# Euroopa Liidu L 10/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 10 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik12. jaanuar 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 10

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik12. jaanuar 2023

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/99, 11. jaanuar 2023, millega kehtestatakse teatavate Marokost pärit alumiiniumrataste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/100, 11. jaanuar 2023, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit korduvtäidetavate roostevabast terasest ankrute impordi suhtes | 36 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/99, 11. jaanuar 2023, millega kehtestatakse teatavate Marokost pärit alumiiniumrataste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/100, 11. jaanuar 2023, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit korduvtäidetavate roostevabast terasest ankrute impordi suhtes

36

| | | III   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 161/22/COL, 6. juuli 2022, Bergeni tänavavalgustustaristu jaoks antud abi kohta (Norra) [2023/101] | 77 |

III   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 161/22/COL, 6. juuli 2022, Bergeni tänavavalgustustaristu jaoks antud abi kohta (Norra) [2023/101]

77

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 6. aprilli 2022. aasta delegeeritud määruse (EL) 2022/1288 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/2088 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks põhimõttega ei kahjusta oluliselt seotud teabe sisu ja esitamise üksikasjad, kestlikkuse näitajate ja kestlikkusele avalduva negatiivse mõjuga seotud teabe sisu, metoodika ja esitusviis ning keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste edendamise ja kestliku investeerimise eesmärkidega seotud teabe sisu ja esitusviis lepingueelsetes dokumentides, veebisaitidel ja perioodilistes aruannetes) parandus ( ELT L 196, 25.7.2022 ) | 110 |
| | * | Komisjoni 6. septembri 2021. aasta delegeeritud määruse (EL) 2021/2268 (millega muudetakse komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2017/653 sätestatud regulatiivseid tehnilisi standardeid tootluse stsenaariumide alusmetoodika ja esitusviisi, kulude esitamise ja kulude koondnäitajate arvutamise metoodika, varasemat tootlust käsitleva teabe esitusviisi ja sisu ning eri investeerimisvõimalusi pakkuvate kombineeritud või kindlustuspõhiste jaeinvesteerimistoodete (PRIIPid) kulude esitamise osas ning viiakse alusinvesteeringu võimalusena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1286/2014 artiklis 32 osutatud fondide osakuid pakkuvate PRIIPi koostajate jaoks ette nähtud üleminekukord vastavusse kõnealuses artiklis ette nähtud pikendatud üleminekukorraga) parandus ( ELT L 455 I, 20.12.2021 ) | 111 |
| | * | Komisjoni 17. juuni 2022. aasta delegeeritud määruse (EL) 2022/2580 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks teave, mis tuleb esitada krediidiasutuse tegevusloa taotluses, ja millega määratakse kindlaks takistused, mis võivad pärssida järelevalveasutuste järelevalvefunktsioonide tõhusat täitmist) parandus ( ELT L 335, 29.12.2022 ) | 112 |
| | * | Komisjoni 20. juuni 2022. aasta rakendusmääruse (EL) 2022/2581 (millega kehtestatakse rakenduslikud tehnilised standardid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL kohaldamiseks krediidiasutustele tegevusloa andmise taotlustes teabe esitamise suhtes) parandus ( ELT L 335, 29.12.2022 ) | 113 |

Parandused

*

Komisjoni 6. aprilli 2022. aasta delegeeritud määruse (EL) 2022/1288 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/2088 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks põhimõttega ei kahjusta oluliselt seotud teabe sisu ja esitamise üksikasjad, kestlikkuse näitajate ja kestlikkusele avalduva negatiivse mõjuga seotud teabe sisu, metoodika ja esitusviis ning keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste edendamise ja kestliku investeerimise eesmärkidega seotud teabe sisu ja esitusviis lepingueelsetes dokumentides, veebisaitidel ja perioodilistes aruannetes) parandus ( ELT L 196, 25.7.2022 )

( ELT L 196, 25.7.2022 )

110

*

Komisjoni 6. septembri 2021. aasta delegeeritud määruse (EL) 2021/2268 (millega muudetakse komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2017/653 sätestatud regulatiivseid tehnilisi standardeid tootluse stsenaariumide alusmetoodika ja esitusviisi, kulude esitamise ja kulude koondnäitajate arvutamise metoodika, varasemat tootlust käsitleva teabe esitusviisi ja sisu ning eri investeerimisvõimalusi pakkuvate kombineeritud või kindlustuspõhiste jaeinvesteerimistoodete (PRIIPid) kulude esitamise osas ning viiakse alusinvesteeringu võimalusena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1286/2014 artiklis 32 osutatud fondide osakuid pakkuvate PRIIPi koostajate jaoks ette nähtud üleminekukord vastavusse kõnealuses artiklis ette nähtud pikendatud üleminekukorraga) parandus ( ELT L 455 I, 20.12.2021 )

( ELT L 455 I, 20.12.2021 )

111

*

Komisjoni 17. juuni 2022. aasta delegeeritud määruse (EL) 2022/2580 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks teave, mis tuleb esitada krediidiasutuse tegevusloa taotluses, ja millega määratakse kindlaks takistused, mis võivad pärssida järelevalveasutuste järelevalvefunktsioonide tõhusat täitmist) parandus ( ELT L 335, 29.12.2022 )

( ELT L 335, 29.12.2022 )

112

*

Komisjoni 20. juuni 2022. aasta rakendusmääruse (EL) 2022/2581 (millega kehtestatakse rakenduslikud tehnilised standardid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL kohaldamiseks krediidiasutustele tegevusloa andmise taotlustes teabe esitamise suhtes) parandus ( ELT L 335, 29.12.2022 )

( ELT L 335, 29.12.2022 )

113

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 12.1.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 10/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 10/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/99,

11. jaanuar 2023,

millega kehtestatakse teatavate Marokost pärit alumiiniumrataste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 9 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Algatamine

Algatamine

| (1) | Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) algatas 17. novembril 2021 alusmääruse artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise seoses teatavate Marokost (edaspidi „asjaomane riik“) pärit alumiiniumrataste impordiga. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (2) (edaspidi „algatamisteade“). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) algatas 17. novembril 2021 alusmääruse artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise seoses teatavate Marokost (edaspidi „asjaomane riik“) pärit alumiiniumrataste impordiga. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (2) (edaspidi „algatamisteade“).

Euroopa Liidu Teatajas

2

| (2) | Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 4. oktoobril 2021 Euroopa rattatootjate liit (edaspidi „kaebuse esitaja“ või „EUWA“). Kaebus esitati liidu tootmisharu nimel alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 4. oktoobril 2021 Euroopa rattatootjate liit (edaspidi „kaebuse esitaja“ või „EUWA“). Kaebus esitati liidu tootmisharu nimel alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks.

1.2.   Ajutised meetmed

Ajutised meetmed

| (3) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 19a esitas komisjon 17. juunil 2022 huvitatud isikutele kavandatud tollimaksude kokkuvõtte ning üksikasjad, millest lähtutakse dumpingumarginaalide ja liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks piisavate marginaalide arvutamisel. Huvitatud isikutele anti kolm tööpäeva aega esitada märkusi arvutuste täpsuse kohta. Arvutuste täpsuse kohta märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 19a esitas komisjon 17. juunil 2022 huvitatud isikutele kavandatud tollimaksude kokkuvõtte ning üksikasjad, millest lähtutakse dumpingumarginaalide ja liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks piisavate marginaalide arvutamisel. Huvitatud isikutele anti kolm tööpäeva aega esitada märkusi arvutuste täpsuse kohta. Arvutuste täpsuse kohta märkusi ei esitatud.

| (4) | 15. juulil 2022 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas komisjoni rakendusmääruse (EL) 2022/1221, (3) millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Marokost pärit alumiiniumrataste impordi suhtes (edaspidi „ajutine määrus“). |
| --- | --- |

(4)

15. juulil 2022 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas komisjoni rakendusmääruse (EL) 2022/1221, (3) millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Marokost pärit alumiiniumrataste impordi suhtes (edaspidi „ajutine määrus“).

Euroopa Liidu Teatajas

3

1.3.   Järgnenud menetlus

Järgnenud menetlus

| (5) | Pärast oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, mille alusel ajutine dumpinguvastane tollimaks kehtestati (edaspidi „esialgsete järelduste avalikustamine“), esitasid Dika Morocco Africa S.A.R.L (edaspidi „Dika“), Hands 8 S.A. (edaspidi „Hands“), Euroopa Autotootjate Ühendus (edaspidi „ACEA“) ja EUWA ajutise määruse artikli 2 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul kirjalikud märkused, milles nad tegid teatavaks oma seisukohad esialgsete järelduste kohta. Peale selle esitas Maroko valitsus pärast esialgsete järelduste avalikustamist käsitlevate märkuste esitamise tähtaega seisukoha, milles ta toetas teiste isikute väiteid dumpingu ja kahju kohta. |
| --- | --- |

(5)

Pärast oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, mille alusel ajutine dumpinguvastane tollimaks kehtestati (edaspidi „esialgsete järelduste avalikustamine“), esitasid Dika Morocco Africa S.A.R.L (edaspidi „Dika“), Hands 8 S.A. (edaspidi „Hands“), Euroopa Autotootjate Ühendus (edaspidi „ACEA“) ja EUWA ajutise määruse artikli 2 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul kirjalikud märkused, milles nad tegid teatavaks oma seisukohad esialgsete järelduste kohta. Peale selle esitas Maroko valitsus pärast esialgsete järelduste avalikustamist käsitlevate märkuste esitamise tähtaega seisukoha, milles ta toetas teiste isikute väiteid dumpingu ja kahju kohta.

| (6) | Isikutele, kes taotlesid ärakuulamist, anti selleks võimalus. Ära kuulati Dika, Hands, ACEA ja EUWA. Peale selle peeti Dika taotlusel 7. juulil 2022 ärakuulamine kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. |
| --- | --- |

(6)

Isikutele, kes taotlesid ärakuulamist, anti selleks võimalus. Ära kuulati Dika, Hands, ACEA ja EUWA. Peale selle peeti Dika taotlusel 7. juulil 2022 ärakuulamine kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku juures.

| (7) | Komisjon jätkas oma lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. Ühe kasutaja valdustesse tehti kontrollkäik. Lõplike järelduste tegemisel võttis komisjon arvesse huvitatud isikute märkusi ja muutis vajaduse korral oma esialgseid järeldusi. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon jätkas oma lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. Ühe kasutaja valdustesse tehti kontrollkäik. Lõplike järelduste tegemisel võttis komisjon arvesse huvitatud isikute märkusi ja muutis vajaduse korral oma esialgseid järeldusi.

| (8) | 17. oktoobril 2022 teavitas komisjon kõiki huvitatud isikuid olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal ta kavatses kehtestada Marokost pärit alumiiniumrataste impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „lõplike järelduste avalikustamine“). Kõikidele huvitatud isikutele anti võimalus esitada teatava aja jooksul märkusi lõplike järelduste avalikustamise kohta. |
| --- | --- |

(8)

17. oktoobril 2022 teavitas komisjon kõiki huvitatud isikuid olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal ta kavatses kehtestada Marokost pärit alumiiniumrataste impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „lõplike järelduste avalikustamine“). Kõikidele huvitatud isikutele anti võimalus esitada teatava aja jooksul märkusi lõplike järelduste avalikustamise kohta.

| (9) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitasid ACEA, Dika, EUWA, Hands ja Maroko valitsus märkusi. |
| --- | --- |

(9)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitasid ACEA, Dika, EUWA, Hands ja Maroko valitsus märkusi.

| (10) | 21. novembril 2022 saatis komisjon Handsile täiendavad lõplikud järeldused teatavate dumpingu arvutamisega seoses tehtud paranduste ja selgituste kohta (edaspidi „täiendavate lõplike järelduste avalikustamine“) ning andis äriühingule võimaluse esitada teatava aja jooksul märkusi. Lisaks selgitati kõikidele huvitatud isikutele Handsi puhul normaalväärtuse arvutamisel kasutatud müügi-, üld- ja halduskulude aluseks olevaid summasid. Hands esitas märkusi, mida määruses käsitleti. |
| --- | --- |

(10)

21. novembril 2022 saatis komisjon Handsile täiendavad lõplikud järeldused teatavate dumpingu arvutamisega seoses tehtud paranduste ja selgituste kohta (edaspidi „täiendavate lõplike järelduste avalikustamine“) ning andis äriühingule võimaluse esitada teatava aja jooksul märkusi. Lisaks selgitati kõikidele huvitatud isikutele Handsi puhul normaalväärtuse arvutamisel kasutatud müügi-, üld- ja halduskulude aluseks olevaid summasid. Hands esitas märkusi, mida määruses käsitleti.

| (11) | Samuti anti isikutele, kes taotlesid ärakuulamist, selleks võimalus. Ära kuulati ACEA, Dika, EUWA ja Hands. |
| --- | --- |

(11)

Samuti anti isikutele, kes taotlesid ärakuulamist, selleks võimalus. Ära kuulati ACEA, Dika, EUWA ja Hands.

1.4.   Väited menetluse algatamise kohta

Väited menetluse algatamise kohta

| (12) | Pärast esialgsete järelduste avalikustamist ei esitanud ükski huvitatud isik muid väiteid ja märkusi peale nende, millele on osutatud ajutise määruse punktis 1.4. Seega kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 6–28 esitatud leiud ja järeldused. |
| --- | --- |

(12)

Pärast esialgsete järelduste avalikustamist ei esitanud ükski huvitatud isik muid väiteid ja märkusi peale nende, millele on osutatud ajutise määruse punktis 1.4. Seega kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 6–28 esitatud leiud ja järeldused.

1.5.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (13) | Väljavõttelise uuringu kohta ei esitatud märkusi. Seega kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendused 29–34. |
| --- | --- |

(13)

Väljavõttelise uuringu kohta ei esitatud märkusi. Seega kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendused 29–34.

1.6.   Küsimustiku vastused ja kontrollkäik

Küsimustiku vastused ja kontrollkäik

| (14) | Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 35, saatis komisjon küsimustikud kolmele liidu tootjale, kaebuse esitajale ja kahele teadaolevale kasutajale ning kahele asjaomase riigi eksportivale tootjale. |
| --- | --- |

(14)

Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 35, saatis komisjon küsimustikud kolmele liidu tootjale, kaebuse esitajale ja kahele teadaolevale kasutajale ning kahele asjaomase riigi eksportivale tootjale.

| (15) | Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjendustes 36 ja 37, kontrolliti küsimustiku vastuseid või viidi läbi kontroll vastaja valdustes. |
| --- | --- |

(15)

Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjendustes 36 ja 37, kontrolliti küsimustiku vastuseid või viidi läbi kontroll vastaja valdustes.

| (16) | Alusmääruse artikli 16 kohane kontrollkäik tehti ühe kasutaja valdustesse. Kooskõlas ajutise määruse põhjendusega 5 selle kasutaja nime konfidentsiaalsusega seotud põhjustel ei avalikustata. |
| --- | --- |

(16)

Alusmääruse artikli 16 kohane kontrollkäik tehti ühe kasutaja valdustesse. Kooskõlas ajutise määruse põhjendusega 5 selle kasutaja nime konfidentsiaalsusega seotud põhjustel ei avalikustata.

1.7.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (17) | Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 38, hõlmas dumpingu ja kahju uurimine ajavahemikku 1. oktoobrist 2020 kuni 30. septembrini 2021 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2018 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(17)

Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 38, hõlmas dumpingu ja kahju uurimine ajavahemikku 1. oktoobrist 2020 kuni 30. septembrini 2021 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2018 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

1.8.   Registreerimine

Registreerimine

| (18) | Komisjon kehtestas asjaomase toote impordi suhtes registreerimisnõude komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2022/934 (4) (edaspidi „registreerimismäärus“). |
| --- | --- |

(18)

Komisjon kehtestas asjaomase toote impordi suhtes registreerimisnõude komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2022/934 (4) (edaspidi „registreerimismäärus“).

4

| (19) | Hands väitis, et impordi registreerimise otsus ei olnud põhjendatud, kuna tingimused ei olnud vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5 täidetud. |
| --- | --- |

(19)

Hands väitis, et impordi registreerimise otsus ei olnud põhjendatud, kuna tingimused ei olnud vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5 täidetud.

| (20) | Komisjon tuletas meelde, et registreerimise õiguslik alus on alusmääruse artikli 14 lõige 5a, mille kohaselt komisjon registreerib asjaomase toote impordi eelavalikustamise perioodil vastavalt alusmääruse artiklile 19a, välja arvatud juhul, kui on piisavalt tõendeid selle kohta, et artikli 10 lõike 4 punktide c ja d nõuded ei ole täidetud. Komisjon tegi kindlaks, et puudusid veenvad tõendid, mis näitaksid, et asjaomase toote impordi registreerimine eelavalikustamise ajal ei ole põhjendatud. Asjaomase toote import on pärast algatamisteate avaldamist, kui eksportivad tootjad olid või oleksid pidanud olema teadlikud väidetavast dumpingust ja selle tekitatud kahjust, suurenenud ka eelavalikustamise perioodi jooksul niivõrd, et see võib oluliselt kahjustada dumpinguvastaste tollimaksude parandavat mõju. Seepärast lükkas komisjon need väited tagasi. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon tuletas meelde, et registreerimise õiguslik alus on alusmääruse artikli 14 lõige 5a, mille kohaselt komisjon registreerib asjaomase toote impordi eelavalikustamise perioodil vastavalt alusmääruse artiklile 19a, välja arvatud juhul, kui on piisavalt tõendeid selle kohta, et artikli 10 lõike 4 punktide c ja d nõuded ei ole täidetud. Komisjon tegi kindlaks, et puudusid veenvad tõendid, mis näitaksid, et asjaomase toote impordi registreerimine eelavalikustamise ajal ei ole põhjendatud. Asjaomase toote import on pärast algatamisteate avaldamist, kui eksportivad tootjad olid või oleksid pidanud olema teadlikud väidetavast dumpingust ja selle tekitatud kahjust, suurenenud ka eelavalikustamise perioodi jooksul niivõrd, et see võib oluliselt kahjustada dumpinguvastaste tollimaksude parandavat mõju. Seepärast lükkas komisjon need väited tagasi.

| (21) | Hands väitis, et registreerimismääruse avaldamisega rikkus komisjon hea halduse põhimõtet. Tema väitel ei edastatud talle enne registreerimismääruse avaldamist ja impordi registreerimise jõustumist mingit teavet komisjoni kavatsuse kohta kehtestada uurimisaluse toote impordi suhtes registreerimisnõue, kuigi kõnealune registreerimismeede võib tema huve kahjustada. Kuna komisjon ei esitanud Handsile impordi suhtes registreerimisnõude võimaliku kehtestamise kohta enne registreerimismeetme vastuvõtmist õigeaegselt, tõhusalt ja isiklikult vajalikku teavet ega võimaldanud Handsil esitada oma seisukohti ja olla ära kuulatud, kuigi kõnealune meede Handsi otseselt mõjutab, rikkus komisjon Handsi põhiõigust kaitsele. Sellest tulenevalt on registreerimismäärus kehtetu ja see tuleks tühistada. |
| --- | --- |

(21)

Hands väitis, et registreerimismääruse avaldamisega rikkus komisjon hea halduse põhimõtet. Tema väitel ei edastatud talle enne registreerimismääruse avaldamist ja impordi registreerimise jõustumist mingit teavet komisjoni kavatsuse kohta kehtestada uurimisaluse toote impordi suhtes registreerimisnõue, kuigi kõnealune registreerimismeede võib tema huve kahjustada. Kuna komisjon ei esitanud Handsile impordi suhtes registreerimisnõude võimaliku kehtestamise kohta enne registreerimismeetme vastuvõtmist õigeaegselt, tõhusalt ja isiklikult vajalikku teavet ega võimaldanud Handsil esitada oma seisukohti ja olla ära kuulatud, kuigi kõnealune meede Handsi otseselt mõjutab, rikkus komisjon Handsi põhiõigust kaitsele. Sellest tulenevalt on registreerimismäärus kehtetu ja see tuleks tühistada.

| (22) | Komisjon leidis, et registreerimise näol on tegemist vaid ettevalmistava haldusetapiga, mille tulemusel võidakse, kuid ei pruugita, lõplikus etapis tollimaksud tagasiulatuvalt kehtestada. Registreerimine ise ei avalda importijatele kahjulikku mõju ning ei saa väita, et see kahjustaks nende huve (5). Hands ise ei viidanud mingile konkreetsele kahjulikule mõjule, vaid üksnes „võimalikule“ mõjule. Registreerimise ainus mõju on see, et komisjon annab liikmesriikide tolliasutustele juhise registreerida uurimisaluse toote import liitu. Peale selle ei ole ei artikli 14 lõikes 5a ega mujal alusmääruses esitatud menetlusnõuet konsulteerida enne registreerimist importijate või teiste isikutega. Alusmääruse artikli 10 lõike 4 punktis b sätestatud nõue, mille kohaselt huvitatud isikutele tuleb anda võimalus esitada oma arvamus, kehtib üksnes otsuse kohta tollimaksud pärast registreerimist sisse nõuda, mitte registreerimise enda suhtes. See ilmneb sellest, et alusmääruse artikli 14 lõikes 5a on osutatud ainult asjaolule, et kõnealuse sätte alusel registreerimiseks peavad olema täidetud ainult artikli 10 lõike 4 punktid c ja d, kuid selles ei ole teadlikult viidatud artikli 10 lõike 4 punktile b. See on kooskõlas sellise registreerimise eespool arutatud mõjuga. Seega ei ole komisjonil kohustust tagada enne, kui ta annab tolliasutustele juhised import registreerida, importijatele võimalus esitada oma arvamus. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon leidis, et registreerimise näol on tegemist vaid ettevalmistava haldusetapiga, mille tulemusel võidakse, kuid ei pruugita, lõplikus etapis tollimaksud tagasiulatuvalt kehtestada. Registreerimine ise ei avalda importijatele kahjulikku mõju ning ei saa väita, et see kahjustaks nende huve (5). Hands ise ei viidanud mingile konkreetsele kahjulikule mõjule, vaid üksnes „võimalikule“ mõjule. Registreerimise ainus mõju on see, et komisjon annab liikmesriikide tolliasutustele juhise registreerida uurimisaluse toote import liitu. Peale selle ei ole ei artikli 14 lõikes 5a ega mujal alusmääruses esitatud menetlusnõuet konsulteerida enne registreerimist importijate või teiste isikutega. Alusmääruse artikli 10 lõike 4 punktis b sätestatud nõue, mille kohaselt huvitatud isikutele tuleb anda võimalus esitada oma arvamus, kehtib üksnes otsuse kohta tollimaksud pärast registreerimist sisse nõuda, mitte registreerimise enda suhtes. See ilmneb sellest, et alusmääruse artikli 14 lõikes 5a on osutatud ainult asjaolule, et kõnealuse sätte alusel registreerimiseks peavad olema täidetud ainult artikli 10 lõike 4 punktid c ja d, kuid selles ei ole teadlikult viidatud artikli 10 lõike 4 punktile b. See on kooskõlas sellise registreerimise eespool arutatud mõjuga. Seega ei ole komisjonil kohustust tagada enne, kui ta annab tolliasutustele juhised import registreerida, importijatele võimalus esitada oma arvamus. Seepärast lükati see väide tagasi.

5

2.   ASJAOMANE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

ASJAOMANE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Asjaomane toode

Asjaomane toode

| (23) | Komisjon tuletas meelde, et nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 39, on asjaomane toode HS-rubriikidesse 8701–8705 kuuluvate mootorsõidukite Marokost pärit alumiiniumrattad (tarvikutega või ilma, rehvidega või ilma), mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 8708 70 10 ja ex 8708 70 50 alla (TARICi koodid 8708701015, 8708701050, 8708705015 ja 8708705050) (edaspidi „asjaomane toode“). |
| --- | --- |

(23)

Komisjon tuletas meelde, et nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 39, on asjaomane toode HS-rubriikidesse 8701–8705 kuuluvate mootorsõidukite Marokost pärit alumiiniumrattad (tarvikutega või ilma, rehvidega või ilma), mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 8708 70 10 ja ex 8708 70 50 alla (TARICi koodid 8708701015, 8708701050, 8708705015 ja 8708705050) (edaspidi „asjaomane toode“).

| (24) | Alumiiniumrattaid müüakse liidus tavaliselt kahe müügikanali kaudu: algseadmete valmistajatele, kelle hulka kuuluvad peamiselt autotootjad, ja järelturule, kuhu kuuluvad näiteks turustajad, jaemüüjad, remonditöökojad jne. Marokost pärit asjaomast toodet müüdi vaatlusalusel perioodil üksnes algseadmete valmistajate kanali kaudu. Algseadmete valmistajate müügikanali puhul korraldavad autotootjad alumiiniumrataste hankemenetlusi ja osalevad sageli oma kaubamärgiga seotud uute rataste väljatöötamises. Nii liidu tootjad kui ka Maroko eksportijad saavad konkureerida samadel hangetel. |
| --- | --- |

(24)

Alumiiniumrattaid müüakse liidus tavaliselt kahe müügikanali kaudu: algseadmete valmistajatele, kelle hulka kuuluvad peamiselt autotootjad, ja järelturule, kuhu kuuluvad näiteks turustajad, jaemüüjad, remonditöökojad jne. Marokost pärit asjaomast toodet müüdi vaatlusalusel perioodil üksnes algseadmete valmistajate kanali kaudu. Algseadmete valmistajate müügikanali puhul korraldavad autotootjad alumiiniumrataste hankemenetlusi ja osalevad sageli oma kaubamärgiga seotud uute rataste väljatöötamises. Nii liidu tootjad kui ka Maroko eksportijad saavad konkureerida samadel hangetel.

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (25) | Kuna märkusi ei esitatud, kinnitati ajutise määruse põhjendustes 39–42 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(25)

Kuna märkusi ei esitatud, kinnitati ajutise määruse põhjendustes 39–42 esitatud järeldused.

3.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

3.1.   Eksportivate tootjate koostöö

Eksportivate tootjate koostöö

| (26) | Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjendustes 43–51, leidis komisjon, et Dika ei teinud käesolevas uurimises komisjoniga koostööd, ja tegi tema dumpingumarginaali kooskõlas alusmääruse artikliga 18 esialgu kindlaks kättesaadavate faktide põhjal. |
| --- | --- |

(26)

Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjendustes 43–51, leidis komisjon, et Dika ei teinud käesolevas uurimises komisjoniga koostööd, ja tegi tema dumpingumarginaali kooskõlas alusmääruse artikliga 18 esialgu kindlaks kättesaadavate faktide põhjal.

| (27) | Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis Dika jätkuvalt, et ta oli teinud komisjoniga igakülgselt koostööd ja talle tuleks määrata individuaalselt arvutatud dumpingumarginaal. Äriühing esitas järgmised argumendid. |
| --- | --- |

(27)

Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis Dika jätkuvalt, et ta oli teinud komisjoniga igakülgselt koostööd ja talle tuleks määrata individuaalselt arvutatud dumpingumarginaal. Äriühing esitas järgmised argumendid.

| (28) | Esiteks kordas Dika, et tema arvamuse kohaselt ei sisalda müüginimekirjad vigu, sest müüginimekirjades kajastatud koguväärtused olid kooskõlas äriühingu raamatupidamissüsteemi andmetega. Peale selle olid müügitehingud kantud nimekirja vastavalt rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele (IFRS). Samuti väitis Dika, et komisjonil oli tema sidusettevõtja CITIC Dicastal Co., Ltd (edaspidi „CITIC“) esitatud läbivaadatud müüginimekirjade kontrollimiseks piisavalt aega ja tal oli võimalus teha seda enne lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtestamist. |
| --- | --- |

(28)

Esiteks kordas Dika, et tema arvamuse kohaselt ei sisalda müüginimekirjad vigu, sest müüginimekirjades kajastatud koguväärtused olid kooskõlas äriühingu raamatupidamissüsteemi andmetega. Peale selle olid müügitehingud kantud nimekirja vastavalt rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele (IFRS). Samuti väitis Dika, et komisjonil oli tema sidusettevõtja CITIC Dicastal Co., Ltd (edaspidi „CITIC“) esitatud läbivaadatud müüginimekirjade kontrollimiseks piisavalt aega ja tal oli võimalus teha seda enne lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtestamist.

| (29) | Dika väide sarnanes esialgses etapis esitatud väitele, samas ei esitanud ta uut teavet. Esialgses etapis oli komisjon järeldanud, et müüginimekirju ei esitatud arvete alusel, arvete väärtuse ja tegelikult saadud summa erinevusi ei kajastatud süstemaatiliselt äriühingu müüginimekirjades ning läbivaadatud nimekirju ei olnud võimalik kontrollida. See, et äriühingu müügitehingud kanti nimekirja vastavalt IFRSi standarditele, ei muuda asjaolu, et äriühing ei esitanud komisjoni taotletud teavet. |
| --- | --- |

(29)

Dika väide sarnanes esialgses etapis esitatud väitele, samas ei esitanud ta uut teavet. Esialgses etapis oli komisjon järeldanud, et müüginimekirju ei esitatud arvete alusel, arvete väärtuse ja tegelikult saadud summa erinevusi ei kajastatud süstemaatiliselt äriühingu müüginimekirjades ning läbivaadatud nimekirju ei olnud võimalik kontrollida. See, et äriühingu müügitehingud kanti nimekirja vastavalt IFRSi standarditele, ei muuda asjaolu, et äriühing ei esitanud komisjoni taotletud teavet.

| (30) | Peale selle oli CITIC esitanud uurimise käigus oma müüginimekirjade mitu (vähemalt neli) erinevat ja ebatäielikku versiooni. Viimane versioon, mis esitati koos Dika vastusega komisjoni 5. mai 2022. aasta artikli 18 kohasele kirjale, oli samuti ebatäielik ja sisaldas mitut tehingut, mille puhul oli saadud summa väli jäetud täitmata, märkega „saadaolev summa“, või ei vastanud arvel esitatud summa saadud summale. Sellised ebatäielikud andmed ei saa olla kontrollimise usaldusväärne alus. Peale selle, nagu on märgitud ka ajutise määruse põhjenduses 48, ei tohiks kasutada täiendavat kaugkontrolli selleks, et korvata hilinemine või vead, mis tuvastati kindlaksmääratud tähtaja jooksul juba toimunud kaugkontrolli käigus. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(30)

Peale selle oli CITIC esitanud uurimise käigus oma müüginimekirjade mitu (vähemalt neli) erinevat ja ebatäielikku versiooni. Viimane versioon, mis esitati koos Dika vastusega komisjoni 5. mai 2022. aasta artikli 18 kohasele kirjale, oli samuti ebatäielik ja sisaldas mitut tehingut, mille puhul oli saadud summa väli jäetud täitmata, märkega „saadaolev summa“, või ei vastanud arvel esitatud summa saadud summale. Sellised ebatäielikud andmed ei saa olla kontrollimise usaldusväärne alus. Peale selle, nagu on märgitud ka ajutise määruse põhjenduses 48, ei tohiks kasutada täiendavat kaugkontrolli selleks, et korvata hilinemine või vead, mis tuvastati kindlaksmääratud tähtaja jooksul juba toimunud kaugkontrolli käigus. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

| (31) | Teiseks väitis Dika, et komisjoni taotletud tehingupõhised andmed maksete kuupäevade ja summade kohta ei liigitu „vajalikuks teabeks“ alusmääruse artikli 18 lõike 1 ega WTO dumpinguvastase lepingu (6) artikli 6 lõike 8 ja II lisa alusel. Dika väitel ei taotlenud komisjon seda teavet küsimustikus ega puudusi käsitlevates kirjades, samuti ei nõutud seda dumpingumarginaali arvutamiseks. Lisaks väitis Dika, et ajutises määruses tugineti kättesaadavate faktide kasutamiseks erinevale alusele kui see, mis kehtestati komisjoni 5. mai 2022. aasta kirjas artikli 18 kohaldamise kohta (edaspidi „artikli 18 kohane kiri“). |
| --- | --- |

(31)

Teiseks väitis Dika, et komisjoni taotletud tehingupõhised andmed maksete kuupäevade ja summade kohta ei liigitu „vajalikuks teabeks“ alusmääruse artikli 18 lõike 1 ega WTO dumpinguvastase lepingu (6) artikli 6 lõike 8 ja II lisa alusel. Dika väitel ei taotlenud komisjon seda teavet küsimustikus ega puudusi käsitlevates kirjades, samuti ei nõutud seda dumpingumarginaali arvutamiseks. Lisaks väitis Dika, et ajutises määruses tugineti kättesaadavate faktide kasutamiseks erinevale alusele kui see, mis kehtestati komisjoni 5. mai 2022. aasta kirjas artikli 18 kohaldamise kohta (edaspidi „artikli 18 kohane kiri“).

6

| (32) | Komisjon ei olnud selle väitega nõus. Komisjon oli algusest peale palunud äriühingul esitada tehingupõhised andmed arvete kuupäevade põhjal. Näiteks oli Dikale ja tema sidusettevõtjale CITIC saadetud dumpinguvastase küsimustiku E osa esimeses jaos märgitud, et vastajad peaksid „kasutama müügi kuupäevana arve kuupäeva“. Probleem ei seisne aga (üksnes) müügi toimumise kuupäevas, vaid pigem summas, mille kliendid äriühingule tegelikult maksid. Seda probleemi selgitati artikli 18 kohases kirjas ja käsitleti ajutises määruses. Dika väitega, et kirjas esitatud põhjused „erinesid täielikult“ alusmääruses esitatutest, ei saanud nõustuda. Mõlemal juhul selgitas komisjon, et tema arvamuse kohaselt ei ole müüginimekirjad usaldusväärsed, sest need sisaldasid mitut eksimust ja vastuolu. |
| --- | --- |

(32)

Komisjon ei olnud selle väitega nõus. Komisjon oli algusest peale palunud äriühingul esitada tehingupõhised andmed arvete kuupäevade põhjal. Näiteks oli Dikale ja tema sidusettevõtjale CITIC saadetud dumpinguvastase küsimustiku E osa esimeses jaos märgitud, et vastajad peaksid „kasutama müügi kuupäevana arve kuupäeva“. Probleem ei seisne aga (üksnes) müügi toimumise kuupäevas, vaid pigem summas, mille kliendid äriühingule tegelikult maksid. Seda probleemi selgitati artikli 18 kohases kirjas ja käsitleti ajutises määruses. Dika väitega, et kirjas esitatud põhjused „erinesid täielikult“ alusmääruses esitatutest, ei saanud nõustuda. Mõlemal juhul selgitas komisjon, et tema arvamuse kohaselt ei ole müüginimekirjad usaldusväärsed, sest need sisaldasid mitut eksimust ja vastuolu.

| (33) | Äriühingu algselt esitatud müügiandmed ei vastanud tegelikult maksetena saadud summadele. Lisaks selgitas CITIC kaugkontrolli käigus, et erinevus arve summa ja tegelikult saadud summa vahel kajastatakse müüginimekirjades tavaliselt allahindluse, hinnavähendi või kreeditarvena või muul viisil. Nagu on osutatud ajutise määruse põhjenduses 47 ja eespool põhjenduses 29, ei teinud äriühing seda aga süstemaatiliselt. Seepärast ei saanud müüginimekirjade põhjal usaldusväärselt kindlaks määrata normaalväärtust ega ekspordihinda alusmääruse artikli 2 lõigete 1 ja 8 alusel, mille kohaselt normaalväärtuse „aluseks võetakse tavaliselt [...] makstud või makstavad hinnad“. Sellest järeldub loogiliselt, et kuna Dika puhul ei saanud normaalväärtust ega ekspordihinda kindlaks määrata äriühingu enda andmete põhjal, ei olnud võimalik arvutada ka dumpingumarginaali. Seega ei olnud müüginimekirjad uurimise seisukohast mitte üksnes vajalikud, vaid äärmiselt olulised. Ilma usaldusväärsete müüginimekirjadeta, mis sisaldavad kõikide müüdud tooteliikidega tehtud tehingute ja nende hindade täielikku loetelu, ei saa komisjon teha dumpingu kohta põhjendatud ja täpset järeldust. |
| --- | --- |

(33)

Äriühingu algselt esitatud müügiandmed ei vastanud tegelikult maksetena saadud summadele. Lisaks selgitas CITIC kaugkontrolli käigus, et erinevus arve summa ja tegelikult saadud summa vahel kajastatakse müüginimekirjades tavaliselt allahindluse, hinnavähendi või kreeditarvena või muul viisil. Nagu on osutatud ajutise määruse põhjenduses 47 ja eespool põhjenduses 29, ei teinud äriühing seda aga süstemaatiliselt. Seepärast ei saanud müüginimekirjade põhjal usaldusväärselt kindlaks määrata normaalväärtust ega ekspordihinda alusmääruse artikli 2 lõigete 1 ja 8 alusel, mille kohaselt normaalväärtuse „aluseks võetakse tavaliselt [...] makstud või makstavad hinnad“. Sellest järeldub loogiliselt, et kuna Dika puhul ei saanud normaalväärtust ega ekspordihinda kindlaks määrata äriühingu enda andmete põhjal, ei olnud võimalik arvutada ka dumpingumarginaali. Seega ei olnud müüginimekirjad uurimise seisukohast mitte üksnes vajalikud, vaid äärmiselt olulised. Ilma usaldusväärsete müüginimekirjadeta, mis sisaldavad kõikide müüdud tooteliikidega tehtud tehingute ja nende hindade täielikku loetelu, ei saa komisjon teha dumpingu kohta põhjendatud ja täpset järeldust.

| (34) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas Dika oma väidet, et kuna tema müüginimekirjad vastasid IFRSi standarditele, ei saa komisjon väita, et nimekirjad ei olnud täielikud ja neid ei saanud kontrollida. Peale selle väitis Dika, et kuna alusmääruse artikli 2 lõikes 8 on märgitud, et tavaliselt põhineb ekspordihind „makstud või makstaval hinnal“, siis olid müüginimekirjad õiged, sest need kajastasid makstavaid hindu. Samuti kordas Dika oma väidet, et maksete andmed ei liigitunud „vajalikuks“ alusmääruse artikli 18 lõike 1 alusel. |
| --- | --- |

(34)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas Dika oma väidet, et kuna tema müüginimekirjad vastasid IFRSi standarditele, ei saa komisjon väita, et nimekirjad ei olnud täielikud ja neid ei saanud kontrollida. Peale selle väitis Dika, et kuna alusmääruse artikli 2 lõikes 8 on märgitud, et tavaliselt põhineb ekspordihind „makstud või makstaval hinnal“, siis olid müüginimekirjad õiged, sest need kajastasid makstavaid hindu. Samuti kordas Dika oma väidet, et maksete andmed ei liigitunud „vajalikuks“ alusmääruse artikli 18 lõike 1 alusel.

| (35) | See, kas müüginimekirjad esitati üldiselt kooskõlas IFRSi standarditega või mitte, on teatatud hindade puhul kindlakstehtud probleemide seisukohast ebaoluline. Nagu komisjon mitmel korral märkis, oli ELi ja omamaise müügi nimekirjadega seotud probleem tehingupõhine. Nagu Dika pärast ajutiste meetmete kehtestamist korraldatud ärakuulamisel väitis ja oma märkustes lõplike järelduste avalikustamise kohta kordas, ei vastanud ligikaudu 20 % ELi müüginimekirjades sisalduvate tehingute puhul makse summa arvel esitatud summale. Termin „makstav hind“ osutab kogu maksele, mille ostja müüjale on teinud või peab tegema, sealhulgas olukordadele, kui kaup on näiteks müüdud, kuid klient ei ole selle eest veel maksnud. Enamiku ELi müüginimekirjades sisalduvate tehingute puhul ei olnud see nii. Tegelikult erines nendel juhtudel kliendi poolt juba makstud hind arvel esitatud makstavast hinnast. |
| --- | --- |

(35)

See, kas müüginimekirjad esitati üldiselt kooskõlas IFRSi standarditega või mitte, on teatatud hindade puhul kindlakstehtud probleemide seisukohast ebaoluline. Nagu komisjon mitmel korral märkis, oli ELi ja omamaise müügi nimekirjadega seotud probleem tehingupõhine. Nagu Dika pärast ajutiste meetmete kehtestamist korraldatud ärakuulamisel väitis ja oma märkustes lõplike järelduste avalikustamise kohta kordas, ei vastanud ligikaudu 20 % ELi müüginimekirjades sisalduvate tehingute puhul makse summa arvel esitatud summale. Termin „makstav hind“ osutab kogu maksele, mille ostja müüjale on teinud või peab tegema, sealhulgas olukordadele, kui kaup on näiteks müüdud, kuid klient ei ole selle eest veel maksnud. Enamiku ELi müüginimekirjades sisalduvate tehingute puhul ei olnud see nii. Tegelikult erines nendel juhtudel kliendi poolt juba makstud hind arvel esitatud makstavast hinnast.

| (36) | Nagu Dika ja tema sidusettevõtja kaugkontrolli ja kohapealse kontrolli jooksul ning oma vastuses artikli 18 kohasele kirjale väitsid ja nagu on märgitud ka põhjenduses 33, kajastatakse need erinevused müüginimekirjades tavaliselt allahindluse, hinnavähendi või kreeditarvena või muul viisil. Seda tehti paljude müüginimekirjades sisalduvate tehingute puhul, kuid mitte süstemaatiliselt kõigi tehingute kohta. Asjaolu, et seda tavaliselt tehakse, tähendab seda, et tavaliselt muutub makstavana kajastatud hind pärast teatavaid eespool nimetatud kreeditarvete, hinnavähendite jms seoses tehtud toiminguid võrdseks lõplikult makstud hinnaga. Niimoodi selgitas seda Dika ise ja nii tehti parandused äriühingu SAP-süsteemis pärast maksete tegemist. Mõnel juhul omamaise ja ELis toimunud müügi nimekirju sel viisil parandati, teistel juhtudel aga mitte. Lõplikult makstud hindade ja makstavana kajastatud hindade erinevused olid mõlemasuunalised ja neid ei arvestatud, mis tähendab, et mõnel juhul sai äriühing arvel esitatust suurema ja teistel juhtudel väiksema summa. |
| --- | --- |

(36)

Nagu Dika ja tema sidusettevõtja kaugkontrolli ja kohapealse kontrolli jooksul ning oma vastuses artikli 18 kohasele kirjale väitsid ja nagu on märgitud ka põhjenduses 33, kajastatakse need erinevused müüginimekirjades tavaliselt allahindluse, hinnavähendi või kreeditarvena või muul viisil. Seda tehti paljude müüginimekirjades sisalduvate tehingute puhul, kuid mitte süstemaatiliselt kõigi tehingute kohta. Asjaolu, et seda tavaliselt tehakse, tähendab seda, et tavaliselt muutub makstavana kajastatud hind pärast teatavaid eespool nimetatud kreeditarvete, hinnavähendite jms seoses tehtud toiminguid võrdseks lõplikult makstud hinnaga. Niimoodi selgitas seda Dika ise ja nii tehti parandused äriühingu SAP-süsteemis pärast maksete tegemist. Mõnel juhul omamaise ja ELis toimunud müügi nimekirju sel viisil parandati, teistel juhtudel aga mitte. Lõplikult makstud hindade ja makstavana kajastatud hindade erinevused olid mõlemasuunalised ja neid ei arvestatud, mis tähendab, et mõnel juhul sai äriühing arvel esitatust suurema ja teistel juhtudel väiksema summa.

| (37) | Usaldusväärsed müüginimekirjad, mis sisaldavad kõikide müüdud tooteliikidega tehtud tehingute ja nende hindade täielikku loetelu ning täpseid ja kontrollitavaid andmeid, on dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks äärmiselt olulised ja liigituvad seega vajalikuks teabeks alusmääruse artikli 18 lõike 1 alusel. Kuna tegelikult makstud ja makstavana kajastatud hindade erinevus mõjutas märkimisväärset arvu tehinguid ELis toimunud müügi nimekirjas, ei saanud seda müüginimekirja kasutada usaldusväärse ekspordihinna kindlaksmääramiseks tehingute või tooteliikide põhjal. Seepärast lükkas komisjon need väited tagasi. |
| --- | --- |

(37)

Usaldusväärsed müüginimekirjad, mis sisaldavad kõikide müüdud tooteliikidega tehtud tehingute ja nende hindade täielikku loetelu ning täpseid ja kontrollitavaid andmeid, on dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks äärmiselt olulised ja liigituvad seega vajalikuks teabeks alusmääruse artikli 18 lõike 1 alusel. Kuna tegelikult makstud ja makstavana kajastatud hindade erinevus mõjutas märkimisväärset arvu tehinguid ELis toimunud müügi nimekirjas, ei saanud seda müüginimekirja kasutada usaldusväärse ekspordihinna kindlaksmääramiseks tehingute või tooteliikide põhjal. Seepärast lükkas komisjon need väited tagasi.

| (38) | Kolmandaks väitis Dika, et kuna komisjon kontrollis Dika tootmiskulusid ega leidnud neis lahknevusi, oleks Dika puhul tulnud arvutada normaalväärtus tema kontrollitud tootmiskulude põhjal. Dika väitel oli komisjoni järeldus, et omamaise ja ELis toimunud müügi nimekirjad on normaalväärtuse ja ekspordihinna kindlaksmääramisel olulise tähtsusega, ekslik, sest igal juhul ei oleks omamaise müügi nimekirju normaalväärtuse arvutamisel kasutatud. Seepärast oleks komisjon pidanud alusmääruse artikli 18 lõike 3 alusel kasutama Dika enda andmeid ja arvutama nende põhjal individuaalse dumpingumarginaali. |
| --- | --- |

(38)

Kolmandaks väitis Dika, et kuna komisjon kontrollis Dika tootmiskulusid ega leidnud neis lahknevusi, oleks Dika puhul tulnud arvutada normaalväärtus tema kontrollitud tootmiskulude põhjal. Dika väitel oli komisjoni järeldus, et omamaise ja ELis toimunud müügi nimekirjad on normaalväärtuse ja ekspordihinna kindlaksmääramisel olulise tähtsusega, ekslik, sest igal juhul ei oleks omamaise müügi nimekirju normaalväärtuse arvutamisel kasutatud. Seepärast oleks komisjon pidanud alusmääruse artikli 18 lõike 3 alusel kasutama Dika enda andmeid ja arvutama nende põhjal individuaalse dumpingumarginaali.

| (39) | Komisjon järeldas ajutise määruse põhjenduses 60 tõepoolest, et Dikal puudusid omamaise müügi nimekirjad normaalväärtuse arvutamiseks, sest Dika müük Marokos toimus majandustsoonide vahel ja kaup ei sisenenud kordagi Maroko tolliterritooriumile. Seega ei oleks saanud Dika jaoks normaalväärtust ilma kättesaadavaid fakte kasutamata arvutada. Dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks tuleks seda normaalväärtust aga võrrelda ekspordihinnaga. Ent Dika müüginimekirjade ebausaldusväärsuse tõttu ei olnud võimalik ekspordihinda arvutada. |
| --- | --- |

(39)

Komisjon järeldas ajutise määruse põhjenduses 60 tõepoolest, et Dikal puudusid omamaise müügi nimekirjad normaalväärtuse arvutamiseks, sest Dika müük Marokos toimus majandustsoonide vahel ja kaup ei sisenenud kordagi Maroko tolliterritooriumile. Seega ei oleks saanud Dika jaoks normaalväärtust ilma kättesaadavaid fakte kasutamata arvutada. Dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks tuleks seda normaalväärtust aga võrrelda ekspordihinnaga. Ent Dika müüginimekirjade ebausaldusväärsuse tõttu ei olnud võimalik ekspordihinda arvutada.

| (40) | 6. septembril 2022 toimunud ärakuulamisel tegi Dika ettepaneku, et komisjon kasutab ekspordihinna kindlaksmääramiseks neid ELis toimunud müügi nimekirjades kajastatud tehinguid, mille arvete summad vastasid (äriühingu väitel) maksete summadele. Väidetavalt moodustaksid sellised tehingud kõikidest tehingutest ligikaudu 80 %. Ülejäänud 20 % puhul tegi Dika ettepaneku, et komisjon saab kasutada Handsi kohta arvutatud jääktollimaksu. Dika väitel oleks selline lähenemisviis kooskõlas komisjoni tegevusega hiljutises uurimises, mis käsitles Venemaalt ja Türgist pärit korrosioonikindla terase importi (7). |
| --- | --- |

(40)

6. septembril 2022 toimunud ärakuulamisel tegi Dika ettepaneku, et komisjon kasutab ekspordihinna kindlaksmääramiseks neid ELis toimunud müügi nimekirjades kajastatud tehinguid, mille arvete summad vastasid (äriühingu väitel) maksete summadele. Väidetavalt moodustaksid sellised tehingud kõikidest tehingutest ligikaudu 80 %. Ülejäänud 20 % puhul tegi Dika ettepaneku, et komisjon saab kasutada Handsi kohta arvutatud jääktollimaksu. Dika väitel oleks selline lähenemisviis kooskõlas komisjoni tegevusega hiljutises uurimises, mis käsitles Venemaalt ja Türgist pärit korrosioonikindla terase importi (7).

7

| (41) | Kui jätta kõrvale asjaolu, et Dika kinnitas ärakuulamisel müüginimekirjades lahknevuste esinemist ühe viiendiku puhul uurimisperioodil liitu suunatud müügist, ei olnud läbivaadatud müüginimekirju kontrollitud ja neid ei olnud võimalik kontrollida, nagu on selgitatud põhjendustes 29 ja 30, seega ei saanud neid ekspordihinna kindlaksmääramiseks kasutada. Peale selle olid Venemaalt ja Türgist pärit korrosioonikindlat terast käsitleva uurimise faktid väga erinevad. Selle juhtumi puhul väitis Venemaa tootja, et ta ei ole seotud ühega kahest kauplejast, kelle kaudu ta oma tooteid ELi müüs. Kõnealune kaupleja ei teinud uurimises koostööd. Komisjon ei nõustunud Venemaa äriühingu väitega ja leidis, et asjaomane kaupleja on äriühinguga seotud. Kuna see kaupleja aga uurimises koostööd ei teinud, ei olnud tema edasimüügihinnad kättesaadavad. Seepärast otsustas komisjon kasutada kättesaadavate faktidena alusmääruse artikli 18 alusel teise, koostööd tegeva kaupleja esitatud teavet. |
| --- | --- |

(41)

Kui jätta kõrvale asjaolu, et Dika kinnitas ärakuulamisel müüginimekirjades lahknevuste esinemist ühe viiendiku puhul uurimisperioodil liitu suunatud müügist, ei olnud läbivaadatud müüginimekirju kontrollitud ja neid ei olnud võimalik kontrollida, nagu on selgitatud põhjendustes 29 ja 30, seega ei saanud neid ekspordihinna kindlaksmääramiseks kasutada. Peale selle olid Venemaalt ja Türgist pärit korrosioonikindlat terast käsitleva uurimise faktid väga erinevad. Selle juhtumi puhul väitis Venemaa tootja, et ta ei ole seotud ühega kahest kauplejast, kelle kaudu ta oma tooteid ELi müüs. Kõnealune kaupleja ei teinud uurimises koostööd. Komisjon ei nõustunud Venemaa äriühingu väitega ja leidis, et asjaomane kaupleja on äriühinguga seotud. Kuna see kaupleja aga uurimises koostööd ei teinud, ei olnud tema edasimüügihinnad kättesaadavad. Seepärast otsustas komisjon kasutada kättesaadavate faktidena alusmääruse artikli 18 alusel teise, koostööd tegeva kaupleja esitatud teavet.

| (42) | Selle juhtumi puhul olid aga äriühingu struktuur ja müügikanalid käesoleva juhtumi omadest erinevad. Kui Venemaalt ja Türgist pärit korrosioonikindla terase juhtumis oli müügikanaleid kaks, siis käesoleval juhul toimus kogu müük ühe ja sama seotud üksuse, see tähendab CITICi kaudu. Seega puudus komisjonil alternatiivne usaldusväärne andmekogum Dika ekspordihinna arvutamiseks. See olukord on väga erinev Dika osutatud uurimisest, mille puhul teise kaupleja kaudu toimunud eksportmüüki kontrolliti ja see leiti olevat usaldusväärne. Käesoleva juhtumi puhul puudus ekspordihind, mida oleks saanud normaalväärtusega võrrelda, olenemata viisist, kuidas normaalväärtus oleks Dika jaoks kindlaks määratud. |
| --- | --- |

(42)

Selle juhtumi puhul olid aga äriühingu struktuur ja müügikanalid käesoleva juhtumi omadest erinevad. Kui Venemaalt ja Türgist pärit korrosioonikindla terase juhtumis oli müügikanaleid kaks, siis käesoleval juhul toimus kogu müük ühe ja sama seotud üksuse, see tähendab CITICi kaudu. Seega puudus komisjonil alternatiivne usaldusväärne andmekogum Dika ekspordihinna arvutamiseks. See olukord on väga erinev Dika osutatud uurimisest, mille puhul teise kaupleja kaudu toimunud eksportmüüki kontrolliti ja see leiti olevat usaldusväärne. Käesoleva juhtumi puhul puudus ekspordihind, mida oleks saanud normaalväärtusega võrrelda, olenemata viisist, kuidas normaalväärtus oleks Dika jaoks kindlaks määratud.

| (43) | Alusmääruse artikli 18 lõikes 3 on sätestatud järgmine: „Huvitatud isiku esitatud teavet võetakse siiski arvesse ka siis, kui see ei ole igati täiuslik, kuid sellega seotud puudused ei tekita ülemääraseid raskusi põhjendatud ja täpsete järelduste tegemisel, kui teave esitatakse nõuetekohaselt õigel ajal ning on kontrollitav“. Nagu on selgitatud põhjendustes 32 ja 33, ei võimaldanud Dika esitatud müüginimekirjades sisalduvad puudused teha nende nimekirjade põhjal põhjendatud ja täpseid järeldusi. Peale selle, nagu on märgitud põhjenduses 30, ei olnud võimalik müüginimekirju kontrollida, sest veel viimanegi versioon sisaldas lahknevusi, sealt puudus andmeid ja seda ei esitatud õigel ajal. Kuna ekspordihinda ei saanud kindlaks määrata, siis ei ole vajalik ka Dika kohta mis tahes alusel normaalväärtust arvutada. See on kooskõlas ka Hiinast pärit terasrataste juhtumis tehtud Üldkohtu otsusega, milles kohus sedastas, et „igasugune normaalväärtuse kindlaksmääramine [oleks] olnud pealegi üleliigne, kuna mingit dumpingumarginaali ei oleks saanud kindlaks määrata, kui puudus võimalus [...] ekspordihinna kindlaksmääramiseks“ (8). Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(43)

Alusmääruse artikli 18 lõikes 3 on sätestatud järgmine: „Huvitatud isiku esitatud teavet võetakse siiski arvesse ka siis, kui see ei ole igati täiuslik, kuid sellega seotud puudused ei tekita ülemääraseid raskusi põhjendatud ja täpsete järelduste tegemisel, kui teave esitatakse nõuetekohaselt õigel ajal ning on kontrollitav“. Nagu on selgitatud põhjendustes 32 ja 33, ei võimaldanud Dika esitatud müüginimekirjades sisalduvad puudused teha nende nimekirjade põhjal põhjendatud ja täpseid järeldusi. Peale selle, nagu on märgitud põhjenduses 30, ei olnud võimalik müüginimekirju kontrollida, sest veel viimanegi versioon sisaldas lahknevusi, sealt puudus andmeid ja seda ei esitatud õigel ajal. Kuna ekspordihinda ei saanud kindlaks määrata, siis ei ole vajalik ka Dika kohta mis tahes alusel normaalväärtust arvutada. See on kooskõlas ka Hiinast pärit terasrataste juhtumis tehtud Üldkohtu otsusega, milles kohus sedastas, et „igasugune normaalväärtuse kindlaksmääramine [oleks] olnud pealegi üleliigne, kuna mingit dumpingumarginaali ei oleks saanud kindlaks määrata, kui puudus võimalus [...] ekspordihinna kindlaksmääramiseks“ (8). Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

8

| (44) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid Maroko valitsus ja Dika, et nii komisjoni lähenemisviis kui ka põhjenduses 43 tsiteeritud Üldkohtu otsus on vastuolus WTO dumpinguvastase lepingu nõuetega, mille kohaselt tuleb kasutada kõiki eksportija esitatud andmeid sel määral, mil need vastavad alusmääruse artikli 18 lõike 3 nõuetele. Lisaks väitis Dika, et tsiteeritud Üldkohtu otsus ei ole käesoleva juhtumi asjaolusid arvestades kohaldatav. Vastupidiselt Üldkohtu otsuses käsitletud juhtumile määrati Dikale individuaalne dumpingumarginaal ning Dika väitel oli võimalik kahtluseta kindlaks teha, mis tooteid ta liitu eksportis. |
| --- | --- |

(44)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid Maroko valitsus ja Dika, et nii komisjoni lähenemisviis kui ka põhjenduses 43 tsiteeritud Üldkohtu otsus on vastuolus WTO dumpinguvastase lepingu nõuetega, mille kohaselt tuleb kasutada kõiki eksportija esitatud andmeid sel määral, mil need vastavad alusmääruse artikli 18 lõike 3 nõuetele. Lisaks väitis Dika, et tsiteeritud Üldkohtu otsus ei ole käesoleva juhtumi asjaolusid arvestades kohaldatav. Vastupidiselt Üldkohtu otsuses käsitletud juhtumile määrati Dikale individuaalne dumpingumarginaal ning Dika väitel oli võimalik kahtluseta kindlaks teha, mis tooteid ta liitu eksportis.

| (45) | Komisjon ei olnud sellega nõus. Nagu on juba sätestatud ajutise määruse põhjenduses 50 ja eespool põhjenduses 43, ei määratud normaalväärtust kindlaks Dika andmete põhjal lihtsalt seepärast, et sellel ei oleks olnud mõtet, sest puudus ekspordihind, mida sellega võrrelda. See, kas eespool nimetatud kohtuasja aluseks olevad faktid olid käesoleval juhul erinevad või mitte, ei muuda kehtetuks järeldust, et normaalväärtuse kindlaksmääramine ekspordihinna puudumisel oleks tarbetu. Sellega ei rikuta WTO dumpinguvastast lepingut, sest kõnealuse lepinguga ei nõuta uurimist läbiviivatelt asutustelt selliste arvutuste tegemist, mida ei saa dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks kasutada. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(45)

Komisjon ei olnud sellega nõus. Nagu on juba sätestatud ajutise määruse põhjenduses 50 ja eespool põhjenduses 43, ei määratud normaalväärtust kindlaks Dika andmete põhjal lihtsalt seepärast, et sellel ei oleks olnud mõtet, sest puudus ekspordihind, mida sellega võrrelda. See, kas eespool nimetatud kohtuasja aluseks olevad faktid olid käesoleval juhul erinevad või mitte, ei muuda kehtetuks järeldust, et normaalväärtuse kindlaksmääramine ekspordihinna puudumisel oleks tarbetu. Sellega ei rikuta WTO dumpinguvastast lepingut, sest kõnealuse lepinguga ei nõuta uurimist läbiviivatelt asutustelt selliste arvutuste tegemist, mida ei saa dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks kasutada. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

| (46) | Dika väitis konkreetselt, et tsiteeritud Üldkohtu otsuse asjaolud erinesid käesoleva juhtumi omadest, sest Dikale määrati individuaalne dumpingumarginaal. See väide põhines aga arusaamatusel. Dikale ei määratud käesoleva uurimise üheski etapis individuaalset dumpingumarginaali. Nagu on selgitatud põhjenduses 98 allpool, otsustas komisjon lõplike järelduste avalikustamise ajal kehtestada Dika jaoks individuaalse tollimaksumäära, nimetades käesoleva määruse asjaomastes osades individuaalselt äriühingut ja tema suhtes kohaldatavat vastavat tollimaksu määra. Kõnealune individuaalne tollimaksu määr kehtestati jääktollimaksumäära tasemel, mis ei põhinenud Dika enda andmetel. Samamoodi kehtestati käesolevas määruses nimetatud dumpingu- ja kahjumarginaalid, mida Dika suhtes kohaldatakse, dumpingu ja kahju jääkmarginaalide tasemel ning need ei põhine Dika enda andmetel. Seepärast lükati Dika väide tagasi. |
| --- | --- |

(46)

Dika väitis konkreetselt, et tsiteeritud Üldkohtu otsuse asjaolud erinesid käesoleva juhtumi omadest, sest Dikale määrati individuaalne dumpingumarginaal. See väide põhines aga arusaamatusel. Dikale ei määratud käesoleva uurimise üheski etapis individuaalset dumpingumarginaali. Nagu on selgitatud põhjenduses 98 allpool, otsustas komisjon lõplike järelduste avalikustamise ajal kehtestada Dika jaoks individuaalse tollimaksumäära, nimetades käesoleva määruse asjaomastes osades individuaalselt äriühingut ja tema suhtes kohaldatavat vastavat tollimaksu määra. Kõnealune individuaalne tollimaksu määr kehtestati jääktollimaksumäära tasemel, mis ei põhinenud Dika enda andmetel. Samamoodi kehtestati käesolevas määruses nimetatud dumpingu- ja kahjumarginaalid, mida Dika suhtes kohaldatakse, dumpingu ja kahju jääkmarginaalide tasemel ning need ei põhine Dika enda andmetel. Seepärast lükati Dika väide tagasi.

| (47) | Samuti väitis Dika, et tema suhtes jääktollimaksumäära kohaldamise asemel oleks komisjon pidanud arvutama normaalväärtuse, tuginedes Dika tootmiskuludele ja nende tooteliigipõhisele jaotusele, mida oleks seejärel pidanud võrdlema Handsi kontrollitud ekspordihinnaga, et arvutada Dika dumpingumarginaal. |
| --- | --- |

(47)

Samuti väitis Dika, et tema suhtes jääktollimaksumäära kohaldamise asemel oleks komisjon pidanud arvutama normaalväärtuse, tuginedes Dika tootmiskuludele ja nende tooteliigipõhisele jaotusele, mida oleks seejärel pidanud võrdlema Handsi kontrollitud ekspordihinnaga, et arvutada Dika dumpingumarginaal.

| (48) | Kõnealust meetodit ei olnud võimalik heaks kiita. Seda esiteks seetõttu, et ühe äriühingu puhul arvutatud normaalväärtuse ja teise äriühingu ekspordihinna võrdlemise tulemusel ei saa määrata kindlaks õiget dumpingumarginaali. See tähendaks ühe äriühingu andmetel põhineva väärtuse võrdlemist teise äriühingu ekspordihinnaga. Teiseks, isegi kui komisjon oleks seda meetodit kohaldanud, ei oleks olnud võimalik teha seda tooteliikide tasandil. Kuigi Dika müüdud tooteliigid suurel määral kattusid Handsi müüdud tooteliikidega, ei olnud need täielikult kooskõlas. Dika ei müünud mõnda tooteliiki, mida müüs Hands, ja vastupidi. Seega ei oleks sellise metoodika tulemuseks täpne dumpingumarginaal, mis vastaks Dika tegelikele eksporditehingutele (9). Samuti oleks selline lähenemisviis vastuolus nõudega, mis on kehtestatud alusmääruse artikli 2 lõikes 11, kus on sõnaselgelt sätestatud, et olenemata normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlemiseks valitud meetodist tuleb dumpingumarginaali arvutamisel võtta arvesse „kõigi [...] ekspordi tehingute [...] hindu“ (10). Samuti tähendaks selle metoodika kasutamine, et Dikale avalikustatakse Handsi konfidentsiaalsed andmed nii müüdud tooteliikide kui ka ekspordihinna kohta. See ei ole vastuvõetav, sest Hands on ainus teine alumiiniumrataste teadaolev tootja Marokos ja konkureerib otseselt Dikaga. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(48)

Kõnealust meetodit ei olnud võimalik heaks kiita. Seda esiteks seetõttu, et ühe äriühingu puhul arvutatud normaalväärtuse ja teise äriühingu ekspordihinna võrdlemise tulemusel ei saa määrata kindlaks õiget dumpingumarginaali. See tähendaks ühe äriühingu andmetel põhineva väärtuse võrdlemist teise äriühingu ekspordihinnaga. Teiseks, isegi kui komisjon oleks seda meetodit kohaldanud, ei oleks olnud võimalik teha seda tooteliikide tasandil. Kuigi Dika müüdud tooteliigid suurel määral kattusid Handsi müüdud tooteliikidega, ei olnud need täielikult kooskõlas. Dika ei müünud mõnda tooteliiki, mida müüs Hands, ja vastupidi. Seega ei oleks sellise metoodika tulemuseks täpne dumpingumarginaal, mis vastaks Dika tegelikele eksporditehingutele (9). Samuti oleks selline lähenemisviis vastuolus nõudega, mis on kehtestatud alusmääruse artikli 2 lõikes 11, kus on sõnaselgelt sätestatud, et olenemata normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlemiseks valitud meetodist tuleb dumpingumarginaali arvutamisel võtta arvesse „kõigi [...] ekspordi tehingute [...] hindu“ (10). Samuti tähendaks selle metoodika kasutamine, et Dikale avalikustatakse Handsi konfidentsiaalsed andmed nii müüdud tooteliikide kui ka ekspordihinna kohta. See ei ole vastuvõetav, sest Hands on ainus teine alumiiniumrataste teadaolev tootja Marokos ja konkureerib otseselt Dikaga. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

9

10

3.2.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (49) | Nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjendustes 52–65, arvutas komisjon normaalväärtuse alusmääruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 alusel, sest Handsil puudus samasuguse toote omamaine müük. Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis EUWA, et tegelikult omamaine müük toimus, ja märkis, et esitab ärakuulamisel selle kohta tõendid. EUWA järgnevalt esitatud teave ei tõendanud aga tema väidet, et Maroko äriühingute müüki Marokos saab pidada omamaiseks müügiks. Arvestades äriühingute asjaomaste andmete tundlikkust, puudus EUWA-l asjakohane teave nii Maroko äriühingute müügi aja, koguste ja hindade kui ka nende klientide täpse asukoha kohta, kellele tooteid väidetavalt müüdi. |
| --- | --- |

(49)

Nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjendustes 52–65, arvutas komisjon normaalväärtuse alusmääruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 alusel, sest Handsil puudus samasuguse toote omamaine müük. Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis EUWA, et tegelikult omamaine müük toimus, ja märkis, et esitab ärakuulamisel selle kohta tõendid. EUWA järgnevalt esitatud teave ei tõendanud aga tema väidet, et Maroko äriühingute müüki Marokos saab pidada omamaiseks müügiks. Arvestades äriühingute asjaomaste andmete tundlikkust, puudus EUWA-l asjakohane teave nii Maroko äriühingute müügi aja, koguste ja hindade kui ka nende klientide täpse asukoha kohta, kellele tooteid väidetavalt müüdi.

| (50) | Lisaks ei eitanud komisjon ega ükski huvitatud isik asjaolu, et Hands oli Marokos alumiiniumrattaid müünud. Põhjus, miks seda müüki ei võetud arvesse omamaise müügina, oli nii Handsi kui ka tema klientide paiknemine majandustsoonides, nagu järeldati ajutise määruse põhjenduses 60. Peale selle ei toimunud see müük tavapärase kaubandustegevuse käigus ja seda ei oleks igal juhul saanud normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada. Teiselt poolt nõustus Hands, et tal puudub omamaine müük ja et normaalväärtus tuleb arvutada. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(50)

Lisaks ei eitanud komisjon ega ükski huvitatud isik asjaolu, et Hands oli Marokos alumiiniumrattaid müünud. Põhjus, miks seda müüki ei võetud arvesse omamaise müügina, oli nii Handsi kui ka tema klientide paiknemine majandustsoonides, nagu järeldati ajutise määruse põhjenduses 60. Peale selle ei toimunud see müük tavapärase kaubandustegevuse käigus ja seda ei oleks igal juhul saanud normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada. Teiselt poolt nõustus Hands, et tal puudub omamaine müük ja et normaalväärtus tuleb arvutada. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

| (51) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Maroko valitsus, et komisjon eksis järelduses, mille kohaselt majandustsoonides toimunud müügi näol ei olnud tegemist omamaise müügiga. Selle väite toetamiseks märkis Maroko valitsus, et kuna alumiiniumrattaid müüdi majandustsoonides paiknevatele äriühingutele eesmärgiga kasutada neid uute sõidukite tootmisel ELis või Marokos ning seega tarbimiseks ELis või Marokos, siis tuleks kõnealust Maroko majandustsoonides toimunud müüki käsitada omamaise müügina. Väidetavalt oleks see kooskõlas Ameerika Ühendriikide kaubandusministeeriumi lähenemisviisiga, kes käsitab majandustsoonides toimuvat müüki, mille eesmärk on kasutamine tootes, mis lõppkokkuvõttes eksporditakse väljapoole Ameerika Ühendriike, omamaise tarbimisena. |
| --- | --- |

(51)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Maroko valitsus, et komisjon eksis järelduses, mille kohaselt majandustsoonides toimunud müügi näol ei olnud tegemist omamaise müügiga. Selle väite toetamiseks märkis Maroko valitsus, et kuna alumiiniumrattaid müüdi majandustsoonides paiknevatele äriühingutele eesmärgiga kasutada neid uute sõidukite tootmisel ELis või Marokos ning seega tarbimiseks ELis või Marokos, siis tuleks kõnealust Maroko majandustsoonides toimunud müüki käsitada omamaise müügina. Väidetavalt oleks see kooskõlas Ameerika Ühendriikide kaubandusministeeriumi lähenemisviisiga, kes käsitab majandustsoonides toimuvat müüki, mille eesmärk on kasutamine tootes, mis lõppkokkuvõttes eksporditakse väljapoole Ameerika Ühendriike, omamaise tarbimisena.

| (52) | Nagu aga on juba selgitatud ajutise määruse põhjendustes 53 ja 54, ei ole komisjon seda lähenemisviisi praeguses ega varasemates uurimistes järginud. See, kas Ameerika Ühendriigid järgivad oma otsuste tegemisel teistsugust lähenemisviisi, ei ole käesoleva juhtumi puhul asjakohane. Komisjon ei käsita majandustsoonide vahelist müüki dumpingu arvutamisel omamaise müügina, sest müügi toimumise ajal ei ole teada, kas toode lubatakse omamaisel turul vabasse ringlusse või on see ette nähtud ekspordiks (vt ajutise määruse põhjendused 53 ja 54). Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(52)

Nagu aga on juba selgitatud ajutise määruse põhjendustes 53 ja 54, ei ole komisjon seda lähenemisviisi praeguses ega varasemates uurimistes järginud. See, kas Ameerika Ühendriigid järgivad oma otsuste tegemisel teistsugust lähenemisviisi, ei ole käesoleva juhtumi puhul asjakohane. Komisjon ei käsita majandustsoonide vahelist müüki dumpingu arvutamisel omamaise müügina, sest müügi toimumise ajal ei ole teada, kas toode lubatakse omamaisel turul vabasse ringlusse või on see ette nähtud ekspordiks (vt ajutise määruse põhjendused 53 ja 54). Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

| (53) | Samuti väitis Maroko valitsus, et komisjoni lähenemisviis oli vastuolus sellega, kuidas ta kohtleb ELi majandusvööndites toimuvat müüki, mille suhtes saab dumpinguvastaseid tollimakse kehtestada, (11) ning tema tavaga hõlmata sees- ja välistöötlemisprotseduuride alusel majandustsoonidesse toimuv import dumpinguvastastes uurimistes kahju analüüsimisel kasutatavasse impordistatistikasse. |
| --- | --- |

(53)

Samuti väitis Maroko valitsus, et komisjoni lähenemisviis oli vastuolus sellega, kuidas ta kohtleb ELi majandusvööndites toimuvat müüki, mille suhtes saab dumpinguvastaseid tollimakse kehtestada, (11) ning tema tavaga hõlmata sees- ja välistöötlemisprotseduuride alusel majandustsoonidesse toimuv import dumpinguvastastes uurimistes kahju analüüsimisel kasutatavasse impordistatistikasse.

