYYY, jej predchádzajúce zmeny a doplnenia, ak nejaké existujú, a nová uvedená zmena a doplnenie. Stará norma (stĺpec 3) preto pozostáva z normy EN CCCCC:YYYY a z jej predchádzajúcich zmien a doplnení, ak nejaké existujú, ale bez novej uvedenej zmeny a doplnenia. V stanovenom dátume, prestáva stará norma poskytovať predpoklad zhody so základnými požiadavkami smernice.

Poznámka:

| — | Akékoľvek informácie týkajúce sa dostupnosti noriem je možné získať buď od európskych organizácií pre normalizáciu alebo od národných orgánov pre normalizáciu. Ich zoznam je uvedený v prílohe smernice 98/34/ES Európskeho parlamentu a Rady, ktorá bola zmenená a doplnená smernicou 98/48/EC. |
| --- | --- |

—

Akékoľvek informácie týkajúce sa dostupnosti noriem je možné získať buď od európskych organizácií pre normalizáciu alebo od národných orgánov pre normalizáciu. Ich zoznam je uvedený v prílohe smernice 98/34/ES Európskeho parlamentu a Rady, ktorá bola zmenená a doplnená smernicou 98/48/EC.

| — | Uverejnenie odkazov v Úradnom vestníku Európskej únie neznamená, že normy sú k dispozícii vo všetkých jazykoch Spoločenstva. |
| --- | --- |

—

Uverejnenie odkazov v Úradnom vestníku Európskej únie neznamená, že normy sú k dispozícii vo všetkých jazykoch Spoločenstva.

| — | Tento zoznam nahrádza všetky predchádzajúce zoznamy uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia zabezpečuje aktualizáciu tohto zoznamu. (táto poznámka sa musí uviesť len v prípade konsolidovaného zoznamu) |
| --- | --- |

—

Tento zoznam nahrádza všetky predchádzajúce zoznamy uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia zabezpečuje aktualizáciu tohto zoznamu. (táto poznámka sa musí uviesť len v prípade konsolidovaného zoznamu)

| — | Viac informácií o harmonizovaných normách nájdete na internetovej adrese:
  http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/ |
| --- | --- |

—

Viac informácií o harmonizovaných normách nájdete na internetovej adrese:

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Európske organizácie pre normalizáciu:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, B-1000, Brussels, Tel.+32 2 5500811; fax +32 2 5500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, B-1000, Brussels, Tel.+32 2 5500811; fax +32 2 5500819 (http://www.cen.eu)

| — | CENELEC: Avenue Marnix 17, B-1000, Brussels, Tel.+32 2 5196871; fax +32 2 5196919 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: Avenue Marnix 17, B-1000, Brussels, Tel.+32 2 5196871; fax +32 2 5196919 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel.+33 492 944200; fax +33 493 654716, (http://www.etsi.eu) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel.+33 492 944200; fax +33 493 654716, (http://www.etsi.eu)

---

V Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Komisia

| 16.4.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 87/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 87/5

---

ŠTÁTNA POMOC – HOLANDSKO

Štátna Pomoc C 45/08 (ex NN 97/05) – Pomoc spoločnosti Farm Dairy Flevoland

Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES

2009/C 87/03

Listom z dňa 26.11.2008, ktorý je uvedený v autentickom jazyku za týmto zhrnutím, Komisia oznámila Holandsku svoje rozhodnutie začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES, pokiaľ ide o uvedenú pomoc.

Zainteresované strany môžu predložiť svoje pripomienky v lehote jedného mesiaca odo dňa uverejnenia tohto zhrnutia a nasledujúceho listu. Kontaktné údaje:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de l'agriculture et du développement rural |
| Direction M. Législation agricole |
| Unité M.2. Concurrence |
| Rue de la Loi, 130 5/94A |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax (32-2) 296 76 72 |

Commission européenne

Direction générale de l'agriculture et du développement rural

Direction M. Législation agricole

Unité M.2. Concurrence

Rue de la Loi, 130 5/94A

B-1049 Bruxelles

Fax (32-2) 296 76 72

Tieto pripomienky sa oznámia Holandsku. Zainteresované strany môžu písomne, s uvedením dôvodov, požiadať o dôverné zaobchádzanie s údajmi o ich totožnosti.

ZHRNUTIE

1.   POSTUP

| 1. | V rámci preskúmania informačného hárku zaslaného v rámci žiadosti o výnimku podľa nariadenia 68/2001 Komisia získala informácie vo veci pomoci, ktorá bola poskytnutá alebo mala byť poskytnutá spoločnosti Farm Dairy Flevoland. Listom z 29. júna 2004 Komisia požiadala Holandsko o informácie o tomto opatrení. |
| --- | --- |

1.

V rámci preskúmania informačného hárku zaslaného v rámci žiadosti o výnimku podľa nariadenia 68/2001 Komisia získala informácie vo veci pomoci, ktorá bola poskytnutá alebo mala byť poskytnutá spoločnosti Farm Dairy Flevoland. Listom z 29. júna 2004 Komisia požiadala Holandsko o informácie o tomto opatrení.

| 2. | Holandské orgány odpovedali listom z 28. novembra 2005, ktorý bol zaevidovaný 29. novembra 2005. |
| --- | --- |

2.

Holandské orgány odpovedali listom z 28. novembra 2005, ktorý bol zaevidovaný 29. novembra 2005.

| 3. | Komisia požiadala o ďalšie informácie listom z 22. mája 2007, na ktorý Holandsko odpovedalo listom z 22. júna 2007, ktorý bol zaevidovaný 25. júna 2007. |
| --- | --- |

3.

Komisia požiadala o ďalšie informácie listom z 22. mája 2007, na ktorý Holandsko odpovedalo listom z 22. júna 2007, ktorý bol zaevidovaný 25. júna 2007.

2.   OPIS OPATRENIA

| 4. | 24. augusta 1998 spoločnosť Farm Dairy predložila žiadosť o pomoc na základe bodu 3. jednotného programovacieho dokumentu (Enig Programmeringsdocument) provincie Flevoland. Spoločnosť zamýšľala vytvoriť v regióne priame a nepriame pracovné miesta. Spoločnosť Farm Diary vyrába mliečne výrobky. |
| --- | --- |

4.

24. augusta 1998 spoločnosť Farm Dairy predložila žiadosť o pomoc na základe bodu 3. jednotného programovacieho dokumentu (Enig Programmeringsdocument) provincie Flevoland. Spoločnosť zamýšľala vytvoriť v regióne priame a nepriame pracovné miesta. Spoločnosť Farm Diary vyrába mliečne výrobky.

| 5. | 23. septembra 1998 provincia schválila uvedenú žiadosť o pomoc a požiadala o financovanie holandské ministerstvo poľnohospodárstva (Ministerie voor Landbouw, Natuur and Voedselkwaliteit – LNV), ktoré žiadosti vyhovelo. |
| --- | --- |

5.

23. septembra 1998 provincia schválila uvedenú žiadosť o pomoc a požiadala o financovanie holandské ministerstvo poľnohospodárstva (Ministerie voor Landbouw, Natuur and Voedselkwaliteit – LNV), ktoré žiadosti vyhovelo.

| 6. | Na základe uvedeného stanoviska holandského ministerstva poľnohospodárstva provincia vydala rozhodnutie o udelení dotácie spoločnosti Farm Diary v celkovej výške 1 575 miliónov NLG (t. j. 715 909 EUR) a 3. marca 1999 oznámila tejto spoločnosti svoj úmysel udeliť dotáciu. Táto dotácia sa mala financovať príspevkami z EPÚZF, štátnych prostriedkov a prostriedkov provincie. |
| --- | --- |

6.

Na základe uvedeného stanoviska holandského ministerstva poľnohospodárstva provincia vydala rozhodnutie o udelení dotácie spoločnosti Farm Diary v celkovej výške 1 575 miliónov NLG (t. j. 715 909 EUR) a 3. marca 1999 oznámila tejto spoločnosti svoj úmysel udeliť dotáciu. Táto dotácia sa mala financovať príspevkami z EPÚZF, štátnych prostriedkov a prostriedkov provincie.

| 7. | Na základe informácií Európskej komisie, z ktorých vyplýva, že by sa nemala povoliť pomoc výrobcovi mliečnych výrobkov, sa holandské ministerstvo poľnohospodárstva rozhodlo neudeliť financovanie z verejných zdrojov a listom zo 14. septembra 1999 oznámilo túto skutočnosť provincii. |
| --- | --- |

7.

Na základe informácií Európskej komisie, z ktorých vyplýva, že by sa nemala povoliť pomoc výrobcovi mliečnych výrobkov, sa holandské ministerstvo poľnohospodárstva rozhodlo neudeliť financovanie z verejných zdrojov a listom zo 14. septembra 1999 oznámilo túto skutočnosť provincii.

| 8. | Po kontrole vykonanej GR pre poľnohospodárstvo Komisia rozhodla o tom, že projekt sa nemôže financovať prostredníctvom jednotného programovacieho dokumentu a v dôsledku toho sa neposkytne časť financovania pochádzajúcej z EPÚZF. Komisia toto rozhodnutie oznámila provincii listom z 25. júna 1999. |
| --- | --- |

8.

Po kontrole vykonanej GR pre poľnohospodárstvo Komisia rozhodla o tom, že projekt sa nemôže financovať prostredníctvom jednotného programovacieho dokumentu a v dôsledku toho sa neposkytne časť financovania pochádzajúcej z EPÚZF. Komisia toto rozhodnutie oznámila provincii listom z 25. júna 1999.

| 9. | Provincia sa však napriek tomu rozhodla projekt financovať výhradne z vlastných prostriedkov. Listom z 20. novembra 2000 bola spoločnosť Farm Dairy informovaná o definitívnom udelení tejto dotácie a o jej vyplatení. |
| --- | --- |

9.

Provincia sa však napriek tomu rozhodla projekt financovať výhradne z vlastných prostriedkov. Listom z 20. novembra 2000 bola spoločnosť Farm Dairy informovaná o definitívnom udelení tejto dotácie a o jej vyplatení.

| 10. | Na žiadosť zástupcov provincie Flevoland sa 23. februára 2001 konalo ich neformálne stretnutie so zástupcami GR pre poľnohospodárstvo. Počas tohto stretnutia zástupcovia Komisie poukázali na to, že pomoc spoločnosti Farm Dairy nie je zlučiteľná so spoločným trhom a mala by sa od príjemcu vymôcť a prípadne sa udeliť inému projektu. |
| --- | --- |

10.

Na žiadosť zástupcov provincie Flevoland sa 23. februára 2001 konalo ich neformálne stretnutie so zástupcami GR pre poľnohospodárstvo. Počas tohto stretnutia zástupcovia Komisie poukázali na to, že pomoc spoločnosti Farm Dairy nie je zlučiteľná so spoločným trhom a mala by sa od príjemcu vymôcť a prípadne sa udeliť inému projektu.

| 11. | Provincia sa však aj tak rozhodla prideliť spoločnosti Farm Dairy pomoc v podobe odškodnenia za ujmu spôsobenú odvolaním rozhodnutia o udelení pomoci. Výška tohto odškodnenia bola rovnaká ako suma, ktorú by spoločnosť Farm Dairy bola dostala v prípade schválenia pomoci. |
| --- | --- |

11.

Provincia sa však aj tak rozhodla prideliť spoločnosti Farm Dairy pomoc v podobe odškodnenia za ujmu spôsobenú odvolaním rozhodnutia o udelení pomoci. Výška tohto odškodnenia bola rovnaká ako suma, ktorú by spoločnosť Farm Dairy bola dostala v prípade schválenia pomoci.

3.   PREDBEŽNÉ POSÚDENIE

| 12. | Na základe dostupných informácií Komisia v tejto fáze dospela k záveru, že predmetné opatrenie spadá pod článok 87 ods. 1 Zmluvy o ES a predstavuje štátnu pomoc. Pomoc bola udelená spoločnosti, ktorá pôsobí na konkurenčnom trhu, a bola poskytnutá z prostriedkov provincie Flevoland. |
| --- | --- |

12.

Na základe dostupných informácií Komisia v tejto fáze dospela k záveru, že predmetné opatrenie spadá pod článok 87 ods. 1 Zmluvy o ES a predstavuje štátnu pomoc. Pomoc bola udelená spoločnosti, ktorá pôsobí na konkurenčnom trhu, a bola poskytnutá z prostriedkov provincie Flevoland.

| 13. | Vzhľadom na to, že pomoc bola udelená a vyplatená bez predchádzajúceho oznámenia Komisii, ide o protiprávnu pomoc v zmysle článku 1 písm. f) nariadenia (ES) č. 659/1999. |
| --- | --- |

13.

Vzhľadom na to, že pomoc bola udelená a vyplatená bez predchádzajúceho oznámenia Komisii, ide o protiprávnu pomoc v zmysle článku 1 písm. f) nariadenia (ES) č. 659/1999.

| 14. | V tejto fáze však Komisia nemôže dospieť k záveru, že pomoc je zlučiteľná so spoločným trhom. Komisia nemá v tejto fáze k dispozícii informácie, na základe ktorých by mohla dospieť k záveru, že je pomoc zlučiteľná s požiadavkami ustanovenými v usmerneniach o štátnej pomoci v súvislosti s investíciami v oblasti spracovania a odbytu poľnohospodárskych výrobkov (1), ktoré boli platné v čase udelenia pomoci. Usmernenia výslovne vylučujú investície v odvetví kravského mlieka a výrobkov z kravského mlieka, pokiaľ výroba nepredstavuje významnú inováciu alebo nespĺňa iné kritériá v súvislosti s výrobnou kapacitou alebo odbytom na trhu. Splnenie uvedených kritérií sa nepreukázalo. |
| --- | --- |

14.