11

| (54) | Esiteks ei ole viide majandusvöönditele käesoleva juhtumi puhul oluline. Majandusvööndid on tsoonid, mille liikmesriigid on selleks nimetanud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni alusel. Käesoleva juhtumi puhul osutatud majandustsoonid ei ole sellised majandusvööndid ja nende suhtes ei kohaldata Maroko valitsuse nimetatud eeskirju (12). |
| --- | --- |

(54)

Esiteks ei ole viide majandusvöönditele käesoleva juhtumi puhul oluline. Majandusvööndid on tsoonid, mille liikmesriigid on selleks nimetanud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni alusel. Käesoleva juhtumi puhul osutatud majandustsoonid ei ole sellised majandusvööndid ja nende suhtes ei kohaldata Maroko valitsuse nimetatud eeskirju (12).

12

| (55) | Teiseks on sees- ja välistöötlemisprotseduuride alla kuuluv import ELi majandustsoonides hõlmatud kahjuanalüüsi, sest imporditud kaupa „mitte üksnes ei transpordita transiitveosena läbi liidu, vaid sellega tehakse liidus lisaväärtust andvaid töötlemistoiminguid, nagu kooste ja edasine töötlus. Sellest tulenevalt on ilmselge, et kõnealune import konkureerib liidu tootmisharu toodetavate toodetega“ (13). Müüki majandustsoonidesse või nende vahel ei saa aga käsitada omamaise müügina, sest ei ole teada, kas toode lubatakse vabasse ringlusse omamaiselt turul või on see ette nähtud ekspordiks. Seepärast lükkas komisjon need väited tagasi. |
| --- | --- |

(55)

Teiseks on sees- ja välistöötlemisprotseduuride alla kuuluv import ELi majandustsoonides hõlmatud kahjuanalüüsi, sest imporditud kaupa „mitte üksnes ei transpordita transiitveosena läbi liidu, vaid sellega tehakse liidus lisaväärtust andvaid töötlemistoiminguid, nagu kooste ja edasine töötlus. Sellest tulenevalt on ilmselge, et kõnealune import konkureerib liidu tootmisharu toodetavate toodetega“ (13). Müüki majandustsoonidesse või nende vahel ei saa aga käsitada omamaise müügina, sest ei ole teada, kas toode lubatakse vabasse ringlusse omamaiselt turul või on see ette nähtud ekspordiks. Seepärast lükkas komisjon need väited tagasi.

13

| (56) | Pärast ajutiste järelduste avalikustamist vaidlustasid nii Dika kui ka Hands Brasiilia müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kasutamise normaalväärtuse arvutamiseks. Hands väitis, et Brasiilia äriühingute andmeid ei tohiks kasutada müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlaksmääramiseks normaalväärtuse arvutamise eesmärgil. Äriühingu väitel ei esitanud komisjon toetavaid tõendeid, mis näitaksid, et Brasiilia andmed oleksid normaalväärtuse arvutamiseks asjakohased. Selle asemel soovitas Hands kasutada Korea alumiiniumrataste tootjate müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit, mis oleksid oluliselt väiksemad. Handsi väitel oleks see asjakohasem, sest Handsi lõppomanik on Korea alumiiniumrataste tootja ning tulenevad müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum oleksid kooskõlas kahest komisjoni kasutatud Brasiilia äriühingust ühe omadega. |
| --- | --- |

(56)

Pärast ajutiste järelduste avalikustamist vaidlustasid nii Dika kui ka Hands Brasiilia müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kasutamise normaalväärtuse arvutamiseks. Hands väitis, et Brasiilia äriühingute andmeid ei tohiks kasutada müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlaksmääramiseks normaalväärtuse arvutamise eesmärgil. Äriühingu väitel ei esitanud komisjon toetavaid tõendeid, mis näitaksid, et Brasiilia andmed oleksid normaalväärtuse arvutamiseks asjakohased. Selle asemel soovitas Hands kasutada Korea alumiiniumrataste tootjate müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit, mis oleksid oluliselt väiksemad. Handsi väitel oleks see asjakohasem, sest Handsi lõppomanik on Korea alumiiniumrataste tootja ning tulenevad müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum oleksid kooskõlas kahest komisjoni kasutatud Brasiilia äriühingust ühe omadega.

| (57) | Dika väitis, et ühe Brasiilia äriühingu andmeid ei tohiks arvesse võtta, sest komisjon kasutas konsolideeritud finantsaruandeid, mis hõlmasid teistes riikides asuvate tütarettevõtjate tulemusi ja käsitlesid muid tooteid kui alumiiniumrattad. Hands ja Dika väitsid mõlemad, et ühe Brasiilia äriühingu müügi-, üld- ja halduskulud olid valesti arvutatud. |
| --- | --- |

(57)

Dika väitis, et ühe Brasiilia äriühingu andmeid ei tohiks arvesse võtta, sest komisjon kasutas konsolideeritud finantsaruandeid, mis hõlmasid teistes riikides asuvate tütarettevõtjate tulemusi ja käsitlesid muid tooteid kui alumiiniumrattad. Hands ja Dika väitsid mõlemad, et ühe Brasiilia äriühingu müügi-, üld- ja halduskulud olid valesti arvutatud.

| (58) | Võttes arvesse normaalväärtuse arvutamiseks Brasiilia andmete kasutamise kohta esitatud argumente, hindas komisjon uuesti esialgses etapis järgitud meetodit. Komisjon ei nõustunud Handsiga selles, et Korea Vabariik oleks Maroko puhul Brasiiliast sobilikum alternatiiv. Alusmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c põhimõte on see, et uuritava eksportiva tootja müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi asendusväärtuste leidmiseks kasutatakse mõistlikku meetodit. Alusmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatavas lõigus ning selle artikli punktides a ja b on selgelt eelistatud tootmist ja päritoluriigi omamaisel turul toimuvat müüki käsitlevaid andmeid. Seega oleks artikli 2 lõike 6 punkti c alusel mõistlik alternatiiv omamaisele turule ideaaljuhul sellele turule sarnane turg näiteks majandusarengu poolest, sest see mõjutab äriühingute kulude ja kasumi taset. Kuigi leiti, et Brasiilia on Marokost majanduslikult veidi rohkem arenenud, ei saa Koread kui väga arenenud majandust pidada Maroko puhul mõistlikuks alternatiiviks (14). |
| --- | --- |

(58)

Võttes arvesse normaalväärtuse arvutamiseks Brasiilia andmete kasutamise kohta esitatud argumente, hindas komisjon uuesti esialgses etapis järgitud meetodit. Komisjon ei nõustunud Handsiga selles, et Korea Vabariik oleks Maroko puhul Brasiiliast sobilikum alternatiiv. Alusmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c põhimõte on see, et uuritava eksportiva tootja müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi asendusväärtuste leidmiseks kasutatakse mõistlikku meetodit. Alusmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatavas lõigus ning selle artikli punktides a ja b on selgelt eelistatud tootmist ja päritoluriigi omamaisel turul toimuvat müüki käsitlevaid andmeid. Seega oleks artikli 2 lõike 6 punkti c alusel mõistlik alternatiiv omamaisele turule ideaaljuhul sellele turule sarnane turg näiteks majandusarengu poolest, sest see mõjutab äriühingute kulude ja kasumi taset. Kuigi leiti, et Brasiilia on Marokost majanduslikult veidi rohkem arenenud, ei saa Koread kui väga arenenud majandust pidada Maroko puhul mõistlikuks alternatiiviks (14).

14

| (59) | Komisjon leidis aga, et Brasiilia alumiiniumrataste tootjate andmete asemel oli mõistlikum kasutada koostööd tegeva tootja Handsi kättesaadavaid andmeid. Alusmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatava lõigu alusel ei saanud Handsi müügi-, üld- ja halduskulusid normaalväärtuse arvutamiseks kasutada, sest Handsil puudus omamaine müük tavapärase kaubandustegevuse käigus. Handsi omamaise müügiga seotud müügi-, üld- ja halduskulude asendusväärtuse puhul leidis komisjon aga, et Handsi kogumüügi müügi-, üld- ja halduskulud oleksid mõistlik alternatiiv. Peale selle ei ilmnenud uurimise käigus mingeid erinevusi omamaise ja eksportmüügi müügi-, üld- ja halduskulude vahel, sest kõik asjaomased kulud jaotati käibele. Lisaks oli Handsi müügitehingute arv Marokos nii väike, et mõtestatud võrdlust ei olnud võimalik teha. Handsi andmeid kontrolliti ja need olid seotud Marokos asuva äriühingu müügiga, kes toodab ja müüb ainult alumiiniumrattaid. Ühtlasi käsitlesid andmed ainult uurimisperioodi. Komisjon peab Brasiilia andmete kasutamist vähem mõistlikuks, sest kättesaadav teave pärines 2019. aastast ning käsitles mitmesuguseid tooteid ja tootmiskohti mitmes riigis. Seega olid Handsi enda andmete põhjal kindlaksmääratud müügi-, üld- ja halduskulud, korrigeerituna toodetega, mis ei ole asjaomase tootega otseselt seotud, ja toodetega, mida ei müüdud, [12–16 %]. |
| --- | --- |

(59)

Komisjon leidis aga, et Brasiilia alumiiniumrataste tootjate andmete asemel oli mõistlikum kasutada koostööd tegeva tootja Handsi kättesaadavaid andmeid. Alusmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatava lõigu alusel ei saanud Handsi müügi-, üld- ja halduskulusid normaalväärtuse arvutamiseks kasutada, sest Handsil puudus omamaine müük tavapärase kaubandustegevuse käigus. Handsi omamaise müügiga seotud müügi-, üld- ja halduskulude asendusväärtuse puhul leidis komisjon aga, et Handsi kogumüügi müügi-, üld- ja halduskulud oleksid mõistlik alternatiiv. Peale selle ei ilmnenud uurimise käigus mingeid erinevusi omamaise ja eksportmüügi müügi-, üld- ja halduskulude vahel, sest kõik asjaomased kulud jaotati käibele. Lisaks oli Handsi müügitehingute arv Marokos nii väike, et mõtestatud võrdlust ei olnud võimalik teha. Handsi andmeid kontrolliti ja need olid seotud Marokos asuva äriühingu müügiga, kes toodab ja müüb ainult alumiiniumrattaid. Ühtlasi käsitlesid andmed ainult uurimisperioodi. Komisjon peab Brasiilia andmete kasutamist vähem mõistlikuks, sest kättesaadav teave pärines 2019. aastast ning käsitles mitmesuguseid tooteid ja tootmiskohti mitmes riigis. Seega olid Handsi enda andmete põhjal kindlaksmääratud müügi-, üld- ja halduskulud, korrigeerituna toodetega, mis ei ole asjaomase tootega otseselt seotud, ja toodetega, mida ei müüdud, [12–16 %].

| (60) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas Hands oma väidet, mille kohaselt oleks Korea kõige sobilikum valik müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi taseme kindlaksmääramiseks, mille põhjal arvutada normaalväärtus Handsi puhul, sest andmed käsitlesid Handsi Korea emaettevõtjat. Asjaolu, et Korea majandusliku arengu tase ei ole sarnane Maroko omaga, ei olnud Handsi väitel oluline, sest alternatiivse riigi majandusareng on asjakohane üksnes juhul, kui oluliste moonutuste korral kohaldatakse alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a, mis Maroko puhul ei kehti. |
| --- | --- |

(60)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas Hands oma väidet, mille kohaselt oleks Korea kõige sobilikum valik müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi taseme kindlaksmääramiseks, mille põhjal arvutada normaalväärtus Handsi puhul, sest andmed käsitlesid Handsi Korea emaettevõtjat. Asjaolu, et Korea majandusliku arengu tase ei ole sarnane Maroko omaga, ei olnud Handsi väitel oluline, sest alternatiivse riigi majandusareng on asjakohane üksnes juhul, kui oluliste moonutuste korral kohaldatakse alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a, mis Maroko puhul ei kehti.

| (61) | Komisjon ei olnud sellega nõus. Kuigi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on tõepoolest kasutatud väljendit „majanduse arengu sarnane tase“, ei tähenda see, et majandusarengu tase ei võiks olla oluline tegur selle tuvastamisel, kas müügi-, üld- ja halduskulude asjakohase taseme kindlaksmääramisel alusmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c alusel võib olla mõistlik kasutada mõnda muud riiki kui Marokot. Nagu on selgitatud põhjenduses 58 eespool, leidis komisjon, et väga arenenud majandusega riigi alumiiniumrataste tootjate andmete kasutamine ei oleks nii mõistlik kui majanduse arengu poolest sarnasema riigi andmete kasutamine. |
| --- | --- |

(61)

Komisjon ei olnud sellega nõus. Kuigi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on tõepoolest kasutatud väljendit „majanduse arengu sarnane tase“, ei tähenda see, et majandusarengu tase ei võiks olla oluline tegur selle tuvastamisel, kas müügi-, üld- ja halduskulude asjakohase taseme kindlaksmääramisel alusmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c alusel võib olla mõistlik kasutada mõnda muud riiki kui Marokot. Nagu on selgitatud põhjenduses 58 eespool, leidis komisjon, et väga arenenud majandusega riigi alumiiniumrataste tootjate andmete kasutamine ei oleks nii mõistlik kui majanduse arengu poolest sarnasema riigi andmete kasutamine.

| (62) | Samuti väitis Hands, et komisjon ei käsitlenud ühtegi tema väidet ajutises määruses kasutatud Brasiilia andmete kohta. Kui aga kasutada Brasiilia andmete asemel Handsi enda andmeid, siis on need väited tähtsusetud. Handsi väitel kasutati Brasiilia andmete asemel Handsi enda andmeid ainult sel põhjusel, et see oli komisjoni jaoks sobilikum. Nagu komisjon aga eespool põhjenduses 59 selgitas, siis tegi ta kindlaks, et Handsi enda andmed olid Brasiilia andmetest põhjendatumad, mitte sobilikumad. Sellest tulenevalt lükkas komisjon need väited tagasi. |
| --- | --- |

(62)

Samuti väitis Hands, et komisjon ei käsitlenud ühtegi tema väidet ajutises määruses kasutatud Brasiilia andmete kohta. Kui aga kasutada Brasiilia andmete asemel Handsi enda andmeid, siis on need väited tähtsusetud. Handsi väitel kasutati Brasiilia andmete asemel Handsi enda andmeid ainult sel põhjusel, et see oli komisjoni jaoks sobilikum. Nagu komisjon aga eespool põhjenduses 59 selgitas, siis tegi ta kindlaks, et Handsi enda andmed olid Brasiilia andmetest põhjendatumad, mitte sobilikumad. Sellest tulenevalt lükkas komisjon need väited tagasi.

| (63) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist ei nõustunud Maroko valitsus, Dika ja Hands sellega, et normaalväärtuse arvutamiseks kasutati Handsi müügi-, üld- ja halduskulusid. |
| --- | --- |

(63)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist ei nõustunud Maroko valitsus, Dika ja Hands sellega, et normaalväärtuse arvutamiseks kasutati Handsi müügi-, üld- ja halduskulusid.

| (64) | Oma märkustes lõplike järelduste avalikustamise kohta väitsid Maroko valitsus ja Dika, et Handsi müügi-, üld- ja halduskulude kasutamine ei olnud kooskõlas WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 lõike 2 punktiga 2. Mõlemad isikud väitsid, et WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 lõike 2 punkti 2 alapunktis iii nimetatud „iga muu põhjendatud meetod“ hõlmab selle uurimist, kas kasumisumma on ligikaudselt sama kasumimarginaaliga, mis oleks realiseerunud juhul, kui asjaomast toodet oleks müüdud eksportivas riigis tavapärase kaubandustegevuse käigus. Ühtlasi märkisid need isikud, et komisjoni kasutatud müügi-, üld- ja halduskulud osutasid üksnes ekspordiga seotud müügi-, üld- ja halduskuludele, mis Dika väitel ei suuda määratluse kohaselt ligikaudselt kajastada kasumimarginaali, mis oleks realiseerunud juhul, kui asjaomast toodet oleks müüdud Marokos tavapärase kaubandustegevuse käigus. Samuti väitis Dika, et kuna Handsil puudub omamaine müük, siis ei saa faktiliselt kontrollida, kas Handsi ekspordiga seotud müügi-, üld- ja halduskulude näol oli tegemist mõistliku alusega tema omamaise müügi puhul. |
| --- | --- |

(64)

Oma märkustes lõplike järelduste avalikustamise kohta väitsid Maroko valitsus ja Dika, et Handsi müügi-, üld- ja halduskulude kasutamine ei olnud kooskõlas WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 lõike 2 punktiga 2. Mõlemad isikud väitsid, et WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 lõike 2 punkti 2 alapunktis iii nimetatud „iga muu põhjendatud meetod“ hõlmab selle uurimist, kas kasumisumma on ligikaudselt sama kasumimarginaaliga, mis oleks realiseerunud juhul, kui asjaomast toodet oleks müüdud eksportivas riigis tavapärase kaubandustegevuse käigus. Ühtlasi märkisid need isikud, et komisjoni kasutatud müügi-, üld- ja halduskulud osutasid üksnes ekspordiga seotud müügi-, üld- ja halduskuludele, mis Dika väitel ei suuda määratluse kohaselt ligikaudselt kajastada kasumimarginaali, mis oleks realiseerunud juhul, kui asjaomast toodet oleks müüdud Marokos tavapärase kaubandustegevuse käigus. Samuti väitis Dika, et kuna Handsil puudub omamaine müük, siis ei saa faktiliselt kontrollida, kas Handsi ekspordiga seotud müügi-, üld- ja halduskulude näol oli tegemist mõistliku alusega tema omamaise müügi puhul.

| (65) | Oma märkustes lõplike järelduste avalikustamise kohta väitis Hands põhimõtteliselt, et tema enda müügi-, üld- ja halduskulude kasutamine on vastuolus alusmääruse artikli 2 lõike 6 sõnastuse ja põhimõttega, sest Handsil puudus omamaine müük tavapärase kaubandustegevuse käigus. Handsi väitel kasutas komisjon alusmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c kohaldamist eesmärgiga hoiduda kõrvale asjaolust, et ta ei saanud tugineda alusmääruse artikli 2 lõike 6 üldreeglile, mille kohaselt müük peab toimuma tavapärase kaubandustegevuse käigus. |
| --- | --- |

(65)

Oma märkustes lõplike järelduste avalikustamise kohta väitis Hands põhimõtteliselt, et tema enda müügi-, üld- ja halduskulude kasutamine on vastuolus alusmääruse artikli 2 lõike 6 sõnastuse ja põhimõttega, sest Handsil puudus omamaine müük tavapärase kaubandustegevuse käigus. Handsi väitel kasutas komisjon alusmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c kohaldamist eesmärgiga hoiduda kõrvale asjaolust, et ta ei saanud tugineda alusmääruse artikli 2 lõike 6 üldreeglile, mille kohaselt müük peab toimuma tavapärase kaubandustegevuse käigus.

| (66) | Komisjon märkis, et alusmääruse artikli 2 lõike 6 (ja WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 lõike 2 punkti 2) üldine eesmärk on teha ligikaudselt kindlaks, kui suured oleksid olnud samasuguse toote kasumimarginaal ning müügi-, üld- ja halduskulud eksportiva riigi omamaisel turul tavapärase kaubandustegevuse käigus. WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 lõike 2 punkti 2 alapunktis iii nimetatud „iga muu põhjendatud meetod“ hõlmab selle uurimist, kas kasumi ning müügi-, üld- ja halduskulude summa määratakse kindlaks kättesaadavate tõendite mõistliku kaalumise tulemusel. Sellega seoses märkis komisjon samuti, et vastupidiselt Dika ja Handsi väidetele ei kasutanud ta kõikide kättesaadavate tõendite kaalumise protsessis eksportmüügi müügi-, üld- ja halduskulusid ega sellise omamaise müügi-, üld- ja halduskulusid, mis ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus; nende asemel kasutas komisjon kogu Handsi müügiga seotud müügi-, üld- ja halduskulude mõistlikku asendusväärtust. |
| --- | --- |

(66)

Komisjon märkis, et alusmääruse artikli 2 lõike 6 (ja WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 lõike 2 punkti 2) üldine eesmärk on teha ligikaudselt kindlaks, kui suured oleksid olnud samasuguse toote kasumimarginaal ning müügi-, üld- ja halduskulud eksportiva riigi omamaisel turul tavapärase kaubandustegevuse käigus. WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 lõike 2 punkti 2 alapunktis iii nimetatud „iga muu põhjendatud meetod“ hõlmab selle uurimist, kas kasumi ning müügi-, üld- ja halduskulude summa määratakse kindlaks kättesaadavate tõendite mõistliku kaalumise tulemusel. Sellega seoses märkis komisjon samuti, et vastupidiselt Dika ja Handsi väidetele ei kasutanud ta kõikide kättesaadavate tõendite kaalumise protsessis eksportmüügi müügi-, üld- ja halduskulusid ega sellise omamaise müügi-, üld- ja halduskulusid, mis ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus; nende asemel kasutas komisjon kogu Handsi müügiga seotud müügi-, üld- ja halduskulude mõistlikku asendusväärtust.

| (67) | Komisjon pidas alusmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c (ja WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 lõike 2 punkti 2 alapunkti iii) tähenduses mitmel põhjusel põhjendatuks kasutada nende müügi-, üld- ja halduskulude, mida oleks kantud samasuguse toote puhul eksportiva riigi omamaisel turul tavapärase kaubandustegevuse käigus, asendusväärtusena kogu Handsi müügiga seotud müügi-, üld- ja halduskulusid. |
| --- | --- |

(67)

Komisjon pidas alusmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c (ja WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 lõike 2 punkti 2 alapunkti iii) tähenduses mitmel põhjusel põhjendatuks kasutada nende müügi-, üld- ja halduskulude, mida oleks kantud samasuguse toote puhul eksportiva riigi omamaisel turul tavapärase kaubandustegevuse käigus, asendusväärtusena kogu Handsi müügiga seotud müügi-, üld- ja halduskulusid.

| (68) | Esiteks ei vaidlustanud Hands ise asjaolu, et tema müügi-, üld- ja halduskulud kõikide tehingute puhul oleksid sarnased omamaise müügi vastavatele näitajatele, kui selline müük oleks toimunud. Vastupidi, jaotades kõik kantud müügi-, üld- ja halduskulud käibele, nagu on selgitatud lõplike järelduste avalikustamise dokumendi punktis 45, tunnistas Hands, et need kulud on identsed, olenemata eri geograafilistest turgudest, kus müük toimub. |
| --- | --- |

(68)

Esiteks ei vaidlustanud Hands ise asjaolu, et tema müügi-, üld- ja halduskulud kõikide tehingute puhul oleksid sarnased omamaise müügi vastavatele näitajatele, kui selline müük oleks toimunud. Vastupidi, jaotades kõik kantud müügi-, üld- ja halduskulud käibele, nagu on selgitatud lõplike järelduste avalikustamise dokumendi punktis 45, tunnistas Hands, et need kulud on identsed, olenemata eri geograafilistest turgudest, kus müük toimub.

| (69) | Teiseks kinnitasid ka Handsi tegelik struktuur ja viis, kuidas ta tegeles müügiga turul, mida suunavad hanked, et teatatud müügi-, üld- ja halduskulude jaotus (mis põhines käibel ega sõltunud toote geograafilisest sihtkohast) kajastas tegelikkust. Uurimisperioodil ei täheldatud müügiprotsessi ja sellega seotud kulude eristamist turgude vahel, samal ajal kui osa sellest protsessist viis läbi Handsi emaettevõtja Koreas. |
| --- | --- |

(69)

Teiseks kinnitasid ka Handsi tegelik struktuur ja viis, kuidas ta tegeles müügiga turul, mida suunavad hanked, et teatatud müügi-, üld- ja halduskulude jaotus (mis põhines käibel ega sõltunud toote geograafilisest sihtkohast) kajastas tegelikkust. Uurimisperioodil ei täheldatud müügiprotsessi ja sellega seotud kulude eristamist turgude vahel, samal ajal kui osa sellest protsessist viis läbi Handsi emaettevõtja Koreas.

| (70) | Kolmandaks ei olnud alumiiniumrataste hankemenetlused, sealhulgas need menetlused, milles Hands osales, jagatud mitte turgude, vaid klientide kaupa (näiteks kõikide autotootjale X müüdavate alumiiniumrataste hangetega, sõltumata sellest, kas rattad tarniti lõpuks liidus või Marokos, tegeles autotootja X peakorter). Seepärast järeldas komisjon, et Handsi müügi-, üld- ja halduskulude seisukohast ei olnud oluline, kas tehingu aluseks olev toode oli ette nähtud tarbimiseks Marokos või näiteks Prantsusmaal. Selle tulemusel olid kõikide Handsi tehingutega seoses kantud müügi-, üld- ja halduskulud mõistlik asendusväärtus sellele, mis müügi-, üld- ja halduskulud oleksid olnud tavapärase kaubandustegevuse käigus Marokos. |
| --- | --- |

(70)

Kolmandaks ei olnud alumiiniumrataste hankemenetlused, sealhulgas need menetlused, milles Hands osales, jagatud mitte turgude, vaid klientide kaupa (näiteks kõikide autotootjale X müüdavate alumiiniumrataste hangetega, sõltumata sellest, kas rattad tarniti lõpuks liidus või Marokos, tegeles autotootja X peakorter). Seepärast järeldas komisjon, et Handsi müügi-, üld- ja halduskulude seisukohast ei olnud oluline, kas tehingu aluseks olev toode oli ette nähtud tarbimiseks Marokos või näiteks Prantsusmaal. Selle tulemusel olid kõikide Handsi tehingutega seoses kantud müügi-, üld- ja halduskulud mõistlik asendusväärtus sellele, mis müügi-, üld- ja halduskulud oleksid olnud tavapärase kaubandustegevuse käigus Marokos.

| (71) | Pärast täiendavate lõplike järelduste avalikustamist väitis Hands, et mitte kõiki müügi-, üld- ja halduskulusid ei jaotatud käibele, sest näiteks transpordiga seotud kulud põhinesid tegelikel kuludel turgude kaupa. Lisaks ei olnud samal põhjusel väidetavalt põhjendatud hangetele ja pakkumismenetlustele viitamine, sest selles ei võetud arvesse erinevaid tarne- ja transporditingimusi, mis võivad olla turgude lõikes erinevad. Samuti väitis Hands, et müügitegevus võib olla igal turul erinev. Sellest tulenevalt väitis Hands, et komisjon rikkus alusmäärust, leides, et Handsi normaalväärtuse arvutamisel on põhjendatud kasutada Handsi enda andmeid. |
| --- | --- |

(71)

Pärast täiendavate lõplike järelduste avalikustamist väitis Hands, et mitte kõiki müügi-, üld- ja halduskulusid ei jaotatud käibele, sest näiteks transpordiga seotud kulud põhinesid tegelikel kuludel turgude kaupa. Lisaks ei olnud samal põhjusel väidetavalt põhjendatud hangetele ja pakkumismenetlustele viitamine, sest selles ei võetud arvesse erinevaid tarne- ja transporditingimusi, mis võivad olla turgude lõikes erinevad. Samuti väitis Hands, et müügitegevus võib olla igal turul erinev. Sellest tulenevalt väitis Hands, et komisjon rikkus alusmäärust, leides, et Handsi normaalväärtuse arvutamisel on põhjendatud kasutada Handsi enda andmeid.

| (72) | Väites jäeti mainimata asjaolu, et Handsi kõikide tehingute müügi-, üld- ja halduskulusid kohandati, et saada ligilähedane väärtus sellele, mis tema samasuguse toote müügi-, üld- ja halduskulud oleksid olnud tavapärase kaubandustegevuse käigus eksportiva riigi omamaisel turul. Nagu on selgitatud täiendavate lõplike järelduste avalikustamisel ja nagu Hands oma järgnevates märkustes heaks kiitis, arvati nii netomüügist kui ka kõikidest müügi-, üld- ja halduskuludest maha transpordiga seotud kulud, mida seega müügi-, üld- ja halduskulude arvutamisel arvesse ei võetud. Transpordiga seotud kulud olid ainus kuluartikkel, mille Hands oma müügi-, üld- ja halduskulude puhul geograafilistele turgudele spetsiifiliste kuludena tuvastas. Muude müügiga seotud kulude põhjal ei tehtud turgude vahel kindlaks olulisi erinevusi. Asjaolu, et teatavad muud müügiga seotud kulud ei olnud hankemenetlustega otseses korrelatsioonis, nagu Hands väitis, ei tähenda, et hankemenetluste ja kliendisuhete korraldus neid kulusid ei mõjutanud. Nagu eelmistes põhjendustes kirjeldatud, tegi komisjon kindlaks, et mõned kulud, nagu transpordiga seotud kulud, olid turupõhised, ja jättis sellised kulud välja. Muud kulud ei olnud turupõhised, kuna turgu suunavad hanked või kuna need kulud olid seotud (palkade või finants- või muude) toimingutega, mis oma laadi ja äriühingu struktuuri tõttu ei olnud geograafiliste turgude lõikes eristatud. Peale selle jaotas äriühing ise kõik transpordiga mitteseotud kulud käibele, tegemata vahet geograafilistel turgudel. |
| --- | --- |

(72)

Väites jäeti mainimata asjaolu, et Handsi kõikide tehingute müügi-, üld- ja halduskulusid kohandati, et saada ligilähedane väärtus sellele, mis tema samasuguse toote müügi-, üld- ja halduskulud oleksid olnud tavapärase kaubandustegevuse käigus eksportiva riigi omamaisel turul. Nagu on selgitatud täiendavate lõplike järelduste avalikustamisel ja nagu Hands oma järgnevates märkustes heaks kiitis, arvati nii netomüügist kui ka kõikidest müügi-, üld- ja halduskuludest maha transpordiga seotud kulud, mida seega müügi-, üld- ja halduskulude arvutamisel arvesse ei võetud. Transpordiga seotud kulud olid ainus kuluartikkel, mille Hands oma müügi-, üld- ja halduskulude puhul geograafilistele turgudele spetsiifiliste kuludena tuvastas. Muude müügiga seotud kulude põhjal ei tehtud turgude vahel kindlaks olulisi erinevusi. Asjaolu, et teatavad muud müügiga seotud kulud ei olnud hankemenetlustega otseses korrelatsioonis, nagu Hands väitis, ei tähenda, et hankemenetluste ja kliendisuhete korraldus neid kulusid ei mõjutanud. Nagu eelmistes põhjendustes kirjeldatud, tegi komisjon kindlaks, et mõned kulud, nagu transpordiga seotud kulud, olid turupõhised, ja jättis sellised kulud välja. Muud kulud ei olnud turupõhised, kuna turgu suunavad hanked või kuna need kulud olid seotud (palkade või finants- või muude) toimingutega, mis oma laadi ja äriühingu struktuuri tõttu ei olnud geograafiliste turgude lõikes eristatud. Peale selle jaotas äriühing ise kõik transpordiga mitteseotud kulud käibele, tegemata vahet geograafilistel turgudel.

| (73) | Oma märkustes täiendavate lõplike järelduste avalikustamise kohta ei esitanud Hands lisaks väidetele, mis käsitlesid komisjoni arusaamist äriühingu müügi-, üld- ja halduskuludest teatamise kohta ning mida on käsitletud eespool, täiendavaid põhjendusi alusmääruse rikkumist käsitleva väite kohta. Eeskätt ei esitanud Hands märkusi seoses põhjenduses 74 ära toodud komisjoni selgitusega, mis käsitles asjaomast osa Handsi märkustest lõplike järelduste avalikustamise kohta. Samuti ei selgitanud Hands, miks ei olnud komisjoni kasutatud müügi-, üld- ja halduskulude näitaja, mis ei sisaldanud transpordiga seotud kulusid, mõistlik asendusväärtus sellele, mis tema samasuguse toote müügi-, üld- ja halduskulud oleksid olnud tavapärase kaubandustegevuse käigus eksportiva riigi omamaisel turul. Samuti ei nõustunud Hands küll komisjoni lähenemisviisiga, kuid ei pakkunud oma märkustes täiendavate lõplike järelduste avalikustamise kohta välja mõistlikumat alternatiivi. Täpsemalt ei esitanud ei Hands ega ükski teine huvitatud isik märkusi põhjenduses 75 ära toodud komisjoni selgituse kohta seoses sellega, miks uurimise käigus kaalutud alternatiivid ei olnud Handsi enda andmetest mõistlikumad. Seepärast lükkas komisjon need väited tagasi. |
| --- | --- |

(73)

Oma märkustes täiendavate lõplike järelduste avalikustamise kohta ei esitanud Hands lisaks väidetele, mis käsitlesid komisjoni arusaamist äriühingu müügi-, üld- ja halduskuludest teatamise kohta ning mida on käsitletud eespool, täiendavaid põhjendusi alusmääruse rikkumist käsitleva väite kohta. Eeskätt ei esitanud Hands märkusi seoses põhjenduses 74 ära toodud komisjoni selgitusega, mis käsitles asjaomast osa Handsi märkustest lõplike järelduste avalikustamise kohta. Samuti ei selgitanud Hands, miks ei olnud komisjoni kasutatud müügi-, üld- ja halduskulude näitaja, mis ei sisaldanud transpordiga seotud kulusid, mõistlik asendusväärtus sellele, mis tema samasuguse toote müügi-, üld- ja halduskulud oleksid olnud tavapärase kaubandustegevuse käigus eksportiva riigi omamaisel turul. Samuti ei nõustunud Hands küll komisjoni lähenemisviisiga, kuid ei pakkunud oma märkustes täiendavate lõplike järelduste avalikustamise kohta välja mõistlikumat alternatiivi. Täpsemalt ei esitanud ei Hands ega ükski teine huvitatud isik märkusi põhjenduses 75 ära toodud komisjoni selgituse kohta seoses sellega, miks uurimise käigus kaalutud alternatiivid ei olnud Handsi enda andmetest mõistlikumad. Seepärast lükkas komisjon need väited tagasi.

| (74) | Ükski huvitatud isik ei esitanud veenvaid tõendeid selle kohta, miks kogu müügiga seotud müügi-, üld- ja halduskulud ei olnud mõistlik asendusväärtus. Mis puudutab tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuva võrreldava müügi puudumist omamaisel turul, siis märkis komisjon, et alusmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c (ning WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 lõike 2 punkti 2 alapunkti iii) eesmärk ongi teha kindlaks selliste müügi-, üld- ja halduskulude ligilähedane väärtus, mida oleks kantud, just sel põhjusel, et selline müük puudus. Võttes arvesse nii konkreetset olukorda seoses sellega, kuidas Hands oma alumiiniumrattaid müüs ning oma müügi-, üld- ja halduskulusid jaotas, samuti selle turu toimimist, kus äriühing tegutses, kasutas komisjon õiget asendusväärtust. |
| --- | --- |

(74)

Ükski huvitatud isik ei esitanud veenvaid tõendeid selle kohta, miks kogu müügiga seotud müügi-, üld- ja halduskulud ei olnud mõistlik asendusväärtus. Mis puudutab tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuva võrreldava müügi puudumist omamaisel turul, siis märkis komisjon, et alusmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c (ning WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 lõike 2 punkti 2 alapunkti iii) eesmärk ongi teha kindlaks selliste müügi-, üld- ja halduskulude ligilähedane väärtus, mida oleks kantud, just sel põhjusel, et selline müük puudus. Võttes arvesse nii konkreetset olukorda seoses sellega, kuidas Hands oma alumiiniumrattaid müüs ning oma müügi-, üld- ja halduskulusid jaotas, samuti selle turu toimimist, kus äriühing tegutses, kasutas komisjon õiget asendusväärtust.

| (75) | Ükski huvitatud isik ei esitanud muud mõistlikumat alternatiivi. Tegelikult ei pakkunud alternatiivid – IOCHPE MAXION S.A. Brasiilias ega Hands Corporation Koreas – paremaid asendusväärtusi müügi-, üld- ja halduskuludele, mida oleks kantud samasuguse toote puhul eksportiva riigi omamaisel turul tavapärase kaubandustegevuse käigus. Erinevalt Handsi müügi-, üld- ja halduskuludest ei oleks Brasiilia müügi-, üld- ja halduskulud seotud samasuguse tootega (need käsitlevad peamiselt muude toodete kui alumiiniumrataste müüki). See on eriti oluline väga konkreetsel viisil müüdava toote käsitlemisel, nagu praegusel juhul, nii et sellised alternatiivid tuleb kõrvale jätta. Mis puudutab Korea andmetel põhinevat alternatiivi, siis komisjon juba selgitas, et need andmed ei saa olla mõistlik alternatiiv, võttes arvesse Maroko ja Korea erinevat majandusarengut, mis võib mõjutada äriühingute kulude ja kasumi taset. |
| --- | --- |

(75)

Ükski huvitatud isik ei esitanud muud mõistlikumat alternatiivi. Tegelikult ei pakkunud alternatiivid – IOCHPE MAXION S.A. Brasiilias ega Hands Corporation Koreas – paremaid asendusväärtusi müügi-, üld- ja halduskuludele, mida oleks kantud samasuguse toote puhul eksportiva riigi omamaisel turul tavapärase kaubandustegevuse käigus. Erinevalt Handsi müügi-, üld- ja halduskuludest ei oleks Brasiilia müügi-, üld- ja halduskulud seotud samasuguse tootega (need käsitlevad peamiselt muude toodete kui alumiiniumrataste müüki). See on eriti oluline väga konkreetsel viisil müüdava toote käsitlemisel, nagu praegusel juhul, nii et sellised alternatiivid tuleb kõrvale jätta. Mis puudutab Korea andmetel põhinevat alternatiivi, siis komisjon juba selgitas, et need andmed ei saa olla mõistlik alternatiiv, võttes arvesse Maroko ja Korea erinevat majandusarengut, mis võib mõjutada äriühingute kulude ja kasumi taset.

| (76) | Samuti ei tundunud olevat oluline Dika viide arvutatud normaalväärtuse kindlaksmääramisel kasutatud kasumimarginaalile. Kasumimarginaal ei põhinenud Handsi müügil, vaid liidu tootmisharu puhul kindlaksmääratud taotletaval kasumil, mille ülemmäär oli kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6 punktiga c teiste eksportijate või tootjate samasse üldkategooriasse kuuluvate toodete müügilt päritoluriigi omamaisel turul tavapäraselt saadav kasum. |
| --- | --- |

(76)

Samuti ei tundunud olevat oluline Dika viide arvutatud normaalväärtuse kindlaksmääramisel kasutatud kasumimarginaalile. Kasumimarginaal ei põhinenud Handsi müügil, vaid liidu tootmisharu puhul kindlaksmääratud taotletaval kasumil, mille ülemmäär oli kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6 punktiga c teiste eksportijate või tootjate samasse üldkategooriasse kuuluvate toodete müügilt päritoluriigi omamaisel turul tavapäraselt saadav kasum.

| (77) | Hands esitas mitu väidet ka tema müügi-, üld- ja halduskulude arvutamisel tehtud vigade kohta. Komisjon nõustus ühe väitega, mis käsitles müügi-, üld- ja halduskuludest müügi pealt makstavate vahendustasude mahaarvamist, ja lükkas ülejäänud väited tagasi. Vastavalt sellele arvutati dumpingumarginaal ümber. Põhjused, miks mõned väited tagasi lükati, esitati Handsile täiendavate lõplike järelduste avalikustamise käigus. Märkused, mille Hands esitas pärast täiendavate lõplike järelduste avalikustamist, ei sisaldanud nende väidete kohta uut teavet. |
| --- | --- |

(77)

Hands esitas mitu väidet ka tema müügi-, üld- ja halduskulude arvutamisel tehtud vigade kohta. Komisjon nõustus ühe väitega, mis käsitles müügi-, üld- ja halduskuludest müügi pealt makstavate vahendustasude mahaarvamist, ja lükkas ülejäänud väited tagasi. Vastavalt sellele arvutati dumpingumarginaal ümber. Põhjused, miks mõned väited tagasi lükati, esitati Handsile täiendavate lõplike järelduste avalikustamise käigus. Märkused, mille Hands esitas pärast täiendavate lõplike järelduste avalikustamist, ei sisaldanud nende väidete kohta uut teavet.

| (78) | Pärast täiendavate lõplike järelduste avalikustamist osutas Hands ka oma eelnevatele märkustele lõplike järelduste avalikustamise kohta, milles ta väitis, et komisjon ei oleks pidanud kasutama käibele jaotatud müügi-, üld- ja halduskulude suhtarvu teisaldamisel müüdud kauba kuludel põhinevate müügi-, üld- ja halduskulude suhtarvuks valemit, vaid selle asemel otseselt arvutama müügi-, üld- ja halduskulud Handsi tegelike kontrollitud müüdud kauba kulude põhjal. Selle puhul oli aga tegemist arusaamatusega, sest komisjon ei arvutanud müügi-, üld- ja halduskulusid müüdud kauba kulude, vaid tootmiskulude põhjal. Samuti ei selgitanud Hands, miks ei olnud asjakohane kasutada müüdud kauba kulude asemel tootmiskulusid. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi. Asjaomased arvutused esitati lõplike järelduste avalikustamise dokumendis ja neid selgitati täiendavate lõplike järelduste avalikustamise dokumendis. Esiteks tegi komisjon Handsi tegelike kulude põhjal kindlaks müügi-, üld- ja halduskulude kogusumma, mida seejärel väljendati protsendimäärana kogu müügi väärtusest. Järgnevalt lisati normaalväärtuse arvutamiseks müügi-, üld- ja halduskulude protsent ning kasumi protsent tootmiskuludele. |
| --- | --- |

(78)

Pärast täiendavate lõplike järelduste avalikustamist osutas Hands ka oma eelnevatele märkustele lõplike järelduste avalikustamise kohta, milles ta väitis, et komisjon ei oleks pidanud kasutama käibele jaotatud müügi-, üld- ja halduskulude suhtarvu teisaldamisel müüdud kauba kuludel põhinevate müügi-, üld- ja halduskulude suhtarvuks valemit, vaid selle asemel otseselt arvutama müügi-, üld- ja halduskulud Handsi tegelike kontrollitud müüdud kauba kulude põhjal. Selle puhul oli aga tegemist arusaamatusega, sest komisjon ei arvutanud müügi-, üld- ja halduskulusid müüdud kauba kulude, vaid tootmiskulude põhjal. Samuti ei selgitanud Hands, miks ei olnud asjakohane kasutada müüdud kauba kulude asemel tootmiskulusid. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi. Asjaomased arvutused esitati lõplike järelduste avalikustamise dokumendis ja neid selgitati täiendavate lõplike järelduste avalikustamise dokumendis. Esiteks tegi komisjon Handsi tegelike kulude põhjal kindlaks müügi-, üld- ja halduskulude kogusumma, mida seejärel väljendati protsendimäärana kogu müügi väärtusest. Järgnevalt lisati normaalväärtuse arvutamiseks müügi-, üld- ja halduskulude protsent ning kasumi protsent tootmiskuludele.

| (79) | Pärast esialgsete järelduste avalikustamist vaidlustas EUWA normaalväärtuse arvutamise meetodi, sest sellest tulenev dumpinguvastane tollimaks ei heastaks kahju, mida liidu tootmisharu dumpingu tõttu kandis. EUWA väitel tuleks dumpingu arvutamisel selle asemel kasutada liidu tootjate taotletavat kasumit, mis on kindlaks määratud ajutise määruse põhjenduses 160, sest selle tulemusel oleks normaalväärtus põhjendatum. |
| --- | --- |

(79)

Pärast esialgsete järelduste avalikustamist vaidlustas EUWA normaalväärtuse arvutamise meetodi, sest sellest tulenev dumpinguvastane tollimaks ei heastaks kahju, mida liidu tootmisharu dumpingu tõttu kandis. EUWA väitel tuleks dumpingu arvutamisel selle asemel kasutada liidu tootjate taotletavat kasumit, mis on kindlaks määratud ajutise määruse põhjenduses 160, sest selle tulemusel oleks normaalväärtus põhjendatum.

| (80) | Komisjon ei nõustunud EUWAga selles, et arvutuste tulemuste alusel on põhjendatud vajadus kasutada normaalväärtuse arvutamiseks suuremat kasumit. Komisjon otsustas aga mitte enam kasutada Brasiilia andmeid, nagu on selgitatud eespool põhjendustes 44 ja 45, vaid Handsi kontrollitud andmeid, et arvutada müügi-, üld- ja halduskulud Marokos. Handsi mõistlikku kasumit seevastu ei olnud võimalik kontrollitud andmete põhjal kindlaks teha, sest äriühingu müük ei olnud uurimisperioodil kasumlik. Selle asemel otsustas komisjon allpool kirjeldatud põhjustel kasutada mõistliku alternatiivina liidu tootmisharu puhul kindlakstehtud baaskasumit tavapärastes konkurentsitingimustes. |
| --- | --- |

(80)

Komisjon ei nõustunud EUWAga selles, et arvutuste tulemuste alusel on põhjendatud vajadus kasutada normaalväärtuse arvutamiseks suuremat kasumit. Komisjon otsustas aga mitte enam kasutada Brasiilia andmeid, nagu on selgitatud eespool põhjendustes 44 ja 45, vaid Handsi kontrollitud andmeid, et arvutada müügi-, üld- ja halduskulud Marokos. Handsi mõistlikku kasumit seevastu ei olnud võimalik kontrollitud andmete põhjal kindlaks teha, sest äriühingu müük ei olnud uurimisperioodil kasumlik. Selle asemel otsustas komisjon allpool kirjeldatud põhjustel kasutada mõistliku alternatiivina liidu tootmisharu puhul kindlakstehtud baaskasumit tavapärastes konkurentsitingimustes.

| (81) | Nii liidu kui ka Maroko alumiiniumrataste tootjad müüvad oma tooteid samadele klientidele homogeensel turul, kus nad konkureerivad samade hangete nimel, ning nende tehastel on sarnane sisseseade ja eeskätt sarnased kulud. Seega võib eeldada, et nad teenivad võrreldavatel asjaoludel võrreldavat kasumit. Normaalväärtuse arvutamiseks artikli 2 lõike 6 punkti c alusel kasutas komisjon seega ajutise määruse põhjenduses 158 kindlaksmääratud baaskasumit 7,9 %, millele ta kohaldas kasumi ülemmäära, nagu on nõutud alusmääruse artikli 2 lõike 6 punktis c. |
| --- | --- |

(81)

Nii liidu kui ka Maroko alumiiniumrataste tootjad müüvad oma tooteid samadele klientidele homogeensel turul, kus nad konkureerivad samade hangete nimel, ning nende tehastel on sarnane sisseseade ja eeskätt sarnased kulud. Seega võib eeldada, et nad teenivad võrreldavatel asjaoludel võrreldavat kasumit. Normaalväärtuse arvutamiseks artikli 2 lõike 6 punkti c alusel kasutas komisjon seega ajutise määruse põhjenduses 158 kindlaksmääratud baaskasumit 7,9 %, millele ta kohaldas kasumi ülemmäära, nagu on nõutud alusmääruse artikli 2 lõike 6 punktis c.

| (82) | Sellega seoses väitis EUWA, et alusmääruse artikli 2 lõike 6 punkt c võimaldab komisjonil juhtumi konkreetseid asjaolusid arvesse võttes otsustada ülemmäära mitte kasutada. EUWA väitel ei võtnud komisjon ülemmäära kohaldamisel aluseks alumiiniumratastega samasse kategooriasse kuuluvat toodet. Tootekategooria, mida komisjon kasutas, on ette nähtud järgnevaks töötlemiseks tootmisahela järgmises etapis, mida näitab asjaolu, et alumiiniumrattad ja komisjoni kasutatud tooted on statistikanomenklatuuris liigitatud eri peatükkide alla. EUWA sõnade kohaselt ei saa seega leida, et need kuuluvad samasse üldisse tootekategooriasse. Tegelikult väitis EUWA, et Marokos puudub täielikult alumiiniumratastega samasse üldkategooriasse kuuluvate toodete müük. |
| --- | --- |

(82)

Sellega seoses väitis EUWA, et alusmääruse artikli 2 lõike 6 punkt c võimaldab komisjonil juhtumi konkreetseid asjaolusid arvesse võttes otsustada ülemmäära mitte kasutada. EUWA väitel ei võtnud komisjon ülemmäära kohaldamisel aluseks alumiiniumratastega samasse kategooriasse kuuluvat toodet. Tootekategooria, mida komisjon kasutas, on ette nähtud järgnevaks töötlemiseks tootmisahela järgmises etapis, mida näitab asjaolu, et alumiiniumrattad ja komisjoni kasutatud tooted on statistikanomenklatuuris liigitatud eri peatükkide alla. EUWA sõnade kohaselt ei saa seega leida, et need kuuluvad samasse üldisse tootekategooriasse. Tegelikult väitis EUWA, et Marokos puudub täielikult alumiiniumratastega samasse üldkategooriasse kuuluvate toodete müük.

| (83) | Järgnevalt väitis EUWA, et komisjonil ei ole kohustust kohaldada ülemmäära olukorras, kus samasse üldkategooriasse kuuluvaid tooteid päritoluriigi omamaisel turul ei müüda. Lisaks väitis ta, et ülemmäära kohaldamine on ette nähtud üksnes eesmärgiga vältida normaalväärtuse arvutamisel liiga kõrgete kasumitasemete kohaldamist. EUWA arvamuse kohaselt ei oleks kasumitase 8,3 % (ajutises määruses kindlaksmääratud mittekahjustav taotletav kasum) liiga kõrge, samal ajal kui komisjoni kohaldatav kasumi ülemmäär 4,16 % oli ebapiisav. |
| --- | --- |

(83)

Järgnevalt väitis EUWA, et komisjonil ei ole kohustust kohaldada ülemmäära olukorras, kus samasse üldkategooriasse kuuluvaid tooteid päritoluriigi omamaisel turul ei müüda. Lisaks väitis ta, et ülemmäära kohaldamine on ette nähtud üksnes eesmärgiga vältida normaalväärtuse arvutamisel liiga kõrgete kasumitasemete kohaldamist. EUWA arvamuse kohaselt ei oleks kasumitase 8,3 % (ajutises määruses kindlaksmääratud mittekahjustav taotletav kasum) liiga kõrge, samal ajal kui komisjoni kohaldatav kasumi ülemmäär 4,16 % oli ebapiisav.

| (84) | Komisjon lükkas selle väite tagasi, sest ülemmäära kohaldamist nõutakse alusmäärusega ja samuti toetavad seda mitu WTO vaidluste lahendamise organi vaekogu aruannet (15). Seega ei ole komisjonil vastupidiselt EUWA väitele kaalutlusõigust otsustada ülemmäära mitte kohaldada. |
| --- | --- |

(84)

Komisjon lükkas selle väite tagasi, sest ülemmäära kohaldamist nõutakse alusmäärusega ja samuti toetavad seda mitu WTO vaidluste lahendamise organi vaekogu aruannet (15). Seega ei ole komisjonil vastupidiselt EUWA väitele kaalutlusõigust otsustada ülemmäära mitte kohaldada.

15

| (85) | Täites oma kohustust kohaldada kasumi ülemmäära, on aga komisjonil ulatuslik kaalutlusõigus kõnealuse ülemmäära kindlaksmääramisel. EUWA esitas märkusi üldkategooria sobivuse kohta, mida komisjon oli ajutises määruses kohaldanud, kuid ei pakkunud välja ühtegi alternatiivi, rääkimata sobivamast alternatiivist. Üksnes asjaolu, et kasumi ülemmäär ei ole liidu tootmisharu arvamuse kohaselt piisavalt kõrge, ei tähenda, et ülemmäär ise ei oleks põhjendatud, sobilik ega õige. Kuna huvitatud isikud ei pakkunud välja sobivamaid alternatiive, otsustas komisjon jätkuvalt kasutada ajutise määruse põhjenduses 64 kindlaks määratud kasumi ülemmäära 4,16 %. |
| --- | --- |

(85)

Täites oma kohustust kohaldada kasumi ülemmäära, on aga komisjonil ulatuslik kaalutlusõigus kõnealuse ülemmäära kindlaksmääramisel. EUWA esitas märkusi üldkategooria sobivuse kohta, mida komisjon oli ajutises määruses kohaldanud, kuid ei pakkunud välja ühtegi alternatiivi, rääkimata sobivamast alternatiivist. Üksnes asjaolu, et kasumi ülemmäär ei ole liidu tootmisharu arvamuse kohaselt piisavalt kõrge, ei tähenda, et ülemmäär ise ei oleks põhjendatud, sobilik ega õige. Kuna huvitatud isikud ei pakkunud välja sobivamaid alternatiive, otsustas komisjon jätkuvalt kasutada ajutise määruse põhjenduses 64 kindlaks määratud kasumi ülemmäära 4,16 %.

| (86) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas EUWA oma väidet, et normaalväärtuse arvutamisel kasutati liiga madalat kasumitaset (kasumi ülemmäära). Kuna EUWA ei esitanud aga uut teavet ega pakkunud kasumi ülemmäära kindlaksmääramiseks välja alternatiivset meetodit, lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(86)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas EUWA oma väidet, et normaalväärtuse arvutamisel kasutati liiga madalat kasumitaset (kasumi ülemmäära). Kuna EUWA ei esitanud aga uut teavet ega pakkunud kasumi ülemmäära kindlaksmääramiseks välja alternatiivset meetodit, lükkas komisjon selle väite tagasi.

3.3.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (87) | Ekspordihinna arvutuskäik on esitatud ajutise määruse põhjendustes 66–68. Kuna selle metoodika kohta märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon oma esialgsed järeldused. |
| --- | --- |

(87)

Ekspordihinna arvutuskäik on esitatud ajutise määruse põhjendustes 66–68. Kuna selle metoodika kohta märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon oma esialgsed järeldused.

3.4.   Võrdlus

Võrdlus

| (88) | Pärast esialgsete järelduste avalikustamist ei esitanud ükski huvitatud isik märkusi ekspordihinna ega arvutatud normaalväärtuse võrdlemisel kasutatud metoodika kohta. Seega kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendused 69 ja 70. |
| --- | --- |

(88)

Pärast esialgsete järelduste avalikustamist ei esitanud ükski huvitatud isik märkusi ekspordihinna ega arvutatud normaalväärtuse võrdlemisel kasutatud metoodika kohta. Seega kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendused 69 ja 70.

3.4.1.   Dumpingumarginaal

Dumpingumarginaal

| (89) | Huvitatud isikute esitatud väidete põhjal, mida on kirjeldatud põhjendustes 57–59 ja 77, vaatas komisjon dumpingumarginaalid läbi. Lisaks nendele väidetele vaidlustasid nii Dika kui ka EUWA meetodi, mida komisjon kasutas jääktollimaksu kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(89)

Huvitatud isikute esitatud väidete põhjal, mida on kirjeldatud põhjendustes 57–59 ja 77, vaatas komisjon dumpingumarginaalid läbi. Lisaks nendele väidetele vaidlustasid nii Dika kui ka EUWA meetodi, mida komisjon kasutas jääktollimaksu kindlaksmääramiseks.

| (90) | Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis Dika, et kehtestatud jääktollimaks oli liiga suur. Kasutades kättesaadavate faktidena suurimaid dumpingumarginaale, karistas komisjon Dikat koostöö mittetegemise eest. Dika väitel on see keelatud nii alusmääruse artikliga 18 kui ka vastavate WTO sätetega. |
| --- | --- |

(90)

Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis Dika, et kehtestatud jääktollimaks oli liiga suur. Kasutades kättesaadavate faktidena suurimaid dumpingumarginaale, karistas komisjon Dikat koostöö mittetegemise eest. Dika väitel on see keelatud nii alusmääruse artikliga 18 kui ka vastavate WTO sätetega.

| (91) | Vaekogu väitis aga teises WTO vaidluses „Canada – Welded Pipe“ (Kanada – keevistorud), et „[p]iir ühelt poolt aktiivsema koostöö tegemise ja kõrvalehoidmise vältimise ning teiselt poolt koostööd mittetegevate eksportijate karistamise vahel võib olla ähmane“ (16). Sellega seoses ei saa „minna kaugemale sellest, mis on asjakohane ja vajalik, et saavutada eesmärk julgustada koostööd ja vältida kõrvalehoidmist“ (17). Komisjoni seisukohast on just see ajutises määruses kasutatud meetodi eesmärk. Kõnealuse määruse põhjenduses 73 on selgitatud, et komisjon kohaldas suurimat dumpingumarginaali, mis tuvastati tooteliikide puhul, mida Hands müüs tüüpilistes kogustes (need moodustasid ligikaudu 50 % Handsi kogu ekspordist liitu). |
| --- | --- |

(91)

Vaekogu väitis aga teises WTO vaidluses „Canada – Welded Pipe“ (Kanada – keevistorud), et „[p]iir ühelt poolt aktiivsema koostöö tegemise ja kõrvalehoidmise vältimise ning teiselt poolt koostööd mittetegevate eksportijate karistamise vahel võib olla ähmane“ (16). Sellega seoses ei saa „minna kaugemale sellest, mis on asjakohane ja vajalik, et saavutada eesmärk julgustada koostööd ja vältida kõrvalehoidmist“ (17). Komisjoni seisukohast on just see ajutises määruses kasutatud meetodi eesmärk. Kõnealuse määruse põhjenduses 73 on selgitatud, et komisjon kohaldas suurimat dumpingumarginaali, mis tuvastati tooteliikide puhul, mida Hands müüs tüüpilistes kogustes (need moodustasid ligikaudu 50 % Handsi kogu ekspordist liitu).

16

17

| (92) | Valides tooteliike, mis moodustavad 50 % Handsi ekspordist liitu, kohaldas komisjon põhjendatud meetodit, lähtudes kogu kättesaadava teabe hindamisest. See on kooskõlas ka varasemate uurimiste ja Üldkohtu otsusega Hiinast pärit terasrataste juhtumis, mille kohaselt „hagejad kirjeldavad dumpingu jääkmarginaali küll „karistavana“, kuid poolte vahel ei olnud vaidlust selles, et komisjon ei määranud marginaali kindlaks meelevaldselt ega karistusena, vaid pärast seda, kui ta oli kindlaks teinud, et väljavõtteline uuring kukkus läbi, ja kohaldanud hagejate suhtes nõuetekohaselt alusmääruse artiklit 18. Kõnealune jääkmarginaal määrati kindlaks ainsa eksportiva tootja ekspordi osa põhjal, mis ei olnud ebaoluline, seega ei ole sellise liigituse kasutamine asjaomase marginaali puhul, olenemata selle suurusest, põhjendatud“ (18). Ekspordimahust 50 % tüüpilise mahu kasutamine, nagu on kirjeldatud põhjenduses 57 eespool, on muudes dumpinguvastastes uurimistes kasutatud näitajatega sarnane või neist suurem (19). |
| --- | --- |

(92)

Valides tooteliike, mis moodustavad 50 % Handsi ekspordist liitu, kohaldas komisjon põhjendatud meetodit, lähtudes kogu kättesaadava teabe hindamisest. See on kooskõlas ka varasemate uurimiste ja Üldkohtu otsusega Hiinast pärit terasrataste juhtumis, mille kohaselt „hagejad kirjeldavad dumpingu jääkmarginaali küll „karistavana“, kuid poolte vahel ei olnud vaidlust selles, et komisjon ei määranud marginaali kindlaks meelevaldselt ega karistusena, vaid pärast seda, kui ta oli kindlaks teinud, et väljavõtteline uuring kukkus läbi, ja kohaldanud hagejate suhtes nõuetekohaselt alusmääruse artiklit 18. Kõnealune jääkmarginaal määrati kindlaks ainsa eksportiva tootja ekspordi osa põhjal, mis ei olnud ebaoluline, seega ei ole sellise liigituse kasutamine asjaomase marginaali puhul, olenemata selle suurusest, põhjendatud“ (18). Ekspordimahust 50 % tüüpilise mahu kasutamine, nagu on kirjeldatud põhjenduses 57 eespool, on muudes dumpinguvastastes uurimistes kasutatud näitajatega sarnane või neist suurem (19).

18

19

| (93) | Nagu on selgitatud põhjenduses 58 eespool, arvutas komisjon jääktollimaksu kooskõlas varasemate uurimistega väljakujunenud metoodika põhjal ja kasutades kontrollitud andmeid. Peale selle olid jääktollimaksu kindlaksmääramiseks kasutatud andmed tüüpilised, võttes arvesse Maroko äriühingute esitatud teavet imporditud tooteliikide kohta. Asjaolu, et tulemus on väiksem, kui EUWA oleks soovinud või kui Hiinast pärit impordi suhtes kehtestatud tollimaks, ei muuda seda meetodit kehtetuks. |
| --- | --- |

(93)

Nagu on selgitatud põhjenduses 58 eespool, arvutas komisjon jääktollimaksu kooskõlas varasemate uurimistega väljakujunenud metoodika põhjal ja kasutades kontrollitud andmeid. Peale selle olid jääktollimaksu kindlaksmääramiseks kasutatud andmed tüüpilised, võttes arvesse Maroko äriühingute esitatud teavet imporditud tooteliikide kohta. Asjaolu, et tulemus on väiksem, kui EUWA oleks soovinud või kui Hiinast pärit impordi suhtes kehtestatud tollimaks, ei muuda seda meetodit kehtetuks.

| (94) | Seepärast lükkas komisjon tagasi Dika väite, et jääktollimaks oli karistav ja liiga suur, ning EUWA väite, et jääktollimaks oli liiga väike ja sellega premeeriti koostöö mittetegemist. |
| --- | --- |

(94)

Seepärast lükkas komisjon tagasi Dika väite, et jääktollimaks oli karistav ja liiga suur, ning EUWA väite, et jääktollimaks oli liiga väike ja sellega premeeriti koostöö mittetegemist.

| (95) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas Dika oma väidet, et jääktollimaksu kindlaksmääramise meetod oli karistav ja et komisjon ei selgitanud, mille põhjal ta otsustas, et kasutatud metoodika oli asjakohane, ega kõige sobivama teabe kasutamist Dika suhtes kohaldatava tollimaksumäära kindlaksmääramiseks. Lisaks väitis Dika, et WTO vaekogu tunnistas selle meetodi ebaseaduslikuks juhtumis „China – GOES“ (Hiina – suundorienteeritud struktuuriga elektrotehniline lehtteras), kus oli märgitud, et „huvitatud isikute vahel konkurentsi õhutamiseks ei ole kättesaadavatele faktidele tuginemise eesmärk kehtestada liiga kõrgeid dumpingumarginaale“. Maroko valitsus esitas sarnased väited. |
| --- | --- |

(95)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas Dika oma väidet, et jääktollimaksu kindlaksmääramise meetod oli karistav ja et komisjon ei selgitanud, mille põhjal ta otsustas, et kasutatud metoodika oli asjakohane, ega kõige sobivama teabe kasutamist Dika suhtes kohaldatava tollimaksumäära kindlaksmääramiseks. Lisaks väitis Dika, et WTO vaekogu tunnistas selle meetodi ebaseaduslikuks juhtumis „China – GOES“ (Hiina – suundorienteeritud struktuuriga elektrotehniline lehtteras), kus oli märgitud, et „huvitatud isikute vahel konkurentsi õhutamiseks ei ole kättesaadavatele faktidele tuginemise eesmärk kehtestada liiga kõrgeid dumpingumarginaale“. Maroko valitsus esitas sarnased väited.

| (96) | Käesoleval juhul ei toonud aga kindlaksmääratud jääktollimaks kaasa „liiga kõrgeid dumpingumarginaale“. Jääktollimaksu kindlaksmääramiseks kasutatud meetodit peeti mõistlikuks, sest see põhines nende tooteliikide dumpingumarginaalidel, mis moodustasid 50 % Handsi ekspordist ja olid seega väga tüüpilised. Lisaks moodustasid need tooteliigid peaaegu 25 % Dika ekspordist. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(96)

Käesoleval juhul ei toonud aga kindlaksmääratud jääktollimaks kaasa „liiga kõrgeid dumpingumarginaale“. Jääktollimaksu kindlaksmääramiseks kasutatud meetodit peeti mõistlikuks, sest see põhines nende tooteliikide dumpingumarginaalidel, mis moodustasid 50 % Handsi ekspordist ja olid seega väga tüüpilised. Lisaks moodustasid need tooteliigid peaaegu 25 % Dika ekspordist. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

| (97) | Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis Dika ka seda, et äriühingu jaoks tuleks arvutada individuaalsed dumpingu- ja kahjumarginaalid, sest alusmääruse artikli 9 lõikes 5 ja WTO dumpinguvastase lepingu artikli 6 lõikes 10 on osutatud, et sellised individuaalsed marginaalid tuleb arvutada iga tarnija puhul, olenemata tema tehtava koostöö tasemest. |
| --- | --- |

(97)

Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis Dika ka seda, et äriühingu jaoks tuleks arvutada individuaalsed dumpingu- ja kahjumarginaalid, sest alusmääruse artikli 9 lõikes 5 ja WTO dumpinguvastase lepingu artikli 6 lõikes 10 on osutatud, et sellised individuaalsed marginaalid tuleb arvutada iga tarnija puhul, olenemata tema tehtava koostöö tasemest.

| (98) | Kuigi individuaalseid marginaale ei olnud võimalik äriühingu enda andmete põhjal arvutada, nagu on selgitatud eespool põhjendustes 26–48, on Dika komisjonile teadaolev Maroko tootja, kelle suhtes kohaldatakse äriühingupõhist dumpinguvastast tollimaksu jääktollimaksu tasemel. Seepärast nõustus komisjon selle väitega sel määral, et ta otsustas kehtestada Dika jaoks individuaalse tollimaksumäära, nimetades käesoleva määruse asjaomastes osades individuaalselt äriühingut ja tema suhtes kohaldatavat tollimaksu määra. |
| --- | --- |

(98)

Kuigi individuaalseid marginaale ei olnud võimalik äriühingu enda andmete põhjal arvutada, nagu on selgitatud eespool põhjendustes 26–48, on Dika komisjonile teadaolev Maroko tootja, kelle suhtes kohaldatakse äriühingupõhist dumpinguvastast tollimaksu jääktollimaksu tasemel. Seepärast nõustus komisjon selle väitega sel määral, et ta otsustas kehtestada Dika jaoks individuaalse tollimaksumäära, nimetades käesoleva määruse asjaomastes osades individuaalselt äriühingut ja tema suhtes kohaldatavat tollimaksu määra.

| (99) | Oma märkustes lõplike järelduste avalikustamise kohta kordas Dika ka oma taotlust saada dumpingu- ja kahjumarginaali arvutuskäigud ning Dika hinna allalöömise ja hinna allasurumise arvutuskäigud. Dika väitis, et kuna need andmed jäeti avalikustamata, ei olnud Dikal võimalik esitada hinnakohustuste pakkumist ega mõtestatult kommenteerida komisjoni järeldusi. |
| --- | --- |

(99)

Oma märkustes lõplike järelduste avalikustamise kohta kordas Dika ka oma taotlust saada dumpingu- ja kahjumarginaali arvutuskäigud ning Dika hinna allalöömise ja hinna allasurumise arvutuskäigud. Dika väitis, et kuna need andmed jäeti avalikustamata, ei olnud Dikal võimalik esitada hinnakohustuste pakkumist ega mõtestatult kommenteerida komisjoni järeldusi.

| (100) | Ent samadel põhjustel, mida on kirjeldatud põhjendustes 46 ja 48 ning mida selgitati Dikale ka kõnealuse avalikustamise taotluste saamisel pärast nii ajutiste kui ka lõplike järelduste avalikustamist, ei olnud võimalik Dikale neid konkreetseid andmeid avalikustada. Kuna Dika puhul ei arvutatud individuaalset dumpingu- ega kahjumarginaali, puudusid arvutuskäigud, mida avalikustada. Peale selle põhines (Dika suhtes kohaldatava) jääktollimaksu kindlaksmääramise arvutuskäik Handsi kontrollitud andmetel, mida ei saanud Dikale avalikustada konfidentsiaalsusega seotud põhjustel. Ajutine määrus, Dika poolt pärast esialgsete järelduste avalikustamist esitatud teave, (20) lõplike järelduste avalikustamise dokument ja käesolev määrus sisaldavad kõiki fakte ja kaalutlusi, millel põhinesid nii komisjoni ettepanek ja otsus kehtestada Marokost pärit alumiiniumrataste suhtes ajutised ja lõplikud meetmed kui ka Dika suhtes kohaldatava jääktollimaksu arvutamisel kasutatud metoodika. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(100)

Ent samadel põhjustel, mida on kirjeldatud põhjendustes 46 ja 48 ning mida selgitati Dikale ka kõnealuse avalikustamise taotluste saamisel pärast nii ajutiste kui ka lõplike järelduste avalikustamist, ei olnud võimalik Dikale neid konkreetseid andmeid avalikustada. Kuna Dika puhul ei arvutatud individuaalset dumpingu- ega kahjumarginaali, puudusid arvutuskäigud, mida avalikustada. Peale selle põhines (Dika suhtes kohaldatava) jääktollimaksu kindlaksmääramise arvutuskäik Handsi kontrollitud andmetel, mida ei saanud Dikale avalikustada konfidentsiaalsusega seotud põhjustel. Ajutine määrus, Dika poolt pärast esialgsete järelduste avalikustamist esitatud teave, (20) lõplike järelduste avalikustamise dokument ja käesolev määrus sisaldavad kõiki fakte ja kaalutlusi, millel põhinesid nii komisjoni ettepanek ja otsus kehtestada Marokost pärit alumiiniumrataste suhtes ajutised ja lõplikud meetmed kui ka Dika suhtes kohaldatava jääktollimaksu arvutamisel kasutatud metoodika. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

20

| (101) | Lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised.






  Äriühing | Lõplik dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| HANDS 8 S.A. | 9,01  % |
| DIKA MOROCCO AFRIKA S.A.R.L | 17,54  % |
| Kõik muud äriühingud | 17,54  % |

(101)

Lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised.

Äriühing

Lõplik dumpingumarginaal

HANDS 8 S.A.

9,01  %

DIKA MOROCCO AFRIKA S.A.R.L

17,54  %

Kõik muud äriühingud

17,54  %

4.   KAHJU

KAHJU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (102) | Kuna seda küsimust käsitlevaid väiteid ega märkusi ei esitatud, kinnitati ajutise määruse põhjendustes 75 ja 76 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(102)

Kuna seda küsimust käsitlevaid väiteid ega märkusi ei esitatud, kinnitati ajutise määruse põhjendustes 75 ja 76 esitatud järeldused.

4.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (103) | ACEA väitis, et liidu tarbimise kindlaksmääramiseks kasutatud teisendussuhe, mida on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 78, kehtestati Maroko puhul valesti, lähtudes Handsi ja kasutaja A esitatud teabest Marokost pärit impordi kohta. Kasutaja A oli üks kahest uurimises koostööd tegevast kasutajast, kelle anonüümsustaotlusega komisjon nõustus. ACEA sõnade kohaselt peaks teisendussuhe olema 13,5 kg ühiku kohta. Türgi puhul arvutas ACEA teisendussuhteks 9,3 kg ühiku kohta. See arvutuskäik põhines teabel, mille esitas ACEA liige, kes ei teinud uurimises koostööd (edaspidi „koostööd mitteteinud kasutaja“) ega esitanud küsimustikule vastuseid. |
| --- | --- |

(103)

ACEA väitis, et liidu tarbimise kindlaksmääramiseks kasutatud teisendussuhe, mida on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 78, kehtestati Maroko puhul valesti, lähtudes Handsi ja kasutaja A esitatud teabest Marokost pärit impordi kohta. Kasutaja A oli üks kahest uurimises koostööd tegevast kasutajast, kelle anonüümsustaotlusega komisjon nõustus. ACEA sõnade kohaselt peaks teisendussuhe olema 13,5 kg ühiku kohta. Türgi puhul arvutas ACEA teisendussuhteks 9,3 kg ühiku kohta. See arvutuskäik põhines teabel, mille esitas ACEA liige, kes ei teinud uurimises koostööd (edaspidi „koostööd mitteteinud kasutaja“) ega esitanud küsimustikule vastuseid.

| (104) | Teisendussuhte kindlaksmääramiseks kasutas komisjon Handsi, Dika ja kolme valimisse kaasatud liidu tootja vastuseid küsimustikule. Seega määrati Maroko rataste kaalutud keskmine kaal ühiku kohta kindlaks kahe tootja, see tähendab Handsi ja Dika esitatud teabe põhjal. Kindlaksmääratud teisendussuhe oli 11,3 kg ühiku kohta. Lisaks märkis komisjon, et ACEA ei esitanud mingeid toetavaid tõendeid teisendussuhte kohta, mille Hands talle väidetavalt esitas. Igal juhul ei olnud see suhe kooskõlas teabega, mille Hands esitas oma kontrollitud vastustes küsimustikule. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(104)

Teisendussuhte kindlaksmääramiseks kasutas komisjon Handsi, Dika ja kolme valimisse kaasatud liidu tootja vastuseid küsimustikule. Seega määrati Maroko rataste kaalutud keskmine kaal ühiku kohta kindlaks kahe tootja, see tähendab Handsi ja Dika esitatud teabe põhjal. Kindlaksmääratud teisendussuhe oli 11,3 kg ühiku kohta. Lisaks märkis komisjon, et ACEA ei esitanud mingeid toetavaid tõendeid teisendussuhte kohta, mille Hands talle väidetavalt esitas. Igal juhul ei olnud see suhe kooskõlas teabega, mille Hands esitas oma kontrollitud vastustes küsimustikule. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (105) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis ACEA, et teisendussuhe ei peaks hõlmama Dika andmeid, sest alusmääruse artikli 18 alusel ei võetud äriühingu eksportmüüki arvesse. |
| --- | --- |

(105)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis ACEA, et teisendussuhe ei peaks hõlmama Dika andmeid, sest alusmääruse artikli 18 alusel ei võetud äriühingu eksportmüüki arvesse.

| (106) | Komisjon jättis Dika andmed teisendussuhte kindlaksmääramisel kõrvale. Selle tulemusel ei muutunud teisendussuhte väärtus 11,3 kg ühiku kohta. See on selgitatav Dika näitajate suhteliselt väikese kaaluga kogu andmekogumis, mis lisaks Handsi andmetele sisaldas ka kolme valimisse kaasatud liidu tootja andmeid. Dika tooted moodustasid vaid [10–15 %] arvesse võetud ühikute koguarvust. Seega kinnitati esialgses etapis arvutatud teisendussuhe. |
| --- | --- |

(106)

Komisjon jättis Dika andmed teisendussuhte kindlaksmääramisel kõrvale. Selle tulemusel ei muutunud teisendussuhte väärtus 11,3 kg ühiku kohta. See on selgitatav Dika näitajate suhteliselt väikese kaaluga kogu andmekogumis, mis lisaks Handsi andmetele sisaldas ka kolme valimisse kaasatud liidu tootja andmeid. Dika tooted moodustasid vaid [10–15 %] arvesse võetud ühikute koguarvust. Seega kinnitati esialgses etapis arvutatud teisendussuhe.

| (107) | Mis puudutab Türgit, siis märkis komisjon, et ACEA arvutatud teisendussuhe põhines kogukaalul ligikaudu 1 680 tonni, mis moodustab vaid umbes 1,7 % Türgist pärit koguimpordist (uurimisperioodil ligikaudu 94 000 tonni). Seepärast ei pidanud komisjon seda arvutust piisavalt täpseks. |
| --- | --- |

(107)

Mis puudutab Türgit, siis märkis komisjon, et ACEA arvutatud teisendussuhe põhines kogukaalul ligikaudu 1 680 tonni, mis moodustab vaid umbes 1,7 % Türgist pärit koguimpordist (uurimisperioodil ligikaudu 94 000 tonni). Seepärast ei pidanud komisjon seda arvutust piisavalt täpseks.

| (108) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist osutas ACEA kasutaja B valdustest kohapeal kogutud näidisele ja esitas ka kasutajalt B saadud lisateavet, mis seda väidet toetas. Kasutaja B oli üks kahest uurimises koostööd tegevast kasutajast, kelle anonüümsustaotlusega komisjon nõustus. ACEA hindas kasutajalt B ja koostööd mitteteinud kasutajalt saadud andmete põhjal, et kaal ühiku kohta, mida komisjon teisendussuhtena kasutas, peaks olema väiksem kui 11,3 kg. |
| --- | --- |

(108)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist osutas ACEA kasutaja B valdustest kohapeal kogutud näidisele ja esitas ka kasutajalt B saadud lisateavet, mis seda väidet toetas. Kasutaja B oli üks kahest uurimises koostööd tegevast kasutajast, kelle anonüümsustaotlusega komisjon nõustus. ACEA hindas kasutajalt B ja koostööd mitteteinud kasutajalt saadud andmete põhjal, et kaal ühiku kohta, mida komisjon teisendussuhtena kasutas, peaks olema väiksem kui 11,3 kg.

| (109) | Komisjon tutvus kasutajalt B pärineva esitatud teabega. Kasutaja B esitas [30–45] tooteliiki sisaldava loetelu, milles olid märgitud kogused kokku ja kaal tooteliikide kaupa. Komisjon täheldas, et ainult ühe tooteliigi kohta oli esitatud lisadokument, milles oli märgitud selle tooteliigi kaal. Mis puudutab ACEA esitatud lisateavet kasutaja B kohta, siis ei olnud komisjonil seda hilise esitamise tõttu võimalik kontrollida. Koostööd mitteteinud kasutaja esitatud teavet, mis koosnes kokkuvõtlikust tabelist, ei olnud komisjonil võimalik kontrollida, kuna see kasutaja üldiselt koostööd ei teinud, ja seega ei saanud seda teavet käesolevas uurimises arvesse võtta. Igal juhul põhines ACEA arvutatud läbivaadatud teisendussuhe kogukaalul ligikaudu 3 900 tonni, mis moodustab vaid umbes 4 % Türgist pärit koguimpordist. |
| --- | --- |

(109)

Komisjon tutvus kasutajalt B pärineva esitatud teabega. Kasutaja B esitas [30–45] tooteliiki sisaldava loetelu, milles olid märgitud kogused kokku ja kaal tooteliikide kaupa. Komisjon täheldas, et ainult ühe tooteliigi kohta oli esitatud lisadokument, milles oli märgitud selle tooteliigi kaal. Mis puudutab ACEA esitatud lisateavet kasutaja B kohta, siis ei olnud komisjonil seda hilise esitamise tõttu võimalik kontrollida. Koostööd mitteteinud kasutaja esitatud teavet, mis koosnes kokkuvõtlikust tabelist, ei olnud komisjonil võimalik kontrollida, kuna see kasutaja üldiselt koostööd ei teinud, ja seega ei saanud seda teavet käesolevas uurimises arvesse võtta. Igal juhul põhines ACEA arvutatud läbivaadatud teisendussuhe kogukaalul ligikaudu 3 900 tonni, mis moodustab vaid umbes 4 % Türgist pärit koguimpordist.

| (110) | Seepärast leidis komisjon, et eri mahte, mida ACEA kasutas nii enne kui ka pärast lõplike järelduste avalikustamist teisendussuhte kindlaksmääramiseks, ei saa pidada koguimpordi puhul tüüpiliseks. Peale selle, nagu on osutatud ajutise määruse põhjenduses 78, on turusuundumus minna üle suuremale rattaläbimõõdule, mille tulemusena suureneb kaal ühiku kohta. Küsimustiku vastuste põhjal arvutatud teisendussuhe kinnitas seda suundumust. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(110)

Seepärast leidis komisjon, et eri mahte, mida ACEA kasutas nii enne kui ka pärast lõplike järelduste avalikustamist teisendussuhte kindlaksmääramiseks, ei saa pidada koguimpordi puhul tüüpiliseks. Peale selle, nagu on osutatud ajutise määruse põhjenduses 78, on turusuundumus minna üle suuremale rattaläbimõõdule, mille tulemusena suureneb kaal ühiku kohta. Küsimustiku vastuste põhjal arvutatud teisendussuhe kinnitas seda suundumust. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (111) | Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitati seega ajutise määruse põhjendused 77–80 ja 137. |
| --- | --- |

(111)

Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitati seega ajutise määruse põhjendused 77–80 ja 137.

4.3.   Asjaomasest riigist pärit import

Asjaomasest riigist pärit import

4.3.1.   Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

| (112) | Nagu on osutatud eespool põhjenduses 110, lükati mahtu käsitlev väide tagasi ja seega kinnitati impordihinnad. |
| --- | --- |

(112)

Nagu on osutatud eespool põhjenduses 110, lükati mahtu käsitlev väide tagasi ja seega kinnitati impordihinnad.

| (113) | Kuna impordi koguväärtuse kohta muid väiteid ei esitatud, kinnitati seega ajutise määruse põhjendused 81–86. |
| --- | --- |

(113)

Kuna impordi koguväärtuse kohta muid väiteid ei esitatud, kinnitati seega ajutise määruse põhjendused 81–86.

| (114) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas ACEA, et komisjon ei võtnud arvesse konkurentsitingimusi liidu alumiiniumrataste turul, jättes tähelepanuta asjaolu, et algseadmete valmistajatele toodetakse rattaid tellimuse alusel, ning keskendudes liidu ja Maroko alumiiniumrataste tootjate tegelikule müügile uurimisperioodil, selle asemel, et analüüsida hinnakonkurentsi ja müügimahu vähenemist hangetel. Seevastu varasemas alumiiniumrataste importi käsitlevas uurimises (21) oli komisjon järginud ACEA taotletud lähenemisviisi. Sellest tulenevalt väitis ACEA, et kõik hinnaanalüüsid, sealhulgas hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi analüüsid, tuleb teha hangete tasandil. |
| --- | --- |

(114)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas ACEA, et komisjon ei võtnud arvesse konkurentsitingimusi liidu alumiiniumrataste turul, jättes tähelepanuta asjaolu, et algseadmete valmistajatele toodetakse rattaid tellimuse alusel, ning keskendudes liidu ja Maroko alumiiniumrataste tootjate tegelikule müügile uurimisperioodil, selle asemel, et analüüsida hinnakonkurentsi ja müügimahu vähenemist hangetel. Seevastu varasemas alumiiniumrataste importi käsitlevas uurimises (21) oli komisjon järginud ACEA taotletud lähenemisviisi. Sellest tulenevalt väitis ACEA, et kõik hinnaanalüüsid, sealhulgas hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi analüüsid, tuleb teha hangete tasandil.

21

| (115) | Allpool põhjenduses 192 käsitles komisjon sarnast argumenti turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutuste kohta. Üksikute hangete valimine ei saa tõepoolest asendada komisjon tehtud analüüsi, sest see põhines terviklikel ja nõuetekohaselt kontrollitud tegeliku müügi andmetel, see tähendab valimisse kaasatud liidu ja eksportivate tootjate esitatud tehingute müüginimekirjadel ja tooteliikide põhjal esitatud hindade võrdlemisel. Need nimekirjad sisaldasid nende koguste tegelikke väärtusi, mis uurimisperioodil müüdi ja mille kohta arved esitati ning mis lõppkokkuvõttes sageli erinevad hangetel esitatud väärtustest, nagu on selgitatud põhjenduses 136. Erinevalt viimastest võetakse tegeliku müügi andmetes arvesse uurimisperioodi käsitlevaid tegelikult tehtud allahindlusi ja hinnavähendusi, olenemata sellest, kas need olid edasilükatud või mitte. Sellest tulenevalt ei kajastaks hangetel põhinev analüüs õigesti alumiiniumrataste turul valitsevaid konkurentsitingimusi. Lisaks ei vaidlustanud ACEA, et Marokos toodetud alumiiniumratastel on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ning samasugune põhiline kasutusotstarve kui liidu tootmisharu toodetud alumiiniumratastel. Erinevalt hangetel põhinevast analüüsist kajastas tooteliikide kaupa tehtud võrdlus seega õigesti Marokost pärit impordi ja liidu tootmisharu müügi hindade ja mahu alast konkurentsi hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi kindlaksmääramise eesmärgil. Nagu ACEA märkustes osutatud, selgitas ta, et hankelepingutes on kajastatud ja esitatud tarnitavate rataste ligikaudne arv, samal ajal kui täpne arv lepitakse tavaliselt kokku mõne nädala jooksul enne tarnimist, ning teatava automudeli edukus ja seega alumiiniumrataste tootmismaht sõltuvad tarbijatest. Iga automudeli puhul võidakse pakkuda mitut liiki alumiiniumrattaid ja autotootjad ei suuda prognoosida iga liigi kogumüüki asjaomase automudeli tootmisaja jooksul. Komisjon täheldas, et isegi kui ta võtaks arvesse hinnamõju hangete tasandil, siis olid hangete kohta saadud andmed ebatäielikud, sest need pärinesid ainult kahelt koostööd teinud kasutajalt ja neid ei olnud võimalik täielikult ristkontrollida liidu tootmisharu esitatud andmetega. Peale selle ei teinud üks suurimaid kasutajaid uurimises koostööd ja osalisi andmeid, mis ACEA tema nimel esitas, ei olnud võimalik kontrollida. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(115)

Allpool põhjenduses 192 käsitles komisjon sarnast argumenti turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutuste kohta. Üksikute hangete valimine ei saa tõepoolest asendada komisjon tehtud analüüsi, sest see põhines terviklikel ja nõuetekohaselt kontrollitud tegeliku müügi andmetel, see tähendab valimisse kaasatud liidu ja eksportivate tootjate esitatud tehingute müüginimekirjadel ja tooteliikide põhjal esitatud hindade võrdlemisel. Need nimekirjad sisaldasid nende koguste tegelikke väärtusi, mis uurimisperioodil müüdi ja mille kohta arved esitati ning mis lõppkokkuvõttes sageli erinevad hangetel esitatud väärtustest, nagu on selgitatud põhjenduses 136. Erinevalt viimastest võetakse tegeliku müügi andmetes arvesse uurimisperioodi käsitlevaid tegelikult tehtud allahindlusi ja hinnavähendusi, olenemata sellest, kas need olid edasilükatud või mitte. Sellest tulenevalt ei kajastaks hangetel põhinev analüüs õigesti alumiiniumrataste turul valitsevaid konkurentsitingimusi. Lisaks ei vaidlustanud ACEA, et Marokos toodetud alumiiniumratastel on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ning samasugune põhiline kasutusotstarve kui liidu tootmisharu toodetud alumiiniumratastel. Erinevalt hangetel põhinevast analüüsist kajastas tooteliikide kaupa tehtud võrdlus seega õigesti Marokost pärit impordi ja liidu tootmisharu müügi hindade ja mahu alast konkurentsi hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi kindlaksmääramise eesmärgil. Nagu ACEA märkustes osutatud, selgitas ta, et hankelepingutes on kajastatud ja esitatud tarnitavate rataste ligikaudne arv, samal ajal kui täpne arv lepitakse tavaliselt kokku mõne nädala jooksul enne tarnimist, ning teatava automudeli edukus ja seega alumiiniumrataste tootmismaht sõltuvad tarbijatest. Iga automudeli puhul võidakse pakkuda mitut liiki alumiiniumrattaid ja autotootjad ei suuda prognoosida iga liigi kogumüüki asjaomase automudeli tootmisaja jooksul. Komisjon täheldas, et isegi kui ta võtaks arvesse hinnamõju hangete tasandil, siis olid hangete kohta saadud andmed ebatäielikud, sest need pärinesid ainult kahelt koostööd teinud kasutajalt ja neid ei olnud võimalik täielikult ristkontrollida liidu tootmisharu esitatud andmetega. Peale selle ei teinud üks suurimaid kasutajaid uurimises koostööd ja osalisi andmeid, mis ACEA tema nimel esitas, ei olnud võimalik kontrollida. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (116) | Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis ACEA, et sama tehnilise kirjeldusega alumiiniumrattad ei ole asendatavad, sest iga alumiiniumratas valmistatakse autotootja tellimuse põhjal konkreetse automudeli jaoks. Ostja määrab kindlaks nii kujunduse kui ka omadused ja viimistluse. Kuna iga ratas on selle tellinud autotootjale ainulaadne, siis ei ole eri autotootjate jaoks ette nähtud alumiiniumrattad omavahel asendatavad. |
| --- | --- |

(116)

Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis ACEA, et sama tehnilise kirjeldusega alumiiniumrattad ei ole asendatavad, sest iga alumiiniumratas valmistatakse autotootja tellimuse põhjal konkreetse automudeli jaoks. Ostja määrab kindlaks nii kujunduse kui ka omadused ja viimistluse. Kuna iga ratas on selle tellinud autotootjale ainulaadne, siis ei ole eri autotootjate jaoks ette nähtud alumiiniumrattad omavahel asendatavad.

| (117) | Komisjon leidis, et kõikidel alumiiniumratastel, olenemata sellest, kas need pärinevad liidu tootmisharult, Marokost või muudest kolmandatest riikidest, on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. Nagu uurimise käigus kindlaks tehti ja nagu ACEA pärast lõplike järelduste avalikustamist kinnitas, võivad kõik teatavatele autotootjatele tootvad sertifitseeritud tootjad konkureerida täpselt sama tüüpi rataste turul ja tarnida autotootjatele täpselt sama tüüpi rattaid. Näiteks ilmnes ACEA esitatud dokumendist, et mitu liidus, Marokos, Türgis ja muudes kolmandates riikides asuvat sertifitseeritud tootjat konkureerisid sama liiki alumiiniumrataste nimel. Vajaduse korral saab teatavale automudelile paigaldada eri tüüpi rattaid, mitte ainult hankes täpsustatud alumiiniumrattaid. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(117)

Komisjon leidis, et kõikidel alumiiniumratastel, olenemata sellest, kas need pärinevad liidu tootmisharult, Marokost või muudest kolmandatest riikidest, on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. Nagu uurimise käigus kindlaks tehti ja nagu ACEA pärast lõplike järelduste avalikustamist kinnitas, võivad kõik teatavatele autotootjatele tootvad sertifitseeritud tootjad konkureerida täpselt sama tüüpi rataste turul ja tarnida autotootjatele täpselt sama tüüpi rattaid. Näiteks ilmnes ACEA esitatud dokumendist, et mitu liidus, Marokos, Türgis ja muudes kolmandates riikides asuvat sertifitseeritud tootjat konkureerisid sama liiki alumiiniumrataste nimel. Vajaduse korral saab teatavale automudelile paigaldada eri tüüpi rattaid, mitte ainult hankes täpsustatud alumiiniumrattaid. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (118) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas ACEA oma väidet, et eri liiki rattad ei ole omavahel asendatavad, sest uurimine käsitleb algseadmete valmistajatele mõeldud rattaid ning määratluse järgi on algseadmete valmistajate puhul tegemist rattaga, mille tootja toodab konkreetse automargi jaoks ja mis kannab tema intellektuaalomandiõigustega kaitstud kaubamärki. Alumiiniumrattad on auto üldise välimuse ja kujunduse lahutamatu osa ning need peavad olema kõikide konkreetse mudeli alla kuuluvate autode puhul järjepidevad. |
| --- | --- |

(118)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas ACEA oma väidet, et eri liiki rattad ei ole omavahel asendatavad, sest uurimine käsitleb algseadmete valmistajatele mõeldud rattaid ning määratluse järgi on algseadmete valmistajate puhul tegemist rattaga, mille tootja toodab konkreetse automargi jaoks ja mis kannab tema intellektuaalomandiõigustega kaitstud kaubamärki. Alumiiniumrattad on auto üldise välimuse ja kujunduse lahutamatu osa ning need peavad olema kõikide konkreetse mudeli alla kuuluvate autode puhul järjepidevad.

| (119) | Samuti väitis ACEA, et komisjonil puudusid tõendid selle kohta, et teatavale automudelile saab paigaldada mitut liiki rattaid, mitte ainult hangetes kindlaksmääratud alumiiniumrattaid. Alumiiniumrattad on auto üldise välimuse ja kujunduse lahutamatu osa ning need peavad olema kõikide konkreetse mudeli alla kuuluvate autode puhul järjepidevad. Üldjuhul kaotavad tarbijad garantii, kui nad asendavad alumiiniumrattad osadega, mida ei ole paigaldanud algseadmete valmistaja. ACEA toetas oma väidet garantii kohta kahe dokumendiga, mille olid väljastanud kaks autotootjat. |
| --- | --- |

(119)

Samuti väitis ACEA, et komisjonil puudusid tõendid selle kohta, et teatavale automudelile saab paigaldada mitut liiki rattaid, mitte ainult hangetes kindlaksmääratud alumiiniumrattaid. Alumiiniumrattad on auto üldise välimuse ja kujunduse lahutamatu osa ning need peavad olema kõikide konkreetse mudeli alla kuuluvate autode puhul järjepidevad. Üldjuhul kaotavad tarbijad garantii, kui nad asendavad alumiiniumrattad osadega, mida ei ole paigaldanud algseadmete valmistaja. ACEA toetas oma väidet garantii kohta kahe dokumendiga, mille olid väljastanud kaks autotootjat.

| (120) | Komisjon täheldas, et ACEA ei väitnud, et kõikidel alumiiniumratastel, olenemata sellest, kas need pärinevad liidu tootmisharult, Marokost või muudest kolmandatest riikidest, ei ole samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses, ega esitanud selle kohta täiendavaid tõendeid. Samuti leidis komisjon, et kuigi võib esineda teatavaid tehnilisi piiranguid, mis ei võimalda paigalda igat liiki rattaid igat liiki automudelitele, on eri automudelitel kasutatavad alumiiniumrattad omavahel teataval määral asendatavad. Näiteks võib autotootja otsustada automudelit uuendada, muutes selle välisosi, mis võivad hõlmata alumiiniumrataste disaini mudelit. Enamik auto platvormi tehnilistest kirjeldustest on aga jätkuvalt identsed. Seega saab autotootja vajadusel paigaldada sellele autole alumiiniumrataste vanema disaini mudeli. Seepärast peavad alumiiniumrataste tootjad säilitama vanema vormi aastaid pärast seda, kui tootmine on nende valdustes lõppenud. Seda kinnitasid need valimisse kaasatud liidu tootjad, kellega sõlmiti hankeleping alumiiniumrataste tarnimiseks teatava automudeli jaoks ja järgnevalt sama automudeli ümberkujundatud versiooni jaoks. |
| --- | --- |

(120)

Komisjon täheldas, et ACEA ei väitnud, et kõikidel alumiiniumratastel, olenemata sellest, kas need pärinevad liidu tootmisharult, Marokost või muudest kolmandatest riikidest, ei ole samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses, ega esitanud selle kohta täiendavaid tõendeid. Samuti leidis komisjon, et kuigi võib esineda teatavaid tehnilisi piiranguid, mis ei võimalda paigalda igat liiki rattaid igat liiki automudelitele, on eri automudelitel kasutatavad alumiiniumrattad omavahel teataval määral asendatavad. Näiteks võib autotootja otsustada automudelit uuendada, muutes selle välisosi, mis võivad hõlmata alumiiniumrataste disaini mudelit. Enamik auto platvormi tehnilistest kirjeldustest on aga jätkuvalt identsed. Seega saab autotootja vajadusel paigaldada sellele autole alumiiniumrataste vanema disaini mudeli. Seepärast peavad alumiiniumrataste tootjad säilitama vanema vormi aastaid pärast seda, kui tootmine on nende valdustes lõppenud. Seda kinnitasid need valimisse kaasatud liidu tootjad, kellega sõlmiti hankeleping alumiiniumrataste tarnimiseks teatava automudeli jaoks ja järgnevalt sama automudeli ümberkujundatud versiooni jaoks.

| (121) | Mis puudutab väidet garantii kohta, siis esmalt täheldas komisjon, et üks esitatud garantiist loobumist käsitlev dokument ei sisaldanud mingeid nõudeid kasutatavate rataste liigi kohta. Teiseks käsitlesid esitatud tõendid üksnes garantiiaega, mitte auto tervet kasutusaega. Kolmandaks osutab alumiiniumrataste järelturu müügikanali olemasolu asjaolule, et nõuet kasutada remontimisel algseadmete valmistajate osi ei kohaldatud pärast garantiiperioodi lõppu järjepidevalt ning see oli tehniliselt ja õiguslikult lubatud. Samuti käsitles üks kahest ACEA esitatud dokumendist Ameerika Ühendriikide turgu ning teise puhul ei olnud selge, kas see käsitles liidu turgu. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(121)

Mis puudutab väidet garantii kohta, siis esmalt täheldas komisjon, et üks esitatud garantiist loobumist käsitlev dokument ei sisaldanud mingeid nõudeid kasutatavate rataste liigi kohta. Teiseks käsitlesid esitatud tõendid üksnes garantiiaega, mitte auto tervet kasutusaega. Kolmandaks osutab alumiiniumrataste järelturu müügikanali olemasolu asjaolule, et nõuet kasutada remontimisel algseadmete valmistajate osi ei kohaldatud pärast garantiiperioodi lõppu järjepidevalt ning see oli tehniliselt ja õiguslikult lubatud. Samuti käsitles üks kahest ACEA esitatud dokumendist Ameerika Ühendriikide turgu ning teise puhul ei olnud selge, kas see käsitles liidu turgu. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (122) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis ACEA, et tooteliigi kirjeldus (nn toote kontrollnumber) ei hõlma konkreetse alumiiniumratta projekti kõiki tunnuseid ega konkreetse hanke kõiki finantsaspekte. Selle tulemusel ei ole toote kontrollnumbriga tagatud võrreldavate rataste võrreldavus ning seega mõjutas see vastava mahu- ja hinnaanalüüsi täpsust. |
| --- | --- |

(122)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis ACEA, et tooteliigi kirjeldus (nn toote kontrollnumber) ei hõlma konkreetse alumiiniumratta projekti kõiki tunnuseid ega konkreetse hanke kõiki finantsaspekte. Selle tulemusel ei ole toote kontrollnumbriga tagatud võrreldavate rataste võrreldavus ning seega mõjutas see vastava mahu- ja hinnaanalüüsi täpsust.

| (123) | Komisjon leidis, et toote kontrollnumbri määratlusega on hõlmatud alumiiniumrataste põhitunnused: tootmisprotsess (standardvalu rattad ilma õhenduskoolutamiseta või õhenduskoolutatud rattad või vormstantsitud või kahe- või kolmeosalised rattad), läbimõõt ja kaal, termiliselt töödeldud või mitte, viimistluse liik, mutritega või ilma ja rehvidega või ilma. Ükski koostööd teinud isik ei esitanud menetluse jooksul toote kontrollnumbri määratluse kohta märkusi. ACEA ei selgitanud, millised täiendavad omadused peaksid olema hõlmatud. Peale selle, nagu on märgitud eespool põhjenduses 115, järeldas komisjon, et hanked ei andnud vajalikku teavet dumpinguhinnaga impordi hinna- ja mahumõju kindlakstegemiseks. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(123)

Komisjon leidis, et toote kontrollnumbri määratlusega on hõlmatud alumiiniumrataste põhitunnused: tootmisprotsess (standardvalu rattad ilma õhenduskoolutamiseta või õhenduskoolutatud rattad või vormstantsitud või kahe- või kolmeosalised rattad), läbimõõt ja kaal, termiliselt töödeldud või mitte, viimistluse liik, mutritega või ilma ja rehvidega või ilma. Ükski koostööd teinud isik ei esitanud menetluse jooksul toote kontrollnumbri määratluse kohta märkusi. ACEA ei selgitanud, millised täiendavad omadused peaksid olema hõlmatud. Peale selle, nagu on märgitud eespool põhjenduses 115, järeldas komisjon, et hanked ei andnud vajalikku teavet dumpinguhinnaga impordi hinna- ja mahumõju kindlakstegemiseks. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (124) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis ACEA, et mittekonfidentsiaalne toimik ja avalikustamisdokument ei sisalda hinna allalöömist ja hinna allasurumist toetavaid tõendeid. Komisjon täheldas, et ajutise määruse põhjendused 90 ja 91 sisaldasid nii komisjoni analüüsi hinna allalöömise kohta ja selle kvantifitseerimist kui ka komisjoni järeldusi hinna allasurumise kohta. Lisaks avalikustati hinna allalöömise üksikasjalik arvutuskäik koostööd teinud eksportivatele tootjatele, kellel oli võimalus selle arvutuskäigu täpsuse kohta märkusi esitada. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(124)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis ACEA, et mittekonfidentsiaalne toimik ja avalikustamisdokument ei sisalda hinna allalöömist ja hinna allasurumist toetavaid tõendeid. Komisjon täheldas, et ajutise määruse põhjendused 90 ja 91 sisaldasid nii komisjoni analüüsi hinna allalöömise kohta ja selle kvantifitseerimist kui ka komisjoni järeldusi hinna allasurumise kohta. Lisaks avalikustati hinna allalöömise üksikasjalik arvutuskäik koostööd teinud eksportivatele tootjatele, kellel oli võimalus selle arvutuskäigu täpsuse kohta märkusi esitada. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

| (125) | Kuna hinna allalöömise ja hinnamõju kohta muid väiteid ei esitatud, kinnitati ajutise määruse põhjendused 87–91. |
| --- | --- |

(125)

Kuna hinna allalöömise ja hinnamõju kohta muid väiteid ei esitatud, kinnitati ajutise määruse põhjendused 87–91.

4.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.4.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (126) | Kuna märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 92–96 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(126)

Kuna märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 92–96 esitatud järeldused.

4.4.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

4.4.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (127) | Kuna märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 97–99 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(127)

Kuna märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 97–99 esitatud järeldused.

4.4.2.2.   Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

| (128) | Kuna märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 100–102 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(128)

Kuna märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 100–102 esitatud järeldused.

4.4.2.3.   Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

| (129) | Kuna märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 103 ja 104 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(129)

Kuna märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 103 ja 104 esitatud järeldused.

4.4.2.4.   Kasv

Kasv

| (130) | Kuna märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 105–107 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(130)

Kuna märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 105–107 esitatud järeldused.

4.4.2.5.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (131) | Kuna märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 108–110 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(131)

Kuna märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 108–110 esitatud järeldused.

4.4.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

4.4.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (132) | ACEA väitis seoses ajutise määruse põhjendusega 113, et hinnad mängivad küll rolli, kuid alumiiniumrataste tarnija valikul on samavõrd tähtsad ka muud kaalutlused. Peale selle on ACEA sõnul põhimõtteline viga väita, et liidu tootjad peavad hankemenetluse jooksul viima oma hinnad kooskõlla Maroko tootjate hindadega. |
| --- | --- |

(132)

ACEA väitis seoses ajutise määruse põhjendusega 113, et hinnad mängivad küll rolli, kuid alumiiniumrataste tarnija valikul on samavõrd tähtsad ka muud kaalutlused. Peale selle on ACEA sõnul põhimõtteline viga väita, et liidu tootjad peavad hankemenetluse jooksul viima oma hinnad kooskõlla Maroko tootjate hindadega.

| (133) | Komisjon täheldas, et autotootjate ja alumiiniumrataste tootjate läbirääkimispositsioonid ei ole tasakaalus. Autotootjate arv on väike ja vähenes veelgi Stellantise kontserni loomisega 2021. aasta jaanuaris. Autotootjate läbirääkimispositsiooni näitavad hangete tingimused, mis on nende kasuks. Näiteks ei taga autotootjad koguseid, mis tuleb tarnida ja mille alumiiniumrataste tootjad peavad seega tootma, ega võimalda müügihinda (välja arvatud alumiiniumikulusid, mis on indekseeritud) projekti kestuse jooksul ülespoole korrigeerida. Need tingimused avaldavad alumiiniumrataste tootjatele kahjulikku mõju, sest neil ei ole võimalik optimeerida tehaste töökoormust ega seetõttu saavutada optimaalset mastaabisäästu oma kasumlikkuse maksimeerimiseks. Autotootjate soodsat olukorda parandab veelgi alumiiniumrataste turul täheldatud liigne tootmisvõimsus Maroko tootjate asutamise tõttu, nagu on selgitatud põhjenduses 122. |
| --- | --- |

(133)

Komisjon täheldas, et autotootjate ja alumiiniumrataste tootjate läbirääkimispositsioonid ei ole tasakaalus. Autotootjate arv on väike ja vähenes veelgi Stellantise kontserni loomisega 2021. aasta jaanuaris. Autotootjate läbirääkimispositsiooni näitavad hangete tingimused, mis on nende kasuks. Näiteks ei taga autotootjad koguseid, mis tuleb tarnida ja mille alumiiniumrataste tootjad peavad seega tootma, ega võimalda müügihinda (välja arvatud alumiiniumikulusid, mis on indekseeritud) projekti kestuse jooksul ülespoole korrigeerida. Need tingimused avaldavad alumiiniumrataste tootjatele kahjulikku mõju, sest neil ei ole võimalik optimeerida tehaste töökoormust ega seetõttu saavutada optimaalset mastaabisäästu oma kasumlikkuse maksimeerimiseks. Autotootjate soodsat olukorda parandab veelgi alumiiniumrataste turul täheldatud liigne tootmisvõimsus Maroko tootjate asutamise tõttu, nagu on selgitatud põhjenduses 122.

| (134) | Peale selle esitasid autotootjad uurimise käigus komisjonile teavet, mille kohaselt hinnal oli oluline roll. Kasutaja B selgitas, et hind on jätkuvalt põhikriteerium ja pärast pakkumuste saamist toimub läbirääkimisprotsess, milles keskendutakse peamiselt hinnale ja mille käigus tootjad saavad oma pakkumusi parandada. EUWA selgitas, et tavaliselt peetakse hankemenetluse käigus hinnaläbirääkimisi eesmärgiga hinda kohandada, mis võib toimuda mõlemas suunas. Samamoodi selgitas kasutaja A, et muud tegurid, nagu kvaliteet, teadus- ja arendustegevus ning tarnevõime on alumiiniumrataste tarnijate puhul väga sarnased ja seega on hind alumiiniumrataste tarnija valikul põhikriteerium. Peale selle kinnitas ACEA ärakuulamisel koostööd mitteteinud kasutaja oma esitluses, et tarnijatega peetakse mitu läbirääkimiste vooru, mille käigus kontrollitakse nende tehnilist suutlikkust, kvaliteedihinnangut, logistikat, tootmisvõimekust jms, kuid kõige olulisemana peavad tootjad esitama hinna poolest kõige konkurentsivõimelisema pakkumuse. Lisaks, nagu on kindlaks tehtud ajutise määruse põhjendustes 90 ja 91, ei saanud liidu tootmisharu hoolimata kulude suurenemisest tõsta oma hindu märkimisväärse hindade allalöömise ja allasurumise tingimustes, mis näitasid, et Maroko eksportivad tootjad avaldasid liidu tootjatele uurimisperioodil hinnasurvet. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(134)

Peale selle esitasid autotootjad uurimise käigus komisjonile teavet, mille kohaselt hinnal oli oluline roll. Kasutaja B selgitas, et hind on jätkuvalt põhikriteerium ja pärast pakkumuste saamist toimub läbirääkimisprotsess, milles keskendutakse peamiselt hinnale ja mille käigus tootjad saavad oma pakkumusi parandada. EUWA selgitas, et tavaliselt peetakse hankemenetluse käigus hinnaläbirääkimisi eesmärgiga hinda kohandada, mis võib toimuda mõlemas suunas. Samamoodi selgitas kasutaja A, et muud tegurid, nagu kvaliteet, teadus- ja arendustegevus ning tarnevõime on alumiiniumrataste tarnijate puhul väga sarnased ja seega on hind alumiiniumrataste tarnija valikul põhikriteerium. Peale selle kinnitas ACEA ärakuulamisel koostööd mitteteinud kasutaja oma esitluses, et tarnijatega peetakse mitu läbirääkimiste vooru, mille käigus kontrollitakse nende tehnilist suutlikkust, kvaliteedihinnangut, logistikat, tootmisvõimekust jms, kuid kõige olulisemana peavad tootjad esitama hinna poolest kõige konkurentsivõimelisema pakkumuse. Lisaks, nagu on kindlaks tehtud ajutise määruse põhjendustes 90 ja 91, ei saanud liidu tootmisharu hoolimata kulude suurenemisest tõsta oma hindu märkimisväärse hindade allalöömise ja allasurumise tingimustes, mis näitasid, et Maroko eksportivad tootjad avaldasid liidu tootjatele uurimisperioodil hinnasurvet. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (135) | ACEA väitel oli ajutises määruses valesti märgitud, et lepingute üle peetakse igal aastal uusi läbirääkimisi ja et liidu alumiiniumrataste tootjad saavad mingil viisil tõsta oma hindu, et kajastada toorainehindade tõusu. ACEA selgitas, et alumiiniumrataste ostulepingute kohased hinnakujundusmehhanismid põhinesid valemil, mille ainus muutuvelement oli alumiiniumkangide kulude muutumine. Seega ei kajastanud müügiarved mitte turutingimusi, vaid pigem lepingulisi tingimusi. |
| --- | --- |

(135)

ACEA väitel oli ajutises määruses valesti märgitud, et lepingute üle peetakse igal aastal uusi läbirääkimisi ja et liidu alumiiniumrataste tootjad saavad mingil viisil tõsta oma hindu, et kajastada toorainehindade tõusu. ACEA selgitas, et alumiiniumrataste ostulepingute kohased hinnakujundusmehhanismid põhinesid valemil, mille ainus muutuvelement oli alumiiniumkangide kulude muutumine. Seega ei kajastanud müügiarved mitte turutingimusi, vaid pigem lepingulisi tingimusi.

| (136) | Komisjon kinnitas, et tavaliselt ei nähtud lepingutega ette võimalust tõsta projekti kestuse jooksul hindu kulude (välja arvatud alumiiniumkangide kulude) katmiseks ja tarnijate kasumlikkuse parandamiseks. Komisjon ei väitnud ajutise määruse põhjenduses 113, et alumiiniumrataste tootjatel on projekti kestuse jooksul võimalik oma müügihindu tõsta, vaid pigem selgitas, et alumiiniumrataste tootjad ei saanud tõsta oma hindu uurimisperioodi jooksul uute hangete üle läbirääkimisi pidades. Peale selle kogus komisjon kasutajatelt ja liidu tootjatelt tõendeid selle kohta, et autotootjad pidasid projekti kestuse jooksul läbirääkimisi eri liiki allahindluste ja hinnavähendite üle, nagu aastaselt kogukäibelt arvutatud allahindlused jms. Seepärast ei ole õige väita, et hinnad on kogu projekti kestuse ajaks fikseeritud (välja arvatud alumiiniumi indekseerimine). Selle asemel võivad hinnad muutuda alumiiniumi indekseerimise tõttu, kuid neid ei saa rohkem tõsta, et võtta arvesse selliseid muid kulusid nagu tööjõud, energia, tooraine või üldkulud. Peale selle võivad tegelikud müügihinnad mitmesuguste kohaldatavate allahindluste ja hinnavähendite tõttu projekti kestuse jooksul veelgi langeda. Ühe kasutaja puhul leiti, et alumiiniumrataste tootjalt saadud hinnavähendid ja allahindlused olid märkimisväärsed. Seepärast ei määrata hindu kindlaks üksnes algse lepingu põhjal. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(136)

Komisjon kinnitas, et tavaliselt ei nähtud lepingutega ette võimalust tõsta projekti kestuse jooksul hindu kulude (välja arvatud alumiiniumkangide kulude) katmiseks ja tarnijate kasumlikkuse parandamiseks. Komisjon ei väitnud ajutise määruse põhjenduses 113, et alumiiniumrataste tootjatel on projekti kestuse jooksul võimalik oma müügihindu tõsta, vaid pigem selgitas, et alumiiniumrataste tootjad ei saanud tõsta oma hindu uurimisperioodi jooksul uute hangete üle läbirääkimisi pidades. Peale selle kogus komisjon kasutajatelt ja liidu tootjatelt tõendeid selle kohta, et autotootjad pidasid projekti kestuse jooksul läbirääkimisi eri liiki allahindluste ja hinnavähendite üle, nagu aastaselt kogukäibelt arvutatud allahindlused jms. Seepärast ei ole õige väita, et hinnad on kogu projekti kestuse ajaks fikseeritud (välja arvatud alumiiniumi indekseerimine). Selle asemel võivad hinnad muutuda alumiiniumi indekseerimise tõttu, kuid neid ei saa rohkem tõsta, et võtta arvesse selliseid muid kulusid nagu tööjõud, energia, tooraine või üldkulud. Peale selle võivad tegelikud müügihinnad mitmesuguste kohaldatavate allahindluste ja hinnavähendite tõttu projekti kestuse jooksul veelgi langeda. Ühe kasutaja puhul leiti, et alumiiniumrataste tootjalt saadud hinnavähendid ja allahindlused olid märkimisväärsed. Seepärast ei määrata hindu kindlaks üksnes algse lepingu põhjal. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (137) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas ACEA oma väidet, et hinnad määrati kindlaks üksnes algse lepingu põhjal, sest tootlikkusega seotud allahindlused olid kehtestatud lepingus ja muid tootlikkusega seotud allahindlusi kui need, mis olid kindlaks määratud lepingutingimustega, ei tehtud. Lisaks väitis ACEA, et komisjonil ei olnud toimikus otseseid tõendeid, millest nähtuks, et hindu ei määratud kindlaks üksnes algse lepingu põhjal. Samuti väitis ACEA, et kasutajatelt kogutud tõendid ei toetanud seda järeldust ja et eelkõige oli eelmises põhjenduses osutatud tõendite näol tegemist juhusliku kreeditarvega, mille väljastas kolmanda riigi tarnija kolmandast riigist pärit rataste eest. |
| --- | --- |

(137)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas ACEA oma väidet, et hinnad määrati kindlaks üksnes algse lepingu põhjal, sest tootlikkusega seotud allahindlused olid kehtestatud lepingus ja muid tootlikkusega seotud allahindlusi kui need, mis olid kindlaks määratud lepingutingimustega, ei tehtud. Lisaks väitis ACEA, et komisjonil ei olnud toimikus otseseid tõendeid, millest nähtuks, et hindu ei määratud kindlaks üksnes algse lepingu põhjal. Samuti väitis ACEA, et kasutajatelt kogutud tõendid ei toetanud seda järeldust ja et eelkõige oli eelmises põhjenduses osutatud tõendite näol tegemist juhusliku kreeditarvega, mille väljastas kolmanda riigi tarnija kolmandast riigist pärit rataste eest.

| (138) | Esiteks juhtis komisjon tähelepanu sellele, et ükski valimisse kaasatud liidu tootja ega ka koostööd teinud kasutaja ei esitanud märkusi lõplike järelduste avalikustamise kohta ning ei seadnud seega kahtluse alla põhjenduses 136 kirjeldatud hinnangut, mis põhines neilt kogutud kontrollitud tõenditel. |
| --- | --- |

(138)

Esiteks juhtis komisjon tähelepanu sellele, et ükski valimisse kaasatud liidu tootja ega ka koostööd teinud kasutaja ei esitanud märkusi lõplike järelduste avalikustamise kohta ning ei seadnud seega kahtluse alla põhjenduses 136 kirjeldatud hinnangut, mis põhines neilt kogutud kontrollitud tõenditel.

| (139) | Teiseks märkis komisjon ACEA esitatud märkuste ja dokumentide põhjal, et ACEA osutas oma märkustes ACEA liikmetest koostööd teinud kasutajate kontrollkäigu aruannete konfidentsiaalsele versioonile ja seega kõnealuste kasutajate juurde tehtud kontrollkäikude raames kogutud tõenditele. See ilmnes mitmest ACEA esitatud dokumentides sisalduvast viitest asjaomaste kasutajate konfidentsiaalsetele kontrollkäigu aruannetele. Eelkõige osutas komisjon väljavõttele kasutaja B süsteemis sisalduvatest arvestusraamatutest, milles on esitatud eri liiki hinnavähendite/allahindluste loetelu. Kontrollkäigu jooksul selgitas kasutaja B, et hinnaalandusi kohaldatakse otseselt müügihinna suhtes. Seepärast tuleks kõiki raamatupidamisarvestuses kajastatud muud liiki hinnavähendeid/allahindlusi käsitada täiendavate hinnavähendite/allahindlustena. |
| --- | --- |

(139)

Teiseks märkis komisjon ACEA esitatud märkuste ja dokumentide põhjal, et ACEA osutas oma märkustes ACEA liikmetest koostööd teinud kasutajate kontrollkäigu aruannete konfidentsiaalsele versioonile ja seega kõnealuste kasutajate juurde tehtud kontrollkäikude raames kogutud tõenditele. See ilmnes mitmest ACEA esitatud dokumentides sisalduvast viitest asjaomaste kasutajate konfidentsiaalsetele kontrollkäigu aruannetele. Eelkõige osutas komisjon väljavõttele kasutaja B süsteemis sisalduvatest arvestusraamatutest, milles on esitatud eri liiki hinnavähendite/allahindluste loetelu. Kontrollkäigu jooksul selgitas kasutaja B, et hinnaalandusi kohaldatakse otseselt müügihinna suhtes. Seepärast tuleks kõiki raamatupidamisarvestuses kajastatud muud liiki hinnavähendeid/allahindlusi käsitada täiendavate hinnavähendite/allahindlustena.

| (140) | Lisaks kogus komisjon valimisse kaasatud liidu tootjatelt tõendeid, millest nähtus, et kasutajad taotlesid eri liiki hinnavähendeid/allahindlusi, nagu iga-aastast säästu jms. Komisjon oli seisukohal, et üksikasjalikumat teavet ei ole võimalik avalikustada, sest nii kasutajatelt kui ka liidu tootjatelt kogutud teave käsitles konkreetseid üksiktehinguid, mille näol on alusmääruse artikli 19 lõike 2 kohaselt tegemist andmetega, mille kohta ei ole võimalik kokkuvõtet koostada. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(140)

Lisaks kogus komisjon valimisse kaasatud liidu tootjatelt tõendeid, millest nähtus, et kasutajad taotlesid eri liiki hinnavähendeid/allahindlusi, nagu iga-aastast säästu jms. Komisjon oli seisukohal, et üksikasjalikumat teavet ei ole võimalik avalikustada, sest nii kasutajatelt kui ka liidu tootjatelt kogutud teave käsitles konkreetseid üksiktehinguid, mille näol on alusmääruse artikli 19 lõike 2 kohaselt tegemist andmetega, mille kohta ei ole võimalik kokkuvõtet koostada. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (141) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis ACEA, et esitati piisavad tõendid, millest nähtub, et alumiiniumrataste tarnijatele määratakse tarnemahud hangetes ja et väljaspool hankeid tarnemahte ei määrata. Igal juhul ei ole selle isiku sõnade kohaselt dokumenteeritud (ega olemas) mingeid tõendeid selle kohta, et pärast hanke võitmist ja asjaomase hanke tulemusel sõlmitud lepingu täitmise käigus määrataks liidu tootjale eraldatud maht ümber Maroko tarnijale. ACEA väitis, et ühe koostööd teinud kasutaja valdustes tehtud kohapealse kontrolli käigus esitati tõendeid, mille kohaselt hanke lõpuleviimisel sõlmitud lepingus kokku lepitud tarnete maht näitas üldjuhul hästi edasiste tarnete tegelikku mahtu. |
| --- | --- |

(141)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis ACEA, et esitati piisavad tõendid, millest nähtub, et alumiiniumrataste tarnijatele määratakse tarnemahud hangetes ja et väljaspool hankeid tarnemahte ei määrata. Igal juhul ei ole selle isiku sõnade kohaselt dokumenteeritud (ega olemas) mingeid tõendeid selle kohta, et pärast hanke võitmist ja asjaomase hanke tulemusel sõlmitud lepingu täitmise käigus määrataks liidu tootjale eraldatud maht ümber Maroko tarnijale. ACEA väitis, et ühe koostööd teinud kasutaja valdustes tehtud kohapealse kontrolli käigus esitati tõendeid, mille kohaselt hanke lõpuleviimisel sõlmitud lepingus kokku lepitud tarnete maht näitas üldjuhul hästi edasiste tarnete tegelikku mahtu.

| (142) | Komisjoni arvamuse kohaselt kinnitas ACEA põhjenduses 157 kirjeldatud järeldust, mille kohaselt „nendel tootjatel ei ole tagatist seoses tarnete mahuga, mis neile lõpuks eraldatakse“. Nagu ACEA oma märkustes osutas (ja kasutaja A kontrolliaruande põhjal), „ei ole tarnijate mahupakkumise puhul mahud tagatud, vaid tarnijad teavad ligikaudselt mahte, mille kohta nad pakkumise esitavad. Kui (mitu aastat) pärast projekti lõppu on mahud oodatust märkimisväärselt väiksemad, siis võivad tarnijad saada hüvitist amortiseerimata seadmete eest“. Kuigi tavapärases lepingus oli ära märgitud pakutud maht, siis ei olnud selles mainitud täpset tarnekuupäeva ega kavandatud müügimahtu. Nagu ACEA oma märkustes väitis, „lepitakse tarnitavate rataste täpses arvus tavapäraselt kokku nelja kuni kaheksa nädala jooksul enne nende koosteliinile saatmist“. Seepärast lükati see väide tagasi |
| --- | --- |

(142)

Komisjoni arvamuse kohaselt kinnitas ACEA põhjenduses 157 kirjeldatud järeldust, mille kohaselt „nendel tootjatel ei ole tagatist seoses tarnete mahuga, mis neile lõpuks eraldatakse“. Nagu ACEA oma märkustes osutas (ja kasutaja A kontrolliaruande põhjal), „ei ole tarnijate mahupakkumise puhul mahud tagatud, vaid tarnijad teavad ligikaudselt mahte, mille kohta nad pakkumise esitavad. Kui (mitu aastat) pärast projekti lõppu on mahud oodatust märkimisväärselt väiksemad, siis võivad tarnijad saada hüvitist amortiseerimata seadmete eest“. Kuigi tavapärases lepingus oli ära märgitud pakutud maht, siis ei olnud selles mainitud täpset tarnekuupäeva ega kavandatud müügimahtu. Nagu ACEA oma märkustes väitis, „lepitakse tarnitavate rataste täpses arvus tavapäraselt kokku nelja kuni kaheksa nädala jooksul enne nende koosteliinile saatmist“. Seepärast lükati see väide tagasi

| (143) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis ACEA, et nagu EUWA on tunnistanud, on tavapärasem praktika sõlmida konkreetset alumiiniumrataste projekti käsitlev hankeleping pigem ühe kui kahe või enama tarnijaga. ACEA kolme liikme (ühe koostööd mitteteinud kasutaja ja kahe koostööd teinud kasutaja) poolt uurimisperioodil korraldatud hangete põhjal oli samaaegselt kahe tarnijaga sõlmitud hankelepingute arv piiratud. Enamik hankelepinguid sõlmiti ühe tarnijaga ja seega eraldatakse sellele tarnijale hankes täpsustatud ligikaudne kogus. Kui hankeleping sõlmitakse ainult ühe tarnijaga, siis ei ole võimalik tarneid mõnele teisele tarnijale ümber jaotada. |
| --- | --- |

(143)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis ACEA, et nagu EUWA on tunnistanud, on tavapärasem praktika sõlmida konkreetset alumiiniumrataste projekti käsitlev hankeleping pigem ühe kui kahe või enama tarnijaga. ACEA kolme liikme (ühe koostööd mitteteinud kasutaja ja kahe koostööd teinud kasutaja) poolt uurimisperioodil korraldatud hangete põhjal oli samaaegselt kahe tarnijaga sõlmitud hankelepingute arv piiratud. Enamik hankelepinguid sõlmiti ühe tarnijaga ja seega eraldatakse sellele tarnijale hankes täpsustatud ligikaudne kogus. Kui hankeleping sõlmitakse ainult ühe tarnijaga, siis ei ole võimalik tarneid mõnele teisele tarnijale ümber jaotada.

| (144) | Komisjon uuris kokkuvõtlikku tabelit, mille ACEA selles küsimuses esitas. Esiteks käsitles esitatud hangete nimekiri üksnes hankeid, mis viidi lõpule uurimisperioodil, ja seega ei olnud need hanked seotud uurimisperioodil tegelikult toimunud tarnetega, sest kõnealuste hangete raames tehtavate tarnete hinnanguline alguskuupäev oli kavandatud uurimisperioodijärgseks ajaks. Teiseks täheldas komisjon, et enamikust nimekirja kantud hangetest (ligikaudu 85 %) teatas koostööd mitteteinud kasutaja. Kuna see kasutaja koostööd ei teinud, siis ei olnud komisjonil võimalik kontrollida kõnealuse nimekirja õigsust ning seda, kas see sisaldas kõiki hankeid ja suutis katta asjaomase autotootja iga-aastased vajadused. Sellest järeldusest hoolimata analüüsis komisjon esitatud andmeid. |
| --- | --- |

(144)

Komisjon uuris kokkuvõtlikku tabelit, mille ACEA selles küsimuses esitas. Esiteks käsitles esitatud hangete nimekiri üksnes hankeid, mis viidi lõpule uurimisperioodil, ja seega ei olnud need hanked seotud uurimisperioodil tegelikult toimunud tarnetega, sest kõnealuste hangete raames tehtavate tarnete hinnanguline alguskuupäev oli kavandatud uurimisperioodijärgseks ajaks. Teiseks täheldas komisjon, et enamikust nimekirja kantud hangetest (ligikaudu 85 %) teatas koostööd mitteteinud kasutaja. Kuna see kasutaja koostööd ei teinud, siis ei olnud komisjonil võimalik kontrollida kõnealuse nimekirja õigsust ning seda, kas see sisaldas kõiki hankeid ja suutis katta asjaomase autotootja iga-aastased vajadused. Sellest järeldusest hoolimata analüüsis komisjon esitatud andmeid.

| (145) | Koostööd mitteteinud kasutaja esitatud hangete nimekirjast nähtus, et enamiku puhul nendest hangetest sõlmiti leping vaid ühe tarnijaga. Pakutud kaalutud keskmine maht oli aga suhteliselt väike – ligikaudu 50 000 ühikut hanke kohta projekti terve kestusaja jooksul –, millega on selgitatav see, et kõnealused hankelepingud sõlmiti ainult ühe tarnijaga. Sellest olenemata täheldas komisjon, et üks projekt jaotati „suure mahu tõttu“ kahele tarnijale, nagu märgiti ACEAga korraldatud ärakuulamise käigus. Kolmandaks käsitles teave hangete kohta, mille koostööd teinud kasutajad esitasid, kolme hanget. Kasutaja B puhul ilmnes andmetest, et ta jagas rohkem kui 1 miljonit ühikut käsitleva hanke kahe tarnija vahel. Peale selle olid ACEA esitatud andmed kasutaja A kohta vastuolulised. Ühelt poolt nähtus neist, et tegemist oli ühe hankega, mille võitis üks tarnija, ja teiselt poolt olid pakkumisi käsitlevas eraldi tabelis sama hankega hõlmatud kogused jaotatud kahe hanke vahel. Sellest tulenevalt leidis komisjon, et ACEA esitatud teave ei olnud vastuolus põhjenduses 157 tehtud järeldustega, mille kohaselt võib hanked sõltuvalt pakutud kogusest jaotada mitme tarnija vahel, mis seab kahtluse alla tegeliku mahu, mille iga tarnija peab projekti kestuse jooksul tarnima. Nagu on selgitatud põhjenduses 115 eespool, tunnistas ACEA peale selle asjaolu, et kogu tarnitav maht võib sõltuda ka asjaomase toodetava automudeli edukusest. |
| --- | --- |

(145)

Koostööd mitteteinud kasutaja esitatud hangete nimekirjast nähtus, et enamiku puhul nendest hangetest sõlmiti leping vaid ühe tarnijaga. Pakutud kaalutud keskmine maht oli aga suhteliselt väike – ligikaudu 50 000 ühikut hanke kohta projekti terve kestusaja jooksul –, millega on selgitatav see, et kõnealused hankelepingud sõlmiti ainult ühe tarnijaga. Sellest olenemata täheldas komisjon, et üks projekt jaotati „suure mahu tõttu“ kahele tarnijale, nagu märgiti ACEAga korraldatud ärakuulamise käigus. Kolmandaks käsitles teave hangete kohta, mille koostööd teinud kasutajad esitasid, kolme hanget. Kasutaja B puhul ilmnes andmetest, et ta jagas rohkem kui 1 miljonit ühikut käsitleva hanke kahe tarnija vahel. Peale selle olid ACEA esitatud andmed kasutaja A kohta vastuolulised. Ühelt poolt nähtus neist, et tegemist oli ühe hankega, mille võitis üks tarnija, ja teiselt poolt olid pakkumisi käsitlevas eraldi tabelis sama hankega hõlmatud kogused jaotatud kahe hanke vahel. Sellest tulenevalt leidis komisjon, et ACEA esitatud teave ei olnud vastuolus põhjenduses 157 tehtud järeldustega, mille kohaselt võib hanked sõltuvalt pakutud kogusest jaotada mitme tarnija vahel, mis seab kahtluse alla tegeliku mahu, mille iga tarnija peab projekti kestuse jooksul tarnima. Nagu on selgitatud põhjenduses 115 eespool, tunnistas ACEA peale selle asjaolu, et kogu tarnitav maht võib sõltuda ka asjaomase toodetava automudeli edukusest.

| (146) | Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(146)

Seepärast lükati see väide tagasi.

| (147) | Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 111 ja 113 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(147)

Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 111 ja 113 esitatud järeldused.