V tejto fáze však Komisia nemôže dospieť k záveru, že pomoc je zlučiteľná so spoločným trhom. Komisia nemá v tejto fáze k dispozícii informácie, na základe ktorých by mohla dospieť k záveru, že je pomoc zlučiteľná s požiadavkami ustanovenými v usmerneniach o štátnej pomoci v súvislosti s investíciami v oblasti spracovania a odbytu poľnohospodárskych výrobkov (1), ktoré boli platné v čase udelenia pomoci. Usmernenia výslovne vylučujú investície v odvetví kravského mlieka a výrobkov z kravského mlieka, pokiaľ výroba nepredstavuje významnú inováciu alebo nespĺňa iné kritériá v súvislosti s výrobnou kapacitou alebo odbytom na trhu. Splnenie uvedených kritérií sa nepreukázalo.

| 15. | V súlade s bodom 3 písm. d) týchto usmernení je Komisia povinná preskúmať, či sú predmetné opatrenia oprávnené na čiastočné financovanie zo zdrojov Spoločenstva podľa ustanovení nariadenia Rady (EHS) č. 2328/91 (2). Z vyššie uvedených informácií vyplýva, že projekt sa nemohol financovať prostredníctvom jednotného programovacieho dokumentu. Preto Komisia v tejto fáze usudzuje, že v prípade predmetného opatrenia nie je možné uplatniť výnimky podľa bodu 3 písm. d) uvedených usmernení. |
| --- | --- |

15.

V súlade s bodom 3 písm. d) týchto usmernení je Komisia povinná preskúmať, či sú predmetné opatrenia oprávnené na čiastočné financovanie zo zdrojov Spoločenstva podľa ustanovení nariadenia Rady (EHS) č. 2328/91 (2). Z vyššie uvedených informácií vyplýva, že projekt sa nemohol financovať prostredníctvom jednotného programovacieho dokumentu. Preto Komisia v tejto fáze usudzuje, že v prípade predmetného opatrenia nie je možné uplatniť výnimky podľa bodu 3 písm. d) uvedených usmernení.

| 16. | Holandské orgány následne zmenili právny základ pomoci a uviedli, že pomoc bola udelená ako odškodnenie za ujmu spôsobenú chybou, ktorej sa dopustil orgán, ktorý pôvodne udelil pomoc, o ktorej neskôr vysvitlo, že je protiprávna a možno nezlučiteľná so spoločným trhom. Z judikatúry však jasne vyplýva, že vzhľadom na záväzný charakter kontrol štátnej pomoci, ktoré Komisia vykonáva podľa článku 88 Zmluvy o ES, spoločnosti, ktorým bola udelená pomoc, v zásade môžu legitímne predpokladať, že pomoc je zákonná, iba ak bola udelená v súlade s postupom ustanoveným v danom článku. Okrem toho platí, že zodpovedný hospodársky subjekt musí byť za bežných okolností schopný overiť si, či bol tento postup dodržaný (3). |
| --- | --- |

16.

Holandské orgány následne zmenili právny základ pomoci a uviedli, že pomoc bola udelená ako odškodnenie za ujmu spôsobenú chybou, ktorej sa dopustil orgán, ktorý pôvodne udelil pomoc, o ktorej neskôr vysvitlo, že je protiprávna a možno nezlučiteľná so spoločným trhom. Z judikatúry však jasne vyplýva, že vzhľadom na záväzný charakter kontrol štátnej pomoci, ktoré Komisia vykonáva podľa článku 88 Zmluvy o ES, spoločnosti, ktorým bola udelená pomoc, v zásade môžu legitímne predpokladať, že pomoc je zákonná, iba ak bola udelená v súlade s postupom ustanoveným v danom článku. Okrem toho platí, že zodpovedný hospodársky subjekt musí byť za bežných okolností schopný overiť si, či bol tento postup dodržaný (3).

| 17. | Udeľovanie pomoci vo forme odškodnenia by predstavovalo obídenie zákazu udeľovať pomoc bez súhlasu Komisie. To potvrdzuje aj skutočnosť, že v čase, keď provincia Flevoland uviedla, že predmetná pomoc bola udelená ako odškodnenie za chybu spôsobenú administratívou, provincia si bola veľmi dobre vedomá toho, že pomoc mala byť pred uskutočnením predložená Komisii na schválenie. |
| --- | --- |

17.

Udeľovanie pomoci vo forme odškodnenia by predstavovalo obídenie zákazu udeľovať pomoc bez súhlasu Komisie. To potvrdzuje aj skutočnosť, že v čase, keď provincia Flevoland uviedla, že predmetná pomoc bola udelená ako odškodnenie za chybu spôsobenú administratívou, provincia si bola veľmi dobre vedomá toho, že pomoc mala byť pred uskutočnením predložená Komisii na schválenie.

| 18. | Vzhľadom na to, že holandské orgány neuviedli žiaden iný právny základ, nemožno v tejto fáze vylúčiť, že plánovaná pomoc bola prevádzkovou pomocou – teda pomocou, ktorej cieľom je oslobodiť spoločnosť od nákladov, ktoré by jej vznikli za bežných okolností v rámci každodennej prevádzky alebo každodenných činností. Takáto pomoc sa musí v zásade považovať za nezlučiteľnú so spoločným trhom. |
| --- | --- |

18.

Vzhľadom na to, že holandské orgány neuviedli žiaden iný právny základ, nemožno v tejto fáze vylúčiť, že plánovaná pomoc bola prevádzkovou pomocou – teda pomocou, ktorej cieľom je oslobodiť spoločnosť od nákladov, ktoré by jej vznikli za bežných okolností v rámci každodennej prevádzky alebo každodenných činností. Takáto pomoc sa musí v zásade považovať za nezlučiteľnú so spoločným trhom.

| 19. | Komisia má teda na základe dostupných informácií a po predbežnom posúdení, ktoré vykonala, pochybnosti o zlučiteľnosti pomoci udelenej spoločnosti Farm Diary so spoločným trhom, a preto rozhodla začať postup podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES. Podľa článku 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 je nutné vymôcť od príjemcu všetku protiprávnu pomoc, ktorá sa vyhlási za nezlučiteľnú so spoločným trhom, pokiaľ to nie je v rozpore s niektorou všeobecnou zásadou práva Spoločenstva. |
| --- | --- |

19.

Komisia má teda na základe dostupných informácií a po predbežnom posúdení, ktoré vykonala, pochybnosti o zlučiteľnosti pomoci udelenej spoločnosti Farm Diary so spoločným trhom, a preto rozhodla začať postup podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES. Podľa článku 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 je nutné vymôcť od príjemcu všetku protiprávnu pomoc, ktorá sa vyhlási za nezlučiteľnú so spoločným trhom, pokiaľ to nie je v rozpore s niektorou všeobecnou zásadou práva Spoločenstva.

TEXT LISTU

„Hierbij deelt de Commissie Nederland mee dat zij na onderzoek van de door uw autoriteiten verstrekte informatie over de hierboven genoemde maatregel heeft besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden.

1.   PROCEDURE

| 1. | In het kader van het onderzoek van de beknopte informtatie die in verband met een verzoek om vrijstelling op grond van Verordening 68/2001 is toegestuurd, is de Commissie geïnformeerd over steun die is of zou zijn verstrekt aan Farm Dairy Flevoland. Bij brief van 29 juni 2004 (ref. AGR/16887) heeft de Commissie Nederland verzocht om informatie aangaande deze maatregel. |
| --- | --- |

1.

In het kader van het onderzoek van de beknopte informtatie die in verband met een verzoek om vrijstelling op grond van Verordening 68/2001 is toegestuurd, is de Commissie geïnformeerd over steun die is of zou zijn verstrekt aan Farm Dairy Flevoland. Bij brief van 29 juni 2004 (ref. AGR/16887) heeft de Commissie Nederland verzocht om informatie aangaande deze maatregel.

| 2. | De Nederlandse autoriteiten hebben hierop gereageerd bij brief van 28 november 2005, geregistreerd op 29 november 2005 (ref. AGR 35198). |
| --- | --- |

2.

De Nederlandse autoriteiten hebben hierop gereageerd bij brief van 28 november 2005, geregistreerd op 29 november 2005 (ref. AGR 35198).

| 3. | Bij brief van 22 mei 2007 (ref. AGR 12814) heeft de Commissie om aanvullende informatie gevraagd, op welk verzoek Nederland heeft geantwoord bij brief van 22 juni 2007, geregistreerd op 25 juni 2007 (ref. AGR 17675). |
| --- | --- |

3.

Bij brief van 22 mei 2007 (ref. AGR 12814) heeft de Commissie om aanvullende informatie gevraagd, op welk verzoek Nederland heeft geantwoord bij brief van 22 juni 2007, geregistreerd op 25 juni 2007 (ref. AGR 17675).

2.   BESCHRIJVING VAN DE MAATREGEL

2.1.   Context van de maatregel

| 4. | Farm Dairy is een bedrijf dat zuivelproducten vervaardigt. De onderneming is verhuisd naar haar huidige locatie te Lelystad in Flevoland, dat een onder doelstelling nr. 1 vallende regio is. Op 24 augustus 1998 heeft Farm Dairy een steunaanvraag ingediend op grond van punt 3.3 van het EPD (Enig Programmeringsdocument) van de Provincie Flevoland. De vestiging van deze onderneming zou zowel direct als indirect voor extra werkgelegenheid in de regio zorgen. |
| --- | --- |

4.

Farm Dairy is een bedrijf dat zuivelproducten vervaardigt. De onderneming is verhuisd naar haar huidige locatie te Lelystad in Flevoland, dat een onder doelstelling nr. 1 vallende regio is. Op 24 augustus 1998 heeft Farm Dairy een steunaanvraag ingediend op grond van punt 3.3 van het EPD (Enig Programmeringsdocument) van de Provincie Flevoland. De vestiging van deze onderneming zou zowel direct als indirect voor extra werkgelegenheid in de regio zorgen.

| 5. | Op 23 september 1998 heeft de Provincie naar aanleiding van deze steunaanvraag een gunstig advies afgegeven. De Provincie baseerde zich in dit besluit onder andere op de gunstige perspectieven in termen van werkgelegenheid, milieu, het drukken van de transportkosten voor de melk (tot die tijd werd de in Flevoland geproduceerde melk buiten Flevoland verwerkt, soms zelfs in België) en de rentabiliteitsverwachtingen van de onderneming. Farm Dairy verwachtte namelijk contracten te kunnen afsluiten met de in Flevoland gevestigde zuivelproducenten, alsmede met een bekende supermarktketen, waarmee men verzekerd zou zijn van de afname van de zuivelproducten. Farm Dairy zou naar schatting 48 miljoen kilo melk op jaarbasis verwerken. |
| --- | --- |

5.

Op 23 september 1998 heeft de Provincie naar aanleiding van deze steunaanvraag een gunstig advies afgegeven. De Provincie baseerde zich in dit besluit onder andere op de gunstige perspectieven in termen van werkgelegenheid, milieu, het drukken van de transportkosten voor de melk (tot die tijd werd de in Flevoland geproduceerde melk buiten Flevoland verwerkt, soms zelfs in België) en de rentabiliteitsverwachtingen van de onderneming. Farm Dairy verwachtte namelijk contracten te kunnen afsluiten met de in Flevoland gevestigde zuivelproducenten, alsmede met een bekende supermarktketen, waarmee men verzekerd zou zijn van de afname van de zuivelproducten. Farm Dairy zou naar schatting 48 miljoen kilo melk op jaarbasis verwerken.

| 6. | Op 14 december 1998 heeft de Provincie bij het ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit (LNV) een verzoek om medefinanciering ingediend, alsmede een verzoek om projectevaluatie. Het ministerie heeft zich vóór het project uitgesproken, op basis van een onder andere vanuit economisch perspectief gunstige beoordeling. Het ministerie heeft ook aangegeven dat het productieproces op zichzelf niet innoverend was, maar dat er wel sprake was van marktinnovatie. |
| --- | --- |

6.

Op 14 december 1998 heeft de Provincie bij het ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit (LNV) een verzoek om medefinanciering ingediend, alsmede een verzoek om projectevaluatie. Het ministerie heeft zich vóór het project uitgesproken, op basis van een onder andere vanuit economisch perspectief gunstige beoordeling. Het ministerie heeft ook aangegeven dat het productieproces op zichzelf niet innoverend was, maar dat er wel sprake was van marktinnovatie.

| 7. | Naar aanleiding van dit standpunt van het ministerie van LNV heeft de Provincie besloten een subsidie van in totaal 1,575 miljoen gulden (zijnde 715 909 euro) aan Farm Dairy te verlenen. De Provincie heeft Farm Dairy op 3 maart 1999 meegedeeld dat zij voornemens was deze subsidie te verstrekken. De subsidie zou gefinancierd worden door middel van bijdragen uit het EOGFL, van de rijksoverheid en de Provincie. |
| --- | --- |

7.

Naar aanleiding van dit standpunt van het ministerie van LNV heeft de Provincie besloten een subsidie van in totaal 1,575 miljoen gulden (zijnde 715 909 euro) aan Farm Dairy te verlenen. De Provincie heeft Farm Dairy op 3 maart 1999 meegedeeld dat zij voornemens was deze subsidie te verstrekken. De subsidie zou gefinancierd worden door middel van bijdragen uit het EOGFL, van de rijksoverheid en de Provincie.

| 8. | Naar aanleiding van twijfels over de mogelijkheid dat de Europese Commissie de steun zou goedkeuren, heeft het ministerie van LNV besloten dat geen overheidsfinanciering zou plaatsvinden, waarvan zij de Provincie bij brief van 14 september 1999 op de hoogte heeft gesteld. |
| --- | --- |

8.

Naar aanleiding van twijfels over de mogelijkheid dat de Europese Commissie de steun zou goedkeuren, heeft het ministerie van LNV besloten dat geen overheidsfinanciering zou plaatsvinden, waarvan zij de Provincie bij brief van 14 september 1999 op de hoogte heeft gesteld.

| 9. | Het directoraat-generaal Landbouw heeft naar aanleiding van een door haar uitgevoerde controle vastgesteld dat het project niet via het EDP kon worden gefinancierd, en dat het uit het EOGFL te financieren deel van de steun daarom niet zou worden toegekend. Van dit besluit heeft het DG Landbouw de Provincie bij brief van 25 juni 1999 in kennis gesteld. |
| --- | --- |

9.

Het directoraat-generaal Landbouw heeft naar aanleiding van een door haar uitgevoerde controle vastgesteld dat het project niet via het EDP kon worden gefinancierd, en dat het uit het EOGFL te financieren deel van de steun daarom niet zou worden toegekend. Van dit besluit heeft het DG Landbouw de Provincie bij brief van 25 juni 1999 in kennis gesteld.

| 10. | De Provincie heeft niettemin besloten het project te financieren, en wel uitsluitend uit provinciefondsen. Bij brief van 20 november 2000 is Farm Dairy op de hoogte gebracht van de definitieve toekenning van deze subsidie en de betaling daarvan. |
| --- | --- |

10.

De Provincie heeft niettemin besloten het project te financieren, en wel uitsluitend uit provinciefondsen. Bij brief van 20 november 2000 is Farm Dairy op de hoogte gebracht van de definitieve toekenning van deze subsidie en de betaling daarvan.

| 11. | Op 23 februari 2001 heeft er op verzoek van de Provincie Flevoland een informele ontmoeting plaatsgevonden tussen ambtenaren van het DG Landbouw en vertegenwoordigers van de Provincie Flevoland, op aanvraag van de Provincie. Tijdens deze bijeenkomst zouden ambtenaren van het DG Landbouw aangegeven hebben dat de steun aan Farm Dairy niet verenigbaar was met de gemeenschappelijke markt en dat deze teruggevorderd moest worden, waarbij deze fondsen desnoods in het kader van een ander project konden worden gebruikt. |
| --- | --- |

11.

Op 23 februari 2001 heeft er op verzoek van de Provincie Flevoland een informele ontmoeting plaatsgevonden tussen ambtenaren van het DG Landbouw en vertegenwoordigers van de Provincie Flevoland, op aanvraag van de Provincie. Tijdens deze bijeenkomst zouden ambtenaren van het DG Landbouw aangegeven hebben dat de steun aan Farm Dairy niet verenigbaar was met de gemeenschappelijke markt en dat deze teruggevorderd moest worden, waarbij deze fondsen desnoods in het kader van een ander project konden worden gebruikt.

| 12. | De Provincie heeft er desondanks voor gekozen de steun te verlenen in de vorm van een vergoeding aan Farm Dairy wegens de geleden schade als gevolg van het intrekken van het steunverleningsbesluit. De hoogte van die schadevergoeding was gelijk aan het bedrag dat Farm Dairy zou hebben ontvangen indien de steunverlening wel zou zijn toegestaan. De Provincie was namelijk van mening dat, aangezien in het steunverleningsbesluit niet de mogelijkheid was opgenomen de steun in te trekken, zij aan dit besluit gebonden was en verplicht was de steun toe te kennen, wilde zij niet geconfronteerd worden met gerechtelijke stappen van de zijde van Farm Dairy. De Provincie heeft haar voorstel tot schadevergoeding bij brief van 10 mei 2001 aan Farm Dairy voorgelegd. Farm Dairy heeft dit voorstel bij brief van 21 mei 2001 aanvaard. |
| --- | --- |

12.

De Provincie heeft er desondanks voor gekozen de steun te verlenen in de vorm van een vergoeding aan Farm Dairy wegens de geleden schade als gevolg van het intrekken van het steunverleningsbesluit. De hoogte van die schadevergoeding was gelijk aan het bedrag dat Farm Dairy zou hebben ontvangen indien de steunverlening wel zou zijn toegestaan. De Provincie was namelijk van mening dat, aangezien in het steunverleningsbesluit niet de mogelijkheid was opgenomen de steun in te trekken, zij aan dit besluit gebonden was en verplicht was de steun toe te kennen, wilde zij niet geconfronteerd worden met gerechtelijke stappen van de zijde van Farm Dairy. De Provincie heeft haar voorstel tot schadevergoeding bij brief van 10 mei 2001 aan Farm Dairy voorgelegd. Farm Dairy heeft dit voorstel bij brief van 21 mei 2001 aanvaard.

2.2.   Rechtsgrondslag

| 13. | Aanvankelijk was de steun verleend in het kader van het EDP van de Provincie Flevoland. Vervolgens is de steun, om redenen die hiervoor uiteengezet zijn, verleend in de vorm van een vergoeding voor de geleden verliezen als gevolg van het besluit tot intrekking van de steunverlening. |
| --- | --- |

13.

Aanvankelijk was de steun verleend in het kader van het EDP van de Provincie Flevoland. Vervolgens is de steun, om redenen die hiervoor uiteengezet zijn, verleend in de vorm van een vergoeding voor de geleden verliezen als gevolg van het besluit tot intrekking van de steunverlening.

2.3.   Bedrag van de steun

| 14. | De steun bedraagt 1 575 000 NLG, d.i. 715 909 euro. Dit bedrag komt overeen met 8,5 % van het bedrag aan investeringen, die 18 597 000 NLG belopen. |
| --- | --- |

14.

De steun bedraagt 1 575 000 NLG, d.i. 715 909 euro. Dit bedrag komt overeen met 8,5 % van het bedrag aan investeringen, die 18 597 000 NLG belopen.

2.4.   Begunstigde

| 15. | De begunstigde is Farm Dairy B.V., gevestigd te Lelystad. Het gaat om een onderneming die zuivelproducten vervaardigt, zoals yoghurt en andere desserts op basis van melk. |
| --- | --- |

15.

De begunstigde is Farm Dairy B.V., gevestigd te Lelystad. Het gaat om een onderneming die zuivelproducten vervaardigt, zoals yoghurt en andere desserts op basis van melk.

2.5.   Duur van de maatregel

| 16. | De steun is verleend voor de periode 1 oktober 1998 tot 1 mei 2000, zijnde de data van aanvang en einde van het project van Farm Dairy. Het steunverleningsbesluit als zodanig is op 3 maart 1999 genomen. |
| --- | --- |

16.

De steun is verleend voor de periode 1 oktober 1998 tot 1 mei 2000, zijnde de data van aanvang en einde van het project van Farm Dairy. Het steunverleningsbesluit als zodanig is op 3 maart 1999 genomen.

3.   VOORLOPIGE BEOORDELING

| 17. | Overeenkomstig artikel 6, lid 1, van Verordening (EG) nr. 659/1999 van 22 maart 1999 behelst de beschikking om de formele onderzoeksprocedure in te leiden een samenvatting van de relevante feiten en rechtspunten, een eerste beoordeling van de Commissie omtrent de steunverlenende aard van de voorgestelde maatregel, alsmede de redenen waarom getwijfeld wordt aan de verenigbaarheid ervan met de gemeenschappelijke markt. |
| --- | --- |

17.

Overeenkomstig artikel 6, lid 1, van Verordening (EG) nr. 659/1999 van 22 maart 1999 behelst de beschikking om de formele onderzoeksprocedure in te leiden een samenvatting van de relevante feiten en rechtspunten, een eerste beoordeling van de Commissie omtrent de steunverlenende aard van de voorgestelde maatregel, alsmede de redenen waarom getwijfeld wordt aan de verenigbaarheid ervan met de gemeenschappelijke markt.

3.1.   Het bestaan van staatssteun in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag

| 18. | Op grond van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag zijn steunmaatregelen van de staten of in welke vorm dan ook met staatsmiddelen bekostigd, die de mededinging door begunstiging van bepaalde ondernemingen of bepaalde producties vervalsen of dreigen te vervalsen, onverenigbaar met de gemeenschappelijke markt, voor zover deze steun het handelsverkeer tussen de lidstaten ongunstig beïnvloedt. |
| --- | --- |

18.

Op grond van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag zijn steunmaatregelen van de staten of in welke vorm dan ook met staatsmiddelen bekostigd, die de mededinging door begunstiging van bepaalde ondernemingen of bepaalde producties vervalsen of dreigen te vervalsen, onverenigbaar met de gemeenschappelijke markt, voor zover deze steun het handelsverkeer tussen de lidstaten ongunstig beïnvloedt.

| 19. | Steunmaatregel van de staat: aan deze voorwaarde is voldaan, aangezien de steunmaatregel door de Provincie Flevoland is toegekend. |
| --- | --- |

19.

Steunmaatregel van de staat: aan deze voorwaarde is voldaan, aangezien de steunmaatregel door de Provincie Flevoland is toegekend.

| 20. | Steunmaatregel die leidt tot ongunstige beïnvloeding van het handelsverkeer en de mededinging vervalst of dreigt te vervalsen: de zuivelsector staat open voor mededinging op communautair niveau (4) en is derhalve gevoelig voor elke maatregel ten gunste van de productie in een van de lidstaten. In het onderhavige geval was het doel de melk te verwerken in de provincie Flevoland, terwijl de melk voordien voor een deel in België werd verwerkt. Daarom dreigt deze maatregel de mededinging op de markt voor melk en melkproducten te vervalsen. |
| --- | --- |

20.

Steunmaatregel die leidt tot ongunstige beïnvloeding van het handelsverkeer en de mededinging vervalst of dreigt te vervalsen: de zuivelsector staat open voor mededinging op communautair niveau (4) en is derhalve gevoelig voor elke maatregel ten gunste van de productie in een van de lidstaten. In het onderhavige geval was het doel de melk te verwerken in de provincie Flevoland, terwijl de melk voordien voor een deel in België werd verwerkt. Daarom dreigt deze maatregel de mededinging op de markt voor melk en melkproducten te vervalsen.

| 21. | Maatregel waardoor bepaalde ondernemingen of bepaalde producties worden begunstigd: de steun werd aan één enkele onderneming verstrekt, te weten Farm Dairy. |
| --- | --- |

21.

Maatregel waardoor bepaalde ondernemingen of bepaalde producties worden begunstigd: de steun werd aan één enkele onderneming verstrekt, te weten Farm Dairy.

| 22. | Om deze redenen komt de Commissie in dit stadium tot de conclusie dat de maatregel in kwestie onder artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag valt en als staatssteun moet worden aangemerkt. |
| --- | --- |

22.

Om deze redenen komt de Commissie in dit stadium tot de conclusie dat de maatregel in kwestie onder artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag valt en als staatssteun moet worden aangemerkt.

3.2.   Het kwalificeren van de maatregel als onrechtmatige steun

| 23. | Aangezien de steun is toegekend en uitbetaald zonder vooraf te zijn aangemeld, gaat het om onrechtmatige steun in de zin van artikel 1, punt f) van Verordening (EG) nr. 1659/1999. |
| --- | --- |

23.

Aangezien de steun is toegekend en uitbetaald zonder vooraf te zijn aangemeld, gaat het om onrechtmatige steun in de zin van artikel 1, punt f) van Verordening (EG) nr. 1659/1999.

3.3.   Voorlopige beoordeling van de verenigbaarheid van de steun

| 24. | De Nederlandse autoriteiten hebben de steun op tweeërlei wijze gerechtvaardigd. Aanvankelijk, dat wil zeggen bij het toekennen van de steun, werd aangegeven dat het om investeringssteun ging, die binnen het kader van het EPD Flevoland zou moeten vallen (zie hierboven). Vervolgens, nadat de Europese Commissie had aangegeven dat op deze basis geen financieringsbijdrage zou worden verstrekt, hebben de autoriteiten van de Provincie Flevoland deze investeringssteun omgezet in een schadevergoeding voor de geleden verliezen als gevolg van het niet toekennen van de steun. Het voorlopige onderzoek van de steunmaatregel in het onderhavige besluit zal dan ook in drie onderdelen worden opgesplitst: onderzoek naar de verenigbaarheid van de steun als investeringssteun (3.3.1.), als schadevergoeding (3.3.2.) en onderzoek naar eventuele andere rechtsgrondslagen (3.3.3.). |
| --- | --- |

24.

De Nederlandse autoriteiten hebben de steun op tweeërlei wijze gerechtvaardigd. Aanvankelijk, dat wil zeggen bij het toekennen van de steun, werd aangegeven dat het om investeringssteun ging, die binnen het kader van het EPD Flevoland zou moeten vallen (zie hierboven). Vervolgens, nadat de Europese Commissie had aangegeven dat op deze basis geen financieringsbijdrage zou worden verstrekt, hebben de autoriteiten van de Provincie Flevoland deze investeringssteun omgezet in een schadevergoeding voor de geleden verliezen als gevolg van het niet toekennen van de steun. Het voorlopige onderzoek van de steunmaatregel in het onderhavige besluit zal dan ook in drie onderdelen worden opgesplitst: onderzoek naar de verenigbaarheid van de steun als investeringssteun (3.3.1.), als schadevergoeding (3.3.2.) en onderzoek naar eventuele andere rechtsgrondslagen (3.3.3.).