4.4.3.2.   Tööjõukulud

Tööjõukulud

| (148) | Kuna märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 114 ja 115 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(148)

Kuna märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 114 ja 115 esitatud järeldused.

4.4.3.3.   Varud

Varud

| (149) | Kuna märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 116 ja 117 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(149)

Kuna märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 116 ja 117 esitatud järeldused.

4.4.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (150) | Kuna märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 118–123 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(150)

Kuna märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 118–123 esitatud järeldused.

4.4.4.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (151) | Kuna märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 124–129 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(151)

Kuna märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 124–129 esitatud järeldused.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

PÕHJUSLIK SEOS

5.1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

Dumpinguhinnaga impordi mõju

5.1.1.   Asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa

Asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa

| (152) | Kuna märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 131–136 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(152)

Kuna märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 131–136 esitatud järeldused.

5.1.2.   Asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad ja hinnamõju

Asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad ja hinnamõju

| (153) | ACEA väitis nii pärast ajutiste kui ka lõplike järelduste avalikustamist, et 2020. aastal ja uurimisperioodil müüdud Marokost pärit import põhines aastatel 2018–2019 toimunud hankemenetlustel. Seega ei saanud see mõjutada hindu 2020. aastal ega uurimisperioodil, sest selle tulemusel ei vähenenud müügimaht mitte 2020. aastal ja uurimisperioodil, vaid varem, hankemenetluste toimumise ajal. |
| --- | --- |

(153)

ACEA väitis nii pärast ajutiste kui ka lõplike järelduste avalikustamist, et 2020. aastal ja uurimisperioodil müüdud Marokost pärit import põhines aastatel 2018–2019 toimunud hankemenetlustel. Seega ei saanud see mõjutada hindu 2020. aastal ega uurimisperioodil, sest selle tulemusel ei vähenenud müügimaht mitte 2020. aastal ja uurimisperioodil, vaid varem, hankemenetluste toimumise ajal.

| (154) | Komisjon leidis, et kasum või kahjum realiseerus siis, kui tootmine või müük toimus, mitte hangete üle läbirääkimiste pidamise ajal. Nagu on lähemalt selgitatud põhjenduses 89, võivad hind ja maht projekti kestuse jooksul muutuda ulatuslikumalt, kui on ette nähtud konkreetse hanke tingimustega. Peale selle, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjendustes 113 ja 146–148, leidis komisjon, et Maroko tootjad ei avaldanud mõju üksnes koguse tõttu, mis Maroko eksportivate tootjate võidetud hangete tagajärjel kaotati, vaid ka üldise hinnasurve tõttu kõikidele hangetele, kus nad osalesid. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(154)

Komisjon leidis, et kasum või kahjum realiseerus siis, kui tootmine või müük toimus, mitte hangete üle läbirääkimiste pidamise ajal. Nagu on lähemalt selgitatud põhjenduses 89, võivad hind ja maht projekti kestuse jooksul muutuda ulatuslikumalt, kui on ette nähtud konkreetse hanke tingimustega. Peale selle, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjendustes 113 ja 146–148, leidis komisjon, et Maroko tootjad ei avaldanud mõju üksnes koguse tõttu, mis Maroko eksportivate tootjate võidetud hangete tagajärjel kaotati, vaid ka üldise hinnasurve tõttu kõikidele hangetele, kus nad osalesid. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (155) | ACEA väitis nii pärast ajutiste kui ka lõplike järelduste avalikustamist, et ajutise määruse punktis 4.4.3.1 nimetatud hinnaanalüüs tuleks läbi viia hangete tasandil ja selle stsenaariumi puhul ei oleks liidu hinnad ja ajutises määruses teatatud Maroko hinnad erinevad. |
| --- | --- |

(155)

ACEA väitis nii pärast ajutiste kui ka lõplike järelduste avalikustamist, et ajutise määruse punktis 4.4.3.1 nimetatud hinnaanalüüs tuleks läbi viia hangete tasandil ja selle stsenaariumi puhul ei oleks liidu hinnad ja ajutises määruses teatatud Maroko hinnad erinevad.

| (156) | Samuti väitis ACEA nii pärast ajutiste kui ka lõplike järelduste avalikustamist, et tarnijatevaheline hinnakonkurents toimus hangete jooksul. Seepärast tuleks hindade allalöömist, hindade allasurumist ja turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaali arvutada hangete tasandil, mitte tarnimise ajal. Müük ja tarned ei kajastanud praegusi konkurentsitingimusi. Peale selle ei sõltunud tarnete maht tarnijatest, vaid konkreetse automudeli suhtelisest edukusest ja seega tootmise tasemest. |
| --- | --- |

(156)

Samuti väitis ACEA nii pärast ajutiste kui ka lõplike järelduste avalikustamist, et tarnijatevaheline hinnakonkurents toimus hangete jooksul. Seepärast tuleks hindade allalöömist, hindade allasurumist ja turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaali arvutada hangete tasandil, mitte tarnimise ajal. Müük ja tarned ei kajastanud praegusi konkurentsitingimusi. Peale selle ei sõltunud tarnete maht tarnijatest, vaid konkreetse automudeli suhtelisest edukusest ja seega tootmise tasemest.

| (157) | Komisjon täheldas, et huvitatud isikute esitatud teabe põhjal ei püsinud hinnad kogu teatava hanke vältel muutumatud. Nagu on selgitatud põhjenduses 79, peavad alumiiniumrataste tootjad hangete üle läbirääkimisi pidades esitama kava teatava projekti kestuse jooksul allahindluste tegemiseks. Lisaks võivad autotootjad nõuda projekti kestuse jooksul täiendavaid allahindlusi. Samuti ei ole alumiiniumrataste tootjatele tagatud müügimaht. Autotootjad võivad valida teatava projekti jaoks mitu tootjat, kuid nendel tootjatel ei ole tagatist seoses tarnete mahuga, mis neile lõpuks eraldatakse. Iga alumiiniumrataste tootja tarnete maht sõltus mitte üksnes konkreetse automudeli edukusest, vaid ka autotootjate otsusest selle mahu eraldamise kohta valitud tootjatele. Nagu on osutatud põhjenduses 115, ei saaks individuaalseid hankeid käsitlevad valitud andmed seega asendada komisjoni analüüsi, mis põhineb täielikel andmetel, see tähendab tehingute müüginimekirjadel ja tooteliikide kaupa tehtud hinnavõrdlustel. Niisugune võrdlus kajastab suurimat võimalikku andmehulka tegelikult toimunud müügitehingute kohta. |
| --- | --- |

(157)

Komisjon täheldas, et huvitatud isikute esitatud teabe põhjal ei püsinud hinnad kogu teatava hanke vältel muutumatud. Nagu on selgitatud põhjenduses 79, peavad alumiiniumrataste tootjad hangete üle läbirääkimisi pidades esitama kava teatava projekti kestuse jooksul allahindluste tegemiseks. Lisaks võivad autotootjad nõuda projekti kestuse jooksul täiendavaid allahindlusi. Samuti ei ole alumiiniumrataste tootjatele tagatud müügimaht. Autotootjad võivad valida teatava projekti jaoks mitu tootjat, kuid nendel tootjatel ei ole tagatist seoses tarnete mahuga, mis neile lõpuks eraldatakse. Iga alumiiniumrataste tootja tarnete maht sõltus mitte üksnes konkreetse automudeli edukusest, vaid ka autotootjate otsusest selle mahu eraldamise kohta valitud tootjatele. Nagu on osutatud põhjenduses 115, ei saaks individuaalseid hankeid käsitlevad valitud andmed seega asendada komisjoni analüüsi, mis põhineb täielikel andmetel, see tähendab tehingute müüginimekirjadel ja tooteliikide kaupa tehtud hinnavõrdlustel. Niisugune võrdlus kajastab suurimat võimalikku andmehulka tegelikult toimunud müügitehingute kohta.

| (158) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes leidis komisjon, et käesoleval juhul ei andnud hanked terviklikku pilti ning hinnamõjust sai täieliku ülevaate üksnes võrreldes tooteliikide kaupa kogu asjaomasest riigist pärit importi ja liidu tootmisharu kogumüüki uurimisperioodil. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(158)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes leidis komisjon, et käesoleval juhul ei andnud hanked terviklikku pilti ning hinnamõjust sai täieliku ülevaate üksnes võrreldes tooteliikide kaupa kogu asjaomasest riigist pärit importi ja liidu tootmisharu kogumüüki uurimisperioodil. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

| (159) | ACEA ja Hands väitsid, et isegi Maroko impordi puudumise korral oleks liidu tootmisharu kandnud kahju, mis näitab, et Marokost pärit import ei põhjustanud olulist kahju. ACEA kordas seda väidet pärast lõplike järelduste avalikustamist. Eelkõige oleks liidu tootmisharu müük 2020. aastal ja uurimisperioodil jäänud oluliselt allapoole 2019. aasta taset nii 2020. aastal (2020. aastal –22 % koos Maroko impordiga ja –20 % ilma selleta) kui ka uurimisperioodil (uurimisperioodil –18 % koos Maroko impordiga ja –14 % ilma selleta). Uurimisperioodil kantud kahju ei saa omistada Marokost pärit impordile, sest võrreldes 2020. aastaga liidu tootmisharu müük uurimisperioodil tegelikult kasvas (2 281 000 ühiku võrra) rohkem kui Maroko eksportivate tootjate müük (1 478 000 ühiku võrra). Seega ei avaldanud Marokost pärit import mahule mõju. Lisaks ei saanud Marokost pärit impordil olla uurimisperioodil hinnamõju, sest uurimisperioodil lõpuleviidud hangetes ei esinenud olulist hinna allalöömist, samal ajal kui Marokost pärit impordi müügihindadel ei saanud olla uurimisperioodil negatiivset mõju liidu tootmisharu samal ajal toimunud müügile. |
| --- | --- |

(159)

ACEA ja Hands väitsid, et isegi Maroko impordi puudumise korral oleks liidu tootmisharu kandnud kahju, mis näitab, et Marokost pärit import ei põhjustanud olulist kahju. ACEA kordas seda väidet pärast lõplike järelduste avalikustamist. Eelkõige oleks liidu tootmisharu müük 2020. aastal ja uurimisperioodil jäänud oluliselt allapoole 2019. aasta taset nii 2020. aastal (2020. aastal –22 % koos Maroko impordiga ja –20 % ilma selleta) kui ka uurimisperioodil (uurimisperioodil –18 % koos Maroko impordiga ja –14 % ilma selleta). Uurimisperioodil kantud kahju ei saa omistada Marokost pärit impordile, sest võrreldes 2020. aastaga liidu tootmisharu müük uurimisperioodil tegelikult kasvas (2 281 000 ühiku võrra) rohkem kui Maroko eksportivate tootjate müük (1 478 000 ühiku võrra). Seega ei avaldanud Marokost pärit import mahule mõju. Lisaks ei saanud Marokost pärit impordil olla uurimisperioodil hinnamõju, sest uurimisperioodil lõpuleviidud hangetes ei esinenud olulist hinna allalöömist, samal ajal kui Marokost pärit impordi müügihindadel ei saanud olla uurimisperioodil negatiivset mõju liidu tootmisharu samal ajal toimunud müügile.

| (160) | Samuti väitis ACEA nii pärast ajutiste kui ka lõplike järelduste avalikustamist, et liidu tootmisharu kasumlikkust mõjutas tootmise ja müügi vähenemine, mis oli tingitud liidu autotootmise olulisest vähenemisest 2020. ja 2021. aastal ja tõi omakorda kaasa suuremad püsikulud. |
| --- | --- |

(160)

Samuti väitis ACEA nii pärast ajutiste kui ka lõplike järelduste avalikustamist, et liidu tootmisharu kasumlikkust mõjutas tootmise ja müügi vähenemine, mis oli tingitud liidu autotootmise olulisest vähenemisest 2020. ja 2021. aastal ja tõi omakorda kaasa suuremad püsikulud.

| (161) | Komisjon leidis, et liidu tootmisharu ei saanud neid suuremaid püsikulusid autotootjatele üle kanda, sest nagu eespool kirjeldatud, ei olnud autotootjatega sõlmitud pikaajaliste lepingute alusel võimalik püsikulude mis tahes suurenemise tagajärjel hindu tõsta (välja arvatud alumiiniumkangide kulude indekseerimine). |
| --- | --- |

(161)

Komisjon leidis, et liidu tootmisharu ei saanud neid suuremaid püsikulusid autotootjatele üle kanda, sest nagu eespool kirjeldatud, ei olnud autotootjatega sõlmitud pikaajaliste lepingute alusel võimalik püsikulude mis tahes suurenemise tagajärjel hindu tõsta (välja arvatud alumiiniumkangide kulude indekseerimine).

| (162) | Nagu on osutatud ajutise määruse põhjendustes 140–142, tunnistas komisjon, et 2020. aastal tarbimine vähenes, mis oli peamiselt tingitud COVID-19 pandeemiast. Marokost pärit impordil oli aga liidu tootmisharule selgelt negatiivne mõju 2020. aastal ja eriti uurimisperioodil, mil selle maht eksponentsiaalselt kasvas. Seega kui tingimused hakkasid tarbimise seisukohast uurimisperioodil paranema, oli liidu tootmisharu Marokost pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu, mis lõi liidu tootmisharu hindu 26,9 % võrra alla, sunnitud hoolimata tootmiskulude suurenemisest ka oma hindu madalal hoidma. Sellest tulenevalt müüs liidu tootmisharu hindade allasurumise tagajärjel tooteid hinnaga, mis ei katnud isegi tema tootmiskulusid, rääkimata tavapärasest kasumimarginaalist. See järeldus kehtib isegi eeldusel, et hinnad olid pikaajalistes lepingutes (enamjaolt) fikseeritud, sest Maroko impordi madalate hindade negatiivne mõju avaldus siis, kui 2020. aastal ja uurimisperioodil algasid tarned varasemas etapis läbi räägitud lepingute alusel. Peale selle avaldas Maroko tootjate hangetes osalemine ja nende hinnakujunduspoliitika täiendavat hinnasurvet turule, mida praegu iseloomustab ülemäärane pakkumine. Isegi kui liidu tootmisharu müügikogused uurimisperioodil suurenesid, kaotas ta Marokost pärit impordi tõttu jätkuvalt turuosa ja selle tulemusel halvenes märkimisväärselt tema finantsolukord. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(162)

Nagu on osutatud ajutise määruse põhjendustes 140–142, tunnistas komisjon, et 2020. aastal tarbimine vähenes, mis oli peamiselt tingitud COVID-19 pandeemiast. Marokost pärit impordil oli aga liidu tootmisharule selgelt negatiivne mõju 2020. aastal ja eriti uurimisperioodil, mil selle maht eksponentsiaalselt kasvas. Seega kui tingimused hakkasid tarbimise seisukohast uurimisperioodil paranema, oli liidu tootmisharu Marokost pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu, mis lõi liidu tootmisharu hindu 26,9 % võrra alla, sunnitud hoolimata tootmiskulude suurenemisest ka oma hindu madalal hoidma. Sellest tulenevalt müüs liidu tootmisharu hindade allasurumise tagajärjel tooteid hinnaga, mis ei katnud isegi tema tootmiskulusid, rääkimata tavapärasest kasumimarginaalist. See järeldus kehtib isegi eeldusel, et hinnad olid pikaajalistes lepingutes (enamjaolt) fikseeritud, sest Maroko impordi madalate hindade negatiivne mõju avaldus siis, kui 2020. aastal ja uurimisperioodil algasid tarned varasemas etapis läbi räägitud lepingute alusel. Peale selle avaldas Maroko tootjate hangetes osalemine ja nende hinnakujunduspoliitika täiendavat hinnasurvet turule, mida praegu iseloomustab ülemäärane pakkumine. Isegi kui liidu tootmisharu müügikogused uurimisperioodil suurenesid, kaotas ta Marokost pärit impordi tõttu jätkuvalt turuosa ja selle tulemusel halvenes märkimisväärselt tema finantsolukord. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (163) | Hands väitis, et tema eksport Marokost liitu ei saanud liidu tootmisharu kantud võimalikku kahju põhjustada. Äriühingu väitel hakkas enamik kahjunäitajaid (näiteks liidu tarbimine, tootmismaht, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, müügihind) halvenema juba aastatel 2018–2019 ja seda ei saa seostada Handsiga, kes alustas tootmist 2020. aasta jaanuaris. Handsi väitel ehitati tehas ka eesmärgiga rahuldada kasvavat nõudlust Maroko turul ja ELi-välistel turgudel, mitte üksnes varustada ELi. Lisaks väitis Hands, et osa tema ekspordist liitu oli kooskõlas tootmise üleviimisega Lõuna-Koreast Marokosse. |
| --- | --- |

(163)

Hands väitis, et tema eksport Marokost liitu ei saanud liidu tootmisharu kantud võimalikku kahju põhjustada. Äriühingu väitel hakkas enamik kahjunäitajaid (näiteks liidu tarbimine, tootmismaht, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, müügihind) halvenema juba aastatel 2018–2019 ja seda ei saa seostada Handsiga, kes alustas tootmist 2020. aasta jaanuaris. Handsi väitel ehitati tehas ka eesmärgiga rahuldada kasvavat nõudlust Maroko turul ja ELi-välistel turgudel, mitte üksnes varustada ELi. Lisaks väitis Hands, et osa tema ekspordist liitu oli kooskõlas tootmise üleviimisega Lõuna-Koreast Marokosse.

| (164) | Hoolimata asjaolust, et nii liidu tarbimine kui ka liidu tootmisharu müük ja toodang 2018. ja 2019. aastal vähenesid, kasvas liidu tootmisharu kasumlikkus 7,5 %-lt 8,2 %ni. Sellest tulenevalt nendel aastatel kahju ei tuvastatud. Kahju hakkas realiseeruma 2020. aastal, samal ajal, kui liitu hakkas jõudma Handsi import koos muu Marokost pärit impordiga. Sellega seoses tuli tähele panna, et kooskõlas alusmääruse artikliga 3 analüüsis komisjon kogu Marokost pärit dumpinguhinnaga impordi, mitte üksnes Handsi impordi mõju. Mis puudutab Handsi, siis igal juhul lõi tema import liidu tootmisharu hindu alla ning äriühingu dumpingu- ja kahjumarginaalid olid uurimisperioodil märkimisväärsed. Seetõttu ei saa väita, et tema import ei suurendanud liidu tootmisharule tekitatud kahju. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(164)

Hoolimata asjaolust, et nii liidu tarbimine kui ka liidu tootmisharu müük ja toodang 2018. ja 2019. aastal vähenesid, kasvas liidu tootmisharu kasumlikkus 7,5 %-lt 8,2 %ni. Sellest tulenevalt nendel aastatel kahju ei tuvastatud. Kahju hakkas realiseeruma 2020. aastal, samal ajal, kui liitu hakkas jõudma Handsi import koos muu Marokost pärit impordiga. Sellega seoses tuli tähele panna, et kooskõlas alusmääruse artikliga 3 analüüsis komisjon kogu Marokost pärit dumpinguhinnaga impordi, mitte üksnes Handsi impordi mõju. Mis puudutab Handsi, siis igal juhul lõi tema import liidu tootmisharu hindu alla ning äriühingu dumpingu- ja kahjumarginaalid olid uurimisperioodil märkimisväärsed. Seetõttu ei saa väita, et tema import ei suurendanud liidu tootmisharule tekitatud kahju. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (165) | Samuti väitis Hands, et ajutises määruses esitatud järeldused ei toetanud järeldust, et Marokost pärit alumiiniumrataste import põhjustas olulist kahju. Analüüs põhines vastuolulistel andmetel ja põhjendamata oletustel, mida ei toeta ei uurimismaterjalid ega ka tegelikud kaubandusolud alumiiniumrataste turul. |
| --- | --- |

(165)

Samuti väitis Hands, et ajutises määruses esitatud järeldused ei toetanud järeldust, et Marokost pärit alumiiniumrataste import põhjustas olulist kahju. Analüüs põhines vastuolulistel andmetel ja põhjendamata oletustel, mida ei toeta ei uurimismaterjalid ega ka tegelikud kaubandusolud alumiiniumrataste turul.

| (166) | Komisjon ei suutnud selle väite puhul kindlaks teha, milline osa tema kahjuanalüüsis oli vastuoluline, põhjendamatu või üksnes oletus. Komisjoni järeldused tuginesid uurimise käigus kogutud otsestel tõenditel, mis tehti juhtumi toimikus kõikidele huvitatud isikutele kättesaadavaks ja mida kirjeldati ajutises määruses. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(166)

Komisjon ei suutnud selle väite puhul kindlaks teha, milline osa tema kahjuanalüüsis oli vastuoluline, põhjendamatu või üksnes oletus. Komisjoni järeldused tuginesid uurimise käigus kogutud otsestel tõenditel, mis tehti juhtumi toimikus kõikidele huvitatud isikutele kättesaadavaks ja mida kirjeldati ajutises määruses. Seepärast lükati see väide tagasi.

5.1.3.   Asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi maht

Asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi maht

| (167) | ACEA väitis, et Marokost pärit import alusmääruse artikli 3 lõike 3 tähenduses oluliselt ei suurenenud ning et Marokost pärit import täitis niši, mille liidu tootjad olid vabatahtlikult vabastanud, seega ei põhjustanud see liidu tootmisharu müügimahule negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(167)

ACEA väitis, et Marokost pärit import alusmääruse artikli 3 lõike 3 tähenduses oluliselt ei suurenenud ning et Marokost pärit import täitis niši, mille liidu tootjad olid vabatahtlikult vabastanud, seega ei põhjustanud see liidu tootmisharu müügimahule negatiivset mõju.

| (168) | Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 83, siis ulatus Marokost pärit import uurimisperioodil 2,5 miljoni ühikuni, kui 2018. aastal oli see null ja ka 2019. aastal praktiliselt puudus. Selle tulemusel oli turuosa uurimisperioodil 3,9 %. Seoses Marokost pärit impordi turuosaga märkis komisjon, et ACEA rääkis vastu oma põhjenduses 191 kirjeldatud väitele, mille kohaselt turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaalid tuleks arvutada hangete tasandil, kus Maroko tootjad ja liidu tootjad konkureerivad, mis tõestab, et Marokost pärit impordi ja liidu toodangu vahel oli otsene konkurents. Seepärast leidis komisjon, et import oli märkimisväärne nii absoluutnäitajate poolest kui ka liidu tarbimise suhtes alusmääruse artikli 3 lõike 3 tähenduses. Kindlakstehtud hinnatasemeid arvesse võttes oli sellisel mahul negatiivne mõju liidu tootmisharu hindadele alusmääruse artikli 3 lõike 3 tähenduses. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi ning kinnitas oma järeldused, mille kokkuvõte on esitatud ajutise määruse põhjendustes 131–136. |
| --- | --- |

(168)

Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 83, siis ulatus Marokost pärit import uurimisperioodil 2,5 miljoni ühikuni, kui 2018. aastal oli see null ja ka 2019. aastal praktiliselt puudus. Selle tulemusel oli turuosa uurimisperioodil 3,9 %. Seoses Marokost pärit impordi turuosaga märkis komisjon, et ACEA rääkis vastu oma põhjenduses 191 kirjeldatud väitele, mille kohaselt turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaalid tuleks arvutada hangete tasandil, kus Maroko tootjad ja liidu tootjad konkureerivad, mis tõestab, et Marokost pärit impordi ja liidu toodangu vahel oli otsene konkurents. Seepärast leidis komisjon, et import oli märkimisväärne nii absoluutnäitajate poolest kui ka liidu tarbimise suhtes alusmääruse artikli 3 lõike 3 tähenduses. Kindlakstehtud hinnatasemeid arvesse võttes oli sellisel mahul negatiivne mõju liidu tootmisharu hindadele alusmääruse artikli 3 lõike 3 tähenduses. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi ning kinnitas oma järeldused, mille kokkuvõte on esitatud ajutise määruse põhjendustes 131–136.

| (169) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas ACEA, et mahu seisukohast ei avaldanud Marokost pärit import liidu tootmisharule negatiivset mõju. Lisaks väitis ACEA, et komisjon ei selgitanud, kuidas Marokost pärit alumiiniumrataste import, mille turuosa oli 3,9 %, tõi kaasa liidu toodangu ja müügi vähenemise vaatlusalusel perioodil (17 % võrra toodangu ja 21 % võrra müügi puhul). |
| --- | --- |

(169)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas ACEA, et mahu seisukohast ei avaldanud Marokost pärit import liidu tootmisharule negatiivset mõju. Lisaks väitis ACEA, et komisjon ei selgitanud, kuidas Marokost pärit alumiiniumrataste import, mille turuosa oli 3,9 %, tõi kaasa liidu toodangu ja müügi vähenemise vaatlusalusel perioodil (17 % võrra toodangu ja 21 % võrra müügi puhul).

| (170) | Komisjon märkis, et ACEA osutas oma analüüsis vaatlusalusele perioodile, kuid nagu on märgitud eespool põhjenduses 162, oli liidu toodangu vähenemine aastatel 2018–2020 tingitud peamiselt COVID-19 kriisist. Peale selle kasvas liidu tarbimine järgneval ajavahemikul – 2020. aastal ja uurimisperioodil – +8,0 %, samal ajal kui Marokost pärit import suurenes märkimisväärselt (see tähendab 244 %) ja liidu tootmisharu müük kasvas vaid 5,2 %. Samuti kasvas Marokost pärit impordi turuosa 2020. aastast kuni uurimisperioodini ligikaudu 2,1 protsendipunkti, samal ajal kui liidu tootmisharu turuosa vähenes 1,8 protsendipunkti. Lisaks täheldas komisjon, et kõikidest muudest riikidest peale Maroko pärit impordi maht kasvas 2020. aastast kuni uurimisperioodini ligikaudu 6,6 %. Kõnealune kasv tulenes Türgist pärit impordi mahu suurenemisest (19 % võrra), samal ajal kui kõikidest muudest riikidest pärit impordi maht samal ajavahemikul kokkuvõttes vähenes. Ent nagu on kirjeldatud põhjendustes 171–174 allpool, tegi komisjon kindlaks, et Türgist pärit import ei nõrgendanud Marokost pärit impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel tuvastatud põhjuslikku seost. Sellest tulenevalt kordas komisjon eespool põhjenduses 168 esitatud järeldust, et Marokost pärit impordi mahul oli negatiivne mõju liidu tootmisharu hindadele alusmääruse artikli 3 lõike 3 tähenduses. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(170)

Komisjon märkis, et ACEA osutas oma analüüsis vaatlusalusele perioodile, kuid nagu on märgitud eespool põhjenduses 162, oli liidu toodangu vähenemine aastatel 2018–2020 tingitud peamiselt COVID-19 kriisist. Peale selle kasvas liidu tarbimine järgneval ajavahemikul – 2020. aastal ja uurimisperioodil – +8,0 %, samal ajal kui Marokost pärit import suurenes märkimisväärselt (see tähendab 244 %) ja liidu tootmisharu müük kasvas vaid 5,2 %. Samuti kasvas Marokost pärit impordi turuosa 2020. aastast kuni uurimisperioodini ligikaudu 2,1 protsendipunkti, samal ajal kui liidu tootmisharu turuosa vähenes 1,8 protsendipunkti. Lisaks täheldas komisjon, et kõikidest muudest riikidest peale Maroko pärit impordi maht kasvas 2020. aastast kuni uurimisperioodini ligikaudu 6,6 %. Kõnealune kasv tulenes Türgist pärit impordi mahu suurenemisest (19 % võrra), samal ajal kui kõikidest muudest riikidest pärit impordi maht samal ajavahemikul kokkuvõttes vähenes. Ent nagu on kirjeldatud põhjendustes 171–174 allpool, tegi komisjon kindlaks, et Türgist pärit import ei nõrgendanud Marokost pärit impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel tuvastatud põhjuslikku seost. Sellest tulenevalt kordas komisjon eespool põhjenduses 168 esitatud järeldust, et Marokost pärit impordi mahul oli negatiivne mõju liidu tootmisharu hindadele alusmääruse artikli 3 lõike 3 tähenduses. Seepärast lükati see väide tagasi.

5.2.   Muude tegurite mõju

Muude tegurite mõju

5.2.1.   Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

| (171) | Hands ja ACEA väitsid, et nõuetekohaselt tuleks uurida kolmandatest riikidest pärit impordi mõju: muude kolmandate riikide arvele langes peaaegu 90 % koguimpordist ja nende turuosa oli ligikaudu 25 %. Eelkõige suurendas Türgi vaatlusalusel perioodil oma turuosa 10,3 %-lt 13,0 %ni. |
| --- | --- |

(171)

Hands ja ACEA väitsid, et nõuetekohaselt tuleks uurida kolmandatest riikidest pärit impordi mõju: muude kolmandate riikide arvele langes peaaegu 90 % koguimpordist ja nende turuosa oli ligikaudu 25 %. Eelkõige suurendas Türgi vaatlusalusel perioodil oma turuosa 10,3 %-lt 13,0 %ni.

| (172) | Komisjon analüüsis kolmandatest riikidest pärit importi. Seoses peamise importiva riigi Türgiga juhtis komisjon tähelepanu asjaolule, et nagu on osutatud ajutise määruse põhjenduses 138, olid Türgist pärit impordi keskmised hinnad oluliselt kõrgemad kui Maroko impordi hinnad (+ 14 %) ja isegi veidi kõrgemad kui liidu tootmisharu hinnad (+ 1,0 %). Peale selle oli Türgist pärit impordi keskmine hind kõrgem kui liidu tootmisharu tootmiskulud aastatel 2018, 2019 ja 2020. See langes neist veidi (vähem kui 1 % võrra) madalamaks alles uurimisperioodil. Lisaks olid Türgist pärit impordi hinnad 2020. aastal ja uurimisperioodil, kui liidu tootmisharu kasumlikkus oluliselt vähenes, liidu tootmisharu hindadest kõrgemad. Seega ei nõrgendanud see import Marokost pärit impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel kindlakstehtud põhjuslikku seost. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(172)

Komisjon analüüsis kolmandatest riikidest pärit importi. Seoses peamise importiva riigi Türgiga juhtis komisjon tähelepanu asjaolule, et nagu on osutatud ajutise määruse põhjenduses 138, olid Türgist pärit impordi keskmised hinnad oluliselt kõrgemad kui Maroko impordi hinnad (+ 14 %) ja isegi veidi kõrgemad kui liidu tootmisharu hinnad (+ 1,0 %). Peale selle oli Türgist pärit impordi keskmine hind kõrgem kui liidu tootmisharu tootmiskulud aastatel 2018, 2019 ja 2020. See langes neist veidi (vähem kui 1 % võrra) madalamaks alles uurimisperioodil. Lisaks olid Türgist pärit impordi hinnad 2020. aastal ja uurimisperioodil, kui liidu tootmisharu kasumlikkus oluliselt vähenes, liidu tootmisharu hindadest kõrgemad. Seega ei nõrgendanud see import Marokost pärit impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel kindlakstehtud põhjuslikku seost. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (173) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas Hands seoses Türgist pärit impordiga oma väidet, et komisjon ei võtnud arvesse Türgi impordi kahjustavat mõju ja lihtsalt ignoreeris seda. Väidetavalt ei viinud komisjon läbi üksikasjalikumat analüüsi Handsi enda andmete põhjal, mis näitavad, et äriühingu hinnapakkumised hangetel ei olnud alati odavaimad ning et temaga sõlmiti vaid väike osa hankelepingutest. ACEA esitas sama tootja kohta sarnase väite. |
| --- | --- |

(173)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas Hands seoses Türgist pärit impordiga oma väidet, et komisjon ei võtnud arvesse Türgi impordi kahjustavat mõju ja lihtsalt ignoreeris seda. Väidetavalt ei viinud komisjon läbi üksikasjalikumat analüüsi Handsi enda andmete põhjal, mis näitavad, et äriühingu hinnapakkumised hangetel ei olnud alati odavaimad ning et temaga sõlmiti vaid väike osa hankelepingutest. ACEA esitas sama tootja kohta sarnase väite.

| (174) | Komisjon lükkas Handsi väite mitmel põhjusel tagasi. Esiteks täheldas komisjon, et nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 90, tegi ta uurimisperioodil toimunud tegelikku müüki tooteliikide kaupa võrreldes kindlaks märkimisväärse hinna allalöömise marginaali (26,9 %), mis hõlmas Handsi müüki. Teiseks, nagu on selgitatud põhjendustes 115 ja 192, lükkas komisjon tagasi ACEA väite, mille kohaselt tuleks hinnamõju analüüsida hangete tasandil. Kolmandaks ei väitnud Hands, et tema hinnapakkumised hangetel olid tingimata suuremad kui Türgi eksportivate tootjate omad. Pigem käsitles tema väide „teisi alumiiniumrataste tootjaid“ üldiselt. Isegi kui Handsi hinnapakkumised ei olnud tingimata suurimad, analüüsis komisjon peale selle hinnamõju Marokost pärit koguimpordi põhjal, milles oli märkimisväärne osa teisel importival tootjal Dikal (kelle arvele langes ligikaudu [60–70 %] turust). Samuti olid Türgist pärit impordi hinnad uurimisperioodil liidu tootmisharu keskmisest hinnast suuremad, nagu on täheldatud põhjenduses 172 eespool. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(174)

Komisjon lükkas Handsi väite mitmel põhjusel tagasi. Esiteks täheldas komisjon, et nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 90, tegi ta uurimisperioodil toimunud tegelikku müüki tooteliikide kaupa võrreldes kindlaks märkimisväärse hinna allalöömise marginaali (26,9 %), mis hõlmas Handsi müüki. Teiseks, nagu on selgitatud põhjendustes 115 ja 192, lükkas komisjon tagasi ACEA väite, mille kohaselt tuleks hinnamõju analüüsida hangete tasandil. Kolmandaks ei väitnud Hands, et tema hinnapakkumised hangetel olid tingimata suuremad kui Türgi eksportivate tootjate omad. Pigem käsitles tema väide „teisi alumiiniumrataste tootjaid“ üldiselt. Isegi kui Handsi hinnapakkumised ei olnud tingimata suurimad, analüüsis komisjon peale selle hinnamõju Marokost pärit koguimpordi põhjal, milles oli märkimisväärne osa teisel importival tootjal Dikal (kelle arvele langes ligikaudu [60–70 %] turust). Samuti olid Türgist pärit impordi hinnad uurimisperioodil liidu tootmisharu keskmisest hinnast suuremad, nagu on täheldatud põhjenduses 172 eespool. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (175) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas ACEA oma väidet, millele on osutatud põhjenduses 159 ja mille kohaselt ei olnud Marokost pärit impordi põhjustatud hinna allalöömine hangete põhjal märkimisväärne (see tähendab 3,7 %), eelkõige võrrelduna ACEA arvutatud hinna allalöömisega Türgist ja Taist pärit impordi poolt (vastavalt ligikaudu 10 % ja 1 %). |
| --- | --- |

(175)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas ACEA oma väidet, millele on osutatud põhjenduses 159 ja mille kohaselt ei olnud Marokost pärit impordi põhjustatud hinna allalöömine hangete põhjal märkimisväärne (see tähendab 3,7 %), eelkõige võrrelduna ACEA arvutatud hinna allalöömisega Türgist ja Taist pärit impordi poolt (vastavalt ligikaudu 10 % ja 1 %).

| (176) | Esiteks hindas komisjon ACEA esitatud kokkuvõtlikku tabelit hinnapakkumiste kohta. Tabel sisaldas 15 hanget ja pärines kolmelt ACEA liikmelt (see tähendab koostööd mitteteinud kasutaja ja kaks koostööd teinud kasutajat). Esitati järgmine teave: kasutaja nimi, kogus ja iga tarnija pakutud ühikuhind. Komisjon märkis aga, et iga hanke äriühingusisest nummerdust ei esitatud, seega ei olnud komisjonil võimalik ristkontrollida neid andmeid uurimise käigus kahe koostööd teinud kasutaja poolt juba esitatud kontrollitud teabega. Peale selle ei esitatud teatavaid hinnaelemente (nagu kavandatud iga-aastased allahindlused, mida nimetatakse ka tootlikkusega seotud allahindlusteks) ja seega ei olnud võimalik hinnata, kas kõik need sisaldusid pakutud ühikuhinnas. Veelgi olulisem oli see, et enamiku hinnapakkumisi oli esitanud kasutaja, kes koostööd ei teinud. Nagu on osutatud põhjenduses 109, siis kuna kõnealune kasutaja üldiselt koostööd ei teinud, ei saanud tema esitatud piiratud teavet käesolevas uurimises arvesse võtta. Lisateave, mille ACEA kasutajate A ja B kohta esitas, käsitles hinnapakkumisi, mida komisjonil ei olnud võimalik teabe hilise esitamise tõttu kontrollida. Eelkõige ei suutnud komisjon kindlaks teha, kas esitatud andmekogum oli ammendav või mitte. Igal juhul oli andmekogumis loetletud 15 hankele esitanud 14 pakkumist Maroko ning viis pakkumist nii Türgi kui ka Tai äriühingud. ACEA tehtud hinna allalöömise arvutuskäik põhines pakkumishinnal (22). Komisjon täheldas, et ACEA enda arvutuskäigu põhjal olid Maroko tootjate hinnapakkumised liidu tootmisharu omadest väiksemad. Peale selle tundus kõnealuses tabelis teatatud mahtude (23) võrdlemisel Türgi ja Tai puhul Eurostati andmete põhjal kindlakstehtud mahtudega (vt ajutise määruse tabel 11), et eelkõige Türgi kohta teatatud maht ei olnud tüüpiline (alla 5 %). Seega ei saanud selle ACEA esitatud teabe põhjal teha mõtestatud järeldusi. Lisaks tegi komisjon juba ajutise määruse põhjenduses 139 järelduse, et Taist ja Türgist pärit import ei nõrgendanud Marokost pärit impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel tuvastatud põhjuslikku seost. Seepärast lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(176)

Esiteks hindas komisjon ACEA esitatud kokkuvõtlikku tabelit hinnapakkumiste kohta. Tabel sisaldas 15 hanget ja pärines kolmelt ACEA liikmelt (see tähendab koostööd mitteteinud kasutaja ja kaks koostööd teinud kasutajat). Esitati järgmine teave: kasutaja nimi, kogus ja iga tarnija pakutud ühikuhind. Komisjon märkis aga, et iga hanke äriühingusisest nummerdust ei esitatud, seega ei olnud komisjonil võimalik ristkontrollida neid andmeid uurimise käigus kahe koostööd teinud kasutaja poolt juba esitatud kontrollitud teabega. Peale selle ei esitatud teatavaid hinnaelemente (nagu kavandatud iga-aastased allahindlused, mida nimetatakse ka tootlikkusega seotud allahindlusteks) ja seega ei olnud võimalik hinnata, kas kõik need sisaldusid pakutud ühikuhinnas. Veelgi olulisem oli see, et enamiku hinnapakkumisi oli esitanud kasutaja, kes koostööd ei teinud. Nagu on osutatud põhjenduses 109, siis kuna kõnealune kasutaja üldiselt koostööd ei teinud, ei saanud tema esitatud piiratud teavet käesolevas uurimises arvesse võtta. Lisateave, mille ACEA kasutajate A ja B kohta esitas, käsitles hinnapakkumisi, mida komisjonil ei olnud võimalik teabe hilise esitamise tõttu kontrollida. Eelkõige ei suutnud komisjon kindlaks teha, kas esitatud andmekogum oli ammendav või mitte. Igal juhul oli andmekogumis loetletud 15 hankele esitanud 14 pakkumist Maroko ning viis pakkumist nii Türgi kui ka Tai äriühingud. ACEA tehtud hinna allalöömise arvutuskäik põhines pakkumishinnal (22). Komisjon täheldas, et ACEA enda arvutuskäigu põhjal olid Maroko tootjate hinnapakkumised liidu tootmisharu omadest väiksemad. Peale selle tundus kõnealuses tabelis teatatud mahtude (23) võrdlemisel Türgi ja Tai puhul Eurostati andmete põhjal kindlakstehtud mahtudega (vt ajutise määruse tabel 11), et eelkõige Türgi kohta teatatud maht ei olnud tüüpiline (alla 5 %). Seega ei saanud selle ACEA esitatud teabe põhjal teha mõtestatud järeldusi. Lisaks tegi komisjon juba ajutise määruse põhjenduses 139 järelduse, et Taist ja Türgist pärit import ei nõrgendanud Marokost pärit impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel tuvastatud põhjuslikku seost. Seepärast lükati need väited tagasi.

22

23

5.2.2.   COVID-19 pandeemia

COVID-19 pandeemia

| (177) | Hands väitis, et 2020. aastal vähenes liidus nõudlus alumiiniumrataste järele 14 miljoni ühiku võrra, mis on 20 korda rohkem kui Marokost pärit alumiiniumrataste import. Seega oli pandeemia mõju nii suur, et komisjon peaks leidma, et see kõrvaldas mis tahes võimaliku põhjusliku seose Marokost pärit alumiiniumrataste impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel. |
| --- | --- |

(177)

Hands väitis, et 2020. aastal vähenes liidus nõudlus alumiiniumrataste järele 14 miljoni ühiku võrra, mis on 20 korda rohkem kui Marokost pärit alumiiniumrataste import. Seega oli pandeemia mõju nii suur, et komisjon peaks leidma, et see kõrvaldas mis tahes võimaliku põhjusliku seose Marokost pärit alumiiniumrataste impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.

| (178) | Nagu on osutatud ajutise määruse põhjendustes 140–142, tunnistas komisjon COVID-19 mõju liidu tootmisharule. Kuna uurimisperiood hõlmas aga ka COVID-19 kriisi järgse taastumise perioodi, sai komisjon kindlaks teha, et kui turg pärast COVID-19 kriisi taastus, ei saanud liidu tootmisharu sellest kasu asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi suurenemise tõttu, nagu on selgitatud põhjenduses 94 eespool. Pigem toimus vastupidine, sest uurimisperioodil halvenes liidu tootmisharu olukord veelgi. Seepärast ei saa COVID-19 pandeemia negatiivset mõju pidada liidu tootmisharu kantud kahju ainsaks põhjuseks sel määral, et see oleks nõrgendanud põhjuslikku seost kõnealuse kahju ja asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi vahel. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(178)

Nagu on osutatud ajutise määruse põhjendustes 140–142, tunnistas komisjon COVID-19 mõju liidu tootmisharule. Kuna uurimisperiood hõlmas aga ka COVID-19 kriisi järgse taastumise perioodi, sai komisjon kindlaks teha, et kui turg pärast COVID-19 kriisi taastus, ei saanud liidu tootmisharu sellest kasu asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi suurenemise tõttu, nagu on selgitatud põhjenduses 94 eespool. Pigem toimus vastupidine, sest uurimisperioodil halvenes liidu tootmisharu olukord veelgi. Seepärast ei saa COVID-19 pandeemia negatiivset mõju pidada liidu tootmisharu kantud kahju ainsaks põhjuseks sel määral, et see oleks nõrgendanud põhjuslikku seost kõnealuse kahju ja asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi vahel. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (179) | Hands kordas oma taotlust, et äärmiselt vajalik on esitada rahuldav ja üksikasjalik selgitus, kuna komisjon tunnistas sõnaselgelt COVID-19 pandeemia negatiivset mõju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(179)

Hands kordas oma taotlust, et äärmiselt vajalik on esitada rahuldav ja üksikasjalik selgitus, kuna komisjon tunnistas sõnaselgelt COVID-19 pandeemia negatiivset mõju liidu tootmisharule.

| (180) | Täpsema ja konkreetse taotluse puudumisel leidis komisjon, et käesolevas jaos juba esitatud selgitused on piisavad, võimaldamaks äriühingul saada aru komisjoni mõttekäigust ja teostada oma õigust kaitsele. Seega lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(180)

Täpsema ja konkreetse taotluse puudumisel leidis komisjon, et käesolevas jaos juba esitatud selgitused on piisavad, võimaldamaks äriühingul saada aru komisjoni mõttekäigust ja teostada oma õigust kaitsele. Seega lükkas komisjon selle väite tagasi.

5.2.3.   Liidu tootmisharu eksporditulemused

Liidu tootmisharu eksporditulemused

| (181) | Kuna märkusi ei esitatud, kinnitati ajutise määruse põhjendused 143–145. |
| --- | --- |

(181)

Kuna märkusi ei esitatud, kinnitati ajutise määruse põhjendused 143–145.

5.2.4.   Mitmeaastaste lepingute mõju ja tootmiskulude muutumine

Mitmeaastaste lepingute mõju ja tootmiskulude muutumine

| (182) | Kuna märkusi ei esitatud, kinnitati ajutise määruse põhjendused 146–148. |
| --- | --- |

(182)

Kuna märkusi ei esitatud, kinnitati ajutise määruse põhjendused 146–148.

5.2.5.   Tarbimine

Tarbimine

(183)   Kuna märkusi ei esitatud, kinnitati ajutise määruse põhjendused 146–148.

5.2.6.   Hangetes konkureerimine

Hangetes konkureerimine

| (184) | ACEA väitis, et komisjon oleks pidanud uurima liidusisest konkurentsi. ACEA kogus oma liikmetelt teavet ja leidis, et kokku 45 hankest olid liidu tootjad edukad 31s, Maroko ja Tai tarnijad kumbki viies ning Türgi tarnijad neljas, kuigi ühikute poolest võitis kõige enam hankeid Türgi. |
| --- | --- |

(184)

ACEA väitis, et komisjon oleks pidanud uurima liidusisest konkurentsi. ACEA kogus oma liikmetelt teavet ja leidis, et kokku 45 hankest olid liidu tootjad edukad 31s, Maroko ja Tai tarnijad kumbki viies ning Türgi tarnijad neljas, kuigi ühikute poolest võitis kõige enam hankeid Türgi.

| (185) | Kõigepealt tuletas komisjon meelde, et ACEA ei vaidlustanud kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 1 moodustatud liidu tootjate valimi representatiivsust. Seega ei saa ACEA põhjendatult väita, et komisjonil oli kohustus uurida, kas dumpinguhinnaga impordi väidetav mõju hindadele ei tulenenud valimisse mitte kaasatud liidu tootjate hinnakonkurentsist (24). Peale selle, nagu on osutatud ajutise määruse tabelis 5, tõestasid liidu tootjad, et aastatel 2018–2019 suutsid nad säilitada oma rohkem kui 70 % turuosa, aga ka ligikaudu 8 % kasumlikkuse. See saavutati väga tiheda konkurentsiga turul, mis tugines autotootjate korraldatud hangetele, mille puhul said samades hangetes konkureerida kõik liidu tootjad ja muudes kolmandates riikides asuvad tootjad. See tähendas, et liidu tootjad olid tavapärastel ja õiglastel turutingimustel konkurentsivõimelise, ilma et see oleks kahjustanud tootmisharu tervikuna. Lisaks märkis komisjon, et ACEA väide põhines 45 hankel, millest teatasid kolm ACEA liiget (neljast lepingust teatasid kaks koostööd tegevat kasutajat ja 41 lepingust üks kasutaja, kes koostööd ei teinud). Teave käsitles üksnes hanke võitjat, hinnangulisi koguseid ja teiste liiduväliste pakkujate päritolu (Maroko, Tai või Türgi). Peale selle ei esitatud selle teabe õigsuse ja usaldusväärsuse kohta mingeid tõendeid. Ei esitatud isegi hangete viiteid. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(185)

Kõigepealt tuletas komisjon meelde, et ACEA ei vaidlustanud kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 1 moodustatud liidu tootjate valimi representatiivsust. Seega ei saa ACEA põhjendatult väita, et komisjonil oli kohustus uurida, kas dumpinguhinnaga impordi väidetav mõju hindadele ei tulenenud valimisse mitte kaasatud liidu tootjate hinnakonkurentsist (24). Peale selle, nagu on osutatud ajutise määruse tabelis 5, tõestasid liidu tootjad, et aastatel 2018–2019 suutsid nad säilitada oma rohkem kui 70 % turuosa, aga ka ligikaudu 8 % kasumlikkuse. See saavutati väga tiheda konkurentsiga turul, mis tugines autotootjate korraldatud hangetele, mille puhul said samades hangetes konkureerida kõik liidu tootjad ja muudes kolmandates riikides asuvad tootjad. See tähendas, et liidu tootjad olid tavapärastel ja õiglastel turutingimustel konkurentsivõimelise, ilma et see oleks kahjustanud tootmisharu tervikuna. Lisaks märkis komisjon, et ACEA väide põhines 45 hankel, millest teatasid kolm ACEA liiget (neljast lepingust teatasid kaks koostööd tegevat kasutajat ja 41 lepingust üks kasutaja, kes koostööd ei teinud). Teave käsitles üksnes hanke võitjat, hinnangulisi koguseid ja teiste liiduväliste pakkujate päritolu (Maroko, Tai või Türgi). Peale selle ei esitatud selle teabe õigsuse ja usaldusväärsuse kohta mingeid tõendeid. Ei esitatud isegi hangete viiteid. Seepärast lükati see väide tagasi.

24

| (186) | Samuti väitis ACEA, et isegi eeldusel, et hankel osalejate kohustus viia oma pakkumus kooskõlla väikseima pakkumuse tegija omaga on õige, on kaalukaid tõendeid, mille kohaselt selline kooskõlastamine toimub esmajoones odavaima pakkumuse teinud liidu tootjaga ja teiseks kolmandatest riikidest pärit impordiga ning kooskõlastamine Maroko tarnijate pakutud hindadega on alles kolmandal kohal (seda on tehtud ainult viiel juhul). |
| --- | --- |

(186)

Samuti väitis ACEA, et isegi eeldusel, et hankel osalejate kohustus viia oma pakkumus kooskõlla väikseima pakkumuse tegija omaga on õige, on kaalukaid tõendeid, mille kohaselt selline kooskõlastamine toimub esmajoones odavaima pakkumuse teinud liidu tootjaga ja teiseks kolmandatest riikidest pärit impordiga ning kooskõlastamine Maroko tarnijate pakutud hindadega on alles kolmandal kohal (seda on tehtud ainult viiel juhul).

| (187) | Komisjon märkis, et ACEA analüüs põhines piiratud arvul hangetel (see tähendab 15-l) ja ACEA esitatud teave koosnes tabelist, kus oli loetletud 15 hinnapakkumist, mis hõlmasid kõiki asjaomase toote peamisi allikaid (liit ja kõik suuremad kolmandate riikide tootjad) ja mille esitasid kolm ACEA liiget. Neljast lepingust teatasid kaks koostööd tegevat kasutajat ja 11 lepingust teatas üks kasutaja, kes koostööd ei teinud. Peale selle ei esitatud sarnaselt eelmisele väitele selle teabe õigsuse ja usaldusväärsuse kohta mingeid tõendeid. Ei esitatud isegi hangete viiteid. Näiteks ei esitatud teavet selle kohta, kas teatatud hind hõlmas lisakulusid ja pakkumustes sisalduvaid allahindlusi. Peale selle ei esitatud teabe aluseks olevaid hankedokumente, mille tõttu komisjonil ei olnud võimalik esitatud teavet kontrollida, ja seepärast lükati see väide tagasi. Isegi kui komisjon seda teavet arvesse võtaks, siis täheldas ta, et nimetatud pakkumiste kogumaht moodustas ligikaudu 5 % liidu kogutarbimisest ja seega ei peetud seda tüüpiliseks. Lisaks olid kõik Maroko tootjate tehtud hinnapakkumised peale kahe liidu tootjate omadest väiksemad. Sellest tulenevalt leidis komisjon, et ACEA ei esitanud tõendeid, mis näitaksid, et hangetes osalejad pidid viima oma hinnad kooskõlla odavaima pakkumuse teinud liidu tootja omaga ja et Maroko tarnijad ei surunud hindu alla. |
| --- | --- |

(187)

Komisjon märkis, et ACEA analüüs põhines piiratud arvul hangetel (see tähendab 15-l) ja ACEA esitatud teave koosnes tabelist, kus oli loetletud 15 hinnapakkumist, mis hõlmasid kõiki asjaomase toote peamisi allikaid (liit ja kõik suuremad kolmandate riikide tootjad) ja mille esitasid kolm ACEA liiget. Neljast lepingust teatasid kaks koostööd tegevat kasutajat ja 11 lepingust teatas üks kasutaja, kes koostööd ei teinud. Peale selle ei esitatud sarnaselt eelmisele väitele selle teabe õigsuse ja usaldusväärsuse kohta mingeid tõendeid. Ei esitatud isegi hangete viiteid. Näiteks ei esitatud teavet selle kohta, kas teatatud hind hõlmas lisakulusid ja pakkumustes sisalduvaid allahindlusi. Peale selle ei esitatud teabe aluseks olevaid hankedokumente, mille tõttu komisjonil ei olnud võimalik esitatud teavet kontrollida, ja seepärast lükati see väide tagasi. Isegi kui komisjon seda teavet arvesse võtaks, siis täheldas ta, et nimetatud pakkumiste kogumaht moodustas ligikaudu 5 % liidu kogutarbimisest ja seega ei peetud seda tüüpiliseks. Lisaks olid kõik Maroko tootjate tehtud hinnapakkumised peale kahe liidu tootjate omadest väiksemad. Sellest tulenevalt leidis komisjon, et ACEA ei esitanud tõendeid, mis näitaksid, et hangetes osalejad pidid viima oma hinnad kooskõlla odavaima pakkumuse teinud liidu tootja omaga ja et Maroko tarnijad ei surunud hindu alla.

| (188) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis ACEA, et komisjon ise palus ACEA liikmetel esitada kõnealused andmed hangetel tehtud pakkumiste kohta, lähtudes tootmise alustamisest, ja ACEA esitas vastavad andmed. Samuti esitas ACEA täiendavad dokumendid kasutajalt B. Ühtlasi leidis ACEA, et see andmekogum on tüüpiline, sest see põhines 29 hankel, mis hõlmasid peaaegu 100 % Maroko alumiiniumrataste ostudest, ning seda toetasid tõendid. |
| --- | --- |

(188)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis ACEA, et komisjon ise palus ACEA liikmetel esitada kõnealused andmed hangetel tehtud pakkumiste kohta, lähtudes tootmise alustamisest, ja ACEA esitas vastavad andmed. Samuti esitas ACEA täiendavad dokumendid kasutajalt B. Ühtlasi leidis ACEA, et see andmekogum on tüüpiline, sest see põhines 29 hankel, mis hõlmasid peaaegu 100 % Maroko alumiiniumrataste ostudest, ning seda toetasid tõendid.

| (189) | Komisjon rõhutas, et hankeid käsitlevat teavet küsiti vaid kahelt kasutajalt, kes uurimises täielikult koostööd tegid ja esitasid vastused küsimustikule ning kelle andmeid kontrolliti. ACEA järgnevalt esitatud andmeid koostööd mitteteinud kasutaja kohta peeti mittetäielikeks ja ebausaldusväärseteks ning kuna kõnealune kasutaja ei teinud koostööd, ei olnud neid võimalik kontrollida. Komisjon märkis, et peamiselt tugines ACEA oma analüüsis koostööd mitteteinud kasutajale. Kuigi ACEA väitis, et tema andmekogumit toetavad tõendid, leidis komisjon samuti, et andmekogum koosnes peamiselt kokkuvõtlikest tabelitest ning et ACEA mainitud hangete viidete näol oli tegelikult tegemist iga hanke äriühingusisese nummerdusega. Küll aga ei esitatud hangete kohta täielikke dokumente, näiteks hankekirjelduste koopiaid, tegelikult saadud pakkumisi jne. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(189)

Komisjon rõhutas, et hankeid käsitlevat teavet küsiti vaid kahelt kasutajalt, kes uurimises täielikult koostööd tegid ja esitasid vastused küsimustikule ning kelle andmeid kontrolliti. ACEA järgnevalt esitatud andmeid koostööd mitteteinud kasutaja kohta peeti mittetäielikeks ja ebausaldusväärseteks ning kuna kõnealune kasutaja ei teinud koostööd, ei olnud neid võimalik kontrollida. Komisjon märkis, et peamiselt tugines ACEA oma analüüsis koostööd mitteteinud kasutajale. Kuigi ACEA väitis, et tema andmekogumit toetavad tõendid, leidis komisjon samuti, et andmekogum koosnes peamiselt kokkuvõtlikest tabelitest ning et ACEA mainitud hangete viidete näol oli tegelikult tegemist iga hanke äriühingusisese nummerdusega. Küll aga ei esitatud hangete kohta täielikke dokumente, näiteks hankekirjelduste koopiaid, tegelikult saadud pakkumisi jne. Seepärast lükati see väide tagasi.

5.3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

Järeldus põhjusliku seose kohta

| (190) | Kuna põhjusliku seose kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 152–154 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(190)

Kuna põhjusliku seose kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 152–154 esitatud järeldused.

6.   MEETMETE TASE

MEETMETE TASE

6.1.   Turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaali arvutamine

Turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaali arvutamine

| (191) | ACEA väitis pärast ajutiste ja lõplike järelduste avalikustamist, et komisjon oleks pidanud arvutama turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaali hangete tasandil, nagu Hiinast pärit alumiiniumrataste importi käsitlevas algses uurimises (25). |
| --- | --- |

(191)

ACEA väitis pärast ajutiste ja lõplike järelduste avalikustamist, et komisjon oleks pidanud arvutama turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaali hangete tasandil, nagu Hiinast pärit alumiiniumrataste importi käsitlevas algses uurimises (25).

25

| (192) | Komisjon uuris seda argumenti ja leidis, et eespool nimetatud meetmete aegumise läbivaatamise (26) käigus esitati sarnane väide, mis lükati tagasi. Komisjon selgitas eespool põhjenduses 115, et individuaalseid hankeid käsitlevad valitud andmed ei saa asendada komisjoni hinna- ja mahuanalüüsi, mis põhineb täielikel andmetel, see tähendab tehingute müüginimekirjadel ja tooteliikide kaupa tehtud hinnavõrdlustel. Niisugune võrdlus kajastab suurimat võimalikku andmehulka tegelikult toimunud müügitehingute kohta. Lisaks esitati turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaal protsendina ekspordihinnast uurimisperioodil. Valimisse kaasatud eksportivate tootjate ja liidu tootjate täielikel andmetel põhinev analüüs näitas, et turuhinnast madalama hinnaga müük moodustas Handsi puhul 44 % ja teiste Maroko tootjate puhul 51,6 %. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(192)

Komisjon uuris seda argumenti ja leidis, et eespool nimetatud meetmete aegumise läbivaatamise (26) käigus esitati sarnane väide, mis lükati tagasi. Komisjon selgitas eespool põhjenduses 115, et individuaalseid hankeid käsitlevad valitud andmed ei saa asendada komisjoni hinna- ja mahuanalüüsi, mis põhineb täielikel andmetel, see tähendab tehingute müüginimekirjadel ja tooteliikide kaupa tehtud hinnavõrdlustel. Niisugune võrdlus kajastab suurimat võimalikku andmehulka tegelikult toimunud müügitehingute kohta. Lisaks esitati turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaal protsendina ekspordihinnast uurimisperioodil. Valimisse kaasatud eksportivate tootjate ja liidu tootjate täielikel andmetel põhinev analüüs näitas, et turuhinnast madalama hinnaga müük moodustas Handsi puhul 44 % ja teiste Maroko tootjate puhul 51,6 %. Seepärast lükati see väide tagasi.

26

| (193) | Hands väitis, et komisjoni kohandused seoses tulevaste keskkonnakuludega on meelevaldsed ja spekulatiivsed, mõjutavad hindade võrreldavust ning moonutavad liidu ja Maroko müügihindade võrreldavust. Hands osutas 2021. aasta aprillis käivitatud Maroko uuele arengumudelile, mis hõlmab investeeringuid säästvasse taastuvenergiasse, et tagada konkurentsivõime vähese CO2 heitega tootmisharudes, samuti on riik andnud lubaduse hankida 2030. aastaks üle 50 % oma elektrist taastuvatest energiaallikatest. Seega on selge, et komisjon ei võtnud arvesse tulevasi kulusid, mida Hands võib meetmete kohaldamise ajal kanda, sealhulgas neid, mis on seotud Maroko tegevusega CO2 heite vähendamise nimel. |
| --- | --- |

(193)

Hands väitis, et komisjoni kohandused seoses tulevaste keskkonnakuludega on meelevaldsed ja spekulatiivsed, mõjutavad hindade võrreldavust ning moonutavad liidu ja Maroko müügihindade võrreldavust. Hands osutas 2021. aasta aprillis käivitatud Maroko uuele arengumudelile, mis hõlmab investeeringuid säästvasse taastuvenergiasse, et tagada konkurentsivõime vähese CO2 heitega tootmisharudes, samuti on riik andnud lubaduse hankida 2030. aastaks üle 50 % oma elektrist taastuvatest energiaallikatest. Seega on selge, et komisjon ei võtnud arvesse tulevasi kulusid, mida Hands võib meetmete kohaldamise ajal kanda, sealhulgas neid, mis on seotud Maroko tegevusega CO2 heite vähendamise nimel.

2

2

| (194) | Komisjon rõhutas, et tulevaste keskkonnakulude lisamine liidu tootmisharu sihthinda on kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2d. Nende kulude lisamine ei põhine üksnes spekulatsioonil, vaid otsestel tõenditel tegelike kavandatud investeeringute kohta. See, et Maroko võib teha investeeringuid säästvasse taastuvenergiasse, ei ole oluline liidu sihthinna kindlaksmääramist käsitlevate alusmääruse asjakohaste sätete kohaldamise seisukohast; selles hinnas tuleb võtta arvesse tulevasi keskkonnakulusid. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(194)

Komisjon rõhutas, et tulevaste keskkonnakulude lisamine liidu tootmisharu sihthinda on kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2d. Nende kulude lisamine ei põhine üksnes spekulatsioonil, vaid otsestel tõenditel tegelike kavandatud investeeringute kohta. See, et Maroko võib teha investeeringuid säästvasse taastuvenergiasse, ei ole oluline liidu sihthinna kindlaksmääramist käsitlevate alusmääruse asjakohaste sätete kohaldamise seisukohast; selles hinnas tuleb võtta arvesse tulevasi keskkonnakulusid. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (195) | Hands väitis, et komisjon ei esitanud tulevaste kulude arvutamise kohta mingeid selgitusi ja ei võimaldanud seega Handsil ega teistel huvitatud isikutel teostada oma õigust kaitsele. |
| --- | --- |

(195)

Hands väitis, et komisjon ei esitanud tulevaste kulude arvutamise kohta mingeid selgitusi ja ei võimaldanud seega Handsil ega teistel huvitatud isikutel teostada oma õigust kaitsele.

| (196) | Komisjon esitas tulevasi kulusid käsitleva teabe Dika taotluse põhjal. Vastus avaldati avatud toimikus, mis oli kättesaadav kõikidele huvitatud isikutele. Seega ei rikutud õigust kaitsele. |
| --- | --- |

(196)

Komisjon esitas tulevasi kulusid käsitleva teabe Dika taotluse põhjal. Vastus avaldati avatud toimikus, mis oli kättesaadav kõikidele huvitatud isikutele. Seega ei rikutud õigust kaitsele.

7.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

7.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (197) | Kuna märkusi ei esitatud, kinnitati ajutise määruse põhjendused 165 ja 166. |
| --- | --- |

(197)

Kuna märkusi ei esitatud, kinnitati ajutise määruse põhjendused 165 ja 166.

7.2.   Kasutajate huvid

Kasutajate huvid

| (198) | ACEA kordas pärast ajutiste ja lõplike järelduste avalikustamist oma väidet, mida on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 170, et liidu alumiiniumrataste tootmisharu ei suuda nõudlust rahuldada. Väidetavalt avaldasid liidu turule rohkem kui 15 aasta vältel kahjulikku mõju liidu tootjate ebapiisavatest investeeringutest tingitud liiga väike tootmisvõimsus ja puudujäägid. ACEA väitel ei suutnud liidu alumiiniumrataste tootjad pidevalt täita oma kohustust suurendada tootmisvõimsust ja tagada liidus tarnekindlus. ACEA tuletas meelde, et Hiinast pärit alumiiniumrattaid käsitleva komisjoni dumpinguvastase uurimise käigus võtsid liidu tootjad väidetavalt kohustuse suurendada oma tootmisvõimsust ja komisjon pikendas väidetavalt dumpinguvastast meedet tingimusel, et tootmisvõimsust suurendatakse. ACEA sõnade kohaselt kasvas liidu tootmisvõimsus 2006. aastast kuni uurimisperioodini 14 %, samas kui tarbimine kasvas samal ajavahemikul 33 %. |
| --- | --- |

(198)

ACEA kordas pärast ajutiste ja lõplike järelduste avalikustamist oma väidet, mida on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 170, et liidu alumiiniumrataste tootmisharu ei suuda nõudlust rahuldada. Väidetavalt avaldasid liidu turule rohkem kui 15 aasta vältel kahjulikku mõju liidu tootjate ebapiisavatest investeeringutest tingitud liiga väike tootmisvõimsus ja puudujäägid. ACEA väitel ei suutnud liidu alumiiniumrataste tootjad pidevalt täita oma kohustust suurendada tootmisvõimsust ja tagada liidus tarnekindlus. ACEA tuletas meelde, et Hiinast pärit alumiiniumrattaid käsitleva komisjoni dumpinguvastase uurimise käigus võtsid liidu tootjad väidetavalt kohustuse suurendada oma tootmisvõimsust ja komisjon pikendas väidetavalt dumpinguvastast meedet tingimusel, et tootmisvõimsust suurendatakse. ACEA sõnade kohaselt kasvas liidu tootmisvõimsus 2006. aastast kuni uurimisperioodini 14 %, samas kui tarbimine kasvas samal ajavahemikul 33 %.

| (199) | Komisjon märkis, et seda väidet on juba käsitletud ajutise määruse põhjenduses 171 ja uusi elemente ega tõendeid ei esitatud. Komisjon täheldas, et vajaduse korral võiks liidu alumiiniumrataste tootmisharu suurendada oma tootmisvõimsust suhteliselt lühikese etteteatamisega, kuna asjaomane kasutajate nimetatud investeering ei ole seotud ahjude ega värvimiskabiinide, vaid valumasinatega, mida on lihtne paigaldada. Seega, kui liidu alumiiniumrataste tootjad ei investeerinud täiendavasse tootmisvõimsusesse, oli see pigem tingitud nende keerulisest majanduslikust olukorrast ja sellest, et puudusid piisavad tulevased lepingud autotootjatega, mis oleksid seda investeeringut õigustanud. Seepärast ei olnud liidu tootmisharul piisavat stiimulit investeerida täiendavasse tootmisvõimsusesse, kuna puudus prognoositav kasvav nõudlus tema toodangu järele. |
| --- | --- |

(199)

Komisjon märkis, et seda väidet on juba käsitletud ajutise määruse põhjenduses 171 ja uusi elemente ega tõendeid ei esitatud. Komisjon täheldas, et vajaduse korral võiks liidu alumiiniumrataste tootmisharu suurendada oma tootmisvõimsust suhteliselt lühikese etteteatamisega, kuna asjaomane kasutajate nimetatud investeering ei ole seotud ahjude ega värvimiskabiinide, vaid valumasinatega, mida on lihtne paigaldada. Seega, kui liidu alumiiniumrataste tootjad ei investeerinud täiendavasse tootmisvõimsusesse, oli see pigem tingitud nende keerulisest majanduslikust olukorrast ja sellest, et puudusid piisavad tulevased lepingud autotootjatega, mis oleksid seda investeeringut õigustanud. Seepärast ei olnud liidu tootmisharul piisavat stiimulit investeerida täiendavasse tootmisvõimsusesse, kuna puudus prognoositav kasvav nõudlus tema toodangu järele.

| (200) | Lisaks oli liidu tarbimine uurimisperioodil 64,31 miljonit ühikut. Liidu tootmisharu kogu tootmisvõimsus oli uurimisperioodil 61,29 miljonit ühikut, samal ajal kui liidu kogutoodang oli 48,75 miljonit ühikut ja liidu tootmisharu eksport 2,71 miljonit ühikut, mis tähendab, et 9,83 miljoni ühiku ulatuses tootmisvõimsust jäi kasutamata. Seega oli liidu tootmisharul juba piisav tootmisvõimsus, et katta peaaegu kogu alumiiniumrataste nõudlus liidus. Peale selle saaksid liidu turgu täiendavalt varustada eksportivad tootjad kolmandatest riikidest. Maroko tootjate turuletulemisega suurenes ülemaailmne alumiiniumrataste tootmise võimsus veelgi. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(200)

Lisaks oli liidu tarbimine uurimisperioodil 64,31 miljonit ühikut. Liidu tootmisharu kogu tootmisvõimsus oli uurimisperioodil 61,29 miljonit ühikut, samal ajal kui liidu kogutoodang oli 48,75 miljonit ühikut ja liidu tootmisharu eksport 2,71 miljonit ühikut, mis tähendab, et 9,83 miljoni ühiku ulatuses tootmisvõimsust jäi kasutamata. Seega oli liidu tootmisharul juba piisav tootmisvõimsus, et katta peaaegu kogu alumiiniumrataste nõudlus liidus. Peale selle saaksid liidu turgu täiendavalt varustada eksportivad tootjad kolmandatest riikidest. Maroko tootjate turuletulemisega suurenes ülemaailmne alumiiniumrataste tootmise võimsus veelgi. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (201) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis ACEA, et tõendid ei toeta komisjoni väidet, mille kohaselt asjaomased investeeringud ei ole seotud ahjude ega värvimiskabiinide, vaid lihtsalt paigaldatavate valumasinatega. ACEA väitel tõestasid koostööd teinud kasutajad, et just piisavate värvimiskabiinide puudumine oli üks peamine liidu tootmisvõimsust piirav kitsaskoht. |
| --- | --- |

(201)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis ACEA, et tõendid ei toeta komisjoni väidet, mille kohaselt asjaomased investeeringud ei ole seotud ahjude ega värvimiskabiinide, vaid lihtsalt paigaldatavate valumasinatega. ACEA väitel tõestasid koostööd teinud kasutajad, et just piisavate värvimiskabiinide puudumine oli üks peamine liidu tootmisvõimsust piirav kitsaskoht.

| (202) | Komisjon täheldas, et kasutaja A esitatud tõendid käsitlesid ühe liidu tootja tootmisvõimsuse nappust aastatel 2015–2016, seega enne vaatlusalust perioodi. Peale selle ei esitanud kasutaja A mingeid dokumente, millest oleksid ilmnenud tootmisvõimsuse probleemid vaatlusalusel perioodil. Ka kasutaja B puhul pärinesid esitatud dokumendid vaatlusaluse perioodi eelsest ajast (enamik neist 2016. aastast). Kontrollkäigu jooksul teatas aga kasutaja B, et „tavapärasel aastal, nagu 2018/2019, ei olnud alumiiniumrataste nappust“. ACEA ega ükski teine kasutaja ei esitanud tõendeid piisavate värvimiskabiinide nappusest tuleneva ebapiisava tootmise kohta vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(202)

Komisjon täheldas, et kasutaja A esitatud tõendid käsitlesid ühe liidu tootja tootmisvõimsuse nappust aastatel 2015–2016, seega enne vaatlusalust perioodi. Peale selle ei esitanud kasutaja A mingeid dokumente, millest oleksid ilmnenud tootmisvõimsuse probleemid vaatlusalusel perioodil. Ka kasutaja B puhul pärinesid esitatud dokumendid vaatlusaluse perioodi eelsest ajast (enamik neist 2016. aastast). Kontrollkäigu jooksul teatas aga kasutaja B, et „tavapärasel aastal, nagu 2018/2019, ei olnud alumiiniumrataste nappust“. ACEA ega ükski teine kasutaja ei esitanud tõendeid piisavate värvimiskabiinide nappusest tuleneva ebapiisava tootmise kohta vaatlusalusel perioodil.

| (203) | Uurimise käigus kogus komisjon tõendeid selle kohta, et liidu tootmisharu investeeris värvimiskabiinidesse, kui tarbimine nihkus teemantlõigatud rataste suunas, mis peavad läbima värvimisliini kaks korda. Mis puudutab investeeringuid värvimiskabiinidesse ja valuseadmetesse, siis kogus komisjon ostuarvete koopiad, millest nähtub, et varem, kui nõudlus tema toodete järele oli kindel, suutis liidu tootmisharu oma toodangut suurendada. Komisjon leidis, mittekonfidentsiaalsesse toimikusse ei oleks saanud lisada üksikasjalikumat teavet, sest kõnealune teave käsitles üksikuid konkreetseid tehinguid, mille kohta ei ole võimalik esitada kokkuvõtet alusmääruse artikli 19 lõike 2 tähenduses. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(203)

Uurimise käigus kogus komisjon tõendeid selle kohta, et liidu tootmisharu investeeris värvimiskabiinidesse, kui tarbimine nihkus teemantlõigatud rataste suunas, mis peavad läbima värvimisliini kaks korda. Mis puudutab investeeringuid värvimiskabiinidesse ja valuseadmetesse, siis kogus komisjon ostuarvete koopiad, millest nähtub, et varem, kui nõudlus tema toodete järele oli kindel, suutis liidu tootmisharu oma toodangut suurendada. Komisjon leidis, mittekonfidentsiaalsesse toimikusse ei oleks saanud lisada üksikasjalikumat teavet, sest kõnealune teave käsitles üksikuid konkreetseid tehinguid, mille kohta ei ole võimalik esitada kokkuvõtet alusmääruse artikli 19 lõike 2 tähenduses. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (204) | ACEA väitis, et sel ajal, kui Maroko tarnijad võitsid hankeid rataste liitu tarnimiseks, puudus liidu tootmisharul vaba tootmisvõimsus ja seega täitis kõnealune import autotootjate strateegilisi vajadusi. |
| --- | --- |

(204)

ACEA väitis, et sel ajal, kui Maroko tarnijad võitsid hankeid rataste liitu tarnimiseks, puudus liidu tootmisharul vaba tootmisvõimsus ja seega täitis kõnealune import autotootjate strateegilisi vajadusi.

| (205) | Komisjon märkis, et ACEA ei esitanud selle väite kohta mingeid tõendeid, näiteks hankeid, kus liidu tootjad ei oleks hinnapakkumisi esitanud (eelkõige selliseid hankeid, mille võitsid Maroko tootjad). Samuti märkis komisjon, et tõendeid ei esitatud selle kohta, et liidu alumiiniumrataste tootmisharu ei suutnud vaatlusalusel perioodil autotootjate nõudmisel alumiiniumrattaid tarnida (27). Nagu eespool juba mainitud, oli liidu tootmisharu tootmisvõimsus koos kolmandate riikide eksportivate tootjate tootmisvõimsusega autotööstuse vajaduste täitmiseks suurel määral piisav. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(205)

Komisjon märkis, et ACEA ei esitanud selle väite kohta mingeid tõendeid, näiteks hankeid, kus liidu tootjad ei oleks hinnapakkumisi esitanud (eelkõige selliseid hankeid, mille võitsid Maroko tootjad). Samuti märkis komisjon, et tõendeid ei esitatud selle kohta, et liidu alumiiniumrataste tootmisharu ei suutnud vaatlusalusel perioodil autotootjate nõudmisel alumiiniumrattaid tarnida (27). Nagu eespool juba mainitud, oli liidu tootmisharu tootmisvõimsus koos kolmandate riikide eksportivate tootjate tootmisvõimsusega autotööstuse vajaduste täitmiseks suurel määral piisav. Seepärast lükati see väide tagasi.

27

| (206) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis ACEA, et ükski liidu tootja ei otsustanud investeerida täiendavasse tootmisvõimsusse, samal ajal kui autotootmine on liidus alates 2013. aastast pidevalt suurenenud. |
| --- | --- |

(206)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis ACEA, et ükski liidu tootja ei otsustanud investeerida täiendavasse tootmisvõimsusse, samal ajal kui autotootmine on liidus alates 2013. aastast pidevalt suurenenud.

| (207) | Komisjon leidis aga, et liidu tootmisharu tootmisvõimsus kasvas sel ajavahemikul ligikaudu 10,8 miljoni ühiku võrra (51,644 miljonilt ühikult (28) 2013. aastal 62,475 miljoni ühikuni (29) 2019. aastal). Seega ei leidnud see väide toetust ja seepärast lükati see tagasi. |
| --- | --- |

(207)

Komisjon leidis aga, et liidu tootmisharu tootmisvõimsus kasvas sel ajavahemikul ligikaudu 10,8 miljoni ühiku võrra (51,644 miljonilt ühikult (28) 2013. aastal 62,475 miljoni ühikuni (29) 2019. aastal). Seega ei leidnud see väide toetust ja seepärast lükati see tagasi.

28

29

| (208) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas ACEA oma väidet, et liidu tootmisharu ei suuda täita liidu nõudlust isegi häiritud turu ja nõudluse enneolematu vähenemise tingimustes. |
| --- | --- |

(208)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas ACEA oma väidet, et liidu tootmisharu ei suuda täita liidu nõudlust isegi häiritud turu ja nõudluse enneolematu vähenemise tingimustes.

| (209) | Komisjon täheldas, et liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine oli uurimisperioodil 80 %. Seega oli olemas täiendav vaba tootmisvõimsus nõudluse täitmiseks. Samuti ei olnud liidu tootmisharul kohustust omada tootmisvõimsust kogu nõudluse täitmiseks. Kasutajatel oli võimalik importida alumiiniumrattaid ka mis tahes kolmandast tootjariigist. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(209)

Komisjon täheldas, et liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine oli uurimisperioodil 80 %. Seega oli olemas täiendav vaba tootmisvõimsus nõudluse täitmiseks. Samuti ei olnud liidu tootmisharul kohustust omada tootmisvõimsust kogu nõudluse täitmiseks. Kasutajatel oli võimalik importida alumiiniumrattaid ka mis tahes kolmandast tootjariigist. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (210) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis ACEA, et ta esitas tõendid selle kohta, et liidu tootmisharul ei olnud pakkuda vaba tootmisvõimsust ja seega kattis Marokost pärit import autotootjate strateegilised vajadused. Peale selle esitas ACEA tõendeid liidu tootmisharu tootmise ebapiisavuse kohta 2016. aastal. |
| --- | --- |

(210)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis ACEA, et ta esitas tõendid selle kohta, et liidu tootmisharul ei olnud pakkuda vaba tootmisvõimsust ja seega kattis Marokost pärit import autotootjate strateegilised vajadused. Peale selle esitas ACEA tõendeid liidu tootmisharu tootmise ebapiisavuse kohta 2016. aastal.

| (211) | Komisjon leidis, et seda väidet ei toetanud piisavad tõendid. Näiteks ei esitanud ACEA tõendeid ühegi Maroko tarnijate võidetud hanke kohta, mille puhul liidu tootjad pakkumismenetluses ei osalenud. Mis puudutab tootmise ebapiisavust, siis ei esitanud ACEA tõendeid, millest oleks ilmnenud süstemaatiline probleem, sest esitatud tõendid pärinesid vaatlusalusele perioodile eelnevast ajast. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(211)

Komisjon leidis, et seda väidet ei toetanud piisavad tõendid. Näiteks ei esitanud ACEA tõendeid ühegi Maroko tarnijate võidetud hanke kohta, mille puhul liidu tootjad pakkumismenetluses ei osalenud. Mis puudutab tootmise ebapiisavust, siis ei esitanud ACEA tõendeid, millest oleks ilmnenud süstemaatiline probleem, sest esitatud tõendid pärinesid vaatlusalusele perioodile eelnevast ajast. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (212) | ACEA väitel ei käsitlenud komisjon asjaolu, et autotootjate kulud kasvasid muudele autode tootmises kasutatavatele toorainetele, osadele ja komponentidele kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kumulatiivse mõju tõttu. |
| --- | --- |

(212)

ACEA väitel ei käsitlenud komisjon asjaolu, et autotootjate kulud kasvasid muudele autode tootmises kasutatavatele toorainetele, osadele ja komponentidele kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kumulatiivse mõju tõttu.

| (213) | Komisjon märkis, et ACEA ei esitanud selle väite põhjendamiseks mingeid tõendeid. Isegi kui tarnijate kulud võidi täielikult või osaliselt autotootjatele üle kanda, ei tundunud see nende majanduslikku olukorda negatiivselt mõjutavat. Nagu on osutatud ajutise määruse põhjenduses 175, avaldasid autotootjad 2021. aasta finantstulemused, mis ületasid eelmistel aastatel teatatud tavapärast kasumit. Samuti, nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 169, on alumiiniumrataste kulude protsendimäär auto tootmises ebaoluline, ligikaudu 0,5 %. Seepärast oli meetmete mõju autotootjatele väga piiratud ja see väide lükati tagasi. |
| --- | --- |

(213)

Komisjon märkis, et ACEA ei esitanud selle väite põhjendamiseks mingeid tõendeid. Isegi kui tarnijate kulud võidi täielikult või osaliselt autotootjatele üle kanda, ei tundunud see nende majanduslikku olukorda negatiivselt mõjutavat. Nagu on osutatud ajutise määruse põhjenduses 175, avaldasid autotootjad 2021. aasta finantstulemused, mis ületasid eelmistel aastatel teatatud tavapärast kasumit. Samuti, nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 169, on alumiiniumrataste kulude protsendimäär auto tootmises ebaoluline, ligikaudu 0,5 %. Seepärast oli meetmete mõju autotootjatele väga piiratud ja see väide lükati tagasi.

| (214) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist ei nõustunud ACEA eelmises põhjenduses esitatud komisjoni hinnanguga. ACEA väitis, et dumpinguvastase tollimaksu näol on tegemist 241–413 miljoni euro suuruste lisakuludega. See on märkimisväärne summa autotootjatele – tootmisharule, mis kannab kahju autotootmise jätkuvalt madala taseme tõttu liidus ja mis peab samal ajal katma täiendavad keskkonnakulud. |
| --- | --- |

(214)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist ei nõustunud ACEA eelmises põhjenduses esitatud komisjoni hinnanguga. ACEA väitis, et dumpinguvastase tollimaksu näol on tegemist 241–413 miljoni euro suuruste lisakuludega. See on märkimisväärne summa autotootjatele – tootmisharule, mis kannab kahju autotootmise jätkuvalt madala taseme tõttu liidus ja mis peab samal ajal katma täiendavad keskkonnakulud.

| (215) | Komisjon täheldas, et ACEA ei vaidlustanud komisjoni järeldusi, mille kohaselt alumiiniumrataste osakaal auto tootmise kogukuludes on väike, ligikaudu 0,5 %, ja suhteliselt väike dumpinguvastane tollimaks moodustaks kõnealusest 0,5 %st vaid väikese osa. Ei esitatud mingeid tõendeid selle kohta, et autotootjad ei suuda neid kulusid katta. Olenemata ACEA hinnatud lisakulude õigsusest põhines lisakulude hinnang peale selle liidu sihthinnal ja oli seega seotud kindlaksmääratud kahjumarginaalidega. Tollimaks põhines aga dumpingumarginaalidel, mis olid kindlakstehtud kahjumarginaalidest väiksemad, ja seega oleks dumpinguvastase tollimaksu mõju ACEA hinnangulistest summadest väiksem. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(215)

Komisjon täheldas, et ACEA ei vaidlustanud komisjoni järeldusi, mille kohaselt alumiiniumrataste osakaal auto tootmise kogukuludes on väike, ligikaudu 0,5 %, ja suhteliselt väike dumpinguvastane tollimaks moodustaks kõnealusest 0,5 %st vaid väikese osa. Ei esitatud mingeid tõendeid selle kohta, et autotootjad ei suuda neid kulusid katta. Olenemata ACEA hinnatud lisakulude õigsusest põhines lisakulude hinnang peale selle liidu sihthinnal ja oli seega seotud kindlaksmääratud kahjumarginaalidega. Tollimaks põhines aga dumpingumarginaalidel, mis olid kindlakstehtud kahjumarginaalidest väiksemad, ja seega oleks dumpinguvastase tollimaksu mõju ACEA hinnangulistest summadest väiksem. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (216) | ACEA väitis, et mõne tema liikme hinnangul on Maroko tarnijad üha enam pühendunud tarneahelates CO2 mõju jälgimisele. Seepärast mõjutaks tarnimise ümbersuunamine muudesse kolmandatesse riikidesse oluliselt autotootjate suutlikkust täita oma CO2 heitkoguste vähendamise eesmärke. |
| --- | --- |

(216)

ACEA väitis, et mõne tema liikme hinnangul on Maroko tarnijad üha enam pühendunud tarneahelates CO2 mõju jälgimisele. Seepärast mõjutaks tarnimise ümbersuunamine muudesse kolmandatesse riikidesse oluliselt autotootjate suutlikkust täita oma CO2 heitkoguste vähendamise eesmärke.

2

2

| (217) | Komisjon märkis, et ACEA ei esitanud selle väite põhjendamiseks mingeid tõendeid, samal ajal kui ühe koostööd teinud kasutaja valdustesse tehtud kontrollkäigu jooksul saadud teabest ilmnes, et Maroko impordi puhul esineb seoses selle mõjuga autotootjate CO2 heitkoguste vähendamise eesmärgile sarnane probleem Maroko tehaste ja autotootjate liidus asuva tehase vahelise vahemaa tõttu. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(217)

Komisjon märkis, et ACEA ei esitanud selle väite põhjendamiseks mingeid tõendeid, samal ajal kui ühe koostööd teinud kasutaja valdustesse tehtud kontrollkäigu jooksul saadud teabest ilmnes, et Maroko impordi puhul esineb seoses selle mõjuga autotootjate CO2 heitkoguste vähendamise eesmärgile sarnane probleem Maroko tehaste ja autotootjate liidus asuva tehase vahelise vahemaa tõttu. Seepärast lükati see väide tagasi.

2

| (218) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist osutas ACEA oma kümnepunktilisele kavale, mis aitab rakendada Euroopa rohelist kokkulepet, (30) ning asjaolule, et kasutaja B esitas pärast kontrollkäiku tõendeid, mille kohaselt on Maroko import Maroko tehaste ja autotootjate tehaste geograafilise läheduse tõttu CO2 mõju seisukohast oluline. |
| --- | --- |

(218)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist osutas ACEA oma kümnepunktilisele kavale, mis aitab rakendada Euroopa rohelist kokkulepet, (30) ning asjaolule, et kasutaja B esitas pärast kontrollkäiku tõendeid, mille kohaselt on Maroko import Maroko tehaste ja autotootjate tehaste geograafilise läheduse tõttu CO2 mõju seisukohast oluline.

30

2

| (219) | Komisjon täheldas, et kümnepunktilises kavas ei mainitud ei alumiiniumrataste impordi üldist mõju ega konkreetselt Marokost pärit impordi mõju. Sellest tulenevalt ei olnud kava näol tegemist nõuetekohase tõendiga, mis oleks toetanud eespool põhjenduses 216 kirjeldatud väidet. Peale selle teatas kasutaja B tõepoolest, et ta kehtestas tarnijate valimisel CO2 heidet käsitleva kriteeriumi ning et eesmärk on vähendada tehaste ja tarnijate vahelist vahemaad ja seega CO2 jalajälge. Ühtlasi väitis aga kasutaja B, et konkurentsivõime on tarnija valikul jätkuvalt väga oluline tegur. Lisaks ei leidnud komisjon tõendeid selle kohta, et kasutaja B oleks hankemenetluses seda kriteeriumit tegelikult hinnanud või et mõni tootja oleks CO2 heidet käsitleva kriteeriumi tõttu kõrvale jäetud. Isegi kui sellel kriteeriumil oleks edaspidi oluline roll, siis ei ole dumpinguvastaste meetmete eesmärk peatada Marokost pärit importi, vaid pigem tagada, et see siseneb liitu õiglase hinnaga. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(219)

Komisjon täheldas, et kümnepunktilises kavas ei mainitud ei alumiiniumrataste impordi üldist mõju ega konkreetselt Marokost pärit impordi mõju. Sellest tulenevalt ei olnud kava näol tegemist nõuetekohase tõendiga, mis oleks toetanud eespool põhjenduses 216 kirjeldatud väidet. Peale selle teatas kasutaja B tõepoolest, et ta kehtestas tarnijate valimisel CO2 heidet käsitleva kriteeriumi ning et eesmärk on vähendada tehaste ja tarnijate vahelist vahemaad ja seega CO2 jalajälge. Ühtlasi väitis aga kasutaja B, et konkurentsivõime on tarnija valikul jätkuvalt väga oluline tegur. Lisaks ei leidnud komisjon tõendeid selle kohta, et kasutaja B oleks hankemenetluses seda kriteeriumit tegelikult hinnanud või et mõni tootja oleks CO2 heidet käsitleva kriteeriumi tõttu kõrvale jäetud. Isegi kui sellel kriteeriumil oleks edaspidi oluline roll, siis ei ole dumpinguvastaste meetmete eesmärk peatada Marokost pärit importi, vaid pigem tagada, et see siseneb liitu õiglase hinnaga. Seepärast lükati see väide tagasi.

2

2

2

| (220) | ACEA väitis, et Saksamaa föderaalne konkurentsiamet algatas 2022. aasta märtsis liidu tootja suhtes väidetava konkurentsi piirava tegevuse tõttu uurimise. Komisjon märkis aga, et seda väidetavat tegevust käsitleva uurimise järelduste võimaliku mõju kohta ei esitatud ühtegi väidet. Igal juhul on uurimine veel pooleli ja mingeid järeldusi ei ole veel tehtud. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(220)

ACEA väitis, et Saksamaa föderaalne konkurentsiamet algatas 2022. aasta märtsis liidu tootja suhtes väidetava konkurentsi piirava tegevuse tõttu uurimise. Komisjon märkis aga, et seda väidetavat tegevust käsitleva uurimise järelduste võimaliku mõju kohta ei esitatud ühtegi väidet. Igal juhul on uurimine veel pooleli ja mingeid järeldusi ei ole veel tehtud. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (221) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis ACEA, et sellistel erakordsetel asjaoludel ning kooskõlas õmblusteta torusid käsitlevas juhtumis (31) välja kujundatud hea halduse ja hea haldustava põhimõtetega ei tohiks dumpinguvastaseid meetmeid kuni Saksamaa föderaalse konkurentsiameti uurimise tulemuste selgumiseni kohaldada. |
| --- | --- |

(221)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis ACEA, et sellistel erakordsetel asjaoludel ning kooskõlas õmblusteta torusid käsitlevas juhtumis (31) välja kujundatud hea halduse ja hea haldustava põhimõtetega ei tohiks dumpinguvastaseid meetmeid kuni Saksamaa föderaalse konkurentsiameti uurimise tulemuste selgumiseni kohaldada.

31

| (222) | Nagu on juba selgitatud põhjenduses 220 eespool, ei ole liikmesriigi haldusasutus veel otsust teinud. Seevastu õmblusteta torusid käsitleva juhtumi puhul kohaldati tollimakse alles pärast konkurentsivastase tava suhtes sanktsioonide kehtestamist käsitleva lõpliku otsuse tegemist ning pärast seda, kui oli ilmne, et kõnealune tava oli seotud uurimises käsitletud vaatlusaluse perioodiga ja hõlmas asjaomast toodet. Ühtegi nendest elementidest käesoleva juhtumi puhul ei esinenud. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(222)

Nagu on juba selgitatud põhjenduses 220 eespool, ei ole liikmesriigi haldusasutus veel otsust teinud. Seevastu õmblusteta torusid käsitleva juhtumi puhul kohaldati tollimakse alles pärast konkurentsivastase tava suhtes sanktsioonide kehtestamist käsitleva lõpliku otsuse tegemist ning pärast seda, kui oli ilmne, et kõnealune tava oli seotud uurimises käsitletud vaatlusaluse perioodiga ja hõlmas asjaomast toodet. Ühtegi nendest elementidest käesoleva juhtumi puhul ei esinenud. Seepärast lükati see väide tagasi.

7.3.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (223) | Eespool kirjeldatu põhjal ja kuna rohkem märkusi ei esitatud, kinnitati ajutise määruse põhjenduses 177 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(223)

Eespool kirjeldatu põhjal ja kuna rohkem märkusi ei esitatud, kinnitati ajutise määruse põhjenduses 177 esitatud järeldused.

8.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

8.1.   Lõplikud meetmed

Lõplikud meetmed

| (224) | Dumpingu, kahju, põhjusliku seose, meetmete taseme ja liidu huvide kohta tehtud järelduste põhjal ning kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed, et asjaomase toote dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(224)

Dumpingu, kahju, põhjusliku seose, meetmete taseme ja liidu huvide kohta tehtud järelduste põhjal ning kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed, et asjaomase toote dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule täiendavat kahju.

| (225) | Nagu on osutatud põhjenduses 63, muudeti lõplikus etapis mõnevõrra dumpingumarginaale. |
| --- | --- |

(225)

Nagu on osutatud põhjenduses 63, muudeti lõplikus etapis mõnevõrra dumpingumarginaale.

| (226) | Eespool kirjeldatu põhjal peaksid lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised.









  Riik | Äriühing | Dumpingumarginaal (%) | Kahjumarginaal (%) | Lõplik dumpinguvastane tollimaks (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maroko | HANDS 8 S.A. | 9,01 | 44,0 | 9,0 |
| | DIKA MOROCCO AFRIKA S.A.R.L | 17,54 | 51,6 | 17,5 |
| | Kõik muud äriühingud | 17,54 | 51,6 | 17,5 |

(226)

Eespool kirjeldatu põhjal peaksid lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised.

Riik

Äriühing

Dumpingumarginaal (%)

Kahjumarginaal (%)

Lõplik dumpinguvastane tollimaks (%)

Maroko

HANDS 8 S.A.

9,01

44,0

9,0

DIKA MOROCCO AFRIKA S.A.R.L

17,54

51,6

17,5

Kõik muud äriühingud

17,54

51,6

17,5

| (227) | Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seega kajastavad need asjaomaste äriühingute puhul uurimise käigus kindlaks tehtud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse seega üksnes asjaomasest riigist pärit ja nimetatud juriidiliste isikute toodetud uurimisaluse toote impordi suhtes. Käesoleva määruse regulatiivosas nimetamata muude äriühingute, sealhulgas nimetatud äriühingutega seotud äriühingute toodetud asjaomase toote impordi suhtes neid tollimaksumäärasid ei kohaldata ja nende suhtes tuleks kohaldada tollimaksumäärasid, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute“ suhtes. |
| --- | --- |

(227)

Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seega kajastavad need asjaomaste äriühingute puhul uurimise käigus kindlaks tehtud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse seega üksnes asjaomasest riigist pärit ja nimetatud juriidiliste isikute toodetud uurimisaluse toote impordi suhtes. Käesoleva määruse regulatiivosas nimetamata muude äriühingute, sealhulgas nimetatud äriühingutega seotud äriühingute toodetud asjaomase toote impordi suhtes neid tollimaksumäärasid ei kohaldata ja nende suhtes tuleks kohaldada tollimaksumäärasid, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute“ suhtes.

| (228) | Kui äriühing muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (32). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse nimemuutust käsitlev määrus Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(228)

Kui äriühing muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (32). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse nimemuutust käsitlev määrus Euroopa Liidu Teatajas.

32

Euroopa Liidu Teatajas

| (229) | Selleks et minimeerida tollimaksudest kõrvalehoidmist maksumäärade erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade nõuetekohase rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Äriühingud, kellele on kehtestatud individuaalne dumpinguvastane tollimaks, peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. Arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes kohaldatakse „kõigile muudele äriühingutele“ kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(229)

Selleks et minimeerida tollimaksudest kõrvalehoidmist maksumäärade erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade nõuetekohase rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Äriühingud, kellele on kehtestatud individuaalne dumpinguvastane tollimaks, peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. Arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes kohaldatakse „kõigile muudele äriühingutele“ kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu.

| (230) | Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriikide tolliasutused saaksid kohaldada impordile individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid, ei ole see ainus element, mida tolliasutustel tuleb arvesse võtta. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 esitatud nõuetele, peavad liikmesriikide tolliasutused tegema kooskõlas tollieeskirjadega tavapärased kontrollid ja – nagu ka kõigil muudel juhtudel – võivad nõuda lisadokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud andmete õigsust ning veenduda, et madalama tollimaksumäära kohaldamine on õigustatud. |
| --- | --- |

(230)

Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriikide tolliasutused saaksid kohaldada impordile individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid, ei ole see ainus element, mida tolliasutustel tuleb arvesse võtta. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 esitatud nõuetele, peavad liikmesriikide tolliasutused tegema kooskõlas tollieeskirjadega tavapärased kontrollid ja – nagu ka kõigil muudel juhtudel – võivad nõuda lisadokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud andmete õigsust ning veenduda, et madalama tollimaksumäära kohaldamine on õigustatud.

| (231) | Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, eelkõige pärast asjaomaste meetmete kehtestamist oluliselt suureneb, võib sellist mahu suurenemist iseenesest käsitada meetmete kehtestamisest tuleneva kaubandusstruktuuri muutusena alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sellisel juhul võib algatada kõrvalehoidmisega seotud uurimise, eeldusel et selleks vajalikud tingimused on täidetud. Selle käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust. |
| --- | --- |

(231)

Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, eelkõige pärast asjaomaste meetmete kehtestamist oluliselt suureneb, võib sellist mahu suurenemist iseenesest käsitada meetmete kehtestamisest tuleneva kaubandusstruktuuri muutusena alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sellisel juhul võib algatada kõrvalehoidmisega seotud uurimise, eeldusel et selleks vajalikud tingimused on täidetud. Selle käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust.

| (232) | Selleks et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane rakendamine, ei tuleks kõigi muude äriühingute puhul kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu kohaldada mitte ainult käesoleva uurimise käigus koostööd mitteteinud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus. |
| --- | --- |

(232)

Selleks et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane rakendamine, ei tuleks kõigi muude äriühingute puhul kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu kohaldada mitte ainult käesoleva uurimise käigus koostööd mitteteinud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus.

| (233) | HS-rubriikidesse 8701–8705 kuuluvate mootorsõidukite alumiiniumrataste (tarvikutega või ilma, rehvidega või ilma) statistikat väljendatakse sageli tükiarvuna. Nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (33) I lisas ei ole aga HS-rubriikidesse 8701–8705 kuuluvate mootorsõidukite alumiiniumrataste (tarvikutega või ilma, rehvidega või ilma) puhul sellist lisaühikut täpsustatud. Seepärast tuleb ette näha, et kilogrammides või tonnides esitatud kaalu kõrval esitataks vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonis asjaomase toote impordi puhul ka ühikute arv. Ühikute arv tuleks esitada CN-koodide ex 8708 70 10 ja ex 8708 70 50 (TARICi koodid 8708701015, 8708701050, 8708705015 ja 8708705050) alla kuuluvate toodete kohta. |
| --- | --- |

(233)

HS-rubriikidesse 8701–8705 kuuluvate mootorsõidukite alumiiniumrataste (tarvikutega või ilma, rehvidega või ilma) statistikat väljendatakse sageli tükiarvuna. Nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (33) I lisas ei ole aga HS-rubriikidesse 8701–8705 kuuluvate mootorsõidukite alumiiniumrataste (tarvikutega või ilma, rehvidega või ilma) puhul sellist lisaühikut täpsustatud. Seepärast tuleb ette näha, et kilogrammides või tonnides esitatud kaalu kõrval esitataks vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonis asjaomase toote impordi puhul ka ühikute arv. Ühikute arv tuleks esitada CN-koodide ex 8708 70 10 ja ex 8708 70 50 (TARICi koodid 8708701015, 8708701050, 8708705015 ja 8708705050) alla kuuluvate toodete kohta.

33

8.2.   Ajutise tollimaksu lõplik sissenõudmine

Ajutise tollimaksu lõplik sissenõudmine

| (234) | Võttes arvesse kindlakstehtud dumpingumarginaale ja liidu tootmisharule põhjustatud kahju suurust, tuleb ajutise määrusega kehtestatud ajutiste dumpinguvastaste tollimaksudena tagatiseks antud summad lõplikult sisse nõuda vastavalt käesolevas määruses kehtestatud määradele. |
| --- | --- |

(234)

Võttes arvesse kindlakstehtud dumpingumarginaale ja liidu tootmisharule põhjustatud kahju suurust, tuleb ajutise määrusega kehtestatud ajutiste dumpinguvastaste tollimaksudena tagatiseks antud summad lõplikult sisse nõuda vastavalt käesolevas määruses kehtestatud määradele.

8.3.   Dumpinguvastaste meetmete kehtestamine tagasiulatuvalt

Dumpinguvastaste meetmete kehtestamine tagasiulatuvalt

| (235) | Nagu on osutatud punktis 1.2, kehtestas komisjon uurimisaluse toote impordi registreerimise nõude. |
| --- | --- |

(235)

Nagu on osutatud punktis 1.2, kehtestas komisjon uurimisaluse toote impordi registreerimise nõude.

| (236) | Uurimise lõppetapis hinnati registreerimisel kogutud andmeid. Komisjon analüüsis, kas täidetud olid alusmääruse artikli 10 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid lõplike tollimaksude tagasiulatuvaks sissenõudmiseks. |
| --- | --- |

(236)

Uurimise lõppetapis hinnati registreerimisel kogutud andmeid. Komisjon analüüsis, kas täidetud olid alusmääruse artikli 10 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid lõplike tollimaksude tagasiulatuvaks sissenõudmiseks.

| (237) | Komisjon täheldas, et eelavalikustamise perioodil (18. juuni 2022 kuni 16. juuli 2022) imporditi ligikaudu 291 000 ühikut, mis on 11 % vähem kui keskmine igakuine impordimaht registreerimismääruses analüüsitud uurimisjärgsel perioodil, see tähendab 1. detsembrist 2021 kuni 30. aprillini 2022. Seega ei leidnud komisjon tõendeid võimaliku varude kogumise kohta eelavalikustamise perioodil. Peale selle tõusid impordihinnad 11 %, mis on kooskõlas Londoni metallibörsi kolme kuu hindade tõusuga. Sellest tulenevalt puudusid tõendid, et import kahjustaks tollimaksude parandavat mõju. |
| --- | --- |

(237)

Komisjon täheldas, et eelavalikustamise perioodil (18. juuni 2022 kuni 16. juuli 2022) imporditi ligikaudu 291 000 ühikut, mis on 11 % vähem kui keskmine igakuine impordimaht registreerimismääruses analüüsitud uurimisjärgsel perioodil, see tähendab 1. detsembrist 2021 kuni 30. aprillini 2022. Seega ei leidnud komisjon tõendeid võimaliku varude kogumise kohta eelavalikustamise perioodil. Peale selle tõusid impordihinnad 11 %, mis on kooskõlas Londoni metallibörsi kolme kuu hindade tõusuga. Sellest tulenevalt puudusid tõendid, et import kahjustaks tollimaksude parandavat mõju.

| (238) | Selle põhjal ei olnud alusmääruse artikli 10 lõike 4 kohased õigusnõuded täidetud ja seepärast ei saa registreeritud impordilt tollimakse tagasiulatuvalt sisse nõuda. |
| --- | --- |

(238)

Selle põhjal ei olnud alusmääruse artikli 10 lõike 4 kohased õigusnõuded täidetud ja seepärast ei saa registreeritud impordilt tollimakse tagasiulatuvalt sisse nõuda.

9.   LÕPPSÄTE

LÕPPSÄTE

| (239) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (34) artikli 109 kohaselt on tasutav viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval. |
| --- | --- |

(239)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (34) artikli 109 kohaselt on tasutav viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval.

34

Euroopa Liidu Teataja

| (240) | Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamust ei esitanud, |
| --- | --- |

(240)

Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamust ei esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Lõplik dumpinguvastane tollimaks kehtestatakse HS-rubriikidesse 8701–8705 kuuluvate mootorsõidukite Marokost pärit alumiiniumrataste (tarvikutega või ilma, rehvidega või ilma) suhtes, mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 8708 70 10 ja ex 8708 70 50 alla (TARICi koodid 8708701015, 8708701050, 8708705015 ja 8708705050).

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute toodetud ja lõikes 1 kirjeldatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised.

| Riik | Äriühing | Lõplik dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Maroko | HANDS 8 S.A. | 9,0  % | C873 |
| | DIKA MOROCCO AFRIKA S.A.R.L | 17,5  % | C897 |
| | Kõik muud äriühingud | 17,5  % | C999 |

Riik

Äriühing

Lõplik dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

Maroko

HANDS 8 S.A.

9,0  %

C873

DIKA MOROCCO AFRIKA S.A.R.L

17,5  %

C897

Kõik muud äriühingud

17,5  %

C999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse kehtiv faktuurarve, millel on arve väljastanud üksuse töötaja nimi ja ametikoht ning tema allkirjastatud ja kuupäevaga varustatud avaldus järgmises vormis: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud, ekspordiks Euroopa Liitu müüdav (asjaomane toode) (koguses) on toodetud (äriühingu nimi ja aadress) poolt (TARICi lisakood) Marokos. Kinnitan, et sellel arvel esitatud teave on täielik ja õige.“ Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksu.

4.   Kui lõikes 1 nimetatud toote kohta esitatakse vabasse ringlusse lubamise deklaratsioon, märgitakse deklaratsiooni asjaomasele väljale imporditud toodete ühikute arv, ilma et see piiraks kombineeritud nomenklatuuris kindlaks määratud lisaühiku kohaldamist.

5.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) 2022/1221 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. jaanuar 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Teade Marokost pärit teatavate alumiiniumrataste importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta (ELT C 464, 17.11.2021, lk 19).

2

(3)  Komisjoni 14. juuli 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/1221, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Marokost pärit alumiiniumrataste impordi suhtes (ELT L 188, 15.7.2022, lk 114).

3

(4)  Komisjoni 16. juuni 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/934, millega kehtestatakse Marokost pärit teatavate alumiiniumrataste impordi registreerimise nõue (ELT L 162, 17.6.2022, lk 27).

4

(5)  Kohtumäärus, 28. september 2021, Airoldi Metalli SpA, T-611/20, ECLI:EU:T:2021:641, punktid 48 ja 49.

5

(6)  WTO 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VI artikli rakendamise leping.

6

(7)  Komisjoni 11. augusti 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/1395, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Venemaalt ja Türgist pärit teatava korrosioonikindla terase impordi suhtes (ELT L 211, 12.8.2022, lk 127).

7

(8)  Kohtuasi T-278/20, Zhejiang Hangtong Machinery Manufacture Co. Ltd ja Ningbo Hi-Tech Zone Tongcheng Auto Parts Co. Ltd vs. komisjon [2022], ECLI:EU:T:2022:417, punkt 97.

8

vs.

(9)  Kooskõlas kohtuasjaga T-278/20, mida on tsiteeritud põhjenduses 92 ja millele Dika osutas oma märkustes.

9

(10)  Vt kohtuasjad C-376/15 P ja C-377/15 P, Changshu City Standard Parts Factory ja Ningbo Jinding Fastener Co. Ltd vs. Euroopa Liidu Nõukogu, ECLI:EU:C:2017:269, punkt 53.

10

vs.

(11)  Komisjoni 2. juuli 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1131, millega luuakse tollimeede Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 14a ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 24a rakendamiseks (ELT L 179, 3.7.2019, lk 12).

11

(12)  Joonealuses märkuses nr 11 nimetatud määruses (EL) 2019/1131 nimetatud eeskirjad.

12

(13)  Komisjoni 17. novembri 2021. aasta rakendusmääruse (EL) 2021/2012 (millega kehtestatakse Indiast ja Indoneesiast pärit roostevabast terasest lehtvaltstoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 410, 18.11.2021, lk 153)) põhjendus 136.

13

(14)  Maailmapanga andmebaasis on kogurahvatulul elaniku kohta põhinev liigitus 2021. aastal järgmine: väiksema keskmise sissetulekuga majandus 1 086 – 4 255 USA dollarit, suurema keskmise sissetulekuga majandus 4 256 – 13 205 USA dollarit ja suure sissetulekuga majandus üle 13 205 USA dollari. Selle liigituse järgi peetakse Marokot väiksema keskmise sissetulekuga majanduseks (2021. aasta kogurahvatulu 3 350 USA dollarit), Brasiiliat suurema keskmise sissetulekuga majanduseks (2021. aasta kogurahvatulu 7 720 USA dollarit) ja Koread suure sissetulekuga majanduseks (2021. aasta kogurahvatulu 34 980 USA dollarit). Vt https://databank.worldbank.org/home.aspx.

14

(15)  WTO vaekogu 25. jaanuari 2018. aasta aruanne WT/DS480/R, punkt 7.51, ja 28. oktoobri 2011. aasta aruanne WT/DS405/R, punkt 7.300.

15

(16)  WTO vaekogu 25. jaanuari 2016. aasta aruanne WT/DS482//R, punkt 7.143.

16

(17)  Sealsamas.

17

(18)  Kohtuasi T-278/20, Zhejiang Hangtong Machinery Manufacture Co. Ltd ja Ningbo Hi-Tech Zone Tongcheng Auto Parts Co. Ltd vs. Euroopa Komisjon [2022], ECLI:EU:T:2022:417, punkt 134.

18

vs.

(19)  Näiteks 29 % jääktollimaks, mis on kindlaks määratud komisjoni 9. oktoobri 2019. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/1693 (millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit terasrataste impordi suhtes (ELT L 259, 10.10.2019, lk 15)) põhjenduses 186, või 50 % jääktollimaks, mis on kindlaks määratud komisjoni 15. detsembri 2021. aasta rakendusmääruse (EL) 2021/2239 (millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit elektrit võrku tootvate terasest tuuleturbiinimastide impordi suhtes (ELT L 450, 16.12.2021, lk 59)) põhjenduses 290.

19

(20)  Dika taotles teavet ajutises määruses kasutatud mõistlike müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi, kasumi ülemmäära, nõuete täitmisega seotud kulude, investeeringute, teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooniga seotud kulude kohta ning Eurostati andmeid TARICi tasandil ja talle esitati need 22. juuli 2022. aasta e-kirjas.

20

(21)  Komisjoni 10. mai 2010. aasta määruse (EL) nr 404/2010 (millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumrataste impordi suhtes) (ELT L 117, 11.5.2010, lk 64) põhjendused 175–179.

21

(22)  Pakkumishind on hind, mida iga hankel osaleja oma pakkumust esitades pakub.

22

(23)  Muu teabe puudumisel lähtus komisjon eeldusest, et tabelis esitatud mahud olid iga projekti eeldatud kestuse jooksul pakutud kogumahud. Need teatatud mahud jaotati vastavalt keskmisele kestusele (viis aastat).

23

(24)  Vt kohtuotsus, 14. september 2022, Nevinnomysskiy Azot ja NAK „Azot“
  vs. komisjon, T-865/19, ECLI:EU:T:2022:559, punktid 283–286.

24

vs.

(25)  Määrus (EL) nr 404/2010, põhjendused 175–179.

25

(26)  Komisjoni 23. jaanuari 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/109 (millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit mootorsõidukite teatavate alumiiniumrataste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks) (ELT L 18, 24.1.2017, lk 1), põhjendused 125 ja 126.

26

(27)  Pärast esialgsete järelduste avalikustamist teatas kasutaja A, et 2014. aastal ei olnud liidu tootja ühe projekti puhul suuteline tarnima 100 %, vaid 85 % nõutavast kogusest. Kasutaja peab aga kõnealust liidu tootjat jätkuvalt oma peamiseks tarnijaks ning ta ei esitanud väiteid ega tõendeid selle kohta, et see liidu tootja oleks vaatlusalusel perioodil tarneid vähendanud.

27

(28)  Rakendusmäärus (EL) 2017/109, põhjendus 136.

28

(29)  Ajutise määruse põhjendus 97.

29

(30)  https://www.acea.auto/files/ACEA_10-point_plan_European_Green_Deal.pdf.

30

(31)  Nõukogu 16. juuli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1322/2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2320/97, teatavate muu hulgas Venemaalt ja Rumeeniast pärinevate rauast ja legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise kohta (ELT L 246, 20.7.2004, lk 10).

31

(32)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Wetstraat 170 Rue de la Loi, 1040 Brussels, Belgium.

32

(33)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (ELT L 256, 7.9.1987, lk 1), muudetud komisjoni 12. oktoobri 2021. aasta rakendusmäärusega (EL) 2021/1832, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (ELT L 385, 29.10.2021, lk 1).

33

(34)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

34

---

| 12.1.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 10/36 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 10/36

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/100,

11. jaanuar 2023,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit korduvtäidetavate roostevabast terasest ankrute impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud liikmesriikidega

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Algatamine

Algatamine

| (1) | Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) algatas 13. mail 2022. aastal alusmääruse artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise seoses Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“ või „asjaomane riik“) pärit korduvtäidetavate roostevabast terasest ankrute impordiga. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (2) (edaspidi „algatamisteade“). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) algatas 13. mail 2022. aastal alusmääruse artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise seoses Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“ või „asjaomane riik“) pärit korduvtäidetavate roostevabast terasest ankrute impordiga. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (2) (edaspidi „algatamisteade“).

Euroopa Liidu Teatajas

2

| (2) | Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 31. märtsil 2022 Euroopa ankrukomitee (edaspidi „kaebuse esitaja“). Kaebus esitati korduvtäidetavate roostevabast terasest ankrute liidu tootmisharu nimel alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses. Kaebuses esitati dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta tõendid, mida peeti uurimise algatamise jaoks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 31. märtsil 2022 Euroopa ankrukomitee (edaspidi „kaebuse esitaja“). Kaebus esitati korduvtäidetavate roostevabast terasest ankrute liidu tootmisharu nimel alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses. Kaebuses esitati dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta tõendid, mida peeti uurimise algatamise jaoks piisavaks.

1.2.   Registreerimine

Registreerimine

| (3) | Vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5a peaks komisjon eelavalikustamise perioodil registreerima impordi, mille suhtes on algatatud dumpinguvastane uurimine, välja arvatud juhul, kui tal on artikli 5 tähenduses piisavalt tõendeid selle kohta, et artikli 10 lõike 4 punktis c või d sätestatud nõuded ei ole täidetud. Võttes arvesse, et toimikus olevad tõendid näitasid, et punktist d tulenev nõue ei olnud täidetud, ei nõudnud komisjon vaatlusaluse toote impordi registreerimist alusmääruse artikli 14 lõike 5a alusel. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5a peaks komisjon eelavalikustamise perioodil registreerima impordi, mille suhtes on algatatud dumpinguvastane uurimine, välja arvatud juhul, kui tal on artikli 5 tähenduses piisavalt tõendeid selle kohta, et artikli 10 lõike 4 punktis c või d sätestatud nõuded ei ole täidetud. Võttes arvesse, et toimikus olevad tõendid näitasid, et punktist d tulenev nõue ei olnud täidetud, ei nõudnud komisjon vaatlusaluse toote impordi registreerimist alusmääruse artikli 14 lõike 5a alusel.

1.3.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (4) | Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon konkreetselt liidu tootjaid, keda kaebuse esitaja esindab, muid teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid importijaid, kauplejaid ja kasutajaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid ning asjaomase riigi ametiasutusi uurimise algatamisest ja kutsus neid osalema. |
| --- | --- |

(4)

Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon konkreetselt liidu tootjaid, keda kaebuse esitaja esindab, muid teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid importijaid, kauplejaid ja kasutajaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid ning asjaomase riigi ametiasutusi uurimise algatamisest ja kutsus neid osalema.

| (5) | Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Ärakuulamist ei taotletud. |
| --- | --- |

(5)

Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Ärakuulamist ei taotletud.

1.4.   Valikuuring

Valikuuring

| (6) | Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute valikuuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute valikuuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

Liidu tootjate valikuuring

Liidu tootjate valikuuring

| (7) | Komisjon märkis algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Valimi moodustamisel lähtus komisjon toote tootmis- ja müügimahtudest, võttes arvesse nende geograafilist asukohta. Valim koosnes kolmest liidu tootjast. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas 73 % liidu hinnangulisest kogutoodangust ja 74 % liidu kogumüügist. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama esialgse valimi kohta märkusi. Selle kohta märkusi ei laekunud. Valim on liidu tootmisharu suhtes representatiivne. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon märkis algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Valimi moodustamisel lähtus komisjon toote tootmis- ja müügimahtudest, võttes arvesse nende geograafilist asukohta. Valim koosnes kolmest liidu tootjast. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas 73 % liidu hinnangulisest kogutoodangust ja 74 % liidu kogumüügist. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama esialgse valimi kohta märkusi. Selle kohta märkusi ei laekunud. Valim on liidu tootmisharu suhtes representatiivne.

1.4.1.   Importijate valikuuring

Importijate valikuuring

| (8) | Selleks et otsustada, kas valikuuring on vajalik ja vajaduse korral valim moodustada, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates täpsustatud teabe. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et otsustada, kas valikuuring on vajalik ja vajaduse korral valim moodustada, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates täpsustatud teabe.

| (9) | Nõutud teabe esitas ainult üks sõltumatu importija, kes nõustus enda kaasamisega valimisse. Seetõttu otsustas komisjon, et sõltumatute importijate valikuuring ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(9)

Nõutud teabe esitas ainult üks sõltumatu importija, kes nõustus enda kaasamisega valimisse. Seetõttu otsustas komisjon, et sõltumatute importijate valikuuring ei ole vajalik.

1.4.2.   Hiina eksportivate tootjate valikuuring

Hiina eksportivate tootjate valikuuring

| (10) | Selleks et otsustada, kas valikuuring on vajalik ja vajaduse korral valim moodustada, palus komisjon, et kõik Hiina eksportivad tootjad esitaksid algatamisteates täpsustatud teabe. Peale selle palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et otsustada, kas valikuuring on vajalik ja vajaduse korral valim moodustada, palus komisjon, et kõik Hiina eksportivad tootjad esitaksid algatamisteates täpsustatud teabe. Peale selle palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

| (11) | Nõutud teabe esitas kuus asjaomase riigi tootjat, kes eksportisid uurimisperioodil liitu ankruid ja nõustusid enda kaasamisega valimisse. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 1 moodustas komisjon kahest eksportivast tootjast koosneva valimi, võttes aluseks suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu, mida oli võimalik uurida ettenähtud aja jooksul. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ja asjaomase riigi ametiasutustega. Ühtegi märkust ei saadud. |
| --- | --- |

(11)

Nõutud teabe esitas kuus asjaomase riigi tootjat, kes eksportisid uurimisperioodil liitu ankruid ja nõustusid enda kaasamisega valimisse. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 1 moodustas komisjon kahest eksportivast tootjast koosneva valimi, võttes aluseks suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu, mida oli võimalik uurida ettenähtud aja jooksul. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ja asjaomase riigi ametiasutustega. Ühtegi märkust ei saadud.

1.5.   Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

| (12) | Komisjon saatis Hiina Rahvavabariigi valitsusele (edaspidi „Hiina valitsus“) küsimustiku, mis puudutas oluliste moonutuste esinemist Hiinas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Vastust ei saadud. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon saatis Hiina Rahvavabariigi valitsusele (edaspidi „Hiina valitsus“) küsimustiku, mis puudutas oluliste moonutuste esinemist Hiinas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Vastust ei saadud.

| (13) | Komisjon avaldas veebis (3) küsimustikud valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele, sõltumatutele importijatele ja liidu tootjatele ning saatis 20. mail 2022 kaebuse esitajale makroandmete küsimustiku. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon avaldas veebis (3) küsimustikud valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele, sõltumatutele importijatele ja liidu tootjatele ning saatis 20. mail 2022 kaebuse esitajale makroandmete küsimustiku.

3

| (14) | Komisjon kogus kokku ja kontrollis üle kõik andmed, mida pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse: |
| --- | --- |

(14)

Komisjon kogus kokku ja kontrollis üle kõik andmed, mida pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

| (15) | COVID-19 pandeemiat ja kehtestatud liikumispiiranguid silmas pidades ristkontrollis komisjon kooskõlas oma teatega COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta kaugmeetodil järgmisi Hiina eksportivaid tootjaid:






  — | Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd, Shandong, Hiina |
| --- | --- | --- |

(15)

COVID-19 pandeemiat ja kehtestatud liikumispiiranguid silmas pidades ristkontrollis komisjon kooskõlas oma teatega COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta kaugmeetodil järgmisi Hiina eksportivaid tootjaid:

—

Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd, Shandong, Hiina

| — | Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd, Ningbo, Zhejiang, Hiina. |
| --- | --- |

—

Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd, Ningbo, Zhejiang, Hiina.

1.6.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (16) | Dumpingu ja kahju uurimine kestis 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2018 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(16)

Dumpingu ja kahju uurimine kestis 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2018 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

2.   UURITAV TOODE, VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

UURITAV TOODE, VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Uuritav toode

Uuritav toode

| (17) | Uuritav toode on ainete (v.a vedelgaas, toornafta ja naftasaadused) hoidmiseks kasutatavad, enam-vähem silindrikujulised ankrud, kanistrid, aamid, tsisternid, vaadid jms mahutid (mis on tuntud nimetuse all „korduvtäidetavad roostevabast terasest ankrud“), mille seinapaksus on vähemalt 0,5 mm ja maht vähemalt 4,5 liitrit, olenemata viimistlusest, mõõtmetest ja roostevaba terase liigist, muude osadega (ekshaustorid, kaelad, äärised või muud osad) või ilma nendeta, värvitud või värvimata, muude materjalidega värvitud või kaetud või mitte (edaspidi „ankrud“ või „uuritav toode“). |
| --- | --- |

(17)

Uuritav toode on ainete (v.a vedelgaas, toornafta ja naftasaadused) hoidmiseks kasutatavad, enam-vähem silindrikujulised ankrud, kanistrid, aamid, tsisternid, vaadid jms mahutid (mis on tuntud nimetuse all „korduvtäidetavad roostevabast terasest ankrud“), mille seinapaksus on vähemalt 0,5 mm ja maht vähemalt 4,5 liitrit, olenemata viimistlusest, mõõtmetest ja roostevaba terase liigist, muude osadega (ekshaustorid, kaelad, äärised või muud osad) või ilma nendeta, värvitud või värvimata, muude materjalidega värvitud või kaetud või mitte (edaspidi „ankrud“ või „uuritav toode“).

| (18) | Järgmised tooted ei kuulu käesoleva uurimise alla, kui neid imporditakse uuritavast tootest eraldi: kaelad, ankrusisesed torud, kraanid, kraed, ventiilid ja muud uuritava toote komponendid (ekshaustorid, kaelad, äärised või muud osad). |
| --- | --- |

(18)

Järgmised tooted ei kuulu käesoleva uurimise alla, kui neid imporditakse uuritavast tootest eraldi: kaelad, ankrusisesed torud, kraanid, kraed, ventiilid ja muud uuritava toote komponendid (ekshaustorid, kaelad, äärised või muud osad).

2.2.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (19) | Vaatlusalune toode on Hiinast pärit uuritav toode, mis kuulub praegu CN-koodide ex 7310 10 00 ja ex 7310 29 90 (TARICi koodid 7310100010 ja 7310299010) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“). |
| --- | --- |

(19)

Vaatlusalune toode on Hiinast pärit uuritav toode, mis kuulub praegu CN-koodide ex 7310 10 00 ja ex 7310 29 90 (TARICi koodid 7310100010 ja 7310299010) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“).

2.3.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (20) | Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samad põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ning sama põhiline kasutusotstarve:






  — | vaatlusalune toode, kui seda eksporditakse liitu, |
| --- | --- | --- |

(20)

Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samad põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ning sama põhiline kasutusotstarve:

—

vaatlusalune toode, kui seda eksporditakse liitu,

| — | uuritav toode, mida toodetakse ja müüakse Hiina siseturul, ning |
| --- | --- |

—

uuritav toode, mida toodetakse ja müüakse Hiina siseturul, ning

| — | uuritav toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidus. |
| --- | --- |

—

uuritav toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidus.

| (21) | Seetõttu otsustas komisjon käsitada neid tooteid selles etapis samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(21)

Seetõttu otsustas komisjon käsitada neid tooteid selles etapis samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

3.1.   Hiina

Hiina

3.1.1.   Normaalväärtuse kindlaksmääramise menetlus kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a

Normaalväärtuse kindlaksmääramise menetlus kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a

| (22) | Kuna uurimise algatamise ajal olid olemas piisavad tõendid, mis viitasid Hiinas oluliste moonutuste olemasolule alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, pidas komisjon asjakohaseks alustada selle riigi eksportivate tootjate uurimist, võttes arvesse alusmääruse artikli 2 lõiget 6a. |
| --- | --- |

(22)

Kuna uurimise algatamise ajal olid olemas piisavad tõendid, mis viitasid Hiinas oluliste moonutuste olemasolule alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, pidas komisjon asjakohaseks alustada selle riigi eksportivate tootjate uurimist, võttes arvesse alusmääruse artikli 2 lõiget 6a.

| (23) | Sellest tulenevalt kutsus komisjon alusmääruse artikli 2 lõike 6a võimalikuks kohaldamiseks vajalike andmete kogumiseks algatamisteates kõiki Hiina eksportivaid tootjaid üles esitama teavet ankrute tootmisel kasutatud sisendite kohta. Asjakohase teabe esitasid kuus eksportivat tootjat. |
| --- | --- |

(23)

Sellest tulenevalt kutsus komisjon alusmääruse artikli 2 lõike 6a võimalikuks kohaldamiseks vajalike andmete kogumiseks algatamisteates kõiki Hiina eksportivaid tootjaid üles esitama teavet ankrute tootmisel kasutatud sisendite kohta. Asjakohase teabe esitasid kuus eksportivat tootjat.

| (24) | Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku, et saada teavet, mida ta pidas vajalikuks väidetavate oluliste moonutustega seotud uurimise jaoks. Lisaks kutsus komisjon algatamisteate punktis 5.3.2 kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad, esitama teabe ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Hiina valitsus ei vastanud küsimustikule ja ettenähtud tähtaja jooksul ei laekunud ühtki seisukohta alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Seejärel teatas komisjon Hiina valitsusele, et kasutab Hiinas oluliste moonutuste olemasolu kindlakstegemiseks kättesaadavaid fakte alusmääruse artikli 18 tähenduses. Komisjon kutsus Hiina valitsust üles esitama artikli 18 kohaldamise kohta märkusi. Ühtegi märkust ei laekunud. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku, et saada teavet, mida ta pidas vajalikuks väidetavate oluliste moonutustega seotud uurimise jaoks. Lisaks kutsus komisjon algatamisteate punktis 5.3.2 kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad, esitama teabe ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Hiina valitsus ei vastanud küsimustikule ja ettenähtud tähtaja jooksul ei laekunud ühtki seisukohta alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Seejärel teatas komisjon Hiina valitsusele, et kasutab Hiinas oluliste moonutuste olemasolu kindlakstegemiseks kättesaadavaid fakte alusmääruse artikli 18 tähenduses. Komisjon kutsus Hiina valitsust üles esitama artikli 18 kohaldamise kohta märkusi. Ühtegi märkust ei laekunud.

| (25) | Algatamisteate punktis 5.3.2 täpsustas komisjon samuti, et olemasolevaid tõendeid arvesse võttes on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt võimalikud kolmandatest riikidest võrdlusriigid praegusel juhul Mehhiko ja Türgi, et määrata normaalväärtus kindlaks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal. Lisaks teatas komisjon, et uurib teisi võimalikke sobivaid võrdlusriike vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(25)

Algatamisteate punktis 5.3.2 täpsustas komisjon samuti, et olemasolevaid tõendeid arvesse võttes on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt võimalikud kolmandatest riikidest võrdlusriigid praegusel juhul Mehhiko ja Türgi, et määrata normaalväärtus kindlaks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal. Lisaks teatas komisjon, et uurib teisi võimalikke sobivaid võrdlusriike vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumidele.

| (26) | 20. juulil 2022 saatis komisjon huvitatud isikutele teate (edaspidi „esimene teade“) asjakohaste allikate kohta, mida ta kavatses normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada. Selles teates loetles komisjon kõik tootmistegurid, nagu tooraine, tööjõud ja energia, mida ankrute tootmisel kasutatakse. Lisaks tegi komisjon moonutamata hindade ja võrdlusaluste valikut käsitlevate kriteeriumide põhjal kindlaks, et võimalikud sobivad võrdlusriigid oleksid Mehhiko, Brasiilia ja Venemaa. Komisjon ei saanud esimese teate kohta ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(26)

20. juulil 2022 saatis komisjon huvitatud isikutele teate (edaspidi „esimene teade“) asjakohaste allikate kohta, mida ta kavatses normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada. Selles teates loetles komisjon kõik tootmistegurid, nagu tooraine, tööjõud ja energia, mida ankrute tootmisel kasutatakse. Lisaks tegi komisjon moonutamata hindade ja võrdlusaluste valikut käsitlevate kriteeriumide põhjal kindlaks, et võimalikud sobivad võrdlusriigid oleksid Mehhiko, Brasiilia ja Venemaa. Komisjon ei saanud esimese teate kohta ühtegi märkust.

| (27) | 19. septembril 2022 saatis komisjon huvitatud isikutele veel ühe teate (edaspidi „teine teade“) asjakohaste allikate kohta, mida ta kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks, käsitades võrdlusriigina Brasiiliat. Samuti teavitas ta huvitatud isikuid sellest, et teeb müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi kindlaks Brasiilia tootja KHS Industria de Maquinas LTDA kohta kättesaadava teabe põhjal. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama selle kohta märkusi. Oma märkused saatsid kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat. |
| --- | --- |

(27)

19. septembril 2022 saatis komisjon huvitatud isikutele veel ühe teate (edaspidi „teine teade“) asjakohaste allikate kohta, mida ta kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks, käsitades võrdlusriigina Brasiiliat. Samuti teavitas ta huvitatud isikuid sellest, et teeb müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi kindlaks Brasiilia tootja KHS Industria de Maquinas LTDA kohta kättesaadava teabe põhjal. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama selle kohta märkusi. Oma märkused saatsid kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat.

| (28) | Pärast teise teate kohta saadud märkuste ja teabe analüüsimist jõudis komisjon uurimise algetapis järeldusele, et Brasiilia on sobiv võrdlusriik, mille moonutamata hindu ja kulusid kasutatakse normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Selle valiku põhjendusi on üksikasjalikumalt kirjeldatud punktis 3.2.1.1 ja sellele järgnevates punktides. |
| --- | --- |

(28)

Pärast teise teate kohta saadud märkuste ja teabe analüüsimist jõudis komisjon uurimise algetapis järeldusele, et Brasiilia on sobiv võrdlusriik, mille moonutamata hindu ja kulusid kasutatakse normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Selle valiku põhjendusi on üksikasjalikumalt kirjeldatud punktis 3.2.1.1 ja sellele järgnevates punktides.