3.3.1.   Investeringssteun

| 25. | De Commissie heeft de maatregelen onderzocht in het licht van de regelgeving die van toepassing was op het moment waarop de maatregel werd toegekend, dat wil zeggen op 3 maart 1999. In dit geval gaat het om de kaderregeling inzake staatssteun voor investeringen voor de verwerking en de afzet van landbouwproducten (5) (hierna „de kaderregeling” genoemd). |
| --- | --- |

25.

De Commissie heeft de maatregelen onderzocht in het licht van de regelgeving die van toepassing was op het moment waarop de maatregel werd toegekend, dat wil zeggen op 3 maart 1999. In dit geval gaat het om de kaderregeling inzake staatssteun voor investeringen voor de verwerking en de afzet van landbouwproducten (5) (hierna „de kaderregeling” genoemd).

| 26. | Krachtens punt 3, onder b), van de kaderregeling wordt investeringssteun ten behoeve van investeringen als genoemd in punt 1.2, tweede en derde streepje, van de bijlage bij Beschikking 94/173/EG van de Commissie geacht onverenigbaar te zijn met de gemeenschappelijke markt. Daarnaast worden investeringen die op grond van punt 2 van diezelfde bijlage zijn uitgesloten, eveneens geacht onverenigbaar te zijn met de gemeenschappelijke markt indien niet wordt voldaan aan de daarin genoemde bijzondere voorwaarden. |
| --- | --- |

26.

Krachtens punt 3, onder b), van de kaderregeling wordt investeringssteun ten behoeve van investeringen als genoemd in punt 1.2, tweede en derde streepje, van de bijlage bij Beschikking 94/173/EG van de Commissie geacht onverenigbaar te zijn met de gemeenschappelijke markt. Daarnaast worden investeringen die op grond van punt 2 van diezelfde bijlage zijn uitgesloten, eveneens geacht onverenigbaar te zijn met de gemeenschappelijke markt indien niet wordt voldaan aan de daarin genoemde bijzondere voorwaarden.

| 27. | In het onderhavige geval is punt 2.3 van Beschikking nr. 94/173/EG van belang, waarin het volgende wordt bepaald:
  „In de sector koemelk en koemelkprodukten komen de volgende investeringen niet voor bijstand in aanmerking:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

27.

In het onderhavige geval is punt 2.3 van Beschikking nr. 94/173/EG van belang, waarin het volgende wordt bepaald:

„In de sector koemelk en koemelkprodukten komen de volgende investeringen niet voor bijstand in aanmerking:

—

[...]

| — | investeringen met betrekking tot de volgende producten: boter, weipoeder, melkpoeder, butteroil, lactose, caseïne en caseïnaten, |
| --- | --- |

—

investeringen met betrekking tot de volgende producten: boter, weipoeder, melkpoeder, butteroil, lactose, caseïne en caseïnaten,

| — | investeringen voor de bereiding van verse producten en kaas, behalve producten die in belangrijke mate innoverend inspelen op de ontwikkeling van de vraag, producten waarvoor is aangetoond dat de capaciteit ontoereikend is en dat er daadwerkelijk afzetmogelijkheden voor die producten bestaan, en producten die volgens de in de Gemeenschapsvoorschriften omschreven traditionele of biologische methoden worden bereid.
  De bovenstaande beperkingen gelden niet voor de volgende investeringen, voor zover zij niet leiden tot een uitbreiding van de capaciteit: |
| --- | --- |

—

investeringen voor de bereiding van verse producten en kaas, behalve producten die in belangrijke mate innoverend inspelen op de ontwikkeling van de vraag, producten waarvoor is aangetoond dat de capaciteit ontoereikend is en dat er daadwerkelijk afzetmogelijkheden voor die producten bestaan, en producten die volgens de in de Gemeenschapsvoorschriften omschreven traditionele of biologische methoden worden bereid.

De bovenstaande beperkingen gelden niet voor de volgende investeringen, voor zover zij niet leiden tot een uitbreiding van de capaciteit:

| — | investeringen met het oog op aanpassing aan de sanitaire voorschriften van de Gemeenschap, |
| --- | --- |

—

investeringen met het oog op aanpassing aan de sanitaire voorschriften van de Gemeenschap,

| — | investeringen op het gebied van milieubescherming.” |
| --- | --- |

—

investeringen op het gebied van milieubescherming.”

| 28. | Hieruit volgt dat, a priori, een investeringssteun voor de bereiding van verse produkten zoals de steun die hier onderzocht wordt, niet verenigbaar zou zijn met de gemeenschappelijke markt, tenzij deze investering in aanmerking zou komen voor de toepassing van één van de uitzonderingen vermeld in punt 2.3 van de bijlage bij Beschikking 94/173/EG. |
| --- | --- |

28.

Hieruit volgt dat, a priori, een investeringssteun voor de bereiding van verse produkten zoals de steun die hier onderzocht wordt, niet verenigbaar zou zijn met de gemeenschappelijke markt, tenzij deze investering in aanmerking zou komen voor de toepassing van één van de uitzonderingen vermeld in punt 2.3 van de bijlage bij Beschikking 94/173/EG.

| 29. | In dit stadium beschikt de Commissie niet over voldoende elementen op basis waarvan kan worden geconcludeerd dat de door Farm Dairy gedane investeringen voldoen aan een van de bovengenoemde voorwaarden, waardoor op hen het verbod inzake investeringssteun niet van toepassing zou zijn. Met name is niet duidelijk of er bij de productie in belangrijke mate sprake is van innovatie, in overeenstemming met de ontwikkelingen aan de vraagzijde, of er onvoldoende capaciteit is dan wel of er reële of effectieve afzetmogelijkheden bestaan. |
| --- | --- |

29.

In dit stadium beschikt de Commissie niet over voldoende elementen op basis waarvan kan worden geconcludeerd dat de door Farm Dairy gedane investeringen voldoen aan een van de bovengenoemde voorwaarden, waardoor op hen het verbod inzake investeringssteun niet van toepassing zou zijn. Met name is niet duidelijk of er bij de productie in belangrijke mate sprake is van innovatie, in overeenstemming met de ontwikkelingen aan de vraagzijde, of er onvoldoende capaciteit is dan wel of er reële of effectieve afzetmogelijkheden bestaan.

| 30. | De Commissie merkt op dat de Nederlandse autoriteiten in de briefwisseling niet hebben aangegeven dat aan deze voorwaarden was voldaan. Integendeel, uit de door de Nederlandse autoriteiten overgelegde documentatie blijkt dat het productieproces niet innoverend is (zie nota van het ministerie van Landbouw van 14 december 1998, die als bijlage is gevoegd bij de brief van Nederland aan de Commissie van 29 november 2005). Daarom plaatst de Commissie in dit stadium twijfels bij de verenigbaarheid van de maatregel in kwestie met de regelgeving inzake investeringssteun. |
| --- | --- |

30.

De Commissie merkt op dat de Nederlandse autoriteiten in de briefwisseling niet hebben aangegeven dat aan deze voorwaarden was voldaan. Integendeel, uit de door de Nederlandse autoriteiten overgelegde documentatie blijkt dat het productieproces niet innoverend is (zie nota van het ministerie van Landbouw van 14 december 1998, die als bijlage is gevoegd bij de brief van Nederland aan de Commissie van 29 november 2005). Daarom plaatst de Commissie in dit stadium twijfels bij de verenigbaarheid van de maatregel in kwestie met de regelgeving inzake investeringssteun.

| 31. | Overigens heeft de Commissie de steun nagekeken in het licht van artikel 3, d) van de vermelde richtlijnen, die aangeven dat de Commissie per geval moet onderzoeken in hoeverre een steunmaatregel die op grond van deze richtsnoeren en dienstige maatregelen moet worden uitgesloten maar in beginsel wel voor communautaire medefinanciering op grond van Verordening 2328/91 (6) in aanmerking komt. Uit de brief die door de Commissie aan Nederland opgestuurd werd op 25 juni 1999 volgt dat het project niet gefinancierd kon worden door middel van het EPD. Bijgevolg is de Commissie in dit stadium van mening dat de uitzonderingen vermeld in punt 3, d) van vermelde kaderregeling niet van toepassing zijn op de onderhavige maatregel. |
| --- | --- |

31.

Overigens heeft de Commissie de steun nagekeken in het licht van artikel 3, d) van de vermelde richtlijnen, die aangeven dat de Commissie per geval moet onderzoeken in hoeverre een steunmaatregel die op grond van deze richtsnoeren en dienstige maatregelen moet worden uitgesloten maar in beginsel wel voor communautaire medefinanciering op grond van Verordening 2328/91 (6) in aanmerking komt. Uit de brief die door de Commissie aan Nederland opgestuurd werd op 25 juni 1999 volgt dat het project niet gefinancierd kon worden door middel van het EPD. Bijgevolg is de Commissie in dit stadium van mening dat de uitzonderingen vermeld in punt 3, d) van vermelde kaderregeling niet van toepassing zijn op de onderhavige maatregel.

3.3.2.   Vergoeding van de geleden schade als gevolg van het niet toekennen van de steun

| 32. | De Nederlandse autoriteiten hebben aangegeven dat de steun is verleend in de vorm van een vergoeding voor de geleden schade als gevolg van de door de overheid gemaakte fout, aangezien zij de steun in eerste instantie had toegekend, terwijl later bleek dat die steun onrechtmatig en misschien onverenigbaar was. |
| --- | --- |

32.

De Nederlandse autoriteiten hebben aangegeven dat de steun is verleend in de vorm van een vergoeding voor de geleden schade als gevolg van de door de overheid gemaakte fout, aangezien zij de steun in eerste instantie had toegekend, terwijl later bleek dat die steun onrechtmatig en misschien onverenigbaar was.

| 33. | Het Hof heeft geoordeeld dat de betaling van schadevergoeding niet als steun kan worden aangemerkt (7). Het Hof heeft zich daarbij gebaseerd op het feit dat overheidssteun en schadevergoeding een verschillend rechtskarakter dragen. Daarom levert de betaling van een schadevergoeding de begunstigde daarvan in beginsel geen voordeel op, omdat het eenvoudigweg gaat om compensatie voor een door hem genoten recht. |
| --- | --- |

33.

Het Hof heeft geoordeeld dat de betaling van schadevergoeding niet als steun kan worden aangemerkt (7). Het Hof heeft zich daarbij gebaseerd op het feit dat overheidssteun en schadevergoeding een verschillend rechtskarakter dragen. Daarom levert de betaling van een schadevergoeding de begunstigde daarvan in beginsel geen voordeel op, omdat het eenvoudigweg gaat om compensatie voor een door hem genoten recht.

| 34. | In onderhavig geval kan moeilijk worden beweerd dat de begunstigde recht op steun heeft, aangezien dit vermeende recht reeds vanaf het begin zijn grondslag vond in een onrechtmatige gedraging van de lidstaat. Uit constante jurisprudentie blijkt namelijk dat gezien het dwingende karakter van de door de Commissie op grond van artikel 88 van het EG-Verdrag uitgevoerde controle op staatssteun, ondernemingen die staatssteun genieten in beginsel alleen een gewettigd vertrouwen in de rechtmatigheid van die steun mogen hebben indien deze is verleend met inachtneming van de in genoemd artikel vastgestelde procedure. Normaal gesproken mag van een serieuze deelnemer aan het economisch verkeer namelijk worden verwacht dat hij in staat is zich ervan te vergewissen dat deze procedure is nageleefd (8). |
| --- | --- |

34.

In onderhavig geval kan moeilijk worden beweerd dat de begunstigde recht op steun heeft, aangezien dit vermeende recht reeds vanaf het begin zijn grondslag vond in een onrechtmatige gedraging van de lidstaat. Uit constante jurisprudentie blijkt namelijk dat gezien het dwingende karakter van de door de Commissie op grond van artikel 88 van het EG-Verdrag uitgevoerde controle op staatssteun, ondernemingen die staatssteun genieten in beginsel alleen een gewettigd vertrouwen in de rechtmatigheid van die steun mogen hebben indien deze is verleend met inachtneming van de in genoemd artikel vastgestelde procedure. Normaal gesproken mag van een serieuze deelnemer aan het economisch verkeer namelijk worden verwacht dat hij in staat is zich ervan te vergewissen dat deze procedure is nageleefd (8).

| 35. | In dezen is het eveneens van belang op te merken dat het verlenen van steun in de vorm van een schadevergoeding zou betekenen dat het verbod op het toekennen van steun zonder goedkeuring door de Commissie zou worden omzeild. Dit wordt overigens bevestigd door het feit dat op het moment dat de Provincie Flevoland aangaf dat de steun in kwestie zou worden toegekend in het kader van een vergoeding voor de door de overheid gemaakte fout, zij zich terdege bewust was van het feit dat de steun vóór toekenning daarvan ter goedkeuring aan de Commissie had moeten worden voorgelegd. |
| --- | --- |

35.

In dezen is het eveneens van belang op te merken dat het verlenen van steun in de vorm van een schadevergoeding zou betekenen dat het verbod op het toekennen van steun zonder goedkeuring door de Commissie zou worden omzeild. Dit wordt overigens bevestigd door het feit dat op het moment dat de Provincie Flevoland aangaf dat de steun in kwestie zou worden toegekend in het kader van een vergoeding voor de door de overheid gemaakte fout, zij zich terdege bewust was van het feit dat de steun vóór toekenning daarvan ter goedkeuring aan de Commissie had moeten worden voorgelegd.

| 36. | De Commissie plaatst dan ook haar twijfels bij de vraag of het verlenen van het predicaat schadevergoeding een afdoende rechtvaardiging vormt om te concluderen dat de onderhavige maatregel niet als steun moet worden aangemerkt. |
| --- | --- |

36.