3.2.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (29) | Alusmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt võetakse normaalväärtuse aluseks tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad. |
| --- | --- |

(29)

Alusmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt võetakse normaalväärtuse aluseks tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad.

| (30) | Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a öeldud, et kui tehakse kindlaks, „et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“, ja see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. |
| --- | --- |

(30)

Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a öeldud, et kui tehakse kindlaks, „et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“, ja see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“.

| (31) | Nagu allpool on täpsemalt selgitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning Hiina valitsuse koostöö puudumist arvesse võttes oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane. |
| --- | --- |

(31)

Nagu allpool on täpsemalt selgitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning Hiina valitsuse koostöö puudumist arvesse võttes oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane.

3.2.1.   Oluliste moonutuste esinemine

Oluliste moonutuste esinemine

| (32) | Hiljutistes uurimistes, mis käsitlesid Hiina terasesektorit, (4) kust pärineb põhitooraine ankrute tootmiseks, leidis komisjon, et esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(32)

Hiljutistes uurimistes, mis käsitlesid Hiina terasesektorit, (4) kust pärineb põhitooraine ankrute tootmiseks, leidis komisjon, et esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses.

4

| (33) | Nende uurimiste käigus leidis komisjon, et Hiinas esineb riigi ulatuslikku sekkumist, mis moonutab ressursside tegelikku turupõhimõtete kohast jaotust (5). Eelkõige jõudis komisjon järeldusele, et oluline osa terasesektorist on jätkuvalt Hiina valitsuse omanduses alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande tähenduses (6) ning lisaks sellele on Hiina valitsusel võimalik mõjutada hindu ja kulusid riigi esindatuse kaudu ettevõtetes alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses (7). Komisjon leidis ka, et riigi esindatusel finantsturgudel ning tooraine ja sisendite tarnimisel ning neisse sekkumisel on turgu täiendavalt moonutav mõju. Hiina valitsuse planeerimissüsteem toob üldiselt tõepoolest kaasa ressursside eraldamise sektoritele, mille Hiina valitsus on määranud strateegilisteks või muul viisil poliitiliselt olulisteks, selle asemel, et neid jaotataks kooskõlas turujõududega (8). Lisaks järeldas komisjon, et Hiina pankroti- ja asjaõigusnormid ei toimi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande tähenduses nõuetekohaselt ning põhjustavad seetõttu Hiinas eelkõige maksejõuetute äriühingute tegevuses hoidmise ning maakasutusõiguste andmise kaudu moonutusi (9). Samamoodi leidis komisjon terasesektoris alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande tähenduses palgakulude moonutusi (10) ja alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses moonutusi finantsturgudel, eriti seoses Hiina äriühingute juurdepääsuga kapitalile (11). |
| --- | --- |

(33)

Nende uurimiste käigus leidis komisjon, et Hiinas esineb riigi ulatuslikku sekkumist, mis moonutab ressursside tegelikku turupõhimõtete kohast jaotust (5). Eelkõige jõudis komisjon järeldusele, et oluline osa terasesektorist on jätkuvalt Hiina valitsuse omanduses alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande tähenduses (6) ning lisaks sellele on Hiina valitsusel võimalik mõjutada hindu ja kulusid riigi esindatuse kaudu ettevõtetes alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses (7). Komisjon leidis ka, et riigi esindatusel finantsturgudel ning tooraine ja sisendite tarnimisel ning neisse sekkumisel on turgu täiendavalt moonutav mõju. Hiina valitsuse planeerimissüsteem toob üldiselt tõepoolest kaasa ressursside eraldamise sektoritele, mille Hiina valitsus on määranud strateegilisteks või muul viisil poliitiliselt olulisteks, selle asemel, et neid jaotataks kooskõlas turujõududega (8). Lisaks järeldas komisjon, et Hiina pankroti- ja asjaõigusnormid ei toimi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande tähenduses nõuetekohaselt ning põhjustavad seetõttu Hiinas eelkõige maksejõuetute äriühingute tegevuses hoidmise ning maakasutusõiguste andmise kaudu moonutusi (9). Samamoodi leidis komisjon terasesektoris alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande tähenduses palgakulude moonutusi (10) ja alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses moonutusi finantsturgudel, eriti seoses Hiina äriühingute juurdepääsuga kapitalile (11).

5

6

7

8

9

10

11

| (34) | Nagu eelmistes Hiina terasesektorit käsitlevates uurimistes, vaatles komisjon käesolevas uurimises, kas on asjakohane kasutada Hiina omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda toimikus, sealhulgas taotluses ning komisjoni talituste töödokumendis „Significant Distortions in the Economy of the China People’s Republic of the Economy for the Purposes of Trade Defence Investigations“ („Kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus tuvastatud olulised moonutused Hiina Rahvavabariigi majanduses“) (12) (edaspidi „aruanne“) sisalduvate olemasolevate tõendite põhjal, mis tuginevad avalikult kättesaadavatele allikatele. Analüüsis käsitleti riigi ulatuslikku sekkumist Hiina majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas seoses uuritava tootega. Komisjon täiendas neid tõendeid omaenda uuringutega mitmesuguste asjakohaste kriteeriumide kohta, mille alusel saab kinnitada oluliste moonutuste olemasolu Hiinas, nagu tuvastati ka komisjoni varasemates selleteemalistes uurimistes. |
| --- | --- |

(34)

Nagu eelmistes Hiina terasesektorit käsitlevates uurimistes, vaatles komisjon käesolevas uurimises, kas on asjakohane kasutada Hiina omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda toimikus, sealhulgas taotluses ning komisjoni talituste töödokumendis „Significant Distortions in the Economy of the China People’s Republic of the Economy for the Purposes of Trade Defence Investigations“ („Kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus tuvastatud olulised moonutused Hiina Rahvavabariigi majanduses“) (12) (edaspidi „aruanne“) sisalduvate olemasolevate tõendite põhjal, mis tuginevad avalikult kättesaadavatele allikatele. Analüüsis käsitleti riigi ulatuslikku sekkumist Hiina majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas seoses uuritava tootega. Komisjon täiendas neid tõendeid omaenda uuringutega mitmesuguste asjakohaste kriteeriumide kohta, mille alusel saab kinnitada oluliste moonutuste olemasolu Hiinas, nagu tuvastati ka komisjoni varasemates selleteemalistes uurimistes.

12

| (35) | Taotluses väideti, et Hiina riik rakendab sekkuvat majanduspoliitikat oma eesmärkide täitmiseks, mis langevad kokku Hiina Kommunistliku Partei (edaspidi „HKP“) poliitilise tegevuskavaga, mitte ei kajasta vabaturul valitsevaid majandustingimusi. Taotluses osutati sellega seoses mitte ainult moonutustele roostevaba terase turul (roostevaba teras, mis moodustab 40–60 % ankrute tootmiskuludest), vaid ka väideti, et kõik muud tootmistegurid – maa, kapital, tööjõud – on samavõrra moonutatud. Sellest tulenevalt jõuti taotluses järeldusele, et mitte ainult roostevaba terase omamaised müügihinnad ei sobi kasutamiseks algmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses, vaid ebausaldusväärsed on ka kõigi sisendite (sealhulgas tooraine, energia, maa, rahastamine, tööjõud jms) kulud, sest nende hinnakujundust mõjutab riigi ulatuslik sekkumine. |
| --- | --- |

(35)

Taotluses väideti, et Hiina riik rakendab sekkuvat majanduspoliitikat oma eesmärkide täitmiseks, mis langevad kokku Hiina Kommunistliku Partei (edaspidi „HKP“) poliitilise tegevuskavaga, mitte ei kajasta vabaturul valitsevaid majandustingimusi. Taotluses osutati sellega seoses mitte ainult moonutustele roostevaba terase turul (roostevaba teras, mis moodustab 40–60 % ankrute tootmiskuludest), vaid ka väideti, et kõik muud tootmistegurid – maa, kapital, tööjõud – on samavõrra moonutatud. Sellest tulenevalt jõuti taotluses järeldusele, et mitte ainult roostevaba terase omamaised müügihinnad ei sobi kasutamiseks algmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses, vaid ebausaldusväärsed on ka kõigi sisendite (sealhulgas tooraine, energia, maa, rahastamine, tööjõud jms) kulud, sest nende hinnakujundust mõjutab riigi ulatuslik sekkumine.

| (36) | Oma seisukoha toetamiseks viidati taotluses mitmele avalikult kättesaadavale teabeallikale, nagu näiteks aruanne, ELi kaubanduskoja Hiinas järeldused, (13) komisjoni hiljutised uurimised Hiina terasesektori kohta (14) ning G20 terasetööstuse liigse tootmisvõimsuse ülemaailmse foorumi järeldused (15). |
| --- | --- |

(36)

Oma seisukoha toetamiseks viidati taotluses mitmele avalikult kättesaadavale teabeallikale, nagu näiteks aruanne, ELi kaubanduskoja Hiinas järeldused, (13) komisjoni hiljutised uurimised Hiina terasesektori kohta (14) ning G20 terasetööstuse liigse tootmisvõimsuse ülemaailmse foorumi järeldused (15).

13

14

15

| (37) | Nagu on märgitud põhjenduses 24, ei esitanud Hiina valitsus märkusi ega tõendeid, mis toetaksid või lükkaksid ümber toimikus olevaid tõendeid, sealhulgas aruannet ja kaebuse esitaja esitatud lisatõendeid oluliste moonutuste esinemise kohta ja/või alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta käesoleval juhul. |
| --- | --- |

(37)

Nagu on märgitud põhjenduses 24, ei esitanud Hiina valitsus märkusi ega tõendeid, mis toetaksid või lükkaksid ümber toimikus olevaid tõendeid, sealhulgas aruannet ja kaebuse esitaja esitatud lisatõendeid oluliste moonutuste esinemise kohta ja/või alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta käesoleval juhul.

| (38) | Konkreetselt uuritava toote sektoris, st terasesektoris, on oluline osa äriühingutest endiselt Hiina valitsuse omandis. Kuigi riigile kuuluvate ettevõtete ja eraettevõtete nominaalne jaotus on hinnanguliselt peaaegu võrdne, on maailma 10 suurima terasetootja hulka kuuluvast viiest Hiina terasetootjast neli riigile kuuluvad ettevõtted (16). Ehkki kümme suurimat tootjat andsid vaid ligikaudu 36 % tootmisharu 2016. aasta kogutoodangust, seadis Hiina valitsus samal aastal eesmärgi koondada 2025. aastaks 60–70 % terasetootmisest kümnesse suurettevõttesse (17). Hiina valitsus kordas seda kavatsust 2019. aasta aprillis, teatades terasetööstuse konsolideerimise suuniste avaldamisest (18). Selline koondumine võib kaasa tuua kasumlike eraettevõtete sundühinemise riigile kuuluvate halvas seisukorras ettevõtetega (19). Kuna Hiina valitsus koostööd ei teinud, ei olnud võimalik kindlaks määrata erasektori ja riigi omandis olevate terasetootjate täpset suhet, võttes arvesse selles sektoris tegutsevaid VKEsid. Igal juhul näitas uurimine, et vähemalt üks ankrutootja on riigile kuuluv ettevõte, nimelt Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd. |
| --- | --- |

(38)

Konkreetselt uuritava toote sektoris, st terasesektoris, on oluline osa äriühingutest endiselt Hiina valitsuse omandis. Kuigi riigile kuuluvate ettevõtete ja eraettevõtete nominaalne jaotus on hinnanguliselt peaaegu võrdne, on maailma 10 suurima terasetootja hulka kuuluvast viiest Hiina terasetootjast neli riigile kuuluvad ettevõtted (16). Ehkki kümme suurimat tootjat andsid vaid ligikaudu 36 % tootmisharu 2016. aasta kogutoodangust, seadis Hiina valitsus samal aastal eesmärgi koondada 2025. aastaks 60–70 % terasetootmisest kümnesse suurettevõttesse (17). Hiina valitsus kordas seda kavatsust 2019. aasta aprillis, teatades terasetööstuse konsolideerimise suuniste avaldamisest (18). Selline koondumine võib kaasa tuua kasumlike eraettevõtete sundühinemise riigile kuuluvate halvas seisukorras ettevõtetega (19). Kuna Hiina valitsus koostööd ei teinud, ei olnud võimalik kindlaks määrata erasektori ja riigi omandis olevate terasetootjate täpset suhet, võttes arvesse selles sektoris tegutsevaid VKEsid. Igal juhul näitas uurimine, et vähemalt üks ankrutootja on riigile kuuluv ettevõte, nimelt Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd.

16

17

18

19

| (39) | Ehkki konkreetne teave uuritava toote kohta ei pruugi olla kättesaadav, on see sektor terasetööstuse allsektor ja terasesektorit puudutavaid järeldusi peetakse seetõttu iseloomulikuks ka uuritava toote puhul. Hiina viimased terasesektorit käsitlevad poliitikadokumendid kinnitavad tähtsust, mida Hiina valitsus jätkuvalt sektorile omistab, sealhulgas kavatsust sektorisse sekkuda, et kujundada seda kooskõlas valitsuse poliitikaga. Seda näitlikustab tööstus- ja infotehnoloogiaministeeriumi terasetööstuse kvaliteetse arendamise edendamist käsitleva suunava arvamuse kavand, milles nõutakse tööstusliku vundamendi edasist tugevdamist ja tööstusahela moderniseerimise taseme olulist parandamist, (20) ning 14. viisaastakukava toorainetööstuse arendamise kohta, mille kohaselt sektor hoiab ühtaegu turuliidri positsiooni ja edendab valitsuse eesmärke ning arendab ökoloogilise juhtpositsiooni ja põhikonkurentsivõimega juhtivate ettevõtete rühma (21). Sarnaseid näiteid Hiina ametiasutuste kavatsusest sektori arengut jälgida ja suunata võib näha provintsi tasandil, näiteks Shandongis, kus on ette nähtud nii terasetööstuse ökoloogia ülesehitamine, tootmisparkide rajamine, tööstusahela pikendamine ja tööstusklastrite loomine; samuti soovitakse, et terasetööstus oleks provintsis ja isegi kogu riigis ümberkujundamise ja ajakohastamise eeskujuks (22). |
| --- | --- |

(39)

Ehkki konkreetne teave uuritava toote kohta ei pruugi olla kättesaadav, on see sektor terasetööstuse allsektor ja terasesektorit puudutavaid järeldusi peetakse seetõttu iseloomulikuks ka uuritava toote puhul. Hiina viimased terasesektorit käsitlevad poliitikadokumendid kinnitavad tähtsust, mida Hiina valitsus jätkuvalt sektorile omistab, sealhulgas kavatsust sektorisse sekkuda, et kujundada seda kooskõlas valitsuse poliitikaga. Seda näitlikustab tööstus- ja infotehnoloogiaministeeriumi terasetööstuse kvaliteetse arendamise edendamist käsitleva suunava arvamuse kavand, milles nõutakse tööstusliku vundamendi edasist tugevdamist ja tööstusahela moderniseerimise taseme olulist parandamist, (20) ning 14. viisaastakukava toorainetööstuse arendamise kohta, mille kohaselt sektor hoiab ühtaegu turuliidri positsiooni ja edendab valitsuse eesmärke ning arendab ökoloogilise juhtpositsiooni ja põhikonkurentsivõimega juhtivate ettevõtete rühma (21). Sarnaseid näiteid Hiina ametiasutuste kavatsusest sektori arengut jälgida ja suunata võib näha provintsi tasandil, näiteks Shandongis, kus on ette nähtud nii terasetööstuse ökoloogia ülesehitamine, tootmisparkide rajamine, tööstusahela pikendamine ja tööstusklastrite loomine; samuti soovitakse, et terasetööstus oleks provintsis ja isegi kogu riigis ümberkujundamise ja ajakohastamise eeskujuks (22).

20

21

22

| (40) | Seoses Hiina valitsuse positsiooniga, mis võimaldab tal mõjutada hindu ja kulusid riigi esindatuse kaudu ettevõtetes alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses, ei olnud selle tõttu, et Hiina valitsus ei teinud koostööd ning enamik ankrutootjaid on VKEd, võimalik süstemaatiliselt kindlaks määrata uuritava toote tootjate ja HKP vahelisi isiklikke sidemeid. Uurimine on siiski näidanud, et riigile kuuluv ettevõte ja Penglai Jinfu Stainless Steel Productsi kontrolliv aktsionär Shandong Gold Group on tihedalt seotud HKPga – Shandongi Gold Groupi juhatuse esimees on ka parteikomitee sekretär ja esindaja HKP 20. rahvuskongressil ning Shandongi Gold Groupi direktor ja tegevdirektor on ka parteikomitee asesekretär. |
| --- | --- |

(40)

Seoses Hiina valitsuse positsiooniga, mis võimaldab tal mõjutada hindu ja kulusid riigi esindatuse kaudu ettevõtetes alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses, ei olnud selle tõttu, et Hiina valitsus ei teinud koostööd ning enamik ankrutootjaid on VKEd, võimalik süstemaatiliselt kindlaks määrata uuritava toote tootjate ja HKP vahelisi isiklikke sidemeid. Uurimine on siiski näidanud, et riigile kuuluv ettevõte ja Penglai Jinfu Stainless Steel Productsi kontrolliv aktsionär Shandong Gold Group on tihedalt seotud HKPga – Shandongi Gold Groupi juhatuse esimees on ka parteikomitee sekretär ja esindaja HKP 20. rahvuskongressil ning Shandongi Gold Groupi direktor ja tegevdirektor on ka parteikomitee asesekretär.

| (41) | Võttes arvesse seda, et uuritav toode pärineb terasesektori allsektorist, on terasetootjate kohta kättesaadav teave asjakohane ka uuritava toote puhul. Kui vaadelda terasesektorit laiemalt, siis on piisavalt tõendeid terasetootjate ja HKP vaheliste isiklike sidemete kohta. Konkreetse näitena võib tuua asjaolu, et Baowu juhatuse esimees on ühtlasi parteikomitee sekretär ja peadirektor on parteikomitee asesekretär (23). Samamoodi on Baosteeli juhatuse esimees parteikomitee sekretär, samas kui tegevdirektor on parteikomitee asesekretär (24). Üldisemas plaanis, võttes arvesse äriühingutes HKP esindatust käsitleva õigusakti üldkohaldatavust, ei saa eeldada, et Hiina valitsuse võimalus mõjutada hindu ja kulusid riigi esindatuse kaudu ettevõtetes oleks uuritava toote puhul teistsugune kui terasesektoris üldiselt. |
| --- | --- |

(41)

Võttes arvesse seda, et uuritav toode pärineb terasesektori allsektorist, on terasetootjate kohta kättesaadav teave asjakohane ka uuritava toote puhul. Kui vaadelda terasesektorit laiemalt, siis on piisavalt tõendeid terasetootjate ja HKP vaheliste isiklike sidemete kohta. Konkreetse näitena võib tuua asjaolu, et Baowu juhatuse esimees on ühtlasi parteikomitee sekretär ja peadirektor on parteikomitee asesekretär (23). Samamoodi on Baosteeli juhatuse esimees parteikomitee sekretär, samas kui tegevdirektor on parteikomitee asesekretär (24). Üldisemas plaanis, võttes arvesse äriühingutes HKP esindatust käsitleva õigusakti üldkohaldatavust, ei saa eeldada, et Hiina valitsuse võimalus mõjutada hindu ja kulusid riigi esindatuse kaudu ettevõtetes oleks uuritava toote puhul teistsugune kui terasesektoris üldiselt.

23

24

| (42) | Terasesektoris on nii riigi- kui ka eraettevõtted poliitilise järelevalve ja juhtimise all. Kuna Hiina valitsus ei teinud käesolevas uurimises koostööd ja kuna ankrutootjad on peamiselt VKEd, oli keeruline kindlaks teha, kui suur on partei tegevuse täpne ulatus ankrute tootmisharu ettevõtetes. Uurimine on aga näidanud, et Shandong Gold Group (Penglai Jinfu Stainless Steel Productsi kontrolliv aktsionär) toetab aktiivselt partei tegevust. Ettevõtte parteikomitee rolli on kirjeldatud järgmiselt: „Peame kindlalt ära kasutama keskvalitsuse, Shandongi provintsi parteikomitee ja provintsivalitsuse pakutavat suurt võimalust toetada riigiettevõtteid, et kiirendada maailmatasemel ettevõtete loomist, hoida silma peal strateegilistel eesmärkidel, säilitada strateegiline fookus, tugevdada strateegilist elluviimist ja pidada kinni üld-, vahe- ja aastaeesmärkide üldkavast ning ühisest strateegilisest planeerimisest ja taktikalisest edendamisest“ ning lisaks „jätkuvalt ja terviklikult juhtida parteid, täielikult rakendada partei tegevuse üldnõudeid uuel ajastul ning kindlalt tagada kvaliteetne areng. On vaja põhjalikult tugevdada partei poliitilist ülesehitust, rangelt järgida poliitilist distsipliini ja poliitilisi eeskirju, tõhusalt parandada kõikidel tasanditel parteiorganisatsioonide ning parteiliikmete ja kaadrite poliitilist otsustusvõimet, poliitilist mõistmist ja poliitilist rakendamist ning alati säilitada kõrgel tasemel kooskõla partei keskkomiteega, mille keskmes on seltsimees Xi Jinping, kehtestada neli teadlikkuse aspekti, suurendada nelja veendumuse aspekti ja saavutada kaks hoolsuse aspekti“ (25). |
| --- | --- |

(42)

Terasesektoris on nii riigi- kui ka eraettevõtted poliitilise järelevalve ja juhtimise all. Kuna Hiina valitsus ei teinud käesolevas uurimises koostööd ja kuna ankrutootjad on peamiselt VKEd, oli keeruline kindlaks teha, kui suur on partei tegevuse täpne ulatus ankrute tootmisharu ettevõtetes. Uurimine on aga näidanud, et Shandong Gold Group (Penglai Jinfu Stainless Steel Productsi kontrolliv aktsionär) toetab aktiivselt partei tegevust. Ettevõtte parteikomitee rolli on kirjeldatud järgmiselt: „Peame kindlalt ära kasutama keskvalitsuse, Shandongi provintsi parteikomitee ja provintsivalitsuse pakutavat suurt võimalust toetada riigiettevõtteid, et kiirendada maailmatasemel ettevõtete loomist, hoida silma peal strateegilistel eesmärkidel, säilitada strateegiline fookus, tugevdada strateegilist elluviimist ja pidada kinni üld-, vahe- ja aastaeesmärkide üldkavast ning ühisest strateegilisest planeerimisest ja taktikalisest edendamisest“ ning lisaks „jätkuvalt ja terviklikult juhtida parteid, täielikult rakendada partei tegevuse üldnõudeid uuel ajastul ning kindlalt tagada kvaliteetne areng. On vaja põhjalikult tugevdada partei poliitilist ülesehitust, rangelt järgida poliitilist distsipliini ja poliitilisi eeskirju, tõhusalt parandada kõikidel tasanditel parteiorganisatsioonide ning parteiliikmete ja kaadrite poliitilist otsustusvõimet, poliitilist mõistmist ja poliitilist rakendamist ning alati säilitada kõrgel tasemel kooskõla partei keskkomiteega, mille keskmes on seltsimees Xi Jinping, kehtestada neli teadlikkuse aspekti, suurendada nelja veendumuse aspekti ja saavutada kaks hoolsuse aspekti“ (25).

25

| (43) | Pealegi on uuritava toote sektoris kehtestatud poliitika, mis tagab omamaiste tootjate sooduskohtlemise või mõjutab turgu muul viisil alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande tähenduses. Kuigi uurimise käigus ei tuvastatud poliitikadokumente, mis suunavad konkreetselt ankrute tootmisharu arengut, saab ankrute tootmisharu valitsuselt juhiseid, kuna riik sekkub terasesektorisse ja uuritav toode esindab üht selle sektori allsektoritest. |
| --- | --- |

(43)

Pealegi on uuritava toote sektoris kehtestatud poliitika, mis tagab omamaiste tootjate sooduskohtlemise või mõjutab turgu muul viisil alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande tähenduses. Kuigi uurimise käigus ei tuvastatud poliitikadokumente, mis suunavad konkreetselt ankrute tootmisharu arengut, saab ankrute tootmisharu valitsuselt juhiseid, kuna riik sekkub terasesektorisse ja uuritav toode esindab üht selle sektori allsektoritest.

| (44) | Hiina valitsus peab terasetööstust jätkuvalt oluliseks tootmisharuks (26). Seda kinnitavad paljud riiklikul, piirkondlikul ja kohaliku omavalitsuse tasandil välja antud terasele keskenduvad kavad, suunised ja muud dokumendid. Hiina valitsus on eraldanud vahendeid terasetööstuse ümberkujundamiseks ja ajakohastamiseks ning selle optimeerimiseks ja struktuuri kohandamiseks 2021. aasta märtsis vastu võetud 14. viisaastakukava raames (27). |
| --- | --- |

(44)

Hiina valitsus peab terasetööstust jätkuvalt oluliseks tootmisharuks (26). Seda kinnitavad paljud riiklikul, piirkondlikul ja kohaliku omavalitsuse tasandil välja antud terasele keskenduvad kavad, suunised ja muud dokumendid. Hiina valitsus on eraldanud vahendeid terasetööstuse ümberkujundamiseks ja ajakohastamiseks ning selle optimeerimiseks ja struktuuri kohandamiseks 2021. aasta märtsis vastu võetud 14. viisaastakukava raames (27).

26

27

| (45) | Lisaks on toorainetööstuse arendamise 14. viisaastakukavas, mida kohaldatakse ka terasetööstuse suhtes, nimetatud sektorit reaalmajanduse alustalaks ja Hiina rahvusvahelist konkurentsieelist kujundavaks olulise tähtsusega valdkonnaks ning selles on kehtestatud mitu eesmärki ja töömeetodit, mis suunavad terasesektori arengut ajavahemikul 2021–2025, näiteks tehnoloogiline ajakohastamine, sektori struktuuri parandamine (muu hulgas äriühingute edasise koondumise kaudu) ja digiüleminek (28). |
| --- | --- |

(45)

Lisaks on toorainetööstuse arendamise 14. viisaastakukavas, mida kohaldatakse ka terasetööstuse suhtes, nimetatud sektorit reaalmajanduse alustalaks ja Hiina rahvusvahelist konkurentsieelist kujundavaks olulise tähtsusega valdkonnaks ning selles on kehtestatud mitu eesmärki ja töömeetodit, mis suunavad terasesektori arengut ajavahemikul 2021–2025, näiteks tehnoloogiline ajakohastamine, sektori struktuuri parandamine (muu hulgas äriühingute edasise koondumise kaudu) ja digiüleminek (28).

28

| (46) | Toorainetööstuse arendamise 14. viisaastakukava sisaldab ka mõningaid konkreetseid eesmärke terasesektori edendamiseks. Dokumendi IV jao punkt 3 sisaldab järgmisi sätteid: organisatsioonilise struktuuri optimeerimine, et muuta juhtivad ettevõtted suuremaks ja tugevamaks, tagada üheaegselt nii turuliidri positsioon kui ka valitsuse eesmärkide edendamine, kõrvaldada piirkondadevaheliste ühinemiste ja reorganiseerimistega seotud takistused, kaotada sellised piirangud nagu turu killustatus ja piirkondlik isolatsioon, lahendada ettevõtete piirkonnaüleste ühinemiste ja ümberkorralduste käigus tekkinud suuremaid probleeme ja koordineerida vastavat tegevust, toetada ettevõtteid piirkondadevaheliste ja omanikevaheliste ühinemiste ja reorganiseerimiste kiirendamisel ning suurendada tööstuse kontsentreerituse taset, edendada rahvusvahelist äri, toetada terasesektoris ja muudes tööstusharudes tööstusahela juhtivate ettevõtete rühma arendamist, mis omavad ökoloogilist juhtpositsiooni ja põhikonkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(46)

Toorainetööstuse arendamise 14. viisaastakukava sisaldab ka mõningaid konkreetseid eesmärke terasesektori edendamiseks. Dokumendi IV jao punkt 3 sisaldab järgmisi sätteid: organisatsioonilise struktuuri optimeerimine, et muuta juhtivad ettevõtted suuremaks ja tugevamaks, tagada üheaegselt nii turuliidri positsioon kui ka valitsuse eesmärkide edendamine, kõrvaldada piirkondadevaheliste ühinemiste ja reorganiseerimistega seotud takistused, kaotada sellised piirangud nagu turu killustatus ja piirkondlik isolatsioon, lahendada ettevõtete piirkonnaüleste ühinemiste ja ümberkorralduste käigus tekkinud suuremaid probleeme ja koordineerida vastavat tegevust, toetada ettevõtteid piirkondadevaheliste ja omanikevaheliste ühinemiste ja reorganiseerimiste kiirendamisel ning suurendada tööstuse kontsentreerituse taset, edendada rahvusvahelist äri, toetada terasesektoris ja muudes tööstusharudes tööstusahela juhtivate ettevõtete rühma arendamist, mis omavad ökoloogilist juhtpositsiooni ja põhikonkurentsivõimet.

| (47) | Eespool nimetatud kesktasandi viisaastakukavad kajastuvad provintside ja/või kohalike omavalitsuste tasandi viisaastakukavades või viisaastakukavade rakenduskavades. Näiteks Henani rakenduskava terasetööstuse ümberkujundamiseks ja ajakohastamiseks 14. viisaastakuperioodil sisaldab sätteid, mis käsitlevad järgmist: punkti 2 alapunkt 1: range kontroll kogu tootmisvõimsuse üle; punkti 2 alapunkt 2: ühinemiste ja omandamiste kiirendamine ja edendamine; punkti 2 alapunkt 3: spetsiaalsete terasetootmisbaaside rajamine (29). |
| --- | --- |

(47)

Eespool nimetatud kesktasandi viisaastakukavad kajastuvad provintside ja/või kohalike omavalitsuste tasandi viisaastakukavades või viisaastakukavade rakenduskavades. Näiteks Henani rakenduskava terasetööstuse ümberkujundamiseks ja ajakohastamiseks 14. viisaastakuperioodil sisaldab sätteid, mis käsitlevad järgmist: punkti 2 alapunkt 1: range kontroll kogu tootmisvõimsuse üle; punkti 2 alapunkt 2: ühinemiste ja omandamiste kiirendamine ja edendamine; punkti 2 alapunkt 3: spetsiaalsete terasetootmisbaaside rajamine (29).

29

| (48) | Lisaks 14. viisaastakukavale on terasetööstus rangelt reguleeritud ka teiste poliitikadokumentide kaudu. Näiteks Hiina suurim terasetootmisprovints Hebei avaldas kolmeaastase tegevuskava terasetööstuse ahela klastrite arendamiseks aastatel 2020–2022 (kehtib uurimisperioodil). Käesoleva dokumendiga reguleeritakse terasetööstust järgmiselt: kinni pidada struktuuri kohandamisest ja esile tõsta toodete mitmekesistamist, edendada jätkuvalt raua- ja terasetööstuse struktuuri kohandamist ja paigutuse optimeerimist, edendada ettevõtete ühist reorganiseerimist, ümberkujundamist ja ajakohastamist ning ulatuslikult edendada raua- ja terasetööstuse arendamist suurettevõtete suunas, tehniliste seadmete ajakohastamist, tootmisprotsesside mitmekesistamist ja järgmise etapi toodete mitmekesistamist. Lisaks seab kava konkreetsed eesmärgid provintsi teraseettevõtete struktuurile: toetada järjekindlalt kontsernide arengut, kiirendada riigiettevõtete segaomandi reformi, keskenduda raua- ja terasesektori eraettevõtete piirkondadevaheliste ühinemiste ja reorganiseerimiste edendamisele ning seada eesmärgiks luua 1–2 maailmatasemel suurkontserni, 3–5 toetavat suurkontserni, millel on mõningane riigisisene mõju, ning 8–10 uut, silmapaistvat ja spetsiifilist ettevõtete kontserni. |
| --- | --- |

(48)

Lisaks 14. viisaastakukavale on terasetööstus rangelt reguleeritud ka teiste poliitikadokumentide kaudu. Näiteks Hiina suurim terasetootmisprovints Hebei avaldas kolmeaastase tegevuskava terasetööstuse ahela klastrite arendamiseks aastatel 2020–2022 (kehtib uurimisperioodil). Käesoleva dokumendiga reguleeritakse terasetööstust järgmiselt: kinni pidada struktuuri kohandamisest ja esile tõsta toodete mitmekesistamist, edendada jätkuvalt raua- ja terasetööstuse struktuuri kohandamist ja paigutuse optimeerimist, edendada ettevõtete ühist reorganiseerimist, ümberkujundamist ja ajakohastamist ning ulatuslikult edendada raua- ja terasetööstuse arendamist suurettevõtete suunas, tehniliste seadmete ajakohastamist, tootmisprotsesside mitmekesistamist ja järgmise etapi toodete mitmekesistamist. Lisaks seab kava konkreetsed eesmärgid provintsi teraseettevõtete struktuurile: toetada järjekindlalt kontsernide arengut, kiirendada riigiettevõtete segaomandi reformi, keskenduda raua- ja terasesektori eraettevõtete piirkondadevaheliste ühinemiste ja reorganiseerimiste edendamisele ning seada eesmärgiks luua 1–2 maailmatasemel suurkontserni, 3–5 toetavat suurkontserni, millel on mõningane riigisisene mõju, ning 8–10 uut, silmapaistvat ja spetsiifilist ettevõtete kontserni.

| (49) | Lõpetuseks, kavaga nähakse ette riigi toetus Hebeis asuvate teraseettevõtete ülemaailmse konkurentsivõime parandamiseks: selleks tuleb nõuetekohaselt tagada asjakohane ja mitmekesine areng, toetada raua- ja teraseettevõtteid selliste strateegiliste kujunemisjärgus tööstusharude arendamisel nagu uue põlvkonna infotehnoloogia, kõrgtehnoloogilised seadmed ja uued materjalid, ning kiirendada nüüdisaegsete teenindussektorite, nagu nüüdisaegne logistika, finantsteenused, e-kaubandus jne arengut, edendada tingimustele vastavaid raua- ja teraseettevõtteid, et need areneksid süvatöötlemise suunas, nagu autod ja mehaanilised osad, terastrossid, teraskiu keevituselektroodid jne, tugevdada rahvusvahelist tootmisvõimsust käsitlevat koostööd, julgustada raua- ja teraseettevõtteid osalema välismaiste raua- ja teraseettevõtete ühinemistes ja reorganiseerimistes mitmete kanalite kaudu ning suunata provintsi konkureerivaid raua- ja teraseettevõtteid investeerima välisriikides asuvatesse tehastesse ja neid ehitama (30). |
| --- | --- |

(49)

Lõpetuseks, kavaga nähakse ette riigi toetus Hebeis asuvate teraseettevõtete ülemaailmse konkurentsivõime parandamiseks: selleks tuleb nõuetekohaselt tagada asjakohane ja mitmekesine areng, toetada raua- ja teraseettevõtteid selliste strateegiliste kujunemisjärgus tööstusharude arendamisel nagu uue põlvkonna infotehnoloogia, kõrgtehnoloogilised seadmed ja uued materjalid, ning kiirendada nüüdisaegsete teenindussektorite, nagu nüüdisaegne logistika, finantsteenused, e-kaubandus jne arengut, edendada tingimustele vastavaid raua- ja teraseettevõtteid, et need areneksid süvatöötlemise suunas, nagu autod ja mehaanilised osad, terastrossid, teraskiu keevituselektroodid jne, tugevdada rahvusvahelist tootmisvõimsust käsitlevat koostööd, julgustada raua- ja teraseettevõtteid osalema välismaiste raua- ja teraseettevõtete ühinemistes ja reorganiseerimistes mitmete kanalite kaudu ning suunata provintsi konkureerivaid raua- ja teraseettevõtteid investeerima välisriikides asuvatesse tehastesse ja neid ehitama (30).

30

| (50) | Peale selle nimetatakse tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogis (2019. aasta versioon) (31) terasesektorit soodustatud tootmisharuks. |
| --- | --- |

(50)

Peale selle nimetatakse tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogis (2019. aasta versioon) (31) terasesektorit soodustatud tootmisharuks.

31

| (51) | Kokkuvõttes on Hiina valitsus kehtestanud meetmed, millega ärgitatakse ettevõtjaid täitma riikliku poliitika eesmärke, milleks on toetada soodustatud tootmisharusid, sealhulgas neid, mis toodavad uuritava toote valmistamiseks kasutatavaid põhitooraineid. Sellised meetmed takistavad turujõudude vaba toimimist. |
| --- | --- |

(51)

Kokkuvõttes on Hiina valitsus kehtestanud meetmed, millega ärgitatakse ettevõtjaid täitma riikliku poliitika eesmärke, milleks on toetada soodustatud tootmisharusid, sealhulgas neid, mis toodavad uuritava toote valmistamiseks kasutatavaid põhitooraineid. Sellised meetmed takistavad turujõudude vaba toimimist.

| (52) | Käesolevas uurimises ei ole leitud tõendeid selle kohta, et eespool põhjenduses 33 viidatud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohane pankroti- või asjaõigusnormide diskrimineeriv kohaldamine või ebapiisav täitmise tagamine ankrute sektoris ei mõjuta uuritava toote tootjaid. |
| --- | --- |

(52)

Käesolevas uurimises ei ole leitud tõendeid selle kohta, et eespool põhjenduses 33 viidatud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohane pankroti- või asjaõigusnormide diskrimineeriv kohaldamine või ebapiisav täitmise tagamine ankrute sektoris ei mõjuta uuritava toote tootjaid.

| (53) | Nagu eespool põhjenduses 33 samuti viidatud, mõjutavad ankrute sektorit ka alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande kohased palgakulude moonutused. Need moonutused mõjutavad sektorit nii otseselt (uuritava toote või peamiste sisendite tootmisel) kui ka kaudselt (seoses juurdepääsuga sisenditele, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes rakendatakse Hiinas sama tööhõivesüsteemi) (32). |
| --- | --- |

(53)

Nagu eespool põhjenduses 33 samuti viidatud, mõjutavad ankrute sektorit ka alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande kohased palgakulude moonutused. Need moonutused mõjutavad sektorit nii otseselt (uuritava toote või peamiste sisendite tootmisel) kui ka kaudselt (seoses juurdepääsuga sisenditele, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes rakendatakse Hiinas sama tööhõivesüsteemi) (32).

32

| (54) | Lisaks ei esitatud käesoleva uurimise käigus tõendeid, mis näitaksid, et uuritava toote sektorit ei mõjuta riigi sekkumine finantssüsteemi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, nagu on viidatud ka eespool põhjenduses 33. Seetõttu on turutingimused kõikidel tasanditel tugevalt mõjutatud riigi ulatuslikust sekkumisest finantssüsteemi. |
| --- | --- |

(54)

Lisaks ei esitatud käesoleva uurimise käigus tõendeid, mis näitaksid, et uuritava toote sektorit ei mõjuta riigi sekkumine finantssüsteemi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, nagu on viidatud ka eespool põhjenduses 33. Seetõttu on turutingimused kõikidel tasanditel tugevalt mõjutatud riigi ulatuslikust sekkumisest finantssüsteemi.

| (55) | Lõpetuseks tuletab komisjon meelde, et uuritava toote tootmiseks on vaja mitmeid sisendeid. Kui ankrutootjad ostavad/tellivad neid sisendeid, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu selgesti samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused. Lisaks rakendatakse nende suhtes planeerimissüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites. |
| --- | --- |

(55)

Lõpetuseks tuletab komisjon meelde, et uuritava toote tootmiseks on vaja mitmeid sisendeid. Kui ankrutootjad ostavad/tellivad neid sisendeid, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu selgesti samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused. Lisaks rakendatakse nende suhtes planeerimissüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites.

| (56) | Seetõttu ei ole asjakohane kasutada ankrute omamaiseid müügihindu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses ning samuti on kõigi sisendite (sealhulgas tooraine, energia, maa, rahastamine, tööjõud jms) kulud ebausaldusväärsed, sest nende hinnakujundust mõjutab riigi ulatuslik sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande I ja II osas. Õigupoolest toimub kapitalipaigutuse, maa, tööjõu, energia ja toorainega seoses kirjeldatud riigi sekkumine kogu Hiinas. See tähendab näiteks seda, et sisendit, mis on toodetud Hiinas eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jne kohta. |
| --- | --- |

(56)

Seetõttu ei ole asjakohane kasutada ankrute omamaiseid müügihindu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses ning samuti on kõigi sisendite (sealhulgas tooraine, energia, maa, rahastamine, tööjõud jms) kulud ebausaldusväärsed, sest nende hinnakujundust mõjutab riigi ulatuslik sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande I ja II osas. Õigupoolest toimub kapitalipaigutuse, maa, tööjõu, energia ja toorainega seoses kirjeldatud riigi sekkumine kogu Hiinas. See tähendab näiteks seda, et sisendit, mis on toodetud Hiinas eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jne kohta.

| (57) | Hiina valitsus ega eksportivad tootjad ei ole käesoleva uurimise käigus esitanud ühtegi tõendit ega väidet, mis tõendaks vastupidist. |
| --- | --- |

(57)

Hiina valitsus ega eksportivad tootjad ei ole käesoleva uurimise käigus esitanud ühtegi tõendit ega väidet, mis tõendaks vastupidist.

| (58) | Kokkuvõttes nähtus olemasolevatest tõenditest, et uuritava toote hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude tulemusel, sest neid mõjutab riigi ulatuslik sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, nagu ilmneb ühe või mitme selles punktis loetletud asjakohase elemendi tegelikust või võimalikust mõjust. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ei teinud koostööd, järeldas komisjon, et käesoleval juhul ei ole sobiv kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaiseid hindu ja kulusid. Seetõttu arvutas komisjon normaalväärtuse ainult tootmis- ja müügikulude põhjal, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, st käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude alusel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on kirjeldatud järgmises punktis. |
| --- | --- |

(58)

Kokkuvõttes nähtus olemasolevatest tõenditest, et uuritava toote hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude tulemusel, sest neid mõjutab riigi ulatuslik sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, nagu ilmneb ühe või mitme selles punktis loetletud asjakohase elemendi tegelikust või võimalikust mõjust. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ei teinud koostööd, järeldas komisjon, et käesoleval juhul ei ole sobiv kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaiseid hindu ja kulusid. Seetõttu arvutas komisjon normaalväärtuse ainult tootmis- ja müügikulude põhjal, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, st käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude alusel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on kirjeldatud järgmises punktis.

3.2.1.1.   Võrdlusriik

Üldised märkused

Üldised märkused

| (59) | Võrdlusriigi valimisel lähtuti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a järgmistest kriteeriumidest:






  — | Hiinaga sarnane majandusarengu tase. Sellega seoses kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu elaniku kohta sarnaneb Maailmapanga andmebaasi alusel Hiina omaga (33); |
| --- | --- | --- |

(59)

Võrdlusriigi valimisel lähtuti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a järgmistest kriteeriumidest:

—

Hiinaga sarnane majandusarengu tase. Sellega seoses kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu elaniku kohta sarnaneb Maailmapanga andmebaasi alusel Hiina omaga (33);

33

| — | uuritava toote tootmine selles riigis; |
| --- | --- |

—

uuritava toote tootmine selles riigis;

| — | asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis; |
| --- | --- |

—

asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis;

| — | kui võimalikke võrdlusriike on rohkem kui üks, eelistatakse asjakohasel juhul võrreldava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riike. |
| --- | --- |

—

kui võimalikke võrdlusriike on rohkem kui üks, eelistatakse asjakohasel juhul võrreldava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riike.

| (60) | Nagu on selgitatud põhjendustes 26 ja 27, avaldas komisjon kaks toimikusse lisatud teadet normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatud allikate kohta: 20. juuli 2022. aasta esimene teade tootmistegurite kohta ja 19. septembri 2022. aasta teine teade tootmistegurite kohta. Teadetes kirjeldati asjakohaste kriteeriumide aluseks olevaid fakte ja tõendeid. Teises tootmistegureid käsitlevas teates teavitas komisjon huvitatud isikuid oma kavatsusest kaaluda käesoleval juhul sobiva võrdlusriigina Brasiiliat, kui oluliste moonutuste olemasolu vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 6a leiab kinnitust. |
| --- | --- |

(60)

Nagu on selgitatud põhjendustes 26 ja 27, avaldas komisjon kaks toimikusse lisatud teadet normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatud allikate kohta: 20. juuli 2022. aasta esimene teade tootmistegurite kohta ja 19. septembri 2022. aasta teine teade tootmistegurite kohta. Teadetes kirjeldati asjakohaste kriteeriumide aluseks olevaid fakte ja tõendeid. Teises tootmistegureid käsitlevas teates teavitas komisjon huvitatud isikuid oma kavatsusest kaaluda käesoleval juhul sobiva võrdlusriigina Brasiiliat, kui oluliste moonutuste olemasolu vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 6a leiab kinnitust.

Hiinaga sarnane majandusarengu tase ja uuritava toote tootmine

Hiinaga sarnane majandusarengu tase ja uuritava toote tootmine

| (61) | Esimeses tootmistegureid käsitlevas teates leidis komisjon, et Hiinaga sarnase majandusarengu tasemega riigid, kus uuritavat toodet teadaolevalt toodetakse, on Maailmapanga andmete kohaselt Brasiilia, Mehhiko ja Venemaa, st Maailmapank on need kõik liigitanud kogurahvatulu alusel suurema keskmise sissetulekuga riikideks. Selles teates nimetatud riikide kohta märkusi ei saadud. |
| --- | --- |

(61)

Esimeses tootmistegureid käsitlevas teates leidis komisjon, et Hiinaga sarnase majandusarengu tasemega riigid, kus uuritavat toodet teadaolevalt toodetakse, on Maailmapanga andmete kohaselt Brasiilia, Mehhiko ja Venemaa, st Maailmapank on need kõik liigitanud kogurahvatulu alusel suurema keskmise sissetulekuga riikideks. Selles teates nimetatud riikide kohta märkusi ei saadud.

| (62) | Teises teates märkis komisjon, et ühe riigi puhul, mis on kindlaks määratud riigina, kus uuritavat toodet toodetakse, s.o Mehhiko puhul, lõpetas ankrutootja tootmise enne uurimisperioodi ja pärast 2017. aastat ei olnud Orbise andmebaasis finantsandmed kättesaadavad (34). Seetõttu ei peetud Mehhikot enam käesolevas uurimises võimalikuks võrdlusriigiks. |
| --- | --- |

(62)

Teises teates märkis komisjon, et ühe riigi puhul, mis on kindlaks määratud riigina, kus uuritavat toodet toodetakse, s.o Mehhiko puhul, lõpetas ankrutootja tootmise enne uurimisperioodi ja pärast 2017. aastat ei olnud Orbise andmebaasis finantsandmed kättesaadavad (34). Seetõttu ei peetud Mehhikot enam käesolevas uurimises võimalikuks võrdlusriigiks.

34

Asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis

Asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis

| (63) | Teises teates märkis komisjon, et ei 2021. ega 2020. aastal ei olnud esimeses teates nimetatud ainsal Venemaal asuval ankrutootjal mõistlikku kasumit. |
| --- | --- |

(63)

Teises teates märkis komisjon, et ei 2021. ega 2020. aastal ei olnud esimeses teates nimetatud ainsal Venemaal asuval ankrutootjal mõistlikku kasumit.

| (64) | Teises teates märkis komisjon, et tema käsutuses on andmed, mis näitavad mõistlikku kasumit alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses ainult ühe Brasiilia tootja – KHS Industria de Maquinas LTDA – puhul ja seda üksnes 2020. aastal. 2021. aasta kohta ei olnud ajakohastatud finantsandmed veel kättesaadavad. |
| --- | --- |

(64)

Teises teates märkis komisjon, et tema käsutuses on andmed, mis näitavad mõistlikku kasumit alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses ainult ühe Brasiilia tootja – KHS Industria de Maquinas LTDA – puhul ja seda üksnes 2020. aastal. 2021. aasta kohta ei olnud ajakohastatud finantsandmed veel kättesaadavad.

| (65) | Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades andis komisjon huvitatud isikutele teise teatega teada, et kavatseb kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taandega kasutada normaalväärtuse arvutamiseks vajalike moonutamata hindade või võrdlusaluste saamiseks sobiva võrdlusriigina Brasiiliat ja äriühingut KHS Industria de Maquinas LTDA. Huvitatud isikutel paluti kommenteerida Brasiilia sobivust võrdlusriigina ja äriühingu KHS Industria de Maquinas LTDA sobivust võrdlusriigi tootjana. |
| --- | --- |

(65)

Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades andis komisjon huvitatud isikutele teise teatega teada, et kavatseb kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taandega kasutada normaalväärtuse arvutamiseks vajalike moonutamata hindade või võrdlusaluste saamiseks sobiva võrdlusriigina Brasiiliat ja äriühingut KHS Industria de Maquinas LTDA. Huvitatud isikutel paluti kommenteerida Brasiilia sobivust võrdlusriigina ja äriühingu KHS Industria de Maquinas LTDA sobivust võrdlusriigi tootjana.

| (66) | Pärast teist teadet saadi märkused kahelt valimisse kaasatud eksportivalt tootjalt, kes väitsid järgmist:






  a) | Brasiilia tootja KHS Industria de Maquinas LTDA, keda teises teates soovitati kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramise allikana, ei ole sobiv, kuna see on ankrute tootmise asemel spetsialiseerunud täite- ja lisaseadmete projekteerimisele ning tootmisele; |
| --- | --- | --- |

(66)

Pärast teist teadet saadi märkused kahelt valimisse kaasatud eksportivalt tootjalt, kes väitsid järgmist:

a)

Brasiilia tootja KHS Industria de Maquinas LTDA, keda teises teates soovitati kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramise allikana, ei ole sobiv, kuna see on ankrute tootmise asemel spetsialiseerunud täite- ja lisaseadmete projekteerimisele ning tootmisele;

| b) | Brasiilias esinevad turumoonutused (Hiinast pärit roostevabast terasest lehtvaltstoodete suhtes kohaldatavad dumpinguvastased tollimaksud, roostevabast terasest lehtvaltstoodete ekspordikvoodid Ameerika Ühendriikidesse ning Indoneesiast, Belgiast, Soomest, Lõuna-Aafrikast, Hiinast ja Saksamaalt pärit roostevabast terasest lehtvaltstoodete imporditariifid) moonutasid Brasiilia roostevabast terasest lehtvaltstoodete (HS-kood 721933) turgu ja seega ei olnud Brasiilia selle kõige olulisema tootmisteguri väärtus usaldusväärne; |
| --- | --- |

b)

Brasiilias esinevad turumoonutused (Hiinast pärit roostevabast terasest lehtvaltstoodete suhtes kohaldatavad dumpinguvastased tollimaksud, roostevabast terasest lehtvaltstoodete ekspordikvoodid Ameerika Ühendriikidesse ning Indoneesiast, Belgiast, Soomest, Lõuna-Aafrikast, Hiinast ja Saksamaalt pärit roostevabast terasest lehtvaltstoodete imporditariifid) moonutasid Brasiilia roostevabast terasest lehtvaltstoodete (HS-kood 721933) turgu ja seega ei olnud Brasiilia selle kõige olulisema tootmisteguri väärtus usaldusväärne;

| c) | Brasiilia kohaldas kolme põhitooraine (teras, ankrusisesed torud ja kaelad) suhtes kõrgemat imporditariifi kui paljud teised riigid. Seega oli Brasiilia kohalik turg kaitsvam kui teised turud; |
| --- | --- |

c)

Brasiilia kohaldas kolme põhitooraine (teras, ankrusisesed torud ja kaelad) suhtes kõrgemat imporditariifi kui paljud teised riigid. Seega oli Brasiilia kohalik turg kaitsvam kui teised turud;

| d) | osa ankrute peamistest tootmisteguritest imporditi Brasiiliasse Hiinast (37 % terasest lehtvaltstoodetest, 50 % ankrusisestest torudest ja 54 % kaeladest), mistõttu moonutavad nende hinnad ka asjakohaste tootmistegurite turuhindu Brasiilias. |
| --- | --- |

d)

osa ankrute peamistest tootmisteguritest imporditi Brasiiliasse Hiinast (37 % terasest lehtvaltstoodetest, 50 % ankrusisestest torudest ja 54 % kaeladest), mistõttu moonutavad nende hinnad ka asjakohaste tootmistegurite turuhindu Brasiilias.

| (67) | Sellest tulenevalt väitsid huvitatud isikud, et Brasiilia turuandmete usaldusväärsus nende tootmistegurite moonutamata turuväärtuse kindlaksmääramisel on küsitav. |
| --- | --- |

(67)

Sellest tulenevalt väitsid huvitatud isikud, et Brasiilia turuandmete usaldusväärsus nende tootmistegurite moonutamata turuväärtuse kindlaksmääramisel on küsitav.

| (68) | Kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat pakkusid sobivaks võrdlusriigiks Malaisiat, sest selle majandusarengu tase oli sarnane Hiinaga, isegi kui Malaisias ei olnud ankrutootjat. |
| --- | --- |

(68)

Kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat pakkusid sobivaks võrdlusriigiks Malaisiat, sest selle majandusarengu tase oli sarnane Hiinaga, isegi kui Malaisias ei olnud ankrutootjat.

| (69) | Malaisiat ei saanud siiski kasutada võimaliku võrdlusriigina, sest nagu huvitatud isikud ise tunnistasid, puudus Malaisias ankrute tootmine. |
| --- | --- |

(69)

Malaisiat ei saanud siiski kasutada võimaliku võrdlusriigina, sest nagu huvitatud isikud ise tunnistasid, puudus Malaisias ankrute tootmine.

| (70) | Lisaks vaatas komisjon läbi tõendid (35) roostevabast terasest lehtvaltstoodete (HS-kood 721933) tõenäoliste turumoonutuste kohta Brasiilias. Hiinast pärit roostevabast terasest lehtvaltstoodete suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste tollimaksude olemasolu ei ole asjakohane, sest tooraine võrdlushinna kindlaksmääramisel jäetakse Hiinast pärit import välja. Näib, et roostevabast terasest lehtvaltstoodete ekspordile Ameerika Ühendriikidesse kehtestatud kvoodid ei piira importi Ameerika Ühendriikidest, sest see on endiselt suuruselt kolmas selle toote eksportija Brasiiliasse (pärast Hiinat ja Indoneesiat). Lisaks on Ameerika Ühendriikidest pärit roostevabast terasest lehtvaltstoodete import Brasiiliasse veidi kõrgema hinnaga kui import kümnest suurimast importivast riigist, välja arvatud Hiinast (vastavalt 16,3 eurot/kg ja 14,5 eurot/kg roostevabast terasest lehtvaltstoodete puhul). Neid asjaolusid arvesse võttes lükkas komisjon tagasi väite, et Brasiilia roostevabast terasest lehtvaltstoodete (HS-kood 721933) turg oli moonutatud Hiina suhtes kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude ja Ameerika Ühendriikide suhtes kehtivate ekspordikvootide tõttu. |
| --- | --- |

(70)

Lisaks vaatas komisjon läbi tõendid (35) roostevabast terasest lehtvaltstoodete (HS-kood 721933) tõenäoliste turumoonutuste kohta Brasiilias. Hiinast pärit roostevabast terasest lehtvaltstoodete suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste tollimaksude olemasolu ei ole asjakohane, sest tooraine võrdlushinna kindlaksmääramisel jäetakse Hiinast pärit import välja. Näib, et roostevabast terasest lehtvaltstoodete ekspordile Ameerika Ühendriikidesse kehtestatud kvoodid ei piira importi Ameerika Ühendriikidest, sest see on endiselt suuruselt kolmas selle toote eksportija Brasiiliasse (pärast Hiinat ja Indoneesiat). Lisaks on Ameerika Ühendriikidest pärit roostevabast terasest lehtvaltstoodete import Brasiiliasse veidi kõrgema hinnaga kui import kümnest suurimast importivast riigist, välja arvatud Hiinast (vastavalt 16,3 eurot/kg ja 14,5 eurot/kg roostevabast terasest lehtvaltstoodete puhul). Neid asjaolusid arvesse võttes lükkas komisjon tagasi väite, et Brasiilia roostevabast terasest lehtvaltstoodete (HS-kood 721933) turg oli moonutatud Hiina suhtes kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude ja Ameerika Ühendriikide suhtes kehtivate ekspordikvootide tõttu.

35

| (71) | Kolme põhitooraine imporditariifi taseme kohta märkis komisjon, et normaalväärtuse arvutamisel kasutatud moonutamata väärtuste puhul võetakse arvesse imporditollimakse, kuna need on asendus võimalike võrdlusriikide siseturul valitsevale hinnale. Seepärast ei ole tooraine imporditollimaksude vastavate tasemete abstraktne võrdlus põhimõtteliselt sobiv tegur võrdlusriikide asjakohasuse võrdlemisel. Igal juhul märkis komisjon, et imporditollimaksude tase on vaid üks aspektidest, mille alusel hinnata, kas teatav turg on avatud või kaitstud, ning huvitatud isik ei esitanud muid konkreetseid tõendeid, mis näitaksid, et Brasiilia puhul oli see asjaomase tooraine puhul nii. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(71)

Kolme põhitooraine imporditariifi taseme kohta märkis komisjon, et normaalväärtuse arvutamisel kasutatud moonutamata väärtuste puhul võetakse arvesse imporditollimakse, kuna need on asendus võimalike võrdlusriikide siseturul valitsevale hinnale. Seepärast ei ole tooraine imporditollimaksude vastavate tasemete abstraktne võrdlus põhimõtteliselt sobiv tegur võrdlusriikide asjakohasuse võrdlemisel. Igal juhul märkis komisjon, et imporditollimaksude tase on vaid üks aspektidest, mille alusel hinnata, kas teatav turg on avatud või kaitstud, ning huvitatud isik ei esitanud muid konkreetseid tõendeid, mis näitaksid, et Brasiilia puhul oli see asjaomase tooraine puhul nii. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

| (72) | Seoses põhitooraine impordiga Hiinast võrdles komisjon ka Brasiiliat ja Venemaad, mis on kaks võimalikku võrdlusriiki, kus toimub teadaolevalt ankrute tootmine. Impordiandmete analüüs näitas, et peamiste tootmistegurite, roostevabast terasest rullide (HS-kood 721933), mis moodustavad enam kui 50 % ankrute tootmiskuludest, import Hiinast Venemaale oli suurem kui import Brasiiliasse (60 % roostevabadest terasrullidest imporditi Venemaale Hiinast, samal ajal Brasiilia puhul oli see osakaal palju väiksem (37 %)). Lisaks oli ankrusiseste torude, mis moodustavad enam kui 20 % ankrute tootmiskuludest, import Hiinast Venemaale samuti suurem kui import Brasiiliasse (vastavalt 68 % ja 50 %). Võttes arvesse nende kahe põhitooraine (roostevabast terasest rullid ja ankrusisesed torud) osakaalu ankrute tootmiskuludes, oleks ainuüksi Hiinast pärit erinevate impordimahtude põhjal moonutamata väärtuste jaoks kättesaadavad andmed vähem usaldusväärsed Venemaa kui Brasiilia puhul. Seda arvesse võttes ei peetud Venemaad sobivaks võrdlusriigiks alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses. |
| --- | --- |

(72)

Seoses põhitooraine impordiga Hiinast võrdles komisjon ka Brasiiliat ja Venemaad, mis on kaks võimalikku võrdlusriiki, kus toimub teadaolevalt ankrute tootmine. Impordiandmete analüüs näitas, et peamiste tootmistegurite, roostevabast terasest rullide (HS-kood 721933), mis moodustavad enam kui 50 % ankrute tootmiskuludest, import Hiinast Venemaale oli suurem kui import Brasiiliasse (60 % roostevabadest terasrullidest imporditi Venemaale Hiinast, samal ajal Brasiilia puhul oli see osakaal palju väiksem (37 %)). Lisaks oli ankrusiseste torude, mis moodustavad enam kui 20 % ankrute tootmiskuludest, import Hiinast Venemaale samuti suurem kui import Brasiiliasse (vastavalt 68 % ja 50 %). Võttes arvesse nende kahe põhitooraine (roostevabast terasest rullid ja ankrusisesed torud) osakaalu ankrute tootmiskuludes, oleks ainuüksi Hiinast pärit erinevate impordimahtude põhjal moonutamata väärtuste jaoks kättesaadavad andmed vähem usaldusväärsed Venemaa kui Brasiilia puhul. Seda arvesse võttes ei peetud Venemaad sobivaks võrdlusriigiks alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses.

| (73) | Komisjon vaatas läbi ka tõendid Brasiilia äriühingu KHS Industria de Maquinas LTDA kohta ning kinnitas, et äriühing on ankrute tootmise asemel spetsialiseerunud õlle ümbervalamiseks ette nähtud täitetehnoloogia ja -süsteemide projekteerimisele ja tootmisele ankrute täite- ja lisaseadmete valdkonnas. Seega ei saa teda enam lugeda ankrutootjaks. |
| --- | --- |

(73)

Komisjon vaatas läbi ka tõendid Brasiilia äriühingu KHS Industria de Maquinas LTDA kohta ning kinnitas, et äriühing on ankrute tootmise asemel spetsialiseerunud õlle ümbervalamiseks ette nähtud täitetehnoloogia ja -süsteemide projekteerimisele ja tootmisele ankrute täite- ja lisaseadmete valdkonnas. Seega ei saa teda enam lugeda ankrutootjaks.

| (74) | Tegelikult oli komisjon esimeses teates määranud kindlaks veel kaks ankrutootjat. Sellest hoolimata ei suutnud komisjon leida asjakohaseid finantsandmeid Brasiilia ülejäänud kindlakstehtud ankrutootjate kohta. Kuna puudub asjakohane võrdlusalus uuritava toote mõistlike müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlaksmääramiseks Brasiilias, mis on ainus järelejäänud võrdlusriik, kus toimub teadaolevalt ankrute tootmine ja seega on kättesaadav põhitooraine, leidis komisjon esialgu, et sarnaseid tooteid tootva sektori äriühingute andmed võivad olla nendes tingimustes asjakohased. Seetõttu püüdis komisjon leida andmeid nende tootjate kohta, kes omavad ankrutega sarnast tootevalikut, nimelt kes valmistavad tooteid, mis olid kasutatava tooraine, lõpptoote vormi ja otstarbe poolest sarnased. Uurimine põhines NACE koodidel (36). Viie ettevõtte, kelle NACE kood on 2592 (kergmetallist pakendid), kes toodavad metallpurke, pakketooteid, toiduainetööstuse mahuteid, andmed olid kättesaadavad Orbise andmebaasis (37) ning nende äriühingute toodetavaid tooteid võis kasutatava tooraine, lõpptoote vormi ja otstarbe poolest pidada ankrutega sarnasteks. Lisaks olid Orbise andmebaasis sama NACE koodi 2592 all samuti registreeritud kaks valimisse kaasatud Hiina eksportivat tootjat metallpurkide, pakketoodete ja toiduainetööstuse mahutite tootjatena. Lõppkokkuvõttes olid neist viiest Brasiilia metallpurkide, pakketoodete ja mahutite tootjast uurimisperioodi kohta finantsandmed üksnes ühel, Metalurgica Mococa SA-l (38). |
| --- | --- |

(74)

Tegelikult oli komisjon esimeses teates määranud kindlaks veel kaks ankrutootjat. Sellest hoolimata ei suutnud komisjon leida asjakohaseid finantsandmeid Brasiilia ülejäänud kindlakstehtud ankrutootjate kohta. Kuna puudub asjakohane võrdlusalus uuritava toote mõistlike müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlaksmääramiseks Brasiilias, mis on ainus järelejäänud võrdlusriik, kus toimub teadaolevalt ankrute tootmine ja seega on kättesaadav põhitooraine, leidis komisjon esialgu, et sarnaseid tooteid tootva sektori äriühingute andmed võivad olla nendes tingimustes asjakohased. Seetõttu püüdis komisjon leida andmeid nende tootjate kohta, kes omavad ankrutega sarnast tootevalikut, nimelt kes valmistavad tooteid, mis olid kasutatava tooraine, lõpptoote vormi ja otstarbe poolest sarnased. Uurimine põhines NACE koodidel (36). Viie ettevõtte, kelle NACE kood on 2592 (kergmetallist pakendid), kes toodavad metallpurke, pakketooteid, toiduainetööstuse mahuteid, andmed olid kättesaadavad Orbise andmebaasis (37) ning nende äriühingute toodetavaid tooteid võis kasutatava tooraine, lõpptoote vormi ja otstarbe poolest pidada ankrutega sarnasteks. Lisaks olid Orbise andmebaasis sama NACE koodi 2592 all samuti registreeritud kaks valimisse kaasatud Hiina eksportivat tootjat metallpurkide, pakketoodete ja toiduainetööstuse mahutite tootjatena. Lõppkokkuvõttes olid neist viiest Brasiilia metallpurkide, pakketoodete ja mahutite tootjast uurimisperioodi kohta finantsandmed üksnes ühel, Metalurgica Mococa SA-l (38).