De Commissie plaatst dan ook haar twijfels bij de vraag of het verlenen van het predicaat schadevergoeding een afdoende rechtvaardiging vormt om te concluderen dat de onderhavige maatregel niet als steun moet worden aangemerkt.

3.3.3.   Andere rechtsgrondslagen op grond waarvan de steun verenigbaar zou zijn

| 37. | Nu de Nederlandse autoriteiten geen andere rechtsgrondslagen hebben aangevoerd ten behoeve van het onderzoek en het eventueel goedkeuren van de aan Farm Dairy toegekende maatregel, kan in dit stadium niet worden uitgesloten dat de voorgenomen steun als exploitatiesteun moet worden aangemerkt, anders gezegd steun die erop gericht is de onderneming te vrijwaren van de kosten die zij zelf normaliter voor het dagelijks beheer of de normale bedrijfsvoering had moeten dragen. Dergelijke steun moet in beginsel als onverenigbaar met de gemeenschappelijke markt worden beschouwd. |
| --- | --- |

37.

Nu de Nederlandse autoriteiten geen andere rechtsgrondslagen hebben aangevoerd ten behoeve van het onderzoek en het eventueel goedkeuren van de aan Farm Dairy toegekende maatregel, kan in dit stadium niet worden uitgesloten dat de voorgenomen steun als exploitatiesteun moet worden aangemerkt, anders gezegd steun die erop gericht is de onderneming te vrijwaren van de kosten die zij zelf normaliter voor het dagelijks beheer of de normale bedrijfsvoering had moeten dragen. Dergelijke steun moet in beginsel als onverenigbaar met de gemeenschappelijke markt worden beschouwd.

| 38. | Op basis van het thans voorliggende dossier beschikt de Commissie niet over informatie op grond waarvan zij kan beoordelen of de steun verenigbaar is met andere op het moment van de steunverlening geldende richtsnoeren of kaderregelingen. De Commissie herinnert er in dit opzicht aan dat het aan de betrokken lidstaat is om in het kader van diens samenverwerkingsverplichting jegens de Commissie alle informatie te verstrekken aan de hand waarvan deze laatste kan verifiëren of is voldaan aan de voorwaarden op grond waarvan deze lidstaat zou mogen afwijken van de relevante regelgeving (9). |
| --- | --- |

38.

Op basis van het thans voorliggende dossier beschikt de Commissie niet over informatie op grond waarvan zij kan beoordelen of de steun verenigbaar is met andere op het moment van de steunverlening geldende richtsnoeren of kaderregelingen. De Commissie herinnert er in dit opzicht aan dat het aan de betrokken lidstaat is om in het kader van diens samenverwerkingsverplichting jegens de Commissie alle informatie te verstrekken aan de hand waarvan deze laatste kan verifiëren of is voldaan aan de voorwaarden op grond waarvan deze lidstaat zou mogen afwijken van de relevante regelgeving (9).

4.   BESLUIT

| 39. | Gelet op bovenstaande overwegingen verzoekt de Commissie Nederland in het kader van de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag binnen een maand na de datum van ontvangst van deze brief zijn opmerkingen kenbaar te maken en alle informatie te verstrekken die van nut kan zijn voor de beoordeling van de maatregel. Zij nodigt uw autoriteiten uit onmiddellijk een kopie van deze brief aan de mogelijke begunstigde van de steun te doen toekomen. |
| --- | --- |

39.

Gelet op bovenstaande overwegingen verzoekt de Commissie Nederland in het kader van de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag binnen een maand na de datum van ontvangst van deze brief zijn opmerkingen kenbaar te maken en alle informatie te verstrekken die van nut kan zijn voor de beoordeling van de maatregel. Zij nodigt uw autoriteiten uit onmiddellijk een kopie van deze brief aan de mogelijke begunstigde van de steun te doen toekomen.

| 40. | De Commissie herinnert Nederland aan de opschortende werking van artikel 88, lid 3 van het EG-Verdrag en verwijst naar artikel 14 van Verordening (EG) nr. 659/1999 van de Raad, waarin is bepaald dat iedere onrechtmatig verleende steun van de begunstigde kan worden teruggevorderd. |
| --- | --- |

40.

De Commissie herinnert Nederland aan de opschortende werking van artikel 88, lid 3 van het EG-Verdrag en verwijst naar artikel 14 van Verordening (EG) nr. 659/1999 van de Raad, waarin is bepaald dat iedere onrechtmatig verleende steun van de begunstigde kan worden teruggevorderd.

| 41. | De Commissie attendeert Nederland er hierbij op dat zij de betrokkenen op de hoogte zal brengen door middel van de bekendmaking van deze brief en een samenvatting daarvan in het Publicatieblad van de Europese Unie. Alle bovengenoemde betrokkenen zullen in de gelegenheid worden gesteld binnen een maand na de datum van die bekendmaking hun opmerkingen kenbaar te maken.“ |
| --- | --- |

41.

De Commissie attendeert Nederland er hierbij op dat zij de betrokkenen op de hoogte zal brengen door middel van de bekendmaking van deze brief en een samenvatting daarvan in het Publicatieblad van de Europese Unie. Alle bovengenoemde betrokkenen zullen in de gelegenheid worden gesteld binnen een maand na de datum van die bekendmaking hun opmerkingen kenbaar te maken.“

---

(1)  Ú. v. ES C 29, 2.2.1996, s. 4.

1

(2)  Ú. v. ES L 218, 6.8.1991, s. 1.

2

(3)  Rozsudok SDES, 14. januára 1997, Španielsko / Komisia, vec C-169/95, Zb. s. I-135.

3

(4)  Op grond van jurisprudentie van het Hof van Justitie vormt een verbetering van de concurrentiepositie van een onderneming als gevolg van staatsteun over het algemeen een bewijs voor het feit dat sprake is van concurrentievervalsing ten opzichte van andere ondernemingen die een dergelijke steun niet hebben ontvangen (Zaak C - 730/79, Jur. 1980, blz. 2671, punten 11 en 12).

4

(5)  PB C 29 van 2.2.1996, blz. 4.

5

(6)  PB L 218 van 6.8.1991, p. 1.

6

(7)  HvJ, 27.9.1988, Asteris AE vs. Helleense Republiek en EEG, gevoegde zaken 106-120/87, Jur. 1988, blz. 5515.

7

Asteris AE vs. Helleense Republiek en EEG

(8)  HvJ, 14 januari 1997, Spanje/Commissie, zaak C-169/95, Jur. blz. I-135.

8

(9)  Arrest van het Gerecht van 15 juni 2005, Regione autonoma della Sardegna/Commissie, T-171/02, Jur. blz. II-2123, punt 129.

9

---

| 16.4.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 87/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 87/12

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec COMP/M.5403 – Lufthansa/British Midland)

(Text s významom pre EHP)

2009/C 87/04

| 1. | Komisii bolo dňa 3. apríla 2009 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik Deutsche Lufthansa AG („Lufthansa“, Nemecko) získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady výhradnú kontrolu nad podnikom British Midland (Spojené kráľovstvo) prostredníctvom kúpy akcií. |
| --- | --- |

1.

Komisii bolo dňa 3. apríla 2009 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik Deutsche Lufthansa AG („Lufthansa“, Nemecko) získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady výhradnú kontrolu nad podnikom British Midland (Spojené kráľovstvo) prostredníctvom kúpy akcií.

| 2. | Predmet činnosti dotknutých podnikov:






  — | Lufthansa: letecká doprava – osobná a nákladná a súvisiace služby (stravovacie služby počas letu, služby IT, údržba a generálne opravy lietadiel), |
| --- | --- | --- |

2.

Predmet činnosti dotknutých podnikov:

—

Lufthansa: letecká doprava – osobná a nákladná a súvisiace služby (stravovacie služby počas letu, služby IT, údržba a generálne opravy lietadiel),

| — | British Midland: letecká doprava – osobná a nákladná, údržba, opravy a generálne opravy. |
| --- | --- |

—

British Midland: letecká doprava – osobná a nákladná, údržba, opravy a generálne opravy.

| 3. | Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 139/2004. |
| --- | --- |

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 139/2004.

| 4. | Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.
  Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom [fax: (32-2) 296 43 01 alebo 296 72 44] alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.5403 – Lufthansa/British Midland na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom [fax: (32-2) 296 43 01 alebo 296 72 44] alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.5403 – Lufthansa/British Midland na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussels

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 16.4.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 87/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 87/13

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec COMP/M.5479 – LONZA/TEVA/JV)

(Text s významom pre EHP)

2009/C 87/05

| 1. | Komisii bolo dňa 3. apríla 2009 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podniky Lonza Group Ltd („Lonza“) a Teva Pharmaceuticals Industries Ltd („Teva“) (Lonza a Teva spolu označované ako „materské spoločnosti“) vytvárajú v zmysle článku 3 ods. 4 nariadenia Rady spoločný podnik („JV“). |
| --- | --- |

1.

Komisii bolo dňa 3. apríla 2009 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podniky Lonza Group Ltd („Lonza“) a Teva Pharmaceuticals Industries Ltd („Teva“) (Lonza a Teva spolu označované ako „materské spoločnosti“) vytvárajú v zmysle článku 3 ods. 4 nariadenia Rady spoločný podnik („JV“).

| 2. | Predmet činnosti dotknutých podnikov:






  — | Lonza: poskytovanie rôznych služieb od výskumu až po konečnú výrobu v oblasti farmaceutického priemyslu, v odvetví zdravotnej starostlivosti a v oblasti biológie, |
| --- | --- | --- |

2.

Predmet činnosti dotknutých podnikov:

—

Lonza: poskytovanie rôznych služieb od výskumu až po konečnú výrobu v oblasti farmaceutického priemyslu, v odvetví zdravotnej starostlivosti a v oblasti biológie,

| — | Teva: vývoj, výroba a predaj generických i značkových farmaceutických výrobkov a aktívnych (chemických) farmaceutických substancií, |
| --- | --- |

—

Teva: vývoj, výroba a predaj generických i značkových farmaceutických výrobkov a aktívnych (chemických) farmaceutických substancií,

| — | JV: vývoj, výroba a predaj biologicky podobných liekov na celosvetovej úrovni. |
| --- | --- |

—

JV: vývoj, výroba a predaj biologicky podobných liekov na celosvetovej úrovni.

| 3. | Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 139/2004. |
| --- | --- |

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 139/2004.

| 4. | Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.
  Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom [fax: (32-2) 296 43 01 alebo 296 72 44] alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.5479 – LONZA/TEVA/JV na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussels |

4.

Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom [fax: (32-2) 296 43 01 alebo 296 72 44] alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.5479 – LONZA/TEVA/JV na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussels

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

INÉ AKTY

Komisia

| 16.4.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 87/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 87/14

---

Uverejnenie žiadosti o zmenu a doplnenie podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

2009/C 87/06

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietky proti žiadosti o zmenu a doplnenie podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 (1). Vznesené námietky sa musia Komisii doručiť do šiestich mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

ŽIADOSŤ O ZMENU A DOPLNENIE

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

Žiadosť o zmenu a doplnenie podľa Článku 9

„PARMIGIANO REGGIANO“

ES č.: IT-PDO-0317-0016-26.7.2007

CHZO ( ) CHOP ( X )

1.   Záhlavie v špecifikácii, ktorého sa zmena a doplnenie týka

| — |  | Názov výrobku |
| --- | --- | --- |
| — | | Opis |
| — |  | Zemepisná oblasť |
| — |  | Dôkaz o pôvode |
| — | | Spôsob výroby |
| — |  | Spojenie |
| — | | Označenie |
| — | | Vnútroštátne požiadavky |
| — | | Iné (upresniť) |

—



Názov výrobku

—

Image

Opis

—



Zemepisná oblasť

—



Dôkaz o pôvode

—

Image

Spôsob výroby

—



Spojenie

—

Image

Označenie

—

Image

Vnútroštátne požiadavky

—

Image

Iné (upresniť)

2.   Druh zmeny

| — |  | Zmena a doplnenie jednotného dokumentu alebo súhrnného listu |
| --- | --- | --- |
| — | | Zmena a doplnenie špecifikácie registrovaného CHZO alebo CHOP, pre ktoré nebol uverejnený jednotný dokument ani súhrnný list |
| — |  | Zmena a doplnenie špecifikácie, ktorá nevyžaduje žiadnu zmenu a doplnenie uverejneného jednotného dokumentu [článok 9 ods. 3 nariadenia (ES) č. 510/2006] |
| — |  | Dočasná zmena a doplnenie vyžadujúca uloženie povinných sanitárnych alebo rastlinolekárskych opatrení orgánmi verejnej moci [článok 9 ods. 4 nariadenia (ES) č. 510/2006] |

—



Zmena a doplnenie jednotného dokumentu alebo súhrnného listu

—

Image

Zmena a doplnenie špecifikácie registrovaného CHZO alebo CHOP, pre ktoré nebol uverejnený jednotný dokument ani súhrnný list

—



Zmena a doplnenie špecifikácie, ktorá nevyžaduje žiadnu zmenu a doplnenie uverejneného jednotného dokumentu [článok 9 ods. 3 nariadenia (ES) č. 510/2006]

—



Dočasná zmena a doplnenie vyžadujúca uloženie povinných sanitárnych alebo rastlinolekárskych opatrení orgánmi verejnej moci [článok 9 ods. 4 nariadenia (ES) č. 510/2006]

3.   Zmena(-y) a doplnenie(-a)

3.1.   Opis

Charakteristiky hotového výrobku sú opísané podrobnejšie.