36

37

38

| (75) | Kättesaadavate andmete analüüsi põhjal otsustas komisjon kasutada uurimise algetapis sobiva võrdlusriigina Brasiiliat ja arvestusliku normaalväärtuse arvutamisel ühe äriühingu, Metalurgica Mococa SA finantsandmeid kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a. |
| --- | --- |

(75)

Kättesaadavate andmete analüüsi põhjal otsustas komisjon kasutada uurimise algetapis sobiva võrdlusriigina Brasiiliat ja arvestusliku normaalväärtuse arvutamisel ühe äriühingu, Metalurgica Mococa SA finantsandmeid kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a.

Sotsiaal- ja keskkonnakaitse tase

Sotsiaal- ja keskkonnakaitse tase

| (76) | Kuna kõigi eespool kirjeldatud asjaolude põhjal tehti kindlaks, et Brasiilia on ainus sobiv võrdlusriik, ei olnud vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande viimasele lausele vaja hinnata sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset. |
| --- | --- |

(76)

Kuna kõigi eespool kirjeldatud asjaolude põhjal tehti kindlaks, et Brasiilia on ainus sobiv võrdlusriik, ei olnud vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande viimasele lausele vaja hinnata sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset.

Kokkuvõte

Kokkuvõte

| (77) | Eespool esitatud analüüsi silmas pidades vastab Brasiilia alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumidele, mistõttu seda saab pidada sobivaks võrdlusriigiks. |
| --- | --- |

(77)

Eespool esitatud analüüsi silmas pidades vastab Brasiilia alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumidele, mistõttu seda saab pidada sobivaks võrdlusriigiks.

Moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

Moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

| (78) | Komisjon esitas esimeses teates loetelu kõigist tootmisteguritest, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida eksportivad tootjad uuritava toote tootmisel kasutavad, ning kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja avalikult kättesaadavat teavet iga kõnealuses teates nimetatud tootmisteguri moonutamata väärtuste kohta. |
| --- | --- |

(78)

Komisjon esitas esimeses teates loetelu kõigist tootmisteguritest, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida eksportivad tootjad uuritava toote tootmisel kasutavad, ning kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja avalikult kättesaadavat teavet iga kõnealuses teates nimetatud tootmisteguri moonutamata väärtuste kohta.

| (79) | Seejärel märkis komisjon teises teates, et normaalväärtuse arvutamiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a kasutab ta enamiku tootmisteguritega (eelkõige toorainega) seotud moonutamata kulude kindlakstegemiseks andmebaasi Global Trade Atlas (edaspidi „GTA andmebaas“). Lisaks teatas komisjon, et kasutab moonutamata tööjõukulude kindlaks tegemiseks ILOt (39) ja elektrienergia puhul ülemaailmset elektrihinna uuringut (40). |
| --- | --- |

(79)

Seejärel märkis komisjon teises teates, et normaalväärtuse arvutamiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a kasutab ta enamiku tootmisteguritega (eelkõige toorainega) seotud moonutamata kulude kindlakstegemiseks andmebaasi Global Trade Atlas (edaspidi „GTA andmebaas“). Lisaks teatas komisjon, et kasutab moonutamata tööjõukulude kindlaks tegemiseks ILOt (39) ja elektrienergia puhul ülemaailmset elektrihinna uuringut (40).

39

40

| (80) | Teises teates teavitas komisjon huvitatud isikuid ka sellest, et kuna mõned tooraineartiklid olid valimisse kaasatud eksportivate tootjate kogutootmiskuludes väikese tähtsusega, käsitati mõningaid tootmistegureid kulumaterjalidena. Komisjon arvutas kulumaterjalide osakaalu tooraine kogukulus ja kohaldas seda osakaalu toorainete ümberarvutatud kuludele asjaomase võrdlusriigi kindlaksmääratud moonutamata võrdlusaluste kasutamisel. |
| --- | --- |

(80)

Teises teates teavitas komisjon huvitatud isikuid ka sellest, et kuna mõned tooraineartiklid olid valimisse kaasatud eksportivate tootjate kogutootmiskuludes väikese tähtsusega, käsitati mõningaid tootmistegureid kulumaterjalidena. Komisjon arvutas kulumaterjalide osakaalu tooraine kogukulus ja kohaldas seda osakaalu toorainete ümberarvutatud kuludele asjaomase võrdlusriigi kindlaksmääratud moonutamata võrdlusaluste kasutamisel.

Moonutamata kulud ja võrdlusalused

Moonutamata kulud ja võrdlusalused

3.2.1.2.   Tootmistegurid

| (81) | Võttes arvesse kogu huvitatud isikute esitatud ja kaugmeetodil toimunud ristkontrollide käigus kogutud teavet, tehti kindlaks järgmised tootmistegurid ja nende allikad, et määrata kindlaks normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a.

  Tabel 1


  Ankrute tootmistegurid









  Tootmistegur | Kauba kood | Moonutamata väärtus |
| --- | --- | --- | --- |
| Tooraine |
| Roostevaba terasrull | 721933 | 16,73  CNY/kg |
| Ankrusisene toru | 84819090 | 387,18  CNY/kg |
| Kael | 73269090 | 100,27  CNY/kg |
| Jäägid (vanametall) | 720421 | 8,86  CNY/kg |
| Tööjõud |
| Töötleva tööstuse töötajate töötasu | – | 29,20  CNY/tund |
| Energia |
| Elektrienergia | – | 0,7475  CNY/kWh |

(81)

Võttes arvesse kogu huvitatud isikute esitatud ja kaugmeetodil toimunud ristkontrollide käigus kogutud teavet, tehti kindlaks järgmised tootmistegurid ja nende allikad, et määrata kindlaks normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a.

Tabel 1

Tabel 1

Ankrute tootmistegurid

Ankrute tootmistegurid

Tootmistegur

Tootmistegur

Kauba kood

Kauba kood

Moonutamata väärtus

Moonutamata väärtus

Tooraine

Tooraine

Roostevaba terasrull

721933

16,73  CNY/kg

Ankrusisene toru

84819090

387,18  CNY/kg

Kael

73269090

100,27  CNY/kg

Jäägid (vanametall)

720421

8,86  CNY/kg

Tööjõud

Tööjõud

Töötleva tööstuse töötajate töötasu

–

29,20  CNY/tund

Energia

Energia

Elektrienergia

–

0,7475  CNY/kWh

Tooraine

Tooraine

| (82) | Selleks et teha kindlaks võrdlusriigi tootja tehasesse tarnitud tooraine moonutamata hind, kasutas komisjon alusena võrdlusriigi kaalutud keskmist impordihinda (millele lisandusid imporditollimaksud ja transpordikulud), nagu see oli esitatud GTAs. Võrdlusriigi impordihind määrati kindlaks kõigist kolmandatest riikidest, välja arvatud Hiinast ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 (41) I lisas loetletud riikidest, kes ei ole WTO liikmed, pärit impordi ühikuhindade kaalutud keskmisena. Komisjon otsustas jätta välja Hiinast pärit impordi võrdlusriiki, sest nagu ta järeldas põhjenduses 58, ei ole Hiina omamaiste hindade ja kulude kasutamine sobiv oluliste moonutuste tõttu vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile b. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad moonutused ei mõjuta ekspordiks ettenähtud tooteid samas ulatuses, oli komisjon seisukohal, et samad moonutused mõjutasid ekspordihindu. Pärast Hiinast ja mitteturumajanduslikest riikidest võrdlusriiki suunatud impordi väljajätmist oli komisjon seisukohal, et muudest kolmandatest riikidest pärit põhitooraine import oli endiselt representatiivne. |
| --- | --- |

(82)

Selleks et teha kindlaks võrdlusriigi tootja tehasesse tarnitud tooraine moonutamata hind, kasutas komisjon alusena võrdlusriigi kaalutud keskmist impordihinda (millele lisandusid imporditollimaksud ja transpordikulud), nagu see oli esitatud GTAs. Võrdlusriigi impordihind määrati kindlaks kõigist kolmandatest riikidest, välja arvatud Hiinast ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 (41) I lisas loetletud riikidest, kes ei ole WTO liikmed, pärit impordi ühikuhindade kaalutud keskmisena. Komisjon otsustas jätta välja Hiinast pärit impordi võrdlusriiki, sest nagu ta järeldas põhjenduses 58, ei ole Hiina omamaiste hindade ja kulude kasutamine sobiv oluliste moonutuste tõttu vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile b. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad moonutused ei mõjuta ekspordiks ettenähtud tooteid samas ulatuses, oli komisjon seisukohal, et samad moonutused mõjutasid ekspordihindu. Pärast Hiinast ja mitteturumajanduslikest riikidest võrdlusriiki suunatud impordi väljajätmist oli komisjon seisukohal, et muudest kolmandatest riikidest pärit põhitooraine import oli endiselt representatiivne.

41

| (83) | Pärast teist teadet väitsid valimisse kaasatud eksportivad tootjad, et õige HS-kood ankrusiseste torude puhul, mida tuleks kasutada selle tooraine moonutamata väärtuse kindlaks määramiseks, on 848180, mitte 848190. Eksportivad tootjad väitsid, et HS-koodiga 848180 tähistatakse kraane, klappe, ventiile jms armatuuri torude, katelde, reservuaaride, paakide jms jaoks, kuid HS-kood 848190 viitab nende osadele. Valimisse kaasatud eksportijad väitsid, et ankrusisene toru on omamoodi ventiil, mitte selle osa. Kuna selle koodi puhul kasutatav mõõtühik Brasiilia nomenklatuuris on tükk/ühik, kajastab see asjakohaselt selle materjali tegelikku hankimist ja hinnakujundust. Lisaks kasutavad seda koodi ka ankrusiseste torude tarnijad EList eksportimisel. Seega on HS-kood 848180 sobiv ankrusiseste torude klassifitseerimiseks. |
| --- | --- |

(83)

Pärast teist teadet väitsid valimisse kaasatud eksportivad tootjad, et õige HS-kood ankrusiseste torude puhul, mida tuleks kasutada selle tooraine moonutamata väärtuse kindlaks määramiseks, on 848180, mitte 848190. Eksportivad tootjad väitsid, et HS-koodiga 848180 tähistatakse kraane, klappe, ventiile jms armatuuri torude, katelde, reservuaaride, paakide jms jaoks, kuid HS-kood 848190 viitab nende osadele. Valimisse kaasatud eksportijad väitsid, et ankrusisene toru on omamoodi ventiil, mitte selle osa. Kuna selle koodi puhul kasutatav mõõtühik Brasiilia nomenklatuuris on tükk/ühik, kajastab see asjakohaselt selle materjali tegelikku hankimist ja hinnakujundust. Lisaks kasutavad seda koodi ka ankrusiseste torude tarnijad EList eksportimisel. Seega on HS-kood 848180 sobiv ankrusiseste torude klassifitseerimiseks.

| (84) | Komisjon selgitas, et HS-koodi rubriik 8481 hõlmab muu hulgas ka survegaasil töötavaid õlledoseerimissüsteeme baarilettide jaoks, mis koosnevad peamiselt ühest või mitmest käsikraanist, mida varustatakse õllega ankrutesse juhitud rõhu all oleva süsinikdioksiidi abil. Ankrusisene toru on ette nähtud survegaasi (süsinikdioksiid) säilitamiseks ankrus ja karboniseeritud vedeliku väljastamiseks, tagades selle nõuetekohase voo. Seda funktsiooni täidab peamiselt ankrusiseses torus sisalduv mehhanism, kuhu kuulub ventiil (või olenevalt mudelist kaks ventiili). Seetõttu võib ankrusisest toru pidada HS-koodi rubriiki 8481 kuuluvate survegaasil töötavate õlledoseerimissüsteemide osaks ning see tuleb liigitada CN-koodi 848190 alla. Lisaks esitas üks valimisse kaasatud eksportiv tootja ankrusiseste torude impordidokumendid, mis kajastasid ankrusiseste torude importi HS-koodi 848190 all. Üldiselt väitsid pooled koostööd tegevatest eksportivatest tootjatest, et HS-koodi 848190 kasutatakse ankrusiseste torude puhul. Seetõttu lükati huvitatud isikute väide HS-koodi 848180 kasutamise kohta tagasi. |
| --- | --- |

(84)

Komisjon selgitas, et HS-koodi rubriik 8481 hõlmab muu hulgas ka survegaasil töötavaid õlledoseerimissüsteeme baarilettide jaoks, mis koosnevad peamiselt ühest või mitmest käsikraanist, mida varustatakse õllega ankrutesse juhitud rõhu all oleva süsinikdioksiidi abil. Ankrusisene toru on ette nähtud survegaasi (süsinikdioksiid) säilitamiseks ankrus ja karboniseeritud vedeliku väljastamiseks, tagades selle nõuetekohase voo. Seda funktsiooni täidab peamiselt ankrusiseses torus sisalduv mehhanism, kuhu kuulub ventiil (või olenevalt mudelist kaks ventiili). Seetõttu võib ankrusisest toru pidada HS-koodi rubriiki 8481 kuuluvate survegaasil töötavate õlledoseerimissüsteemide osaks ning see tuleb liigitada CN-koodi 848190 alla. Lisaks esitas üks valimisse kaasatud eksportiv tootja ankrusiseste torude impordidokumendid, mis kajastasid ankrusiseste torude importi HS-koodi 848190 all. Üldiselt väitsid pooled koostööd tegevatest eksportivatest tootjatest, et HS-koodi 848190 kasutatakse ankrusiseste torude puhul. Seetõttu lükati huvitatud isikute väide HS-koodi 848180 kasutamise kohta tagasi.

| (85) | Andmed ankrusiseste torude impordi kohta Brasiiliasse liigitati kahe asjakohase laiendatud koodi alla: 84819010 (aerosoolventiilide osad, vannitoaseadmed jne) ja 84819090 (kraanide osad, muud kanalisatsiooniseadmed jne). Valiti 84819090, kuna ankrusisesed torud ei olnud aerosoolventiilide osad. |
| --- | --- |

(85)

Andmed ankrusiseste torude impordi kohta Brasiiliasse liigitati kahe asjakohase laiendatud koodi alla: 84819010 (aerosoolventiilide osad, vannitoaseadmed jne) ja 84819090 (kraanide osad, muud kanalisatsiooniseadmed jne). Valiti 84819090, kuna ankrusisesed torud ei olnud aerosoolventiilide osad.

| (86) | Mõne tootmisteguri puhul moodustasid koostööd tegevate eksportivate tootjate tegelikud konkreetsed kulud uurimisperioodil tühise osa tooraine kogukuludest. Olenemata kasutatud allikast ei mõjutanud nende puhul kasutatud väärtus märkimisväärselt dumpingumarginaali arvutamist, mistõttu komisjon otsustas lisada need kulud kulumaterjalide alla, nagu on selgitatud põhjenduses 80. |
| --- | --- |

(86)

Mõne tootmisteguri puhul moodustasid koostööd tegevate eksportivate tootjate tegelikud konkreetsed kulud uurimisperioodil tühise osa tooraine kogukuludest. Olenemata kasutatud allikast ei mõjutanud nende puhul kasutatud väärtus märkimisväärselt dumpingumarginaali arvutamist, mistõttu komisjon otsustas lisada need kulud kulumaterjalide alla, nagu on selgitatud põhjenduses 80.

| (87) | Selleks et teha kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taandega kindlaks tooraine moonutamata hind, kohaldas komisjon võrdlusriigi asjakohast imporditollimaksu. |
| --- | --- |

(87)

Selleks et teha kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taandega kindlaks tooraine moonutamata hind, kohaldas komisjon võrdlusriigi asjakohast imporditollimaksu.

| (88) | Komisjon väljendas koostööd tegeva eksportiva tootja tooraine tarne eest kantud transpordikulu protsendimäärana tema asjaomase tooraine tegelikust kulust ja kohaldas siis sama protsendimäära sama tooraine moonutamata kulule, et määrata kindlaks moonutamata transpordikulu. Komisjon leidis, et käesoleva uurimise seisukohast võiks eksportiva tootja tooraine ja esitatud transpordikulude suhet kasutada mõistlikult näitajana, mille abil hinnata äriühingu tehasesse tarnitud tooraine moonutamata transpordikulusid. |
| --- | --- |

(88)

Komisjon väljendas koostööd tegeva eksportiva tootja tooraine tarne eest kantud transpordikulu protsendimäärana tema asjaomase tooraine tegelikust kulust ja kohaldas siis sama protsendimäära sama tooraine moonutamata kulule, et määrata kindlaks moonutamata transpordikulu. Komisjon leidis, et käesoleva uurimise seisukohast võiks eksportiva tootja tooraine ja esitatud transpordikulude suhet kasutada mõistlikult näitajana, mille abil hinnata äriühingu tehasesse tarnitud tooraine moonutamata transpordikulusid.

Tööjõud

Tööjõud

| (89) | Komisjon kasutas Brasiilia töötasude kindlaksmääramiseks ILO (42) statistikat. ILO statistika annab teavet Brasiilia töötleva tööstuse töötajate igakuise töötasu kohta ja keskmiste iganädalaste töötundide kohta (43) 2021. aastal. Igakuisele töötasule lisati tööjõuga seotud lisakulud, mida tööandja kandis, avalikult kättesaadavate allikate (44) alusel. |
| --- | --- |

(89)

Komisjon kasutas Brasiilia töötasude kindlaksmääramiseks ILO (42) statistikat. ILO statistika annab teavet Brasiilia töötleva tööstuse töötajate igakuise töötasu kohta ja keskmiste iganädalaste töötundide kohta (43) 2021. aastal. Igakuisele töötasule lisati tööjõuga seotud lisakulud, mida tööandja kandis, avalikult kättesaadavate allikate (44) alusel.

42

43

44

| (90) | Ühe valimisse kaasatud eksportiva tootja kaugmeetodil toimunud ristkontrolli käigus ei leidnud komisjon andmeid tegelike töötundide kohta, vaid üksnes standardtöötundide kohta. Eksportiv tootja teatas, et tegelikud töötunnid olid keskmiselt 10 minutit pikemad enne ja pärast vahetust/tööpäeva seoses tootmisrajatisse saabumise ja sellest lahkumisega. Seetõttu suurendas komisjon asjaomase valimisse kaasatud eksportiva tootja standardtöötunde 20 minuti võrra vahetuse/tööpäeva kohta. |
| --- | --- |

(90)

Ühe valimisse kaasatud eksportiva tootja kaugmeetodil toimunud ristkontrolli käigus ei leidnud komisjon andmeid tegelike töötundide kohta, vaid üksnes standardtöötundide kohta. Eksportiv tootja teatas, et tegelikud töötunnid olid keskmiselt 10 minutit pikemad enne ja pärast vahetust/tööpäeva seoses tootmisrajatisse saabumise ja sellest lahkumisega. Seetõttu suurendas komisjon asjaomase valimisse kaasatud eksportiva tootja standardtöötunde 20 minuti võrra vahetuse/tööpäeva kohta.

Elektrienergia

Elektrienergia

| (91) | Teises teates märkis komisjon, et ta kasutab elektrienergia võrdlusaluste puhul ülemaailmset elektrihinna uuringut (45). Valimisse kaasatud eksportivad tootjad väitsid, et komisjon peaks kasutama Brasiilia kohaliku turu peamise elektritarnija EDP Brasili (46) andmeid, võttes arvesse tippkoormuse ja tipuvälise koormuse perioodi erinevaid tariife ning asjakohaseid hindu, mis olid ette nähtud tööstusklientide kategooriale, mis olid elektrienergia võrdlusaluste puhul usaldusväärsed. |
| --- | --- |

(91)

Teises teates märkis komisjon, et ta kasutab elektrienergia võrdlusaluste puhul ülemaailmset elektrihinna uuringut (45). Valimisse kaasatud eksportivad tootjad väitsid, et komisjon peaks kasutama Brasiilia kohaliku turu peamise elektritarnija EDP Brasili (46) andmeid, võttes arvesse tippkoormuse ja tipuvälise koormuse perioodi erinevaid tariife ning asjakohaseid hindu, mis olid ette nähtud tööstusklientide kategooriale, mis olid elektrienergia võrdlusaluste puhul usaldusväärsed.

45

46

| (92) | Brasiilia kaevandus- ja energeetikaministeerium (Ministério de Minas e Energia) avaldab igal aastal aruande Brasiilia energeetikasektori kohta (47). 2021. aasta aruanne sisaldab kõigi peamiste elektritarnijate keskmist elektritariifi, (48) mida Brasiilia kohaldas tööstusklientide suhtes (49). Komisjon pidas seda allikat elektrienergia võrdlusaluste kindlaksmääramisel kõige usaldusväärsemaks, kuna see sisaldas keskmiseid tariife, mida kohaldasid kõik peamised Brasiilia elektritarnijad, vastupidiselt eksportivate tootjate pakutud andmeallikale, mis viitas üksnes ühele elektritarnijale. Seepärast kasutas komisjon Brasiilia kaevandus- ja energeetikaministeeriumi 2021. aasta aruandes avaldatud tööstusklientide keskmist elektrienergia tariifi. |
| --- | --- |

(92)

Brasiilia kaevandus- ja energeetikaministeerium (Ministério de Minas e Energia) avaldab igal aastal aruande Brasiilia energeetikasektori kohta (47). 2021. aasta aruanne sisaldab kõigi peamiste elektritarnijate keskmist elektritariifi, (48) mida Brasiilia kohaldas tööstusklientide suhtes (49). Komisjon pidas seda allikat elektrienergia võrdlusaluste kindlaksmääramisel kõige usaldusväärsemaks, kuna see sisaldas keskmiseid tariife, mida kohaldasid kõik peamised Brasiilia elektritarnijad, vastupidiselt eksportivate tootjate pakutud andmeallikale, mis viitas üksnes ühele elektritarnijale. Seepärast kasutas komisjon Brasiilia kaevandus- ja energeetikaministeeriumi 2021. aasta aruandes avaldatud tööstusklientide keskmist elektrienergia tariifi.

Ministério de Minas e Energia

47

48

49

Tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum

Tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum

| (93) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on sätestatud, et arvestuslik normaalväärtus hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusid ning kasumisummat. Lisaks tuleb kindlaks teha tootmise üldkulud, et hõlmata kulud, mida eespool viidatud tootmistegurid ei hõlma. |
| --- | --- |

(93)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on sätestatud, et arvestuslik normaalväärtus hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusid ning kasumisummat. Lisaks tuleb kindlaks teha tootmise üldkulud, et hõlmata kulud, mida eespool viidatud tootmistegurid ei hõlma.

| (94) | Koostööd tegevate eksportivate tootjate tootmise üldkulusid väljendati protsentuaalse osana eksportivate tootjate tegelikest tootmiskuludest. Seda protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes. |
| --- | --- |

(94)

Koostööd tegevate eksportivate tootjate tootmise üldkulusid väljendati protsentuaalse osana eksportivate tootjate tegelikest tootmiskuludest. Seda protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes.

| (95) | Selleks et kindlaks teha moonutamata ja põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumisumma, tugines komisjon Metalurgica Mococa SA 2021. aasta finantsandmetele, mis on võetud Orbise andmebaasist. |
| --- | --- |

(95)

Selleks et kindlaks teha moonutamata ja põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumisumma, tugines komisjon Metalurgica Mococa SA 2021. aasta finantsandmetele, mis on võetud Orbise andmebaasist.

Arvutamine

Arvutamine

| (96) | Eelöeldu alusel arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(96)

Eelöeldu alusel arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil.

| (97) | Kõigepealt tegi komisjon kindlaks moonutamata tootmiskulud. Komisjon kohaldas moonutamata ühikukulusid koostööd tegevate eksportivate tootjate konkreetsete tootmistegurite tegeliku tarbimise suhtes. Neid eksportivate tootjate esitatud tarbimismäärasid kontrolliti kaugmeetodil toimunud ristkontrolli käigus. Komisjon korrutas kasutustegurid võrdlusriigis täheldatud moonutamata ühikukuludega, mida on kirjeldatud põhjendustes 82–88. |
| --- | --- |

(97)

Kõigepealt tegi komisjon kindlaks moonutamata tootmiskulud. Komisjon kohaldas moonutamata ühikukulusid koostööd tegevate eksportivate tootjate konkreetsete tootmistegurite tegeliku tarbimise suhtes. Neid eksportivate tootjate esitatud tarbimismäärasid kontrolliti kaugmeetodil toimunud ristkontrolli käigus. Komisjon korrutas kasutustegurid võrdlusriigis täheldatud moonutamata ühikukuludega, mida on kirjeldatud põhjendustes 82–88.

| (98) | Kui moonutamata tootmiskulud olid kindlaks määratud, kohaldas komisjon tootmise üldkulusid põhjenduses 94 märgitu kohaselt. |
| --- | --- |

(98)

Kui moonutamata tootmiskulud olid kindlaks määratud, kohaldas komisjon tootmise üldkulusid põhjenduses 94 märgitu kohaselt.

| (99) | Eelmises põhjenduses kirjeldatud viisil kindlaks määratud tootmiskulude suhtes kohaldas komisjon Brasiilias asuva äriühingu Metalurgica Mococa SA müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit. Müügi-, üld- ja halduskulud, väljendatuna protsendimäärana müüdud kaupade kuludest, mida kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes, moodustasid 8,5 %. Kasum, väljendatuna protsendimäärana müüdud kaupade kuludest, mida kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes, oli 24,4 %. |
| --- | --- |

(99)

Eelmises põhjenduses kirjeldatud viisil kindlaks määratud tootmiskulude suhtes kohaldas komisjon Brasiilias asuva äriühingu Metalurgica Mococa SA müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit. Müügi-, üld- ja halduskulud, väljendatuna protsendimäärana müüdud kaupade kuludest, mida kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes, moodustasid 8,5 %. Kasum, väljendatuna protsendimäärana müüdud kaupade kuludest, mida kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes, oli 24,4 %.

| (100) | Selle põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(100)

Selle põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil.

3.2.2.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (101) | Üks valimisse kaasatud eksportiv tootja eksportis liitu otse sõltumatutele klientidele. Teine eksportiv tootja eksportis otse sõltumatutele klientidele või Hongkongis asuva sõltumatu kaubandusettevõtte kaudu. Sellisel juhul saadeti eksportivalt tootjalt kaubad otse liidus asuvale sõltumatule kliendile, samal ajal kui arve väljastati Hongkongis asuvale kaubandusettevõttele. |
| --- | --- |

(101)

Üks valimisse kaasatud eksportiv tootja eksportis liitu otse sõltumatutele klientidele. Teine eksportiv tootja eksportis otse sõltumatutele klientidele või Hongkongis asuva sõltumatu kaubandusettevõtte kaudu. Sellisel juhul saadeti eksportivalt tootjalt kaubad otse liidus asuvale sõltumatule kliendile, samal ajal kui arve väljastati Hongkongis asuvale kaubandusettevõttele.

| (102) | Vaatlusaluse toote eksportmüügi puhul otse liidus asuvatele sõltumatutele klientidele tehti ekspordihind kindlaks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 8 vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstava hinna põhjal, kui vaatlusalune toode müüdi liitu ekspordiks. |
| --- | --- |

(102)

Vaatlusaluse toote eksportmüügi puhul otse liidus asuvatele sõltumatutele klientidele tehti ekspordihind kindlaks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 8 vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstava hinna põhjal, kui vaatlusalune toode müüdi liitu ekspordiks.

| (103) | Hongkongis asuva sõltumatu kaubandusettevõtte kaudu toimunud eksportmüügi puhul määrati ekspordihind kindlaks selle hinna alusel, millega eksporditud toodet kõnealusele kaubandusettevõttele esimest korda müüdi. Kuigi komisjonil oli tõendeid (veokirjad jne), et eksportivalt tootjalt saadeti need kaubad otse sõltumatule kliendile liidus, ei olnud võimalik kindlaks teha müügihinda lõppkliendile. Komisjon pöördus Hongkongis asuva kaubandusettevõtte poole, kuid see äriühing koostööd ei teinud. Ka Euroopa lõppklient, kes ostab kõnealuseid ankruid, ei teinud uurimises koostööd. Seetõttu ei olnud müügihind liidus asuvale lõppkliendile uurimise algetapis kättesaadav. |
| --- | --- |

(103)

Hongkongis asuva sõltumatu kaubandusettevõtte kaudu toimunud eksportmüügi puhul määrati ekspordihind kindlaks selle hinna alusel, millega eksporditud toodet kõnealusele kaubandusettevõttele esimest korda müüdi. Kuigi komisjonil oli tõendeid (veokirjad jne), et eksportivalt tootjalt saadeti need kaubad otse sõltumatule kliendile liidus, ei olnud võimalik kindlaks teha müügihinda lõppkliendile. Komisjon pöördus Hongkongis asuva kaubandusettevõtte poole, kuid see äriühing koostööd ei teinud. Ka Euroopa lõppklient, kes ostab kõnealuseid ankruid, ei teinud uurimises koostööd. Seetõttu ei olnud müügihind liidus asuvale lõppkliendile uurimise algetapis kättesaadav.

3.2.3.   Võrdlus

Võrdlus

| (104) | Komisjon võrdles normaalväärtust ja valimisse kaasatud eksportivate tootjate ekspordihinda tehasest hankimise tasandil tooteliigi kohta. |
| --- | --- |

(104)

Komisjon võrdles normaalväärtust ja valimisse kaasatud eksportivate tootjate ekspordihinda tehasest hankimise tasandil tooteliigi kohta.

| (105) | Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ning hinna võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Kohandati transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis-, tollimaksu- ja laenukulusid ning pangatasusid. |
| --- | --- |

(105)

Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ning hinna võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Kohandati transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis-, tollimaksu- ja laenukulusid ning pangatasusid.

3.2.4.   Dumpingumarginaalid

Dumpingumarginaalid

| (106) | Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12 võrdles komisjon valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(106)

Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12 võrdles komisjon valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (107) | Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, järgmised.






  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd | 77,1  % |
| Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd | 65,3  % |

(107)

Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, järgmised.

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal

Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd

77,1  %

Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd

65,3  %

| (108) | Valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul arvutas komisjon kaalutud keskmise dumpingumarginaali kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 6. Seega määrati kõnealune marginaal kindlaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate marginaalide (võtmata arvesse nende eksportivate tootjate marginaale, kelle dumpingumarginaal oli null või väheoluline) ja marginaalide põhjal, mis määratleti alusmääruse artiklis 18 osutatud tingimustel. |
| --- | --- |

(108)

Valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul arvutas komisjon kaalutud keskmise dumpingumarginaali kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 6. Seega määrati kõnealune marginaal kindlaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate marginaalide (võtmata arvesse nende eksportivate tootjate marginaale, kelle dumpingumarginaal oli null või väheoluline) ja marginaalide põhjal, mis määratleti alusmääruse artiklis 18 osutatud tingimustel.

| (109) | Sellele tuginedes on valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate esialgne dumpingumarginaal 72,1 %. |
| --- | --- |

(109)

Sellele tuginedes on valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate esialgne dumpingumarginaal 72,1 %.

| (110) | Kõikide teiste Hiina eksportivate tootjate puhul määras komisjon dumpingumarginaali kindlaks olemasolevate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme. |
| --- | --- |

(110)

Kõikide teiste Hiina eksportivate tootjate puhul määras komisjon dumpingumarginaali kindlaks olemasolevate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme.

| (111) | Komisjon leidis, et koostöö tase oli käesoleval juhul madal, kuna koostööd tegevate eksportivate tootjate osakaal Hiinast pärit hinnangulisest impordi kogumahust uurimisperioodil oli vaid ligikaudu 32 %. Seetõttu pidas komisjon kõigi teiste Hiina eksportivate tootjate puhul asjakohaseks määrata dumpingumarginaal kindlaks selle tüüpilise tooteliigi alusel, mille marginaal oli valimisse kuuluvate eksportivate tootjate seas kõrgeim. Seetõttu määrati kõigi teiste koostööst keeldunud eksportivate tootjate suhtes kohaldatavaks üleriigiliseks dumpingumarginaaliks 91,0 %. |
| --- | --- |

(111)

Komisjon leidis, et koostöö tase oli käesoleval juhul madal, kuna koostööd tegevate eksportivate tootjate osakaal Hiinast pärit hinnangulisest impordi kogumahust uurimisperioodil oli vaid ligikaudu 32 %. Seetõttu pidas komisjon kõigi teiste Hiina eksportivate tootjate puhul asjakohaseks määrata dumpingumarginaal kindlaks selle tüüpilise tooteliigi alusel, mille marginaal oli valimisse kuuluvate eksportivate tootjate seas kõrgeim. Seetõttu määrati kõigi teiste koostööst keeldunud eksportivate tootjate suhtes kohaldatavaks üleriigiliseks dumpingumarginaaliks 91,0 %.

| (112) | Esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised.






  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd | 77,1  % |
| Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd | 65,3  % |
| Muud koostööd tegevad äriühingud | 72,1  % |
| Kõik muud äriühingud | 91,0  % |

(112)

Esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised.

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal

Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd

77,1  %

Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd

65,3  %

Muud koostööd tegevad äriühingud

72,1  %

Kõik muud äriühingud

91,0  %

4.   KAHJU

KAHJU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (113) | Komisjonile kättesaadava teabe kohaselt tootis uurimisperioodil samasugust toodet kaheksa liidu tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(113)

Komisjonile kättesaadava teabe kohaselt tootis uurimisperioodil samasugust toodet kaheksa liidu tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (114) | Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang uurimisperioodil oli ligikaudu 1 926 200 ankrut. Komisjon tegi selle arvnäitaja kindlaks kogu teabe põhjal, mis oli liidu tootmisharu kohta kättesaadav, näiteks kaebuse esitaja vastused makromajanduslikule küsimustikule. Nagu on märgitud põhjenduses 7, moodustas valimisse kaasatud liidu tootjate toodang ligikaudu 73 % samasuguse toote hinnangulisest kogutoodangust liidus. |
| --- | --- |

(114)

Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang uurimisperioodil oli ligikaudu 1 926 200 ankrut. Komisjon tegi selle arvnäitaja kindlaks kogu teabe põhjal, mis oli liidu tootmisharu kohta kättesaadav, näiteks kaebuse esitaja vastused makromajanduslikule küsimustikule. Nagu on märgitud põhjenduses 7, moodustas valimisse kaasatud liidu tootjate toodang ligikaudu 73 % samasuguse toote hinnangulisest kogutoodangust liidus.

4.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (115) | Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

  Tabel 2


  Liidu tarbimine (tk) | 2018 | 2019 | 2020 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine | 3 477 583 | 2 554 726 | 1 861 260 | 1 192 884 |
| Indeks | 100 | 73 | 54 | 34 |
| Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikule ja tollistatistika (vt punkt 4.3.1). |

(115)

Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

Tabel 2

Tabel 2

Liidu tarbimine (tk)

Liidu tarbimine (tk)

2018

2019

2020

Uurimisperiood

Liidu kogutarbimine

3 477 583

2 554 726

1 861 260

1 192 884

Indeks

Indeks

100

100

73

73

54

54

34

34

Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikule ja tollistatistika (vt punkt 4.3.1).

Allikas:

| (116) | Komisjon tegi liidu ankrute tarbimise kindlaks liidu tootmisharu kogumüügi põhjal liidus, millele liideti koguimport Hiinast. Hiinast pärit impordi kindlaksmääramise metoodikat on üksikasjalikult selgitatud allpool punktis 4.3.1. Muudest kolmandatest riikidest liitu suunatud importi ei võetud arvesse, sest seda peeti tühiseks (vt põhjendus 119). |
| --- | --- |

(116)

Komisjon tegi liidu ankrute tarbimise kindlaks liidu tootmisharu kogumüügi põhjal liidus, millele liideti koguimport Hiinast. Hiinast pärit impordi kindlaksmääramise metoodikat on üksikasjalikult selgitatud allpool punktis 4.3.1. Muudest kolmandatest riikidest liitu suunatud importi ei võetud arvesse, sest seda peeti tühiseks (vt põhjendus 119).

| (117) | Andmed liidu tootmisharu müügi kohta liidu turul saadi kaebuse esitaja küsimustikule antud vastustest, mida ristkontrolliti valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustiku vastustes esitatud teabega. |
| --- | --- |

(117)

Andmed liidu tootmisharu müügi kohta liidu turul saadi kaebuse esitaja küsimustikule antud vastustest, mida ristkontrolliti valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustiku vastustes esitatud teabega.

| (118) | Vaatlusalust toodet imporditakse liitu kahe CN-koodi (ex 7310 10 00 ja ex 7310 29 90) all, olenevalt ankru mahutavusest. CN-koodi 7310 10 00 alla kuuluvad vähemalt 50-liitrise mahutavusega ankrud (kuid mitte rohkem kui 300 liitrit), samal ajal kui alla 50-liitrise mahutavusega tooted kuuluvad CN-koodi 7310 29 90 alla. Need kaks CN-koodi hõlmavad lisaks uuritavale tootele ka paljusid muid tooteid (nt metallpurgid, plekk-karbid, loomakasvatuses kasutatavad torusüsteemid, ämbrid, tulekustutid, kanistrid, konteinerid ja mahutid eri otstarbeks, veepudelid, terasvaadid jne), mistõttu ei olnud importi võimalik kindlaks teha üksnes CN-koodide alusel. |
| --- | --- |

(118)

Vaatlusalust toodet imporditakse liitu kahe CN-koodi (ex 7310 10 00 ja ex 7310 29 90) all, olenevalt ankru mahutavusest. CN-koodi 7310 10 00 alla kuuluvad vähemalt 50-liitrise mahutavusega ankrud (kuid mitte rohkem kui 300 liitrit), samal ajal kui alla 50-liitrise mahutavusega tooted kuuluvad CN-koodi 7310 29 90 alla. Need kaks CN-koodi hõlmavad lisaks uuritavale tootele ka paljusid muid tooteid (nt metallpurgid, plekk-karbid, loomakasvatuses kasutatavad torusüsteemid, ämbrid, tulekustutid, kanistrid, konteinerid ja mahutid eri otstarbeks, veepudelid, terasvaadid jne), mistõttu ei olnud importi võimalik kindlaks teha üksnes CN-koodide alusel.

| (119) | Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi kohta väideti kaebuses, et liidu turgu varustavad ankrutega peamiselt liidu tootjad ja Hiina eksportijad. Kolme põhikasutaja tarnijaid käsitlevate andmete uurimine komisjoni poolt (vt allpool põhjendus 130) näitas, et turul ei ole teisi tarnijaid. Seega järeldas komisjon, et muudest kolmandatest riikidest liitu suunatud import on tühine ega avalda märkimisväärset mõju liidu tarbimisele. |
| --- | --- |

(119)

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi kohta väideti kaebuses, et liidu turgu varustavad ankrutega peamiselt liidu tootjad ja Hiina eksportijad. Kolme põhikasutaja tarnijaid käsitlevate andmete uurimine komisjoni poolt (vt allpool põhjendus 130) näitas, et turul ei ole teisi tarnijaid. Seega järeldas komisjon, et muudest kolmandatest riikidest liitu suunatud import on tühine ega avalda märkimisväärset mõju liidu tarbimisele.

| (120) | Liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 66 %. Pärast esialgset 27 % langust 2019. aastal järgnes 2020. aastal ja uurimisperioodil (2021) suurem langus. See langus langes kokku aastatega, mil COVID-19 pandeemia tabas liitu kõige rängemalt, ja seda võib seostada vastavate nn liikumispiirangutega, nimelt meetmetega, mille valitsused kogu liidus COVID-19 pandeemia vastu võitlemiseks kasutusele võtsid. |
| --- | --- |

(120)

Liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 66 %. Pärast esialgset 27 % langust 2019. aastal järgnes 2020. aastal ja uurimisperioodil (2021) suurem langus. See langus langes kokku aastatega, mil COVID-19 pandeemia tabas liitu kõige rängemalt, ja seda võib seostada vastavate nn liikumispiirangutega, nimelt meetmetega, mille valitsused kogu liidus COVID-19 pandeemia vastu võitlemiseks kasutusele võtsid.

| (121) | COVID-19 meetmed mõjutasid eelkõige hotelle, restorane ja kohvikuid (edaspidi „hotelli-, restorani- ja toitlustussektor“). Hotelli-, restorani- ja toitlustussektor ostab õlut ja muid jooke kasutajatelt, kes on enamasti õlletehased. Õlu tarnitakse neile ankrutes, millega on ühendatud seadis, mille kaudu jook valatakse klaasidesse ning serveeritakse hotelli-, restorani- ja toitlustussektori klientidele. |
| --- | --- |

(121)

COVID-19 meetmed mõjutasid eelkõige hotelle, restorane ja kohvikuid (edaspidi „hotelli-, restorani- ja toitlustussektor“). Hotelli-, restorani- ja toitlustussektor ostab õlut ja muid jooke kasutajatelt, kes on enamasti õlletehased. Õlu tarnitakse neile ankrutes, millega on ühendatud seadis, mille kaudu jook valatakse klaasidesse ning serveeritakse hotelli-, restorani- ja toitlustussektori klientidele.

| (122) | 2020. aastal ja uurimisperioodil oli suurem osa liidu hotelli-, restorani- ja toitlustussektorist kohustatud lühendama oma tööaega ja/või piirama oma teenindussuutlikkust või jääma pikemaks ajaks täielikult suletuks vastavalt meetmetele, mille võtsid valitsused COVID-19 pandeemia leviku tõkestamiseks. Hotelli-, restorani- ja toitlustussektori tegevuse vähenemise ja sellest tulenevalt vaadiõlle nõudluse kahanemise tõttu vähenes iseenesestmõistetavalt kasutajate nõudlus ka ankrute järele, millega nad tarnisid õlut oma hotelli-, restorani- ja toitlustussektori klientidele. |
| --- | --- |

(122)

2020. aastal ja uurimisperioodil oli suurem osa liidu hotelli-, restorani- ja toitlustussektorist kohustatud lühendama oma tööaega ja/või piirama oma teenindussuutlikkust või jääma pikemaks ajaks täielikult suletuks vastavalt meetmetele, mille võtsid valitsused COVID-19 pandeemia leviku tõkestamiseks. Hotelli-, restorani- ja toitlustussektori tegevuse vähenemise ja sellest tulenevalt vaadiõlle nõudluse kahanemise tõttu vähenes iseenesestmõistetavalt kasutajate nõudlus ka ankrute järele, millega nad tarnisid õlut oma hotelli-, restorani- ja toitlustussektori klientidele.

4.3.   Asjaomasest riigist pärit import

Asjaomasest riigist pärit import

4.3.1.   Asjaomasest riigist pärit impordi kvantifitseerimiseks kasutatud metoodika

Asjaomasest riigist pärit impordi kvantifitseerimiseks kasutatud metoodika

| (123) | Kaebuse esitaja esitas kaebuses metoodika asjaomasest riigist pärit impordi kindlakstegemiseks. See metoodika tugines kaebuse esitaja turuteadmistele ja hindas liitu suunatud impordi märkimisväärset kasvu 188 % võrra vaatlusalusel perioodil, nagu on näidatud allpool tabelis 3.

  Tabel 3


  Hiina ankrute müük liidus – kaebuses esitatud hinnang (ühikutes) | 2018 | 2019 | 2020 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hankemenetluste kaudu | 107 148 | 482 315 | 898 664 | 630 438 |
| Turustajate kaudu | 182 000 | 198 000 | 118 000 | 202 000 |
| Kokku | 289 148 | 680 315 | 1 016 664 | 832 438 |
| Indeks | 100 | 235 | 352 | 288 |
| Allikas: kaebuse punkt 201. |

(123)

Kaebuse esitaja esitas kaebuses metoodika asjaomasest riigist pärit impordi kindlakstegemiseks. See metoodika tugines kaebuse esitaja turuteadmistele ja hindas liitu suunatud impordi märkimisväärset kasvu 188 % võrra vaatlusalusel perioodil, nagu on näidatud allpool tabelis 3.

Tabel 3

Tabel 3

Hiina ankrute müük liidus – kaebuses esitatud hinnang (ühikutes)

Hiina ankrute müük liidus – kaebuses esitatud hinnang (ühikutes)

2018

2019

2020

Uurimisperiood

Hankemenetluste kaudu

107 148

482 315

898 664

630 438

Turustajate kaudu

182 000

198 000

118 000

202 000

Kokku

289 148

680 315

1 016 664

832 438

Indeks

Indeks

100

100

235

235

352

352

288

288

Allikas: kaebuse punkt 201.

Allikas:

| (124) | Nagu on selgitatud kaebuse punktides 193–203, koosnes eespool nimetatud metoodika kolmest põhielemendist. Esiteks liitis kaebuse esitaja nõutud ankrukogused kõigis hankemenetlustes (kaebuses viidatud kui pakkumustele), mille korraldasid viis põhikasutajat, st liidu turul tegutsevad suured õlletehaste kontsernid, nimelt: AB InBev, Asahi CEE, Carlsberg, Heineken ja Molson Coors (edaspidi „põhikasutajad“). Teiseks arvas kaebuse esitaja maha nende müügi, mille nad tegid nendele hankemenetlustele tehtud pakkumuste alusel, lähtudes eeldusest, et Hiina tootjad võitsid ja tarnisid igas hankemenetluses taotletud kogu kogusest ülejäänud osa. Lõpuks lisas kaebuse esitaja importijate/edasimüüjate imporditud kogused, mis olid hinnatud tema turuteadmiste põhjal. |
| --- | --- |

(124)

Nagu on selgitatud kaebuse punktides 193–203, koosnes eespool nimetatud metoodika kolmest põhielemendist. Esiteks liitis kaebuse esitaja nõutud ankrukogused kõigis hankemenetlustes (kaebuses viidatud kui pakkumustele), mille korraldasid viis põhikasutajat, st liidu turul tegutsevad suured õlletehaste kontsernid, nimelt: AB InBev, Asahi CEE, Carlsberg, Heineken ja Molson Coors (edaspidi „põhikasutajad“). Teiseks arvas kaebuse esitaja maha nende müügi, mille nad tegid nendele hankemenetlustele tehtud pakkumuste alusel, lähtudes eeldusest, et Hiina tootjad võitsid ja tarnisid igas hankemenetluses taotletud kogu kogusest ülejäänud osa. Lõpuks lisas kaebuse esitaja importijate/edasimüüjate imporditud kogused, mis olid hinnatud tema turuteadmiste põhjal.

| (125) | Uurimine on näidanud, et põhikasutajate pärast hankemenetlust tegelikult ostetud ankrukogused vastavad harva asjakohases hankemenetluses algselt nõutud kogustele. Kuigi kogused olenevad pakkumusest ja põhikasutajast, ostsid põhikasutajad vaatlusalusel perioodil keskmiselt alla 60 % hankemenetluses algselt nõutud kogustest. See on tingitud kõnealusele turule omasest toimimisviisist, eelkõige seoses kasutajate pakkumuste üksikasjade ja järelmeetmetega, nagu on selgitatud allpool punktis 5.1, mille kohaselt ei olnud kasutajatel eelkõige lepingulist kohustust osta tegelikult pakutud koguseid. |
| --- | --- |

(125)

Uurimine on näidanud, et põhikasutajate pärast hankemenetlust tegelikult ostetud ankrukogused vastavad harva asjakohases hankemenetluses algselt nõutud kogustele. Kuigi kogused olenevad pakkumusest ja põhikasutajast, ostsid põhikasutajad vaatlusalusel perioodil keskmiselt alla 60 % hankemenetluses algselt nõutud kogustest. See on tingitud kõnealusele turule omasest toimimisviisist, eelkõige seoses kasutajate pakkumuste üksikasjade ja järelmeetmetega, nagu on selgitatud allpool punktis 5.1, mille kohaselt ei olnud kasutajatel eelkõige lepingulist kohustust osta tegelikult pakutud koguseid.

| (126) | Seepärast püüdis komisjon kontrollida, kas kaebuses esitatud vaatlusaluse toote liitu suunatud impordi hinnang oli täpne ja kui see ei olnud nii, hinnata impordikoguseid täpsemalt. Selleks palus komisjon esitada andmed kõigi kahe CN-koodi alla kuuluvate saadetiste kohta kuue ELi liikmesriigi (edaspidi „liikmesriik“) tolliasutustel, kes kõige rohkem importisid kahe eespool nimetatud CN-koodi alla kuuluvaid tooteid vaatlusalusel perioodil kas Hiinast või kogu maailmast: Belgia, Tšehhi, Prantsusmaa, Saksamaa, Madalmaad ja Poola. Belgia, Prantsusmaa, Saksamaa ja Madalmaad kuulusid mõlemas kategoorias viie suurima impordiga liikmesriigi hulka, samas kui Poolal olid nende viie liikmesriigi hulgas Hiinast pärit suurimad impordikogused ja Tšehhil ülejäänud maailmast pärit suurimad impordikogused. Need kuus liikmesriiki esindasid vaatlusalusel perioodil 73 % ELi impordist Hiinast ja 66 % kogu maailma impordist. |
| --- | --- |

(126)

Seepärast püüdis komisjon kontrollida, kas kaebuses esitatud vaatlusaluse toote liitu suunatud impordi hinnang oli täpne ja kui see ei olnud nii, hinnata impordikoguseid täpsemalt. Selleks palus komisjon esitada andmed kõigi kahe CN-koodi alla kuuluvate saadetiste kohta kuue ELi liikmesriigi (edaspidi „liikmesriik“) tolliasutustel, kes kõige rohkem importisid kahe eespool nimetatud CN-koodi alla kuuluvaid tooteid vaatlusalusel perioodil kas Hiinast või kogu maailmast: Belgia, Tšehhi, Prantsusmaa, Saksamaa, Madalmaad ja Poola. Belgia, Prantsusmaa, Saksamaa ja Madalmaad kuulusid mõlemas kategoorias viie suurima impordiga liikmesriigi hulka, samas kui Poolal olid nende viie liikmesriigi hulgas Hiinast pärit suurimad impordikogused ja Tšehhil ülejäänud maailmast pärit suurimad impordikogused. Need kuus liikmesriiki esindasid vaatlusalusel perioodil 73 % ELi impordist Hiinast ja 66 % kogu maailma impordist.

| (127) | Komisjon analüüsis saadud andmeid ning arvutas iga saadetise kirjelduse põhjal minimaalsed ja maksimaalsed impordikogused, mida võiks mõistlikult pidada vaatlusaluse toote impordiks kuude liikmesriiki. Eelkõige kasutati saadetisi, mida oli kirjeldatud kui (õlle)ankruid, minimaalse impordikoguse arvutamiseks, samas aga neid, mille kirjeldus vastas ankrute omadustele, kasutati maksimaalse impordikoguse arvutamiseks. Sellega seoses jäeti kõrvale saadetised, mida oli kirjeldatud millegi muuna, nagu näiteks torusüsteemid, ämbrid, bensiinipaagid, katlad, metallpurgid, plekk-karbid jne, või mis ei vastanud ankru omadustele. Enamikul juhtudel ei registreerinud tolliasutused ühikuarvu (ankrute arv) iga saadetise puhul, vaid ainult sellise saadetise kaalu. Sellisel juhul tugineb komisjon ankrute arvu arvutamisel ümberarvestuskursile 1 ankur = 10 kg (50). Seejärel korrigeeriti saadud minimaalseid ja maksimaalseid impordikoguseid iga aasta kohta koefitsiendiga 0,73, st protsendimääraga, mis on saadud kuue liikmesriigi nende kahe CN-koodi alla kuuluvate toodete Hiinast liitu suunatud koguimpordi põhjal, et arvutada Hiinast liitu imporditavate ankrukoguste tegelik impordikogus. Selle analüüsi tulemused on esitatud allpool tabelis 4.

  Tabel 4


  Liitu suunatud import, mis põhineb üksikasjalikel tolliandmetel










  Ankrud (tk) | 2018 | 2019 | 2020 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ankrute import (minimaalne impordikogus) | 217 744 | 254 996 | 139 684 | 136 638 |
| Indeks | 100 | 117 | 64 | 63 |
| Ankrute import (maksimaalne impordikogus) | 602 010  (51) | 430 208 | 381 958 | 370 107 |
| Indeks | 100 | 77 | 68 | 66 |
| Allikas: Belgia, Tšehhi, Prantsusmaa, Saksamaa, Madalmaade ja Poola tolliasutustelt saadud üksikasjalikud tehinguandmed, mida on korrigeeritud koefitsiendiga 0,73. |

(127)

Komisjon analüüsis saadud andmeid ning arvutas iga saadetise kirjelduse põhjal minimaalsed ja maksimaalsed impordikogused, mida võiks mõistlikult pidada vaatlusaluse toote impordiks kuude liikmesriiki. Eelkõige kasutati saadetisi, mida oli kirjeldatud kui (õlle)ankruid, minimaalse impordikoguse arvutamiseks, samas aga neid, mille kirjeldus vastas ankrute omadustele, kasutati maksimaalse impordikoguse arvutamiseks. Sellega seoses jäeti kõrvale saadetised, mida oli kirjeldatud millegi muuna, nagu näiteks torusüsteemid, ämbrid, bensiinipaagid, katlad, metallpurgid, plekk-karbid jne, või mis ei vastanud ankru omadustele. Enamikul juhtudel ei registreerinud tolliasutused ühikuarvu (ankrute arv) iga saadetise puhul, vaid ainult sellise saadetise kaalu. Sellisel juhul tugineb komisjon ankrute arvu arvutamisel ümberarvestuskursile 1 ankur = 10 kg (50). Seejärel korrigeeriti saadud minimaalseid ja maksimaalseid impordikoguseid iga aasta kohta koefitsiendiga 0,73, st protsendimääraga, mis on saadud kuue liikmesriigi nende kahe CN-koodi alla kuuluvate toodete Hiinast liitu suunatud koguimpordi põhjal, et arvutada Hiinast liitu imporditavate ankrukoguste tegelik impordikogus. Selle analüüsi tulemused on esitatud allpool tabelis 4.

50

Tabel 4

Tabel 4

Liitu suunatud import, mis põhineb üksikasjalikel tolliandmetel

Liitu suunatud import, mis põhineb üksikasjalikel tolliandmetel

Ankrud (tk)

2018

2019

2020

Uurimisperiood

Ankrute import (minimaalne impordikogus)

217 744

254 996

139 684

136 638

Indeks

Indeks

100

100

117

117

64

64

63

63

Ankrute import (maksimaalne impordikogus)

602 010  (51)

51

430 208

381 958

370 107

Indeks

Indeks

100

100

77

77

68

68

66

66

Allikas: Belgia, Tšehhi, Prantsusmaa, Saksamaa, Madalmaade ja Poola tolliasutustelt saadud üksikasjalikud tehinguandmed, mida on korrigeeritud koefitsiendiga 0,73.

Allikas:

| (128) | Eespool esitatud arvnäitajad kinnitasid, et kaebuses kasutatud metoodika ei olnud vaatlusaluse toote liitu suunatud impordi kvantifitseerimiseks kõige sobivam. |
| --- | --- |

(128)

Eespool esitatud arvnäitajad kinnitasid, et kaebuses kasutatud metoodika ei olnud vaatlusaluse toote liitu suunatud impordi kvantifitseerimiseks kõige sobivam.

| (129) | Lisaks pöördus komisjon ülejäänud nelja valimisse kaasamata koostööd tegeva eksportiva tootja poole, et taotleda nende müügiandmeid kogu vaatlusaluse perioodi kohta. Kõik nad esitasid nõutud kontrollimata andmed, mis liideti kontrollitud müügikogustega, millest andsid teada kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat küsimustiku vastustes, misläbi saadi allpool tabelis 5 kokkuvõtlikult esitatud impordikogused.

  Tabel 5


  Valimisse kaasatud ja valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud ekspordi üldkogus










  Ankrud (tk) | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valimisse kaasatud ja valimisse kaasamata eksportivate tootjate esitatud ekspordi üldkogus | [600 000  – 675 000 ] | [350 000  – 425 000 ] | [200 000  – 275 000 ] | [100 000  – 175 000 ] |
| Indeks | 100 | 58 | 36 | 20 |
| Allikas: valimisse kaasatud eksportivate tootjate vastused küsimustikule ja valimisse kaasamata koostööd tegevatelt Hiina eksportivatelt tootjatelt saadud kontrollimata andmed. |

(129)

Lisaks pöördus komisjon ülejäänud nelja valimisse kaasamata koostööd tegeva eksportiva tootja poole, et taotleda nende müügiandmeid kogu vaatlusaluse perioodi kohta. Kõik nad esitasid nõutud kontrollimata andmed, mis liideti kontrollitud müügikogustega, millest andsid teada kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat küsimustiku vastustes, misläbi saadi allpool tabelis 5 kokkuvõtlikult esitatud impordikogused.

Tabel 5

Tabel 5

Valimisse kaasatud ja valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud ekspordi üldkogus

Valimisse kaasatud ja valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud ekspordi üldkogus

Ankrud (tk)

2018

2019

2020

2021

Valimisse kaasatud ja valimisse kaasamata eksportivate tootjate esitatud ekspordi üldkogus

[600 000  – 675 000 ]

[350 000  – 425 000 ]

[200 000  – 275 000 ]

[100 000  – 175 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

58

58

36

36

20

20

Allikas: valimisse kaasatud eksportivate tootjate vastused küsimustikule ja valimisse kaasamata koostööd tegevatelt Hiina eksportivatelt tootjatelt saadud kontrollimata andmed.

Allikas:

| (130) | Võttes arvesse olemasolevate andmete lahknevusi, avaldas komisjon 2. septembril 2022 toimikule lisatud teate, milles olid esitatud kogutud andmed impordikoguste kohta (tabelid 4 ja 5) ning nende aluseks olevad eri metoodikad, ning kutsus huvitatud isikuid üles märkusi esitama. Olenemata nende esialgsest koostööst keeldumisest võttis komisjon ühendust ka põhikasutajatega, nõudes andmeid nende tarnijate ja ostumahtude kohta, et saada kinnitust eksportivate tootjate esitatud arvnäitajatele tabelis 5. Ainult kolm viiest põhikasutajast esitasid nõutud andmed (vt allpool põhjendus 136). Ainsad märkused teate kohta esitas kaebuse esitaja 12. septembril 2022. |
| --- | --- |

(130)

Võttes arvesse olemasolevate andmete lahknevusi, avaldas komisjon 2. septembril 2022 toimikule lisatud teate, milles olid esitatud kogutud andmed impordikoguste kohta (tabelid 4 ja 5) ning nende aluseks olevad eri metoodikad, ning kutsus huvitatud isikuid üles märkusi esitama. Olenemata nende esialgsest koostööst keeldumisest võttis komisjon ühendust ka põhikasutajatega, nõudes andmeid nende tarnijate ja ostumahtude kohta, et saada kinnitust eksportivate tootjate esitatud arvnäitajatele tabelis 5. Ainult kolm viiest põhikasutajast esitasid nõutud andmed (vt allpool põhjendus 136). Ainsad märkused teate kohta esitas kaebuse esitaja 12. septembril 2022.

| (131) | Kaebuse esitaja esimene esitatud väide oli see, et tabelis 4 esitatud tolliandmete analüüsil põhinevast hinnangulisest impordist on endiselt välja jäetud osa Hiina impordist. Ta viitas näiteks asjaolule, et puudub statistika impordi kohta teistesse õlle- ja ankrute tarbimise seisukohast olulistesse liikmesriikidesse (nt Rumeeniasse ja Hispaaniasse), mistõttu koguimport on alahinnatud. |
| --- | --- |

(131)

Kaebuse esitaja esimene esitatud väide oli see, et tabelis 4 esitatud tolliandmete analüüsil põhinevast hinnangulisest impordist on endiselt välja jäetud osa Hiina impordist. Ta viitas näiteks asjaolule, et puudub statistika impordi kohta teistesse õlle- ja ankrute tarbimise seisukohast olulistesse liikmesriikidesse (nt Rumeeniasse ja Hispaaniasse), mistõttu koguimport on alahinnatud.

| (132) | Teiseks väitis kaebuse esitaja, et koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud arvandmed tabelis 5 ei kajasta eksportivate tootjate piiratud koostöö tõttu täiel määral vaatlusalusel perioodil liitu imporditud koguseid. Kaebuse esitaja väitis oma seisukohas, et eksportivate tootjate koostöömäär oli vaid 28 %. |
| --- | --- |

(132)

Teiseks väitis kaebuse esitaja, et koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud arvandmed tabelis 5 ei kajasta eksportivate tootjate piiratud koostöö tõttu täiel määral vaatlusalusel perioodil liitu imporditud koguseid. Kaebuse esitaja väitis oma seisukohas, et eksportivate tootjate koostöömäär oli vaid 28 %.

| (133) | Kolmandaks väitis kaebuse esitaja, et kolme põhikasutaja tarbimise kohta saadud teave andis üksnes osalise ülevaate liidu ankrute tarbimisest, kuna väikeseid ja keskmise suurusega õlletehaseid ei ole võetud arvesse, ning ka kasutajate piiratud koostöö tõttu. |
| --- | --- |

(133)

Kolmandaks väitis kaebuse esitaja, et kolme põhikasutaja tarbimise kohta saadud teave andis üksnes osalise ülevaate liidu ankrute tarbimisest, kuna väikeseid ja keskmise suurusega õlletehaseid ei ole võetud arvesse, ning ka kasutajate piiratud koostöö tõttu.

| (134) | Komisjon kaalus hoolikalt kõiki neid kaebuse esitaja märkusi. Seoses esimese väitega tuleb öelda, et kuigi kuue liikmesriigi impordistatistika korrigeerimist koefitsiendiga 0,73, nagu on selgitatud põhjenduses 127, kasutati teistest liikmesriikidest pärit ülejäänud impordi kindlaksmääramiseks, ei saa selles etapis välistada, et tegelikke impordikoguseid teistesse liikmesriikidesse, nagu Rumeenia ja Hispaania, on alahinnatud. |
| --- | --- |

(134)

Komisjon kaalus hoolikalt kõiki neid kaebuse esitaja märkusi. Seoses esimese väitega tuleb öelda, et kuigi kuue liikmesriigi impordistatistika korrigeerimist koefitsiendiga 0,73, nagu on selgitatud põhjenduses 127, kasutati teistest liikmesriikidest pärit ülejäänud impordi kindlaksmääramiseks, ei saa selles etapis välistada, et tegelikke impordikoguseid teistesse liikmesriikidesse, nagu Rumeenia ja Hispaania, on alahinnatud.

| (135) | Mis puudutab teist väidet, siis nagu on selgitatud põhjenduses 111, on uurimine esialgu näidanud, et koostöö tase on madal ja koostööd tegevad eksportivad tootjad esindavad 32 % Hiinast pärit ankrute impordist uurimisperioodil. Seetõttu ei saa uurimise praeguses etapis välistada, et lisaks koostööd tegevatele eksportijatele müüvad kogu vaatlusalusel perioodil tooteid liitu ka teised Hiina eksportivad tootjad või eksportijad. |
| --- | --- |

(135)

Mis puudutab teist väidet, siis nagu on selgitatud põhjenduses 111, on uurimine esialgu näidanud, et koostöö tase on madal ja koostööd tegevad eksportivad tootjad esindavad 32 % Hiinast pärit ankrute impordist uurimisperioodil. Seetõttu ei saa uurimise praeguses etapis välistada, et lisaks koostööd tegevatele eksportijatele müüvad kogu vaatlusalusel perioodil tooteid liitu ka teised Hiina eksportivad tootjad või eksportijad.

| (136) | Seoses kolmanda väite ja kasutajate väga vähese koostööga märkis komisjon, et viiest põhikasutajast, kes moodustavad ligikaudu 50 % kasutajaturust, esitasid üksnes kolm kasutajat (AB InBev, Asahi ja Molson Coors) nõutud andmed. Lisaks ostis vaid üks neist kolmest kasutajast (AB InBev) ankruid Hiina tarnijatelt. Peale selle ei teinud ülejäänud 50 % kasutajaturust, mis koosneb peamiselt väiksematest õlletehastest, uurimisega koostööd, nagu on ka allpool punktis 5.1 täpsustatud. |
| --- | --- |

(136)

Seoses kolmanda väite ja kasutajate väga vähese koostööga märkis komisjon, et viiest põhikasutajast, kes moodustavad ligikaudu 50 % kasutajaturust, esitasid üksnes kolm kasutajat (AB InBev, Asahi ja Molson Coors) nõutud andmed. Lisaks ostis vaid üks neist kolmest kasutajast (AB InBev) ankruid Hiina tarnijatelt. Peale selle ei teinud ülejäänud 50 % kasutajaturust, mis koosneb peamiselt väiksematest õlletehastest, uurimisega koostööd, nagu on ka allpool punktis 5.1 täpsustatud.

| (137) | Neid märkusi ja kaalutlusi silmas pidades märkis komisjon lisaks, et ainsa koostööd tegeva kasutaja, kes hangib ankrud Hiinast, esitatud ostukogused olid tunduvalt väiksemad kui vastavate eksportivate tootjate teatatud liidu müügikogused. Komisjon märkis veel, et oli ka teisi eksportivaid tootjaid, kes ei teinud uurimisega koostööd, ja et valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud arvnäitajaid ei kontrollitud, kuna neid tootjaid valimisse ei kaasatud. |
| --- | --- |

(137)

Neid märkusi ja kaalutlusi silmas pidades märkis komisjon lisaks, et ainsa koostööd tegeva kasutaja, kes hangib ankrud Hiinast, esitatud ostukogused olid tunduvalt väiksemad kui vastavate eksportivate tootjate teatatud liidu müügikogused. Komisjon märkis veel, et oli ka teisi eksportivaid tootjaid, kes ei teinud uurimisega koostööd, ja et valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud arvnäitajaid ei kontrollitud, kuna neid tootjaid valimisse ei kaasatud.

| (138) | Kokkuvõttes, võttes arvesse kõiki neid aspekte ja eelkõige kasutajatelt saadud vastuolulisi andmeid ning nende eksportivate tootjate ja kasutajate väga vähest koostööd, kelle ostuandmed võiksid kaasa aidata koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud koguste ülekontrollimisele, leidis komisjon esialgu, et kõige sobivam metoodika impordi kvantifitseerimiseks peab põhinema tabelis 4 esitatud ametlikul impordistatistikal. Lisaks, võttes arvesse tootmisharu esitatud märkusi, et isegi statistikal põhinevad maksimaalsed impordikogused oleksid tõenäoliselt alahinnatud, leidis komisjon esialgu, et statistikal põhinevad maksimaalsed impordikogused olid kõige asjakohasemad imporditaseme arvutamiseks käesolevas uurimise algetapis. |
| --- | --- |

(138)

Kokkuvõttes, võttes arvesse kõiki neid aspekte ja eelkõige kasutajatelt saadud vastuolulisi andmeid ning nende eksportivate tootjate ja kasutajate väga vähest koostööd, kelle ostuandmed võiksid kaasa aidata koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud koguste ülekontrollimisele, leidis komisjon esialgu, et kõige sobivam metoodika impordi kvantifitseerimiseks peab põhinema tabelis 4 esitatud ametlikul impordistatistikal. Lisaks, võttes arvesse tootmisharu esitatud märkusi, et isegi statistikal põhinevad maksimaalsed impordikogused oleksid tõenäoliselt alahinnatud, leidis komisjon esialgu, et statistikal põhinevad maksimaalsed impordikogused olid kõige asjakohasemad imporditaseme arvutamiseks käesolevas uurimise algetapis.

| (139) | Et saada lisakinnitust selle metoodika asjakohasuse kohta, uuris komisjon seejärel TARICi koodi tasandil ankrute impordistatistikat, mis oli kättesaadav alates käesoleva uurimise algatamisest järelevalve andmebaasis, et näha, kui suure osa ankrute impordist moodustab mõlema asjakohase CN-koodi alla kuuluvate toodete koguimport. Toodete impordi (st ankrute impordi) keskmine turuosa TARICi koodi tasandil kõikide asjaomaste CN-koodidega toodete impordis ajavahemikul 13. maist 2022 kuni 6. detsembrini 2022 vastas CN-koodide alla kuuluvate ankrute impordi keskmisele turuosale, mille komisjon vaatlusaluse perioodi kohta kindlaks määras. |
| --- | --- |

(139)

Et saada lisakinnitust selle metoodika asjakohasuse kohta, uuris komisjon seejärel TARICi koodi tasandil ankrute impordistatistikat, mis oli kättesaadav alates käesoleva uurimise algatamisest järelevalve andmebaasis, et näha, kui suure osa ankrute impordist moodustab mõlema asjakohase CN-koodi alla kuuluvate toodete koguimport. Toodete impordi (st ankrute impordi) keskmine turuosa TARICi koodi tasandil kõikide asjaomaste CN-koodidega toodete impordis ajavahemikul 13. maist 2022 kuni 6. detsembrini 2022 vastas CN-koodide alla kuuluvate ankrute impordi keskmisele turuosale, mille komisjon vaatlusaluse perioodi kohta kindlaks määras.

| (140) | Selle metoodika asjakohasuse täiendavaks kontrollimiseks kavatseb komisjon uuesti ühendust võtta kaebuses nimetatud põhiimportijatega, et veelgi täpsustada oma hinnangut impordikoguste kohta vaatlusalusel perioodil. Samuti püüab komisjon pärast uurimise algetappi koguda rohkem teavet väikeste õlletehaste kohta. |
| --- | --- |

(140)

Selle metoodika asjakohasuse täiendavaks kontrollimiseks kavatseb komisjon uuesti ühendust võtta kaebuses nimetatud põhiimportijatega, et veelgi täpsustada oma hinnangut impordikoguste kohta vaatlusalusel perioodil. Samuti püüab komisjon pärast uurimise algetappi koguda rohkem teavet väikeste õlletehaste kohta.

| (141) | Peale selle kavatseb komisjon koguda uurimise algatamise järgseid andmeid valimisse kaasatud ja valimisse kaasamata koostööd tegevatelt eksportivatelt tootjatelt, et viia need vastavusse uurimise algatamise järgse perioodi kohta kättesaadava täpsema ametliku impordistatistikaga. Samuti kavatseb komisjon kontrollida valimisse kaasamata koostööd tegevate tootjate impordiandmeid ning taotleda Rumeenia ja Hispaania tolliasutustelt üksikasjalikke tolliandmeid asjakohaste CN-koodide kohta, et tegelikke impordiandmeid veelgi täpsustada. |
| --- | --- |

(141)

Peale selle kavatseb komisjon koguda uurimise algatamise järgseid andmeid valimisse kaasatud ja valimisse kaasamata koostööd tegevatelt eksportivatelt tootjatelt, et viia need vastavusse uurimise algatamise järgse perioodi kohta kättesaadava täpsema ametliku impordistatistikaga. Samuti kavatseb komisjon kontrollida valimisse kaasamata koostööd tegevate tootjate impordiandmeid ning taotleda Rumeenia ja Hispaania tolliasutustelt üksikasjalikke tolliandmeid asjakohaste CN-koodide kohta, et tegelikke impordiandmeid veelgi täpsustada.

4.3.2.   Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

| (142) | Nagu eespool punktis 4.3.1 selgitatud, määras komisjon impordimahu kindlaks liikmesriikide ametliku tollistatistika põhjal. Impordi turuosa määrati kindlaks Hiinast pärit impordiga seonduvalt kõikide esitatud andmete põhjal protsentuaalse näitajana liidu kogutarbimises (nagu on sätestatud eespool punktis 4.2). |
| --- | --- |

(142)

Nagu eespool punktis 4.3.1 selgitatud, määras komisjon impordimahu kindlaks liikmesriikide ametliku tollistatistika põhjal. Impordi turuosa määrati kindlaks Hiinast pärit impordiga seonduvalt kõikide esitatud andmete põhjal protsentuaalse näitajana liidu kogutarbimises (nagu on sätestatud eespool punktis 4.2).

| (143) | Import asjaomasest riigist liitu muutus järgmiselt.

  Tabel 6


  Impordi maht (tk) ja turuosa | 2018 | 2019 | 2020 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Asjaomasest riigist pärit impordi maht (tk) | 602 010 | 430 208 | 381 958 | 370 107 |
| Indeks | 100 | 71 | 63 | 61 |
| Turuosa (%) | 17 | 17 | 21 | 31 |
| Indeks | 100 | 97 | 119 | 179 |
| Allikas: liikmesriikide tollistatistika, mida on kohandatud, nagu on selgitatud punktis 4.3.1. |

(143)

Import asjaomasest riigist liitu muutus järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Impordi maht (tk) ja turuosa

Impordi maht (tk) ja turuosa

2018

2019

2020

Uurimisperiood

Asjaomasest riigist pärit impordi maht (tk)

602 010

430 208

381 958

370 107

Indeks

Indeks

100

100

71

71

63

63

61

61

Turuosa (%)

17

17

21

31

Indeks

Indeks

100

100

97

97

119

119

179

179

Allikas: liikmesriikide tollistatistika, mida on kohandatud, nagu on selgitatud punktis 4.3.1.

Allikas:

| (144) | Nagu eespool esitatud tabelist nähtub, vähenes Hiinast pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil 39 %. Selline impordimahu vähenemine järgnes ankrute tarbimise üldise vähenemise suundumusele vaatlusalusel perioodil (vt eespool tabel 2), kuigi vähemal määral, ja see oli igal juhul märkimisväärselt nõrgemalt väljendunud kui liidu tootmisharu müügi vähenemise suundumus (vt allpool tabel 9). |
| --- | --- |

(144)

Nagu eespool esitatud tabelist nähtub, vähenes Hiinast pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil 39 %. Selline impordimahu vähenemine järgnes ankrute tarbimise üldise vähenemise suundumusele vaatlusalusel perioodil (vt eespool tabel 2), kuigi vähemal määral, ja see oli igal juhul märkimisväärselt nõrgemalt väljendunud kui liidu tootmisharu müügi vähenemise suundumus (vt allpool tabel 9).

| (145) | Neid vähenemisi tuleb käsitleda 2020. aastal valitsenud turuolukorra ja uurimisperioodi kontekstis, nimelt COVID-19 pandeemia ajal vähenes oluliselt ankrute nõudlus. Sellises kahaneva turu olukorras vähenes ankrute import märkimisväärselt väiksema marginaali võrra kui liidu tootmisharu müük. Seega on Hiinast pärit impordi turuosa selle madalamate hindade tõttu vaatlusalusel perioodil pidevalt suurenenud (79 % võrra). Uurimisperioodil oli Hiina turuosa üsna märkimisväärne – 31 %. |
| --- | --- |

(145)

Neid vähenemisi tuleb käsitleda 2020. aastal valitsenud turuolukorra ja uurimisperioodi kontekstis, nimelt COVID-19 pandeemia ajal vähenes oluliselt ankrute nõudlus. Sellises kahaneva turu olukorras vähenes ankrute import märkimisväärselt väiksema marginaali võrra kui liidu tootmisharu müük. Seega on Hiinast pärit impordi turuosa selle madalamate hindade tõttu vaatlusalusel perioodil pidevalt suurenenud (79 % võrra). Uurimisperioodil oli Hiina turuosa üsna märkimisväärne – 31 %.

4.3.3.   Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad – hinna allalöömine ja hinna allasurumine

Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad – hinna allalöömine ja hinna allasurumine

| (146) | Võttes arvesse ametliku statistika põhjal ühikuhindade kindlaksmääramisel esinenud raskusi, määras komisjon impordihinnad kindlaks koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmete põhjal. Impordihinna allalöömine tehti kindlaks vastuste põhjal, mille andsid valimisse kaasatud liidu tootjad ja Hiina eksportivad tootjad küsimustiku täitmisel. |
| --- | --- |

(146)

Võttes arvesse ametliku statistika põhjal ühikuhindade kindlaksmääramisel esinenud raskusi, määras komisjon impordihinnad kindlaks koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmete põhjal. Impordihinna allalöömine tehti kindlaks vastuste põhjal, mille andsid valimisse kaasatud liidu tootjad ja Hiina eksportivad tootjad küsimustiku täitmisel.

| (147) | Asjaomasest riigist liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

  Tabel 7


  Impordihinnad (eurot ühiku kohta) | 2018 | 2019 | 2020 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina | 43,13 | 37,34 | 38,40 | 43,62 |
| Indeks | 100 | 87 | 89 | 101 |
| Allikas: koostööd tegevad Hiina eksportivad tootjad. |

(147)

Asjaomasest riigist liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Impordihinnad (eurot ühiku kohta)

Impordihinnad (eurot ühiku kohta)

2018

2019

2020

Uurimisperiood

Hiina

43,13

37,34

38,40

43,62

Indeks

Indeks

100

100

87

87

89

89

101

101

Allikas: koostööd tegevad Hiina eksportivad tootjad.

Allikas:

| (148) | Hiinast pärit impordi hinnad langesid 2019. ja 2020. aastal vastavalt 13 % ja 11 % võrra ning hakkasid 2020. aastal ja uurimisperioodil uuesti tõusma, saavutades taas 2018. aasta taseme. |
| --- | --- |

(148)

Hiinast pärit impordi hinnad langesid 2019. ja 2020. aastal vastavalt 13 % ja 11 % võrra ning hakkasid 2020. aastal ja uurimisperioodil uuesti tõusma, saavutades taas 2018. aasta taseme.

| (149) | Selleks et teha kindlaks hinna allalöömine uurimisperioodil, võrdles komisjon






  — | valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele korrigeeritud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul asuvate sõltumatute klientide jaoks ning |
| --- | --- | --- |

(149)

Selleks et teha kindlaks hinna allalöömine uurimisperioodil, võrdles komisjon

—

valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele korrigeeritud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul asuvate sõltumatute klientide jaoks ning

| — | valimisse kaasatud koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate impordi vastavaid kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta liidu turul asuva esimese sõltumatu kliendi jaoks, mis on määratud CIF-hinna (kulud, kindlustus, vedu) põhjal, tehes asjakohased kohandused, et võtta arvesse tollimakse ja impordijärgseid kulusid. |
| --- | --- |

—

valimisse kaasatud koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate impordi vastavaid kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta liidu turul asuva esimese sõltumatu kliendi jaoks, mis on määratud CIF-hinna (kulud, kindlustus, vedu) põhjal, tehes asjakohased kohandused, et võtta arvesse tollimakse ja impordijärgseid kulusid.

| (150) | Hindu võrreldi tooteliikide kaupa, tehes vajaduse korral nõuetekohaseid kohandusi ning arvates maha tagasimaksed ja allahindlused. Nii eksportivate tootjate kui ka liidu tootmisharu peaaegu kogu müük toimus otse lõppkasutajatele (st õlletehastele) ning seetõttu olid müügikanalid ja kaubandustase mõlemal juhul samad. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendimäärana valimisse kaasatud liidu tootjate teoreetilisest käibest uurimisperioodil. Sellest nähtus, et asjaomasest riigist pärit impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul jäi vahemikku 11,9–14 %. |
| --- | --- |

(150)

Hindu võrreldi tooteliikide kaupa, tehes vajaduse korral nõuetekohaseid kohandusi ning arvates maha tagasimaksed ja allahindlused. Nii eksportivate tootjate kui ka liidu tootmisharu peaaegu kogu müük toimus otse lõppkasutajatele (st õlletehastele) ning seetõttu olid müügikanalid ja kaubandustase mõlemal juhul samad. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendimäärana valimisse kaasatud liidu tootjate teoreetilisest käibest uurimisperioodil. Sellest nähtus, et asjaomasest riigist pärit impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul jäi vahemikku 11,9–14 %.

| (151) | Lisaks hinna allalöömisele toimus ka märkimisväärne hinna allasurumine alusmääruse artikli 3 lõike 3 tähenduses. Hiina eksportivate tootjate madala dumpinguhinnaga impordi põhjustatud märkimisväärse hinnasurve tõttu ei saanud liidu tootmisharu kogu uurimisperioodil hindu tõsta kooskõlas tootmiskulude arenguga ja selleks, et saavutada mõistlik kasumitase. |
| --- | --- |

(151)

Lisaks hinna allalöömisele toimus ka märkimisväärne hinna allasurumine alusmääruse artikli 3 lõike 3 tähenduses. Hiina eksportivate tootjate madala dumpinguhinnaga impordi põhjustatud märkimisväärse hinnasurve tõttu ei saanud liidu tootmisharu kogu uurimisperioodil hindu tõsta kooskõlas tootmiskulude arenguga ja selleks, et saavutada mõistlik kasumitase.

| (152) | Nagu on näidatud tabelis 11 allpool, langes ELi keskmine müügihind vaatlusalusel perioodil peaaegu 10 %. Samas kasvas tootmishind samal perioodil 16 % võrra, seega jäi müügihind märkimisväärselt alla tootmishinna. Eriti 2020. aastal ja uurimisperioodil kasvasid tootmiskulud märkimisväärselt, samas kui hind tuli Hiina ekspordi hinnasurve tõttu hoida stabiilsena. Vastupidi, hinnatase ja sellest tulenev kasum eksporditurgudel, mida dumpinguhinnaga import ei mõjutanud või mille puhul õiglase kaubanduse taastamiseks olid kehtestatud meetmed, olid keskmiselt 22 % kõrgemad kui liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul (+29 % uurimisperioodil) (vt põhjendus 196). |
| --- | --- |

(152)

Nagu on näidatud tabelis 11 allpool, langes ELi keskmine müügihind vaatlusalusel perioodil peaaegu 10 %. Samas kasvas tootmishind samal perioodil 16 % võrra, seega jäi müügihind märkimisväärselt alla tootmishinna. Eriti 2020. aastal ja uurimisperioodil kasvasid tootmiskulud märkimisväärselt, samas kui hind tuli Hiina ekspordi hinnasurve tõttu hoida stabiilsena. Vastupidi, hinnatase ja sellest tulenev kasum eksporditurgudel, mida dumpinguhinnaga import ei mõjutanud või mille puhul õiglase kaubanduse taastamiseks olid kehtestatud meetmed, olid keskmiselt 22 % kõrgemad kui liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul (+29 % uurimisperioodil) (vt põhjendus 196).

| (153) | See olukord mõjutas selgelt liidu tootmisharu kasumlikkust, nagu on näidatud allpool tabelis 14. Kasumlikkus oli 2018. aastal 12 %, kuid see langes ülejäänud perioodi jooksul järsult, eelkõige 2020. aastal ja uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(153)

See olukord mõjutas selgelt liidu tootmisharu kasumlikkust, nagu on näidatud allpool tabelis 14. Kasumlikkus oli 2018. aastal 12 %, kuid see langes ülejäänud perioodi jooksul järsult, eelkõige 2020. aastal ja uurimisperioodil.

| (154) | Nende kolme näitaja areng näitab selgelt, et tootmisharule avaldas Hiina dumpinguhinnaga import tugevat hinnasurvet, mis sundis tootmisharu müüma väga madalate hindadega, mis olid madalamad kui tootmiskulud. Turuolukorra üksikasju, eelkõige seoses liidu tootmisharule müügiprotsessis avalduva hinnasurvega, on selgitatud allpool punktis 5.1. See tõi liidu tootmisharu jaoks kaasa selge hinna allasurumise. |
| --- | --- |

(154)

Nende kolme näitaja areng näitab selgelt, et tootmisharule avaldas Hiina dumpinguhinnaga import tugevat hinnasurvet, mis sundis tootmisharu müüma väga madalate hindadega, mis olid madalamad kui tootmiskulud. Turuolukorra üksikasju, eelkõige seoses liidu tootmisharule müügiprotsessis avalduva hinnasurvega, on selgitatud allpool punktis 5.1. See tõi liidu tootmisharu jaoks kaasa selge hinna allasurumise.

4.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.4.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (155) | Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 kõiki majandusnäitajaid, mis liidu tootmisharu olukorda vaatlusalusel perioodil kujundasid. |
| --- | --- |

(155)

Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 kõiki majandusnäitajaid, mis liidu tootmisharu olukorda vaatlusalusel perioodil kujundasid.

| (156) | Nagu on märgitud põhjenduses 7, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju kindlakstegemiseks valikuuringut. |
| --- | --- |

(156)

Nagu on märgitud põhjenduses 7, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju kindlakstegemiseks valikuuringut.

| (157) | Kahju kindlakstegemiseks tegi komisjon vahet makro- ja mikromajanduslikel kahjunäitajatel. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid andmete põhjal, mis sisaldusid kaebuse esitaja vastustes makromajanduslikule küsimustikule. Andmed hõlmasid kõiki liidu tootjaid. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete põhjal, mille esitasid valimisse kaasatud liidu tootjad küsimustikule antud vastustes. Andmed hõlmasid valimisse kaasatud liidu tootjaid. Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tüüpilised. |
| --- | --- |

(157)

Kahju kindlakstegemiseks tegi komisjon vahet makro- ja mikromajanduslikel kahjunäitajatel. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid andmete põhjal, mis sisaldusid kaebuse esitaja vastustes makromajanduslikule küsimustikule. Andmed hõlmasid kõiki liidu tootjaid. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete põhjal, mille esitasid valimisse kaasatud liidu tootjad küsimustikule antud vastustes. Andmed hõlmasid valimisse kaasatud liidu tootjaid. Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tüüpilised.

| (158) | Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, majanduskasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine. |
| --- | --- |

(158)

Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, majanduskasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine.

| (159) | Mikromajanduslikud näitajad on keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, tööjõukulud, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(159)

Mikromajanduslikud näitajad on keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, tööjõukulud, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

4.4.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

4.4.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (160) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2018 | 2019 | 2020 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tk) | 5 132 261 | 3 698 684 | 1 939 361 | 1 926 200 |
| Indeks | 100 | 72 | 38 | 38 |
| Tootmisvõimsus (mõõtühikutes) | 6 542 683 | 6 628 049 | 6 786 585 | 6 786 585 |
| Indeks | 100 | 101 | 104 | 104 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (%) | 78 | 56 | 29 | 28 |
| Indeks | 100 | 71 | 36 | 36 |
| Allikas: kaebuse esitaja vastused makromajanduslikule küsimustikule. |

(160)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2018

2019

2020

Uurimisperiood

Tootmismaht (tk)

5 132 261

3 698 684

1 939 361

1 926 200

Indeks

Indeks

100

100

72

72

38

38

38

38

Tootmisvõimsus (mõõtühikutes)

6 542 683

6 628 049

6 786 585

6 786 585

Indeks

Indeks

100

100

101

101

104

104

104

104

Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

78

56

29

28

Indeks

Indeks

100

100

71

71

36

36

36

36

Allikas: kaebuse esitaja vastused makromajanduslikule küsimustikule.

Allikas:

| (161) | Vaatlusalusel perioodil vähenes tootmismaht 62 %. Tootmine muutus väga sarnaselt tarbimise muutumisega: nõudluse esimene vähenemine 2019. aastal (23 %) ning nõudluse edasine järsk vähenemine 2020. ja 2021. aastal (COVID-19 pandeemia). |
| --- | --- |

(161)

Vaatlusalusel perioodil vähenes tootmismaht 62 %. Tootmine muutus väga sarnaselt tarbimise muutumisega: nõudluse esimene vähenemine 2019. aastal (23 %) ning nõudluse edasine järsk vähenemine 2020. ja 2021. aastal (COVID-19 pandeemia).

| (162) | Tootmisvõimsus veidi suurenes vaatlusalusel perioodil – 4 % võrra. See oli tingitud toimingute ja töötajate jaotuse tõhususe suurenemisest, mida liidu tootmisharu oma tootmisliinidel vaatlusalusel perioodil rakendas. |
| --- | --- |

(162)

Tootmisvõimsus veidi suurenes vaatlusalusel perioodil – 4 % võrra. See oli tingitud toimingute ja töötajate jaotuse tõhususe suurenemisest, mida liidu tootmisharu oma tootmisliinidel vaatlusalusel perioodil rakendas.

| (163) | Eespool nimetatud kaks suundumust (tootmise vähenemine, tootmisvõimsuse kasv) tõid kaasa tootmisvõimsuse rakendamise märkimisväärse vähenemise (64 % võrra). Uurimisperioodil langes tootmisvõimsuse rakendamise määr väga madalale tasemele (28 %). |
| --- | --- |

(163)

Eespool nimetatud kaks suundumust (tootmise vähenemine, tootmisvõimsuse kasv) tõid kaasa tootmisvõimsuse rakendamise märkimisväärse vähenemise (64 % võrra). Uurimisperioodil langes tootmisvõimsuse rakendamise määr väga madalale tasemele (28 %).

4.4.2.2.   Müügimaht ja turuosa

| (164) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Müügimaht ja turuosa | 2018 | 2019 | 2020 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht liidu turul (tk) | 2 875 573 | 2 124 518 | 1 479 302 | 822 777 |
| Indeks | 100 | 74 | 51 | 29 |
| Turuosa (%) | 83 | 83 | 79 | 69 |
| Indeks | 100 | 101 | 96 | 83 |
| Allikas: kaebuse esitaja vastused makromajanduslikule küsimustikule. |

(164)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

2018

2019

2020

Uurimisperiood

Müügimaht liidu turul (tk)

2 875 573

2 124 518

1 479 302

822 777

Indeks

Indeks

100

100

74

74

51

51

29

29

Turuosa (%)

83

83

79

69

Indeks

Indeks

100

100

101

101

96

96

83

83

Allikas: kaebuse esitaja vastused makromajanduslikule küsimustikule.

Allikas:

| (165) | Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil pidevalt (71 % võrra), mis oli järsem kui tarbimise areng. |
| --- | --- |

(165)

Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil pidevalt (71 % võrra), mis oli järsem kui tarbimise areng.

| (166) | Liidu tootmisharu turuosa langes 83 %-lt 2018. aastal 69 %-le uurimisperioodil, mis on 14 % vähenemine vaatlusalusel perioodil pidevalt oma turuosa suurendanud Hiina impordi märkimisväärse hinnasurve tõttu, nagu on selgitatud allpool punktis 4.4.3.1. |
| --- | --- |

(166)

Liidu tootmisharu turuosa langes 83 %-lt 2018. aastal 69 %-le uurimisperioodil, mis on 14 % vähenemine vaatlusalusel perioodil pidevalt oma turuosa suurendanud Hiina impordi märkimisväärse hinnasurve tõttu, nagu on selgitatud allpool punktis 4.4.3.1.

4.4.2.3.   Majanduskasv

| (167) | Vaatlusalusel perioodil vähenes ankrute nõudlus ja kahanes nende tootmine. Tarbimise vähenemise kontekstis kaotas liidu tootmisharu märkimisväärse müügimahu ja turuosa ning säilitas vähenenud mahu üksnes oma müügihindade arvelt, nagu on selgitatud allpool punktis 4.4.3.1. |
| --- | --- |

(167)

Vaatlusalusel perioodil vähenes ankrute nõudlus ja kahanes nende tootmine. Tarbimise vähenemise kontekstis kaotas liidu tootmisharu märkimisväärse müügimahu ja turuosa ning säilitas vähenenud mahu üksnes oma müügihindade arvelt, nagu on selgitatud allpool punktis 4.4.3.1.

4.4.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

| (168) | Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Tööhõive ja tootlikkus | 2018 | 2019 | 2020 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 960 | 822 | 538 | 481 |
| Indeks | 100 | 86 | 56 | 50 |
| Tootlikkus (tk töötaja kohta) | 5 349 | 4 497 | 3 606 | 4 008 |
| Indeks | 100 | 84 | 67 | 75 |
| Allikas: kaebuse esitaja vastused makromajanduslikule küsimustikule. |

(168)

Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2018

2019

2020

Uurimisperiood

Töötajate arv

960

822

538

481

Indeks

Indeks

100

86

56

50

Tootlikkus (tk töötaja kohta)

5 349

4 497

3 606

4 008

Indeks

Indeks

100

84

67

75

Allikas: kaebuse esitaja vastused makromajanduslikule küsimustikule.

Allikas:

| (169) | Sektori tööhõive muutus sarnaselt liidu turu tootmise ja tarbimise suundumusega vähenedes vaatlusalusel perioodil järsult 50 % võrra. Eelkirjeldatu taustal ja olukorras, kus tootmine kahanes vaatlusalusel perioodil 62 %, langes ka tootlikkus. Vaatamata tööhõive vähenemisele vähenes tootlikkus vaatlusalusel perioodil 33 % võrra ja taastus uurimisperioodil üksnes osaliselt tänu teatavale tõhususe suurenemisele. |
| --- | --- |

(169)

Sektori tööhõive muutus sarnaselt liidu turu tootmise ja tarbimise suundumusega vähenedes vaatlusalusel perioodil järsult 50 % võrra. Eelkirjeldatu taustal ja olukorras, kus tootmine kahanes vaatlusalusel perioodil 62 %, langes ka tootlikkus. Vaatamata tööhõive vähenemisele vähenes tootlikkus vaatlusalusel perioodil 33 % võrra ja taastus uurimisperioodil üksnes osaliselt tänu teatavale tõhususe suurenemisele.

4.4.2.5.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (170) | Kõik dumpingumarginaalid ületasid märkimisväärselt miinimumtaset. Tegelike dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule oli oluline, kui võtta arvesse asjaomasest riigist pärit impordi hindu. |
| --- | --- |

(170)

Kõik dumpingumarginaalid ületasid märkimisväärselt miinimumtaset. Tegelike dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule oli oluline, kui võtta arvesse asjaomasest riigist pärit impordi hindu.

| (171) | Käesolev on esimene vaatlusaluse toote dumpinguvastane uurimine. Seetõttu puuduvad andmed, mille alusel hinnata võimaliku varasema dumpingu mõju. |
| --- | --- |

(171)

Käesolev on esimene vaatlusaluse toote dumpinguvastane uurimine. Seetõttu puuduvad andmed, mille alusel hinnata võimaliku varasema dumpingu mõju.

4.4.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

4.4.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (172) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Müügihinnad liidus | 2018 | 2019 | 2020 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind liidu koguturul (eurot/tk) | 56 | 55 | 51 | 51 |
| Indeks | 100 | 98 | 90 | 91 |
| Ühiku tootmiskulu (eurot/tk) | 55 | 59 | 63 | 64 |
| Indeks | 100 | 107 | 114 | 116 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule. |

(172)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Tabel 11

Müügihinnad liidus

Müügihinnad liidus

2018

2019

2020

Uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidu koguturul (eurot/tk)

56

55

51

51

Indeks

Indeks

100

100

98

98

90

90

91

91

Ühiku tootmiskulu (eurot/tk)

55

59

63

64

Indeks

Indeks

100

100

107

107

114

114

116

116

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.

Allikas:

| (173) | Müügihinnad langesid 2018.–2019. aastal 2 %, seejärel 2020. aastal järsult 8 % ja jäid uurimisperioodil ligikaudu samale tasemele. Kokkuvõttes langesid liidu tootmisharu keskmised müügihinnad vaatlusalusel perioodil 9 % võrra. |
| --- | --- |

(173)

Müügihinnad langesid 2018.–2019. aastal 2 %, seejärel 2020. aastal järsult 8 % ja jäid uurimisperioodil ligikaudu samale tasemele. Kokkuvõttes langesid liidu tootmisharu keskmised müügihinnad vaatlusalusel perioodil 9 % võrra.

| (174) | Samal vaatlusalusel perioodil suurenesid ühiku tootmiskulud 16 %. See oli seotud peamiselt püsikulude kasvuga, mis järgnes tootmismahu vähenemisele. Et selle vastu võidelda, õnnestus liidu tootmisharul COVID-19 liikumispiirangutest mõjutatud aastatel oma püsikulusid vähendada enam kui 20 %. Sellest olenemata oli püsikulude proportsionaalselt suurem mõju tootmisvõimsuse madala rakendamise perioodil märkimisväärne, kuna selliste kulude osatähtsus üldistes tootmiskuludes kasvas 13 %-lt 2018. aastal 23 %-le uurimisperioodil. Vaatlusalusel perioodil vähendas liidu tootmisharu oma tööhõivet, nagu on näidatud tabelis 10, millega kaasnesid tööjõukulud, mis tulenesid koondamistest COVID-19 perioodil, nagu on näidatud punktis 4.4.3.2. |
| --- | --- |

(174)

Samal vaatlusalusel perioodil suurenesid ühiku tootmiskulud 16 %. See oli seotud peamiselt püsikulude kasvuga, mis järgnes tootmismahu vähenemisele. Et selle vastu võidelda, õnnestus liidu tootmisharul COVID-19 liikumispiirangutest mõjutatud aastatel oma püsikulusid vähendada enam kui 20 %. Sellest olenemata oli püsikulude proportsionaalselt suurem mõju tootmisvõimsuse madala rakendamise perioodil märkimisväärne, kuna selliste kulude osatähtsus üldistes tootmiskuludes kasvas 13 %-lt 2018. aastal 23 %-le uurimisperioodil. Vaatlusalusel perioodil vähendas liidu tootmisharu oma tööhõivet, nagu on näidatud tabelis 10, millega kaasnesid tööjõukulud, mis tulenesid koondamistest COVID-19 perioodil, nagu on näidatud punktis 4.4.3.2.

| (175) | Müügihindade ja tootmiskulude puhul ilmnes erinev suundumus. Nagu on selgitatud eespool punktis 4.3.3 ja allpool punktis 5.1, ei suutnud liidu tootmisharu tõsta oma hindu jätkusuutlikule tasemele, et katta suurenenud tootmiskulusid ja tootmisvõimsuse madalat rakendusastet, kuna hinnaläbirääkimisi turul mõjutas märkimisväärselt madala dumpinguhinnaga import Hiinast. |
| --- | --- |

(175)

Müügihindade ja tootmiskulude puhul ilmnes erinev suundumus. Nagu on selgitatud eespool punktis 4.3.3 ja allpool punktis 5.1, ei suutnud liidu tootmisharu tõsta oma hindu jätkusuutlikule tasemele, et katta suurenenud tootmiskulusid ja tootmisvõimsuse madalat rakendusastet, kuna hinnaläbirääkimisi turul mõjutas märkimisväärselt madala dumpinguhinnaga import Hiinast.

4.4.3.2.   Tööjõukulud

| (176) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 12


  Keskmised tööjõukulud töötaja kohta | 2018 | 2019 | 2020 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 48 510 | 45 157 | 50 218 | 52 988 |
| Indeks | 100 | 93 | 104 | 109 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule. |

(176)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 12

Tabel 12

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

2018

2019

2020

Uurimisperiood

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

48 510

45 157

50 218

52 988

Indeks

Indeks

100

100

93

93

104

104

109

109

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.

Allikas:

| (177) | Keskmine tööjõukulu töötaja kohta vähenes 2019. aastal, millele järgnes kasv 2020. aastal ja uurimisperioodil. Samas, nagu nähtub tabelist 10, vähenes tööhõive samal ajal 54 %. |
| --- | --- |

(177)

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta vähenes 2019. aastal, millele järgnes kasv 2020. aastal ja uurimisperioodil. Samas, nagu nähtub tabelist 10, vähenes tööhõive samal ajal 54 %.

4.4.3.3.   Varud

| (178) | Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 13


  Varud | 2018 | 2019 | 2020 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tk) | 308 350 | 210 370 | 157 417 | 128 525 |
| Indeks | 100 | 68 | 51 | 42 |
| Lõppvarud protsendina toodangust (%) | 6 | 6 | 8 | 7 |
| Indeks | 100 | 95 | 135 | 111 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule. |

(178)

Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 13

Tabel 13

Varud

Varud

2018

2019

2020

Uurimisperiood

Lõppvarud (tk)

308 350

210 370

157 417

128 525

Indeks

Indeks

100

100

68

68

51

51

42

42

Lõppvarud protsendina toodangust (%)

6

6

8

7

Indeks

Indeks

100

100

95

95

135

135

111

111

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.

Allikas:

| (179) | Varud vähenesid vaatlusalusel perioodil 58 %. See oli seotud tootmise ja müügi vähenemisega. Vaatlusalusel perioodil suurenesid varud protsendina toodangust kokku 11 %, kuna tootmisharu pidi säilitama teatava tegevusmahu ega saanud seega vähendada toodangut vastavalt müügi vähenemisele. Arvestades, et suurem osa toodangust põhines tellimustel ja klientide spetsifikatsioonidel, ei ole varud igal juhul peamine kahjunäitaja. |
| --- | --- |

(179)

Varud vähenesid vaatlusalusel perioodil 58 %. See oli seotud tootmise ja müügi vähenemisega. Vaatlusalusel perioodil suurenesid varud protsendina toodangust kokku 11 %, kuna tootmisharu pidi säilitama teatava tegevusmahu ega saanud seega vähendada toodangut vastavalt müügi vähenemisele. Arvestades, et suurem osa toodangust põhines tellimustel ja klientide spetsifikatsioonidel, ei ole varud igal juhul peamine kahjunäitaja.

4.4.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (180) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 14


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2018 | 2019 | 2020 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest) | 12 | 5 | –18 | –9 |
| Indeks | 100 | 42 | – 144 | –73 |
| Rahavoog (eurot) | 26 413 388 | 17 979 438 | –4 762 380 | –2 257 500 |
| Indeks | 100 | 68 | –18 | –9 |
| Investeeringud (eurodes) | 11 655 450 | 5 408 642 | 2 536 354 | 1 220 214 |
| Indeks | 100 | 46 | 22 | 10 |
| Investeeringutasuvus (%) | 65 | 14 | –35 | –19 |
| Indeks | 100 | 21 | –54 | –29 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule. |

(180)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 14

Tabel 14

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2018

2019

2020

Uurimisperiood

Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest)

12

5

–18

–9

Indeks

Indeks

100

100

42

42

– 144

– 144

–73

–73

Rahavoog (eurot)

26 413 388

17 979 438

–4 762 380

–2 257 500

Indeks

Indeks

100

100

68

68

–18

–18

–9

–9

Investeeringud (eurodes)

11 655 450

5 408 642

2 536 354

1 220 214

Indeks

Indeks

100

100

46

46

22

22

10

10

Investeeringutasuvus (%)

65

14

–35

–19

Indeks

Indeks

100

100

21

21

–54

–54

–29

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.

Allikas:

| (181) | Selleks et selgitada välja valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, tegi komisjon kindlaks sõltumatutele klientidele liidus müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. |
| --- | --- |

(181)

Selleks et selgitada välja valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, tegi komisjon kindlaks sõltumatutele klientidele liidus müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest.

| (182) | Vaatlusalusel perioodil vähenes kasum 2019. aastal 58 %, 2020. aastal vähenes see järsult ja muutus kahekohaliseks kahjumiks. 2021. aastal see taastus osaliselt, kuid jäi siiski negatiivseks. Kokkuvõttes langes kasum vaatlusalusel perioodil 173 %. COVID-19 pandeemiaga seotud nõudluse järsu vähenemise kontekstis sundis madala hinnaga Hiina ekspordi suurenenud konkurentsivõime, nagu on selgitatud allpool punktis 5.1, liidu tootmisharu kasvavate tootmiskulude perioodil oma hindu langetama, nagu on selgitatud punktis 4.4.3.1, ning põhjustas märkimisväärset kahju. |
| --- | --- |

(182)

Vaatlusalusel perioodil vähenes kasum 2019. aastal 58 %, 2020. aastal vähenes see järsult ja muutus kahekohaliseks kahjumiks. 2021. aastal see taastus osaliselt, kuid jäi siiski negatiivseks. Kokkuvõttes langes kasum vaatlusalusel perioodil 173 %. COVID-19 pandeemiaga seotud nõudluse järsu vähenemise kontekstis sundis madala hinnaga Hiina ekspordi suurenenud konkurentsivõime, nagu on selgitatud allpool punktis 5.1, liidu tootmisharu kasvavate tootmiskulude perioodil oma hindu langetama, nagu on selgitatud punktis 4.4.3.1, ning põhjustas märkimisväärset kahju.

| (183) | Netorahavoog väljendab liidu tootmisharu võimekust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoo puhul oli suundumus sarnane kasumlikkuse omaga – 2019.–2020. aastal toimus järsk langus, millele järgnes osaline taastumine uurimisperioodil, kuid rahavoog jäi negatiivseks. |
| --- | --- |

(183)

Netorahavoog väljendab liidu tootmisharu võimekust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoo puhul oli suundumus sarnane kasumlikkuse omaga – 2019.–2020. aastal toimus järsk langus, millele järgnes osaline taastumine uurimisperioodil, kuid rahavoog jäi negatiivseks.

| (184) | Investeeringutasuvus on protsendina väljendatav kasum investeeringute bilansilisest netoväärtusest. See muutus sarnaselt kasumlikkusega – järsk langus 129 % negatiivsete väärtusteni vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(184)

Investeeringutasuvus on protsendina väljendatav kasum investeeringute bilansilisest netoväärtusest. See muutus sarnaselt kasumlikkusega – järsk langus 129 % negatiivsete väärtusteni vaatlusalusel perioodil.

| (185) | Kasumlikkuse, rahavoo ja investeeringutasuvuse vähenemine mõjutas valimisse kaasatud liidu tootjate kapitali kaasamise võimet rängalt. |
| --- | --- |

(185)

Kasumlikkuse, rahavoo ja investeeringutasuvuse vähenemine mõjutas valimisse kaasatud liidu tootjate kapitali kaasamise võimet rängalt.

4.4.4.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (186) | Peamistele makromajanduslikele näitajatele oli vaatlusalusel perioodil iseloomulik negatiivne suundumus: liidu müügimaht vähenes 71 %, toodang 62 %, tööhõive 50 %. |
| --- | --- |

(186)

Peamistele makromajanduslikele näitajatele oli vaatlusalusel perioodil iseloomulik negatiivne suundumus: liidu müügimaht vähenes 71 %, toodang 62 %, tööhõive 50 %.

| (187) | Pilt on sarnane ka mikronäitajate puhul. Müügi kasumlikkus liidus (vahemikus +12 % kuni –9 %), müügihinnad (–9 %) ja rahavood (–109 %) halvenesid märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(187)

Pilt on sarnane ka mikronäitajate puhul. Müügi kasumlikkus liidus (vahemikus +12 % kuni –9 %), müügihinnad (–9 %) ja rahavood (–109 %) halvenesid märkimisväärselt.

| (188) | COVID-19 põhjustatud tarbimise vähenemise taustal, samal ajal kui liidu tootmisharu tootmiskulud suurenesid 16 % võrra, olid Hiinast pärit impordi hinnad alates 2018. aastast pidevalt ja märkimisväärselt madalamad liidu tootmisharu hindadest ja kuludest. |
| --- | --- |

(188)

COVID-19 põhjustatud tarbimise vähenemise taustal, samal ajal kui liidu tootmisharu tootmiskulud suurenesid 16 % võrra, olid Hiinast pärit impordi hinnad alates 2018. aastast pidevalt ja märkimisväärselt madalamad liidu tootmisharu hindadest ja kuludest.

| (189) | Hiina eksportijate impordimahud vähenesid vaatlusalusel perioodil 39 %. Tarbimise vähenemine oli samal ajal aga tunduvalt suurem (66 %). Selle tagajärjel kasvas Hiina ekspordi turuosa 79 %, 17 %-lt 2018. aastal 31 %-le uurimisperioodil ning selle hinnad lõid kogu vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu hindu märkimisväärselt alla. Hinna allalöömise marginaal oli uurimisperioodil keskmiselt 13,1 %, nagu on kirjeldatud eespool punktis 4.3.3. |
| --- | --- |

(189)

Hiina eksportijate impordimahud vähenesid vaatlusalusel perioodil 39 %. Tarbimise vähenemine oli samal ajal aga tunduvalt suurem (66 %). Selle tagajärjel kasvas Hiina ekspordi turuosa 79 %, 17 %-lt 2018. aastal 31 %-le uurimisperioodil ning selle hinnad lõid kogu vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu hindu märkimisväärselt alla. Hinna allalöömise marginaal oli uurimisperioodil keskmiselt 13,1 %, nagu on kirjeldatud eespool punktis 4.3.3.

| (190) | Madala dumpinguhinnaga Hiina import tõi liidu tootmisharu jaoks kaasa ka märkimisväärse hinna allasurumise, pidades silmas hinna allalöömise marginaale, mis jäid vahemikku 52,9–58,8 %. Liidu tootmisharu ei saanud tõsta oma hindu kooskõlas tootmiskulude kasvuga ja oli seetõttu sunnitud väga tulusas olukorras vähemalt osaliselt oma müügimahtu säilitama. |
| --- | --- |

(190)

Madala dumpinguhinnaga Hiina import tõi liidu tootmisharu jaoks kaasa ka märkimisväärse hinna allasurumise, pidades silmas hinna allalöömise marginaale, mis jäid vahemikku 52,9–58,8 %. Liidu tootmisharu ei saanud tõsta oma hindu kooskõlas tootmiskulude kasvuga ja oli seetõttu sunnitud väga tulusas olukorras vähemalt osaliselt oma müügimahtu säilitama.

| (191) | Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon selles etapis, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(191)

Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon selles etapis, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

PÕHJUSLIK SEOS

| (192) | Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Nendeks teguriteks oli COVID-19 pandeemia, mis mõjutas liidu tarbimist ja liidu tootmisharu eksporditulemusi. Komisjon jälgis, et dumpinguhinnaga impordile ei omistataks võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import. |
| --- | --- |

(192)

Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Nendeks teguriteks oli COVID-19 pandeemia, mis mõjutas liidu tarbimist ja liidu tootmisharu eksporditulemusi. Komisjon jälgis, et dumpinguhinnaga impordile ei omistataks võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import.

5.1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (193) | Hiinast pärit impordimaht vähenes vaatlusalusel perioodil 39 %, tükiarvult 602 010 (2018. aastal) tükiarvuni 370 107 (2021. aastal), samas kasvas nende turuosa samal perioodil 14 %, ulatudes uurimisperioodil 31 %ni, mis põhjustas kahju liidu tootmisharule, mille müügimaht langes samal perioodil 71 %. |
| --- | --- |

(193)

Hiinast pärit impordimaht vähenes vaatlusalusel perioodil 39 %, tükiarvult 602 010 (2018. aastal) tükiarvuni 370 107 (2021. aastal), samas kasvas nende turuosa samal perioodil 14 %, ulatudes uurimisperioodil 31 %ni, mis põhjustas kahju liidu tootmisharule, mille müügimaht langes samal perioodil 71 %.

| (194) | Peale selle toimus kõnealune import liidu tootmisharu hindadest märkimisväärselt madalamate hindadega kogu vaatlusalusel perioodil. Liidu tootmisharul ei jäänud muud üle, kui järgida Hiina tootjate kehtestatud madalaid hindu, et säilitada minimaalne müügimaht ajal, mil tarbimine langeb ja tootmiskulud suurenevad, nagu on selgitatud eespool punktis 4.4.3.1. See tõi omakorda kaasa kõigi valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse suure languse kasumitasemelt +12 % (2018. aastal) suure kahjuni –9 % (2021. aastal) ning sellest tulenevalt muude finantsnäitajate, nagu investeeringutasuvus ja rahavoog, halvenemise. Nagu on selgitatud punktis 4.3.3, oli selline hinna allasurumine selgelt tingitud liidu turul dumpinguhinnaga ankruid pakkuvate Hiina eksportivate tootjate tegevusest. |
| --- | --- |

(194)

Peale selle toimus kõnealune import liidu tootmisharu hindadest märkimisväärselt madalamate hindadega kogu vaatlusalusel perioodil. Liidu tootmisharul ei jäänud muud üle, kui järgida Hiina tootjate kehtestatud madalaid hindu, et säilitada minimaalne müügimaht ajal, mil tarbimine langeb ja tootmiskulud suurenevad, nagu on selgitatud eespool punktis 4.4.3.1. See tõi omakorda kaasa kõigi valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse suure languse kasumitasemelt +12 % (2018. aastal) suure kahjuni –9 % (2021. aastal) ning sellest tulenevalt muude finantsnäitajate, nagu investeeringutasuvus ja rahavoog, halvenemise. Nagu on selgitatud punktis 4.3.3, oli selline hinna allasurumine selgelt tingitud liidu turul dumpinguhinnaga ankruid pakkuvate Hiina eksportivate tootjate tegevusest.

| (195) | Märkimisväärselt väiksemal turul kahanes liidu tootmisharu müük 2,8 miljonilt ankrult 2018. aastal 800 000 ankruni uurimisperioodil. Ilma hindu langetamata oleks liidu tootmisharul olnud oht kaotada isegi see piiratud müügimaht, mis oleks mõne liidu tootja jaoks kaasa toonud tootmise täieliku seiskumise. |
| --- | --- |

(195)

Märkimisväärselt väiksemal turul kahanes liidu tootmisharu müük 2,8 miljonilt ankrult 2018. aastal 800 000 ankruni uurimisperioodil. Ilma hindu langetamata oleks liidu tootmisharul olnud oht kaotada isegi see piiratud müügimaht, mis oleks mõne liidu tootja jaoks kaasa toonud tootmise täieliku seiskumise.

| (196) | Liidu eksport, mida on üksikasjalikult kirjeldatud punktis 5.2.2, näitab, milline oleks normaalne olukord hinnataseme ja sellest tuleneva kasumi poolest eksporditurgudel, mida dumpinguhinnaga import ei mõjuta või kus on kehtestatud meetmed õiglase kaubanduse taastamiseks, nt Ameerika Ühendriikides, mis on liidu tootjate peamine eksporditurg ja kus Hiinast pärit ankrute suhtes rakendatakse dumpinguvastaseid meetmeid alates 2019. aastast. Vaatlusalusel perioodil oli liidu tootmisharu hind mahalaadimisel (sealhulgas transpordiga seotud kulud ja imporditollimaksud) keskmiselt 22 % kõrgem kui selle müügihind liidu turul (+29 % uurimisperioodil) ning pidevalt kõrgem kui tootmiskulud, välja arvatud 2020. aastal, mis on COVID-19 pandeemiast kõige enam mõjutatud. Need hinnad esindavad turgu, kus Hiina impordi vastu suunatud dumpinguvastaste meetmetega on taastatud õiglane kaubandus, ning see on seetõttu mõistlik võrdlusalus selle kohta, millised hinnad oleksid võinud olla liidu turul ilma hinna allasurumiseta, mida kirjeldatakse allpool põhjendustes 197–209. |
| --- | --- |

(196)

Liidu eksport, mida on üksikasjalikult kirjeldatud punktis 5.2.2, näitab, milline oleks normaalne olukord hinnataseme ja sellest tuleneva kasumi poolest eksporditurgudel, mida dumpinguhinnaga import ei mõjuta või kus on kehtestatud meetmed õiglase kaubanduse taastamiseks, nt Ameerika Ühendriikides, mis on liidu tootjate peamine eksporditurg ja kus Hiinast pärit ankrute suhtes rakendatakse dumpinguvastaseid meetmeid alates 2019. aastast. Vaatlusalusel perioodil oli liidu tootmisharu hind mahalaadimisel (sealhulgas transpordiga seotud kulud ja imporditollimaksud) keskmiselt 22 % kõrgem kui selle müügihind liidu turul (+29 % uurimisperioodil) ning pidevalt kõrgem kui tootmiskulud, välja arvatud 2020. aastal, mis on COVID-19 pandeemiast kõige enam mõjutatud. Need hinnad esindavad turgu, kus Hiina impordi vastu suunatud dumpinguvastaste meetmetega on taastatud õiglane kaubandus, ning see on seetõttu mõistlik võrdlusalus selle kohta, millised hinnad oleksid võinud olla liidu turul ilma hinna allasurumiseta, mida kirjeldatakse allpool põhjendustes 197–209.

| (197) | Liidu turg on nii liidu tootjate kui ka Hiina eksportivate tootjate puhul jaotatud peamiselt kahe põhilise kasutajakategooria vahel, st väikesed ja keskmise suurusega sõltumatud õlletehased (mis annavad umbes 40 % müügist) ja suured õlletehaste konglomeraadid (mis annavad enam kui 50 % müügist). |
| --- | --- |

(197)

Liidu turg on nii liidu tootjate kui ka Hiina eksportivate tootjate puhul jaotatud peamiselt kahe põhilise kasutajakategooria vahel, st väikesed ja keskmise suurusega sõltumatud õlletehased (mis annavad umbes 40 % müügist) ja suured õlletehaste konglomeraadid (mis annavad enam kui 50 % müügist).

| (198) | Väikesed ja keskmise suurusega sõltumatud õlletehased ostavad ankruid enamasti vastavalt oma vajadustele keskmise ja lühikese aja tagant. Õlletehased võtavad ühendust mitme ankrutootjaga, küsides soovitud koguse ja tarneajaga pakkumust. See on liidu tootmisharu jaoks väga oluline segment, mille puhul geograafiline lähedus ja tarneaeg võivad olla eeliseks. See kasutajate segment ei teinud uurimisega koostööd. Sellegipoolest esitas liidu tootmisharu tõendeid selle kohta, et Hiina madalate hindadega pakkumuste tõttu selles segmendis kaotati mitu tellimust. See sundis liidu tootjaid konkurentsivõime säilitamise eesmärgil oma hindu märkimisväärselt alandama. |
| --- | --- |

(198)

Väikesed ja keskmise suurusega sõltumatud õlletehased ostavad ankruid enamasti vastavalt oma vajadustele keskmise ja lühikese aja tagant. Õlletehased võtavad ühendust mitme ankrutootjaga, küsides soovitud koguse ja tarneajaga pakkumust. See on liidu tootmisharu jaoks väga oluline segment, mille puhul geograafiline lähedus ja tarneaeg võivad olla eeliseks. See kasutajate segment ei teinud uurimisega koostööd. Sellegipoolest esitas liidu tootmisharu tõendeid selle kohta, et Hiina madalate hindadega pakkumuste tõttu selles segmendis kaotati mitu tellimust. See sundis liidu tootjaid konkurentsivõime säilitamise eesmärgil oma hindu märkimisväärselt alandama.

| (199) | Teisele poolele turust on iseloomulikud viis põhikasutajat, kelle arvele langeb üle 50 % liidu tootmisharu müügist liidus (neist viiest põhikasutajast kahe suurima, AB InBev-i ja Heinekeni puhul arvatakse, et nende ülemaailmne ühine turuosa õlleturul on vastavalt enam kui 50 või 60 %) ja vähemalt 55 % kahe valimisse kaasatud Hiina eksportiva tootja müügist. Liidu tootmisharu tõendas, et need kasutajad korraldasid oma järgmise aasta ankrute ostud erahangete kaudu. Mis puudutab müüki sõltumatutele õlletehastele, siis ka siin olid konkurendid hankemenetluse tõttu sunnitud oma hindu vähendama nii palju kui võimalik ning väga madalate pakkumishindadega Hiina eksportivate tootjate kohalolek survestas liidu tootmisharu nende madalamate hindadega kohanduma ning takistas neil kulude kasvu klientidele üle kandmast. |
| --- | --- |

(199)

Teisele poolele turust on iseloomulikud viis põhikasutajat, kelle arvele langeb üle 50 % liidu tootmisharu müügist liidus (neist viiest põhikasutajast kahe suurima, AB InBev-i ja Heinekeni puhul arvatakse, et nende ülemaailmne ühine turuosa õlleturul on vastavalt enam kui 50 või 60 %) ja vähemalt 55 % kahe valimisse kaasatud Hiina eksportiva tootja müügist. Liidu tootmisharu tõendas, et need kasutajad korraldasid oma järgmise aasta ankrute ostud erahangete kaudu. Mis puudutab müüki sõltumatutele õlletehastele, siis ka siin olid konkurendid hankemenetluse tõttu sunnitud oma hindu vähendama nii palju kui võimalik ning väga madalate pakkumishindadega Hiina eksportivate tootjate kohalolek survestas liidu tootmisharu nende madalamate hindadega kohanduma ning takistas neil kulude kasvu klientidele üle kandmast.

| (200) | Hankemenetluste uurimine näitas, et põhikasutajad korraldasid neid eriomasel viisil. Hinna ja nõutava maksimumkogusega olid seotud erilised pakkumistingimused. Ostjal puudus lepinguline kohustus osta pakutud ankrukogust, samas kui tarnijal oli lepinguline kohustus tarnida pakutud kogus pakutud hinnaga. Tegelikult vastasid reaalselt ostetud kogused harva konkreetses hankemenetluses algselt nõutud kogustele. Samal ajal olid hankemenetluse võitjad (st ankrutarnijad) kohustatud kinni pidama konkreetse hinnaga pakutavatest tarnekogustest, ilma et neil oleks olnud võimalik arvesse võtta näiteks tootmiskulude muutumist. |
| --- | --- |

(200)

Hankemenetluste uurimine näitas, et põhikasutajad korraldasid neid eriomasel viisil. Hinna ja nõutava maksimumkogusega olid seotud erilised pakkumistingimused. Ostjal puudus lepinguline kohustus osta pakutud ankrukogust, samas kui tarnijal oli lepinguline kohustus tarnida pakutud kogus pakutud hinnaga. Tegelikult vastasid reaalselt ostetud kogused harva konkreetses hankemenetluses algselt nõutud kogustele. Samal ajal olid hankemenetluse võitjad (st ankrutarnijad) kohustatud kinni pidama konkreetse hinnaga pakutavatest tarnekogustest, ilma et neil oleks olnud võimalik arvesse võtta näiteks tootmiskulude muutumist.

| (201) | Vaatlusalusel perioodil korraldasid koostööd teinud kasutajad keskmiselt seitse hankemenetlust aastas. Nende hankemenetluste alusel lõppkokkuvõttes ostetud kogused varieerusid pakkumuste lõikes ja vastasid keskmiselt vähem kui 60 %-le pakutud kogustest. Peale selle kasutasid kasutajad hankemenetluse käigus kokku lepitud hinda mis tahes edasiste hetkemüügi hinnaläbirääkimiste lähtepunktina. |
| --- | --- |

(201)

Vaatlusalusel perioodil korraldasid koostööd teinud kasutajad keskmiselt seitse hankemenetlust aastas. Nende hankemenetluste alusel lõppkokkuvõttes ostetud kogused varieerusid pakkumuste lõikes ja vastasid keskmiselt vähem kui 60 %-le pakutud kogustest. Peale selle kasutasid kasutajad hankemenetluse käigus kokku lepitud hinda mis tahes edasiste hetkemüügi hinnaläbirääkimiste lähtepunktina.

| (202) | Hankemenetlust kasutati hindade minimeerimise vahendina, mille käigus rakendati nn punase, kollase ja rohelise fooritule süsteemi, et teavitada iga hankemenetluses osalejat (sealhulgas liidu tootjad ja Hiina eksportijad), kui kõrge või madal oli selle pakkumishind võrreldes teiste osalejatega. Väga madalate pakkumishindadega Hiina eksportijate kohalolek sundis liidu tootmisharu alandama oma hindu jätkusuutmatule tasemele. Liidu tootmisharu hankemenetlustes pakutud müügihinnad olid 2020. aastal ja uurimisperioodil keskmiselt 10 % madalamad kui muu müügi puhul, samas kui hankemenetluse lõpus allkirjastatav leping käsitles ainult võimalikke ostumahte, ilma et tellimuse saamine oleks olnud kindel. Seda kinnitab uurimise käigus kindlaks tehtud hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi märkimisväärne ulatus. |
| --- | --- |

(202)

Hankemenetlust kasutati hindade minimeerimise vahendina, mille käigus rakendati nn punase, kollase ja rohelise fooritule süsteemi, et teavitada iga hankemenetluses osalejat (sealhulgas liidu tootjad ja Hiina eksportijad), kui kõrge või madal oli selle pakkumishind võrreldes teiste osalejatega. Väga madalate pakkumishindadega Hiina eksportijate kohalolek sundis liidu tootmisharu alandama oma hindu jätkusuutmatule tasemele. Liidu tootmisharu hankemenetlustes pakutud müügihinnad olid 2020. aastal ja uurimisperioodil keskmiselt 10 % madalamad kui muu müügi puhul, samas kui hankemenetluse lõpus allkirjastatav leping käsitles ainult võimalikke ostumahte, ilma et tellimuse saamine oleks olnud kindel. Seda kinnitab uurimise käigus kindlaks tehtud hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi märkimisväärne ulatus.

| (203) | Lisaks viitas AB InBev oma 20. juuni 2022. aasta seisukohas liidu ankrutarnijate hiljutisele hinnakujundusele, mis on uurimisperioodil ja 2022. aastal olnud võimeline konkureerima Hiina tarnijate hinnakujundusega. See kinnitab veelgi, et liidu tootjad on oma hindu langetanud võrreldes vaatlusaluse perioodi varasemate aastatega, et säilitada konkurentsivõime Hiina hindade suhtes. |
| --- | --- |

(203)

Lisaks viitas AB InBev oma 20. juuni 2022. aasta seisukohas liidu ankrutarnijate hiljutisele hinnakujundusele, mis on uurimisperioodil ja 2022. aastal olnud võimeline konkureerima Hiina tarnijate hinnakujundusega. See kinnitab veelgi, et liidu tootjad on oma hindu langetanud võrreldes vaatlusaluse perioodi varasemate aastatega, et säilitada konkurentsivõime Hiina hindade suhtes.

| (204) | Teine hankemenetlustega seotud aspekt oli see, et selliste edasiste hinnaläbirääkimiste tulemusel sõlmiti märkimisväärne hulk müügitehinguid väljaspool tegelikke pakkumusi, tuginedes nn fooritulede süsteemile. Seda näitavad liidu tootmisharu hankemenetluste kaudu müüdud kogused, mis olid kogu vaatlusalusel perioodil väga väikesed. Vastav müügitase kahanes enam kui 30 %-lt nende kogumüügist ajavahemikul 2019–2020 vähem kui 16 %ni uurimisperioodil. Praktikas kasutasid kasutajad seda eriomast hankemenetlust ja Hiina madala dumpinguhinnaga pakkumusi ära, et suruda ELi tootmisharu hinnad Hiina hinnatasemele ja lõppkokkuvõttes lepiti hinnad kokku väljaspool hankemenetlust. |
| --- | --- |

(204)

Teine hankemenetlustega seotud aspekt oli see, et selliste edasiste hinnaläbirääkimiste tulemusel sõlmiti märkimisväärne hulk müügitehinguid väljaspool tegelikke pakkumusi, tuginedes nn fooritulede süsteemile. Seda näitavad liidu tootmisharu hankemenetluste kaudu müüdud kogused, mis olid kogu vaatlusalusel perioodil väga väikesed. Vastav müügitase kahanes enam kui 30 %-lt nende kogumüügist ajavahemikul 2019–2020 vähem kui 16 %ni uurimisperioodil. Praktikas kasutasid kasutajad seda eriomast hankemenetlust ja Hiina madala dumpinguhinnaga pakkumusi ära, et suruda ELi tootmisharu hinnad Hiina hinnatasemele ja lõppkokkuvõttes lepiti hinnad kokku väljaspool hankemenetlust.

| (205) | Koostööd tegevate kasutajate esitatud andmed näitavad, et Hiina eksportivad tootjad võitsid vaatlusalusel perioodil keskmiselt 30 % hankemenetlustes esitatud kogustest. See on siiski konservatiivne hinnang, sest toimikus olevad tõendid näitavad, et ühe suurima koostööst keeldunud kasutaja (Heineken) puhul moodustas kogus uurimisperioodil vähemalt 30 % kahe valimisse kaasatud Hiina tootja eksporditud kogustest. |
| --- | --- |

(205)

Koostööd tegevate kasutajate esitatud andmed näitavad, et Hiina eksportivad tootjad võitsid vaatlusalusel perioodil keskmiselt 30 % hankemenetlustes esitatud kogustest. See on siiski konservatiivne hinnang, sest toimikus olevad tõendid näitavad, et ühe suurima koostööst keeldunud kasutaja (Heineken) puhul moodustas kogus uurimisperioodil vähemalt 30 % kahe valimisse kaasatud Hiina tootja eksporditud kogustest.

| (206) | Igal juhul, nagu eespool selgitatud, olenemata sellest, kas müügitehing sõlmiti ametlikult hankemenetluse teel või mitte, ei mänginud see rolli seoses Hiina dumpinguhindade mõjuga ja põhjusliku seosega selliste hindade ning ELi tootmisharu hindade ja kahjustava olukorra vahel. |
| --- | --- |

(206)

Igal juhul, nagu eespool selgitatud, olenemata sellest, kas müügitehing sõlmiti ametlikult hankemenetluse teel või mitte, ei mänginud see rolli seoses Hiina dumpinguhindade mõjuga ja põhjusliku seosega selliste hindade ning ELi tootmisharu hindade ja kahjustava olukorra vahel.

| (207) | Nagu on selgitatud eespool punktis 4.3.3, langesid Hiina hinnad 2019. ja 2020. aastal võrreldes 2018. aastaga ning tõusid uurimisperioodil taas, kuid saavutasid üksnes 2018. aasta hinnataseme. Samal perioodil langesid liidu tootmisharu hinnad 9 % võrra, samal ajal kui tootmiskulud suurenesid 16 %. |
| --- | --- |

(207)

Nagu on selgitatud eespool punktis 4.3.3, langesid Hiina hinnad 2019. ja 2020. aastal võrreldes 2018. aastaga ning tõusid uurimisperioodil taas, kuid saavutasid üksnes 2018. aasta hinnataseme. Samal perioodil langesid liidu tootmisharu hinnad 9 % võrra, samal ajal kui tootmiskulud suurenesid 16 %.

| (208) | Hiinast pärit ankrute impordi hinnasurve mõlemas turusegmendis tõi kaasa selle, et oma turuosa vähemalt osaliseks säilitamiseks tuli liidu tootmisharul oma müügihindu – olenemata tootmiskulude hüppelisest kasvust – langetada. Selle tagajärjel kahanes kasumlikkus vaatlusalusel perioodil 12 %-lt –9 %-le ja kõik finantsnäitajad halvenesid. |
| --- | --- |

(208)

Hiinast pärit ankrute impordi hinnasurve mõlemas turusegmendis tõi kaasa selle, et oma turuosa vähemalt osaliseks