Spôsoby kŕmenia dojníc, ktorých mlieko sa používa na výrobu syra Parmigiano Reggiano CHOP, sú opísané podrobnejšie s cieľom objasniť, ktoré prvky sú predmetom kontroly.

3.2.   Spôsob výroby

Špecifikuje sa krmivo pre dojnice, ktoré je povolené a ktoré je zakázané.

S cieľom predchádzať akémukoľvek riziku kontaminácie prostredia poľnohospodárskeho podniku, a to aj cez pôdu alebo suché krmivo, je v poľnohospodárskom podniku akákoľvek siláž zakázaná. Stanovilo sa, že tam, kde je to uplatniteľné, by sa jatočné zvieratá mali chovať na iných miestach a ustajňovať oddelene od dojníc.

Zaviedli sa špecifikácie, pokiaľ ide o rozmery a používanie kadí, určujúce uplatňovanie zavedených tradičných postupov s cieľom zachovať remeselný charakter výroby syra a spojitosť s miestnou pôdou. Zaviedla sa možnosť opätovného použitia 15 % kadí na mlieko pre druhý proces výroby syra vyvolaný osobitnými technickými a prevádzkovými podmienkami existujúcimi vo výrobnej oblasti Parmigiano-Reggiano CHOP. Táto nová možnosť poskytuje riešenie problému zvýšenej produkcie kravského mlieka, o ktorej svedčia štatistické údaje, čo umožní mliekarniam využívať zvýšené objemy vyprodukovaného mlieka bez toho, aby museli inštalovať nové kade alebo iné zariadenia. Týchto 15 % kadí zodpovedá priemernému maximálnemu zvýšeniu produkcie mlieka.

Odkaz na vypálené obchodné označenie bol odstránený, pretože podľa platných nariadení používanie otvoreného plameňa nie je v dozrievarňach povolené.

3.3.   Označenie

S cieľom zabezpečiť pravosť a správnu identifikáciu predbaleného, strúhaného alebo porciovaného syra „Parmigiano Reggiano“ uvedeného na trh sa zaviedla špecifikácia etikety: záväzné uvedenie rozlišovacej obchodnej značky obsahujúcej v hornej časti zobrazenie porcie a bochníka syra „Parmigiano Reggiano“ vedľa noža a v dolnej časti nápis „PARMIGIANO REGGIANO“.

Tým sa vylúči potreba uvádzať výraz „Parmigiano Reggiano o CFPR“ na kazeínovom štítku s názvom. Odstránenie tohto prvku umožňuje používať iné výrazy, ako je „Consorzio del Formaggio Parmigiano Reggiano“ alebo kolektívnu známku.

Výraz „prima stagionatura“ (prvé zrenie) sa zavádza ako ekvivalent výrazu „seconda categoria“ (druhá trieda) alebo „mezzano“ (stredne vyzretý).

3.4.   Vnútroštátne požiadavky

Do normy na výrobu syra sa zavádza odkaz na výnos ministerského predsedu (DPCM) zo 4. 11. 1991, ktorý je už účinný a platný.

3.5.   Iné

Osobitne sa ustanovuje, že porciovanie a balenie sa musí vykonávať v oblasti pôvodu na účely kvality a vysledovateľnosti. V súlade s pokynmi, ktoré vo svojom rozsudku vydal Súdny dvor vo veciach C-66/00 a C-469/00 na účely ochrany spotrebiteľa, sa považuje len balenie vykonané v oblasti pôvodu za dostatočné na zaručenie pravosti predbaleného porciovaného syra „Parmigiano Reggiano“ uvedeného na trh. Toto sa zakladá na skutočnosti, že známky identifikujúce výrobok, najmä známky preukazujúce pôvod a výber, ktoré boli uvedené na celom syre, chýbajú na tých dieloch, ktoré nemajú žiadnu kôru a nie sú jasné na mnohých dieloch s kôrou; táto zásada sa zakladá na potrebe neohroziť záruku pravosti predbaleného výrobku a zabezpečiť jeho úplnú vysledovateľnosť. Pokiaľ ide o kvalitu, krájanie syra na tvar bochníka zbavuje syr vynikajúcej prirodzenej ochrany, ktorú mu poskytuje vysoko dehydrovaná kôra tým, že ho izoluje od okolitého vzduchu. Kôra teda chráni syr pred rizikom dehydratácie, oxidovania, potenia, topenia sa lipidov a šírenia sa plesne. V snahe zabrániť takýmto nezvratným účinkom by diely syra mali byť umiestnené vo vákuu alebo v klimatizovanom prostredí v súlade s jasne vymedzenými postupmi a pod dohľadom odborných pracovníkov.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„PARMIGIANO REGGIANO“

ES č.: IT-PDO-0317-0016-26.7.2007

CHZO ( ) CHOP ( X )

1.   Názov

„Parmigiano Reggiano“

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Taliansko

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny:

3.1.   Druh výrobku (príloha II)

| Trieda 1.3. | Syry |
| --- | --- |

Trieda 1.3.

Syry

3.2.   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

„Parmigiano Reggiano“ je tvrdý syr vyrobený zo surového kravského mlieka, čiastočne odstredeného prirodzeným povrchovým odstreďovaním. Mlieko nesmie byť vystavené žiadnej pasterizácii a musí pochádzať od kráv kŕmených hlavne krmivom získaným v oblasti pôvodu. Musí zrieť najmenej 12 mesiacov. Syr „Parmigiano Reggiano“ sa môže predávať na trhu ako celý, porciovaný alebo strúhaný syr.

Syr „Parmigiano Reggiano“ musí mať tieto vlastnosti:

| — | valcový tvar s mierne vypuklou alebo prakticky rovnými bokmi s plochými čelnými plochami s mierne zdvihnutou hranou; |
| --- | --- |

—

valcový tvar s mierne vypuklou alebo prakticky rovnými bokmi s plochými čelnými plochami s mierne zdvihnutou hranou;

| — | rozmery: priemer plochých čelných plôch 35 až 45 cm, výška bokov 20 až 26 cm; |
| --- | --- |

—

rozmery: priemer plochých čelných plôch 35 až 45 cm, výška bokov 20 až 26 cm;

| — | minimálna hmotnosť každého bochníka syra: 30 kg; |
| --- | --- |

—

minimálna hmotnosť každého bochníka syra: 30 kg;

| — | vonkajší vzhľad: kôra prirodzenej slamovo-žltej farby; |
| --- | --- |

—

vonkajší vzhľad: kôra prirodzenej slamovo-žltej farby;

| — | hrúbka kôry: približne 6 mm; |
| --- | --- |

—

hrúbka kôry: približne 6 mm;

| — | farba vnútornej časti syra: medzi svetloslamovou a slamovou; |
| --- | --- |

—

farba vnútornej časti syra: medzi svetloslamovou a slamovou;

| — | charakteristická aróma a chuť: krehká, lahodná, korenistá, ale nie ostrá; |
| --- | --- |

—

charakteristická aróma a chuť: krehká, lahodná, korenistá, ale nie ostrá;

| — | konzistencia vnútornej časti syra: jemne zrnitá, vločkovitá; |
| --- | --- |

—

konzistencia vnútornej časti syra: jemne zrnitá, vločkovitá;

| — | obsah tuku na sušinu: najmenej 32 %. |
| --- | --- |

—

obsah tuku na sušinu: najmenej 32 %.

3.3.   Suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Kravské mlieko, soľ, teľacie syridlo.

Mlieko pochádza od kráv chovaných vo vymedzenej zemepisnej oblasti.

Používanie prísad je zakázané.

3.4.   Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu)

Kravy sú kŕmené hlavne krmivom z vymedzenej zemepisnej oblasti v stanovenom množstve a kvalite.

Najmenej 75 % sušiny krmiva sa musí vyprodukovať v rámci zemepisnej oblasti.

Krmivá môžu tvoriť najviac 50 % hmotnosti sušiny krmiva pre zvieratá.

Používanie siláže akéhokoľvek druhu je zakázané.

3.5.   Konkrétne kroky pri výrobe, ktoré sa musia uskutočniť v označenej zemepisnej oblasti

Poľnohospodárske podniky s chovom dojníc, ktorých mlieko sa má spracovať na syr „Parmigiano Reggiano“, sa nachádzajú vo vymedzenej zemepisnej oblasti.

Mlieko sa musí vyprodukovať a spracovať v rámci vymedzenej zemepisnej oblasti. Mlieko získané z večerného dojenia a ranného dojenia sa dopraví do mliekarne v úplne surovom stave v súlade s výrobnou špecifikáciou. Mlieko z ranného dojenia sa naleje do medených kadí a zmieša sa s mliekom z večerného dojenia čiastočne odstredeným prirodzeným povrchovým odstreďovaním. Do mlieka sa pridáva domáca srvátka. Používanie vybraných štartovacích kultúr je zakázané. Po zrážaní, ktoré sa dosiahne výlučne použitím teľacej srvátky, sa zrazené mlieko rozdelí a varí. Po sedimentácii sa syrová hmota preloží do vhodných foriem, aby sa vytvorili kolieska. Potom sa prilepí značenie. Po niekoľkých dňoch sa bochníky ponoria do nálevu a nechajú sa zrieť najmenej 12 mesiacov.

Minimálne 12-mesačné zrenie sa musí vykonať vo vymedzenej zemepisnej oblasti.

Po minimálnej dobe zrenia sa vykonajú skúšky na kontrolu súladu s výrobnými špecifikáciami.

3.6.   Osobitné pravidlá pre krájanie, strúhanie, balenie atď.

Syr „Parmigiano Reggiano“ sa môže predávať na trhu ako celý, porciovaný alebo strúhaný syr.

V záujme ochrany spotrebiteľa a záruky pravosti predbaleného, strúhaného alebo porciovaného syra „Parmigiano Reggiano“ uvedeného na trh sa musia postupy strúhania, porciovania a následného balenia vykonávať vo vymedzenej zemepisnej oblasti. Vyžaduje sa z toho dôvodu, že známky, ktorými sa označuje syr „Parmigiano Reggiano“ na celom syre, sa strácajú alebo nie sú viditeľné na strúhanom alebo porciovanom výrobku, a preto je potrebné zaručiť pôvod predbaleného výrobku. Vyžaduje sa to aj pre potrebu zabaliť syr rýchlo po porciovaní s použitím príslušných metód s cieľom zabrániť, aby bol syr dehydrovaný, okysličený alebo aby stratil svoje pôvodné organoleptické vlastnosti „Parmigiano Reggiano“. Krájanie na tvar bochníka zbavuje syr prirodzenej ochrany kôrou, ktorá, sama osebe vysoko dehydrovaná, veľmi dobre izoluje syr od okolitého vzduchu.

Porcie syra „Parmigiano Reggiano“ môžu byť balené v roku, v ktorom sú pripravené.

Strúhať sa môže len celý syr, na ktorom je chránené označenie pôvodu (CHOP) „Parmigiano Reggiano“; musí sa zabaliť bezprostredne potom, bez akéhokoľvek spracovania alebo pridania nejakých látok, ktoré by mohli zmeniť jeho konzervačné vlastnosti alebo pôvodné organoleptické vlastnosti.

3.7.   Osobitné pravidlá pre označovanie

Identifikačné známky na každom bochníku syra „Parmigiano Reggiano“ obsahujú slová „Parmigiano Reggiano“ hneď za registračným číslom mliekarne, rokom a mesiacom výroby vyrazenými na bokoch, oválnu pečiatku so slovami „Parmigiano Reggiano Consorzio Tutela“ a kazeínový štítok s menom, na ktorom sú uvedené kódy identifikujúce bochník, a prípadne známku označujúcu syr druhej triedy.

Identifikačná známka pre predbalený, strúhaný a porciovaný syr „Parmigiano Reggiano“ uvedený na trh obsahuje v hornej časti zobrazenie porcie a bochníka syra „Parmigiano Reggiano“ vedľa noža, a v dolnej časti nápis „PARMIGIANO REGGIANO“. Táto známka, ktorá je záväznou súčasťou štítka, musí byť reprodukovaná v súlade s technickými špecifikáciami, ktoré určilo konzorcium v príslušnej dohode.

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Vymedzená zemepisná oblasť obsahuje územia provincií Bologna vľavo od rieky Reno, Mantua vpravo od rieky Pád, Modena, Parma a Reggio v kraji Emilia.

5.   Súvislosť so zemepisnou oblasťou

5.1.   Špecifickosť zemepisnej oblasti

Pokiaľ ide o súvisiace prírodné faktory, osobitnú pozornosť treba venovať pôdnym vlastnostiam zeme v rámci vymedzenej zemepisnej oblasti siahajúcej od hrebeňov Apenín až po rieku Pád, v spojení s klimatickými podmienkami, ktoré majú priamy vplyv tak na zloženie prírodnej flóry, ako aj na osobitné fermentačné vlastnosti výrobku. Z ľudského hľadiska, okrem historickej relevantnosti syra v miestnom hospodárstve, treba zdôrazniť, že zložité operácie, ktorým sa podrobuje syr „Parmigiano Reggiano“, sú výsledkom tradičných postupov výroby syra ustálených v priebehu stáročí v tejto výrobnej oblasti a zaručených ako dôsledné miestne postupy.

5.2.   Špecifickosť výrobku

Špecifickými charakteristikami syra „Parmigiano Reggiano“ sú jemne zrnitá a vločkovitá štruktúra jeho vnútrajška, krehká aróma a lahodná chuť, ktorá je korenistá, pričom nie je ostrá, a jeho vysoká úroveň rozpustnosti a stráviteľnosti.

Tieto charakteristiky pochádzajú z osobitných vlastností a výberových kritérií uplatňovaných na mlieko denne používané v surovom stave v medených kadiach, vyzrážané s teľacím syridlom s vysokým obsahom chymozínu, z konzervovania v nasýtenom náleve a predĺženej doby zrenia.

5.3.   Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo charakteristikami výrobku (pre CHOP) alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou vlastnosťou výrobku (pre CHZO)

Svojrázne fyzikálne, chemické a mikrobiologické vlastnosti mlieka, ktoré zabezpečujú špecifické charakteristiky a akosť syra „Parmigiano Reggiano“, vyplývajú zo spôsobu kŕmenia dojníc na základe krmiva z pôvodnej oblasti pri striktnom vylúčení používania akéhokoľvek druhu siláže.

Minimálna dvanásťmesačná lehota zrenia, ktoré prebieha v rámci zemepisnej oblasti vymedzenej na základe špecifických klimatických podmienok, je nevyhnutnou fázou, ktorou sa zabezpečí, že výrobok získaný zo spracovania mlieka prostredníctvom konkrétneho enzymatického procesu nadobudne vlastnosti typické pre syr „Parmigiano Reggiano“.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

(Článok 5 ods. 7 nariadenia (ES) č. 510/2006)

Úplné znenie špecifikácie výrobku je dostupné na tejto internetovej stránke:

| — | http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  alebo: |
| --- | --- |

—

http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

alebo:

| — | priamo otvorením domovskej stránky ministerstva (www.politicheagricole.it) a kliknutím na „Prodotti di Qualità“ (na ľavej strane obrazovky) a napokon na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (nariadenie ES č. 510/2006)“. |
| --- | --- |

—

priamo otvorením domovskej stránky ministerstva (www.politicheagricole.it) a kliknutím na „Prodotti di Qualità“ (na ľavej strane obrazovky) a napokon na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (nariadenie ES č. 510/2006)“.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 16.4.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 87/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 87/20

---

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

2009/C 87/07

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietky proti žiadosti o zápis podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 (1). Vznesené námietky sa musia Komisii doručiť do šiestich mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

ŽIADOSŤ O ZMENU A DOPLNENIE

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

Žiadosť o zmenu a doplnenie v súlade s článkom 9

„BITTO“

ES č.: IT-PDO-117-1502-02.08.2006

CHZO ( ) CHOP ( X )

1.   Kolónka špecifikácie, ktorej sa žiadosť o zmenu a doplnenie týka

| — |  | Názov výrobku |
| --- | --- | --- |
| — | | Opis výrobku |
| — | | Zemepisná oblasť |
| — |  | Dôkaz o pôvode |
| — | | Spôsob výroby |
| — |  | Spojenie |
| — | | Označenie |
| — |  | Vnútroštátne požiadavky |
| — |  | Iné [uveďte] |

—



Názov výrobku

—

Image

Opis výrobku

—

Image

Zemepisná oblasť

—



Dôkaz o pôvode

—

Image

Spôsob výroby

—



Spojenie

—

Image

Označenie

—



Vnútroštátne požiadavky

—



Iné [uveďte]

2.   Druh zmeny a doplnenia

| — |  | Zmena a doplnenie jednotného dokumentu alebo zhrnutia |
| --- | --- | --- |
| — | | Zmena a doplnenie špecifikácie CHOP alebo CHZO zapísaného do registra, ku ktorým sa neuverejnil nijaký jednotný dokument ani zhrnutie |
| — |  | Zmena a doplnenie špecifikácie, z ktorej nevyplýva nijaká zmena a doplnenie jednotného dokumentu [článok 9 ods. 3 nariadenia (ES) č. 510/2006] |
| — |  | Dočasná zmena a doplnenie špecifikácie vyplývajúca z uloženia záväzných hygienických alebo rastlinolekárskych opatrení zo strany verejných orgánov [článok 9 ods. 4 nariadenia (ES) č. 510/2006] |

—



Zmena a doplnenie jednotného dokumentu alebo zhrnutia

—

Image

Zmena a doplnenie špecifikácie CHOP alebo CHZO zapísaného do registra, ku ktorým sa neuverejnil nijaký jednotný dokument ani zhrnutie

—



Zmena a doplnenie špecifikácie, z ktorej nevyplýva nijaká zmena a doplnenie jednotného dokumentu [článok 9 ods. 3 nariadenia (ES) č. 510/2006]

—



Dočasná zmena a doplnenie špecifikácie vyplývajúca z uloženia záväzných hygienických alebo rastlinolekárskych opatrení zo strany verejných orgánov [článok 9 ods. 4 nariadenia (ES) č. 510/2006]

3.   Zmena(-y) a doplnenie(-a)

3.1.   Opis výrobku

V článku 3 sa považovalo za vhodné podrobne opísať krmivo hovädzieho dobytka získané pastvou a doplniť ho maximálnym množstvom 3 kg sušiny denne, okrem soli a „náhradného“ krmiva na báze sena z trvalých lúk. Uvedené prikrmovanie sa ukázalo nevyhnutné, aby sa vyšlo v ústrety požiadavkám výrobcov, ktorí sa ocitli v ťažkej situácii z dôvodu vývoja podmienok na horských pastvinách a genetických vlastností dobytka vyháňaného v letnom období na tieto pastviny. Samotné pastviny totiž nie vždy postačujú na zabezpečenie dobrých životných podmienok zvierat. V tom istom článku sa uvádza, že sa používa surové mlieko. Je to len formálna zmena a doplnenie, keďže v súčasnej špecifikácii sa nepredpokladá nijaké spracovanie mlieka po dojení a následne teda ide už o „surové mlieko“.

Okrem toho sa maximálna výška syra zvýšila z 10 na 12 cm. Toto zvýšenie je odôvodnené výrobnými metódami, ktoré sú stále späté s tradičným postupom a umožňujú tak vyrábať syry, ktoré nie sú úplne rovnaké, ale líšia sa v istých stanovených medziach. Zároveň treba uviesť, že vymedzenie výškového rozpätia bočnej strany syra „Bitto“ (8 - 12 cm) súhlasí s údajmi čerpanými z historických dokumentov, ktoré sa zmieňujú presne o maximálnej výške 12 cm.

3.2.   Zemepisná oblasť

V článku týkajúcom sa oblasti pôvodu by sa malo spresniť, že požadovaná zmena a doplnenie znamená začleniť do oblasti produkcie mlieka tri horské pastviny Varrone, Artino a Lareggio, ktoré patria do provincií Bergamo a Lecco. Tieto horské pastviny sa v prvej verzii omylom opomenuli. Dané rozšírenie oblasti produkcie je nepatrné v tom zmysle, že sa týka menej ako 1 % súčasnej oblasti produkcie a rovnorodosť zo zemepisného hľadiska je zabezpečená vzhľadom na rovnaké litologické podmienky, nadmorskú výšku a expozíciu slnečnému svitu pridaných horských pastvín a pastvín pôvodne zahrnutých do oblasti produkcie. Vegetácia pastvín je v dôsledku toho úplne zhodná s pastvinami pôvodne zahrnutými do oblasti produkcie.

3.3.   Spôsob výroby

Cieľom predloženej zmeny a doplnenia je zaviesť možnosť používania pôvodných vyvolávacích kultúr. Tento z technologického hľadiska novátorský postup umožňuje zlepšiť proces syrenia, znížiť výskyt kazov, zabezpečiť zdravotná neškodnosť výrobku a zároveň zachovať typické vlastnosti, v ktorých sa prejavuje spojitosť s územím. Medzi faktormi, ktoré sa podieľajú na procese syrenia, zohrávajú práve mikrobiologické faktory zásadnú úlohu pri výrobe a zrení syrov. Používanie surového mlieka pri syrení je pre syr „Bitto“ a pre typické syry vo všeobecnosti výhodou, ale môže sa stať aj primárnym nedostatkom, ak je mikrobiologická kvalita mlieka nevyhovujúca, či už z dôvodu malého obsahu mliečnych baktérií alebo výskytu patogénnych mikroorganizmov. Dôvodom malého obsahu mliečnych baktérií môžu byť lepšie hygienické podmienky a čistota počas jednotlivých etáp výroby (dojenie, preprava mlieka, nádoby a priestory, v ktorých sa mlieko spracováva) a používanie nádob a náčinia z kovu a plastu a nie z dreva. Ak sú teda tieto postupy riešením problémov hygienického alebo zdravotného charakteru, na druhej strane zase spôsobujú nižší obsah mikroorganizmov a syrárskych baktérií v mlieku. Výskyt patogénnej mikroflóry, ktorá sa občas zistí v horskom mlieku, je zapríčinený nepriaznivými výrobnými podmienkami, najmä za daždivých letných období. Použitím fermentu v syroch zo surového mlieka sa dá „ovládať“ proces kvasenia pri syrení a tým obmedziť výskyt nedostatkov syra. Zabezpečia sa tak náležité podmienky kysnutia a oddelenia srvátky od syreniny (bez ktorých by v syre zostalo priveľa mliečneho séra, čo by spôsobilo vytváranie puklín a nepríjemného a neželaného zápachu), pričom sa zároveň umožní vyvážený rozvoj rozličných druhov syrárskych mikróbov nachádzajúcich sa v surovine (ktoré vplývajú na proces zrenia a zaručujú špecifickosť výrobku). Pri typických syroch sa hlavný dôraz kladie na používanie izolovaných a vybraných vyvolávacích kultúr mikroflóry charakteristickej pre jednotlivé syry. Dajú sa tak zachovať typické črty, ktorými sú dané výrobky povestné, a zlepšiť ich kvalita bez toho, aby sa zmenili na štandardné bezmenné výrobky s fádnou chuťou a bez osobitosti. Od roku 1999 začalo „Consorzio di Tutela“ v spolupráci s inštitútom CNR-ISPA Miláno výskum zameraný na rozšírenie poznatkov o mikroflóre typickej pre syr „Bitto“, zachovanie mikrobiálnej biodiverzity a charakteristických čŕt, ktoré táto biodiverzita výrobku dodáva, a na zlepšenie kvality. V priebehu rokov sa izolovali a skúmali kmene mliečnych baktérii a enterokokov. Niektoré takto určené kmene sa podrobili dodatočným analýzam, aby sa posúdili ich fyziologické, biochemické a metabolické charakteristiky, ako aj ich syrárske vlastnosti. Z hromadne rozmnožených pôvodných kmeňov sa získali vybrané fermenty, ktoré po naočkovaní do surového mlieka neobmedzujú spontánnu mliečnu mikroflóru, ba dokonca vytvárajú priaznivejšie podmienky na jej rozvoj a zaručujú zachovanie senzorických charakteristík syra.

3.4.   Označenie

Aby sa spotrebiteľovi poskytli presnejšie informácie a napomohlo sa okamžité rozpoznanie výrobku, ukázalo sa príhodné opísať príslušnú identifikačnú značku CHOP, ktorá sa uvádzala len v prílohe súčasnej špecifikácie, a zaviesť možnosť prikladania papierového kruhu. Okrem viackrát opakovaného a do lúčov rozmiestneného slova „Bitto“ sa na uvedenom kruhu nachádza logo Spoločenstva a odkazy na výrobné prevádzky, usadlosti, poľnohospodárske podniky, názvy podnikov a súkromné značky, pokiaľ nemajú pochvalnú povahu a nezavádzajú spotrebiteľa. Doplnila sa aj možnosť uvádzať názov horskej pastviny, na ktorej sa syr vyrobil, aby sa podčiarkla hodnota syra od daných výrobcov, ktorí už aj tak v nepriaznivých a namáhavých pracovných podmienkach existujúcich na horských lúkach oblasti produkcie syra „Bitto“ (často sťažené podmienky fungovania na pastvinách a prístupu k nim, skromné vidiecke budovy, tradičné vybavenie, výrazný vplyv poveternostných podmienok na chov dobytka a proces výroby syra) úmyselne uplatňujú výrobnú metódu spojenú s výrazným rizikom, konkrétne straty samotného produktu. Ocenenie tohto výrobku môže vyvážiť veľké riziko, ktoré títo výrobcovia podstupujú.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„BITTO“

ES č.: IT-PDO-117-1502-02.08.2006

CHZO ( ) CHOP ( X )

1.   Názov

„Bitto“

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Taliansko

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny:

3.1.   Druh výrobku (príloha II)

| Trieda 1.3 – | Syry |
| --- | --- |

Trieda 1.3 –

Syry

3.2.   Opis výrobku s názvom uvedeným v bode 1

Syr zo surového plnotučného kravského mlieka pochádzajúceho z tradičných plemien danej oblasti, do ktorého sa prípadne pridá surové kozie mlieko v podiele menšom ako 10 %, so stredným a dlhým zrením, v tvare pravidelného valca s rovným povrchom, dovnútra zaoblenými bokmi a ostrými hranami po obvode. Priemer syra býva od 30 do 50 cm, výška bočnej strany 8 až 12 cm a hmotnosť medzi 8 a 25 kg. Kôrka má slamovožltú farbu, ktorá počas zrenia nadobúda výraznejší odtieň, a jej hrúbka je 2 až 4 mm. Hmota syra ma celistvú štruktúru s občasnými dierami nazývanými „pávie oká“. Po prekrojení má syr bielu až slamovožltú farbu podľa stupňa jeho zrelosti. Chuť je lahodná a jemná, zintenzívňuje sa, ak je syr starší. Prípadným pridaním kozieho mlieka sa typická aróma tohto syra zvýrazní. Obsah tuku v sušine je najmenej 45 % a priemerná vlhkosť na 70. deň je 38 %. Syr sa vyrába tradičnými metódami, ktoré súvisia s environmentálnymi charakteristikami, v období od 1. júna do 30. septembra.

3.3.   Suroviny (len pre spracované výrobky)

Kravské mlieko, najviac 10 % surového kozieho mlieka, teľacie syridlo (kľag), soľ, pôvodné fermenty.

3.4.   Krmivo pre zvieratá (len pre výrobky živočíšneho pôvodu)

Krmivo kráv pozostáva z rastlín spásaných na horských lúkach oblasti vymedzenej v bode 4. Do krmiva pochádzajúceho z pastvy sa môžu pre dojnice pridávať tieto zložky, avšak najviac v množstve 3 kg sušiny denne: kukurica, jačmeň, pšenica, sója, melasa (najviac v pomere 3 %), aby sa zabezpečili dobré životné podmienky zvierat. Povolené je používanie minerálnych lizov. V prípade mimoriadnych poveternostných okolností, ktoré by pasenie znemožnili (sneh, krúpy, atď.), je povolené náhradné kŕmenie na báze sena z trvalých lúk v pomere najviac 5 % až do obnovenia normálnych podmienok.

3.5.   Špecifické fázy výroby, ktoré musia prebiehať vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Činnosti súvisiace s výrobou a spracovaním mlieka a zrením syra „Bitto“ sa musia uskutočňovať v oblasti produkcie vymedzenej v bode 4.

3.6.   Osobitné pravidlá krájania, strúhania, balenia, atď.

Syr sa môže používať strúhaný, ak zrel aspoň počas jedného roka.

3.7.   Osobitné pravidlá označovania

Pri uvedení na trh musí mať syr s chráneným označením pôvodu „Bitto“ na boku značku, ktorá sa vyrazí pôsobením tepla na konci obdobia zrenia syra pred tým, ako sa ponúkne spotrebiteľovi. Značka sa skladá z nápisu „Bitto“, pričom písmeno „B“ je ťažšie čitateľné, pretože spodná slučka písmena má štylizovaný tvar už načatého bochníka syra. Chýbajúci kus syra tvorí písmeno „V“, ktoré odkazuje na začiatočné písmeno Valtellina a tvar syra pripomína výrobok. Písmeno „B“ má podobu obrázku, zatiaľ čo vo zvyšku nápisu „ITTO“ sa používa písmo „Times regular“ zväčšené na 113,94 %.

Aby bol výrobok rozpoznateľný, môžu sa na celú vrchnú a spodnú stranu bochníkov syra priložiť kruhy z papiera vhodného na potravinárske účely.

Priemer kruhu by bol asi 30 cm. Tvorí ho vonkajší prstenec červenej farby, žltý nápis „BITTO“ sa viackrát opakuje a je rozmiestnený do lúčov, logo chráneného označenia pôvodu Spoločenstva má primeranú veľkosť a pôvodné farby a typ písma.

Priestor vnútorného prstenca žltej farby napojeného na ten červený sa môže použiť na uvedenie údajov, ktoré požaduje platná legislatíva, ako aj údajov o výrobných prevádzkach, usadlostiach, poľnohospodárskych podnikoch, názvoch podnikov a súkromných značkách, pokiaľ nemajú pochvalnú povahu a nezavádzajú spotrebiteľa.

Ak ide o výrobcov, ktorí s ohľadom na špecifikáciu kŕmia dojnice výlučne pastvou na horských lúkach v oblasti vymedzenej v bode 4 bez ďalšieho prikrmovania s výnimkou minerálnych lizov a náhradného krmiva na báze sena z trvalých lúk v pomere najviac 20 %, a zároveň nepoužívajú fermenty v rámci procesu syrenia a mlieko začínajú spracovávať do 30 minút po podojení, môže sa uviesť aj údaj o názve horskej lúky, kde bol syr vyrobený. Takáto značka udáva celý názov danej horskej lúky písmom „Times“ a počas výroby syra sa zaznačuje na spodnú bočnú časť bochníka, pričom musí byť doplnená o vyššie uvedené značenie.

4.   Presné vymedzenie zemepisnej oblasti

Oblasť, z ktorej pochádza mlieko na spracovanie a výrobu syra „Bitto“ zahŕňa celé územie provincie Sondrio, tieto horské lúky na pohraničných územiach komún Alta Valle Brembana v provincii Bergamo: Averara, Carona, Cusio, Foppolo, Mezzoldo, Piazzatorre, Santa Brigida, Valleve a horské lúky Varrone, Artino a Lareggio na pohraničných územiach komún Introbio a Premana v provincii Lecco.

5.   Spojitosť so zemepisnou oblasťou

5.1.   Osobitosť zemepisnej oblasti

Oblasť produkcie syra „Bitto“ tvorí hornaté územie (70 % územia sa nachádza v nadmorskej výške viac ako 1 500 metrov a menej ako 8 % územia je v nadmorskej výške do 500 metrov, sklon údolí sa zvažuje priemerne a úbočia majú zvlnený charakter) rozprestierajúce sa medzi Rhétskymi a Orobickými Alpami tiahnuce sa z východu na západ. Táto osobitosť vplýva na klímu a flóru a podmienila sociálny, kultúrny a ekonomický rozvoj. Výšková amplitúda pastvín sa sústreďuje okolo priemernej hodnoty 486 metrov, čo je dostatočne vysoká hodnota na to, aby bolo zabezpečené optimálne využívanie pasienkov. Značné výškové rozdiely sú zásadnou podmienkou využívania pastvín v správnom štádiu dozretia rastlinstva. Vďaka tejto rôznorodosti sú alpské lúky v oblasti produkcie vhodné na simultánne pasenie rôznych druhov dobytka (konkrétne hovädzieho dobytka a kôz na mlieko na výrobu syra „Bitto“). Aj orientácia sa v prevažnej miere odlišuje a spolu s terénom, nadmorskou výškou a veternými podmienkami určuje horskú klímu, ktorá sa napriek rôznorodosti vyznačuje veľkými teplotnými výkyvmi, teplým vzduchom, intenzívnym vystavením slnečnému žiareniu a bohatými zrážkami v letnom období. Takmer všetky pasienky majú kyslý typ málo hlbokej pôdy na kremičitom substráte zloženom z ruly a sľudových, mastencových a hlinitých bridlíc. Prevládajúce botanické druhy sú viacročné alebo trvalé a vyznačujú sa rýchlosťou ich rozmnožovacej fázy, silným vegetačným rastom, nízkym vzrastom a hustotou, výrazným rozvojom ich koreňového systému a listov, bohatou vôňou a značnou odolnosťou voči pošliapaniu a vytrhnutiu. Väčšina daných druhov patrí najmä do skupiny tráv Gramineae a druhotne medzi zložnokveté (composite), strukoviny (leguminose), okolíkaté (ombrellifere), mrlíkovité (chenopodiacee), ružovité (rosacee), atď. Pokiaľ ide o správu, územie horských lúk je tradične rozdelené na rozličné strediská s rastúcou nadmorskou výškou a rôznymi umiestneniami.

5.2.   Osobitosť výrobku

Syr „Bitto“ sa vyrába výlučne na horských lúkach zo surového mlieka z jedného dojenia, ktoré pochádza od pasených kráv a prípadne kôz. Je to tučný syr s varenou hmotou, stredne veľký až veľký. Má hladký povrch a typickú dovnútra zaoblenú bočnú stranu s ostrými hranami po obvode. Samotný syr je tuhý s niekoľkými dierami nazývanými „pávie oká“ a jeho farba ide až do slamovožltej (intenzívnejšej, ak je syr starší). Tento syr zreje minimálne sedemdesiat dní, ale môže vydržať niekoľko rokov bez toho, aby sa zhoršili jeho organoleptické a štrukturálne vlastnosti. V roku výroby je chuť syra „Bitto“ jemná a jeho konzistencia je vláčna a krémovitá. Čím je syr zrelší, tým je chuť výraznejšia, konzistencia suchšia a syr zostane trochu zrnitý. „Bitto“ sa vyznačuje osobitnými arómami, ktoré mu dodávajú byliny spásané zvieratami, ktoré produkujú mlieko. Prípadným pridaním kozieho mlieka sa typická aróma tohto syra zvýrazní.

5.3.   Kauzálne spojenie medzi zemepisnou oblasťou a vlastnosťou či charakteristickou črtou výrobku (pre CHOP) alebo osobitnou vlastnosťou, povesťou alebo inou charakteristikou výrobku (pre CHZO)

Z rôznych aspektov daného územia, ktoré značne vplývajú na vlastnosti syra „Bitto“, je vhodné spomenúť zloženie kveteny pasienkov, ktoré závisí od prírodného prostredia (pôda, podnebie) a správy horskej lúky. Z pasienkov zvieratá získavajú veľmi rôznorodú vegetáciu. Mnohé z vyskytujúcich sa rastlín dodávajú veľký počet chemických látok, ktoré sú schopné zohrávať významnú úlohu vo fungovaní tráviacich a metabolických procesov v organizme zvieraťa a tým aj pri určovaní kvalitatívnych charakteristík produktov. Prchavé zložky v krmive sa môžu dostať do mliečnych výrobkov cez tráviaci systém priamou absorpciou cez tráviacu trubicu alebo cez plyny z prežúvania, teda prostredníctvom obehového systému, pričom tomuto výrobku dodajú svoju typickú vôňu a chuť. Zvlášť koncentrácia určitých zložiek, napríklad terpénov, v mlieku sa zdá úzko spätá so stravovacím režimom zvierat. Prirodzené horské pasienky s typickou veľkou rôznorodosťou druhov pozostávajúce najmä z dvojklíčnych rastlín sa vyznačujú výskytom veľkého množstva a rôznych typov terpénov. Horské syry sú takisto bohatšie na terpény ako syry z nížin. Okrem toho, keďže obsah terpénov sa líši v závislosti od rastlinných druhov, z ktorých sa krmivo skladá, povaha a množstvo terpénov v mlieku (a v syre) závisí od povahy kvetenstva bylín, ktoré zvieratá konzumujú. Najväčšia pozornosť pri výskume sa medzi najrozšírenejšími mikroživinami v rámci rastlín na pasienkoch venovala mastným kyselinám. Nenasýtené mastné kyseliny predstavujú 70 % všetkých mastných kyselín obsiahnutých v rastline. Z nich kyselinu linolovú spracovávajú jednotlivé baktérie v procese prežúvania na cis- a trans- izoméry, z ktorých niektoré následne prechádzajú do mlieka.

Spôsob chovu a metódy spracovania sú ďalšie aspekty, ktoré spájajú výrobok s daným územím. V období výroby syra „Bitto“ od 1. júna do 30. septembra sú zvieratá na pasienkoch vo vyšších nadmorských výškach, vždy na čerstvom vzduchu (iba na niektorých lúkach sa nachádzajú prístrešky na ochranu zvierat v prípade zlých poveternostných podmienok). Kvalita mlieka nesúvisí len s vlastnosťami krmiva, ale takisto s podmienkami chovu zvierat a životným prostredím v širšom zmysle. Napríklad koncentrácia tuku je stimulovaná hlavne pozoruhodným obsahom rastlinnej vlákniny, pokročilým štádiom laktácie zvierat a nadmorskou výškou. Posledné dva faktory spolu s vysokým obsahom rozpustného dusíka na pasienkoch sú zodpovedné aj za zvýšený obsah dusíkatých látok. Naopak intenzívny slnečný svit má okrem kvality pastvín vplyv aj na obsah minerálov a vitamínov. Mlieko sa spracúva hneď po podojení a na mieste, pričom surové mlieko sa nijako neošetruje, v súlade s tradičnými metódami prenášanými z generácie na generáciu, ktoré zostali dodnes remeselné. Okamžité spracovanie mlieka na syr s dlhou trvanlivosťou predstavovalo kedysi logické riešenie na „uchovanie“ mlieka a jeho nutričných vlastností v horskom prostredí a bochníky syra sa na konci letnej sezóny znášali do údolia. Väčšina činností – od naplnenia syrárskej kade cez krájanie, premiešavanie, extrahovanie syreniny – sa vykonávajú ručne: podstatná je skúsenosť a zručnosť syrára. Fermentácia vyvolaná pôvodnou mikroflórou, ako aj výrobná metóda umožňujú získať jedinečný a nenapodobiteľný konečný výrobok. Kruhový tvar s dovnútra zaoblenou obvodovou časťou pochádza z tradičnej formy na syr, do ktorej sa syrenina vkladá po extrahovaní. Zrenie sa začína v horských syrárňach, čo sú často zariadenia napoly v zemi, vďaka čomu sa dá dosiahnuť stabilnejšia teplota a presná úroveň vlhkosti, a syr tam zreje v prirodzených podmienkach. Počas celej fázy zrenia sa syry pravidelne otáčajú, čistia a oškrabujú.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie:

Správne orgány začali vnútroštátne námietkové konanie týkajúce sa návrhu na zmenu a doplnenie chráneného označenia pôvodu „Bitto“.

Konsolidované znenie výrobnej špecifikácie je k dispozícii

| — | na internetovej stránke:
  www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  alebo |
| --- | --- |

—

na internetovej stránke:

www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

alebo

| — | priamo cez hlavnú stránku ministerstva poľnohospodárskych, potravinárskych a lesných politík (www.politicheagricole.it) po kliknutí na „Prodotti di Qualità“ (na ľavej strane obrazovky) a potom na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg.CE510/2006)“. |
| --- | --- |

—

priamo cez hlavnú stránku ministerstva poľnohospodárskych, potravinárskych a lesných politík (www.politicheagricole.it) po kliknutí na „Prodotti di Qualità“ (na ľavej strane obrazovky) a potom na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg.CE510/2006)“.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.

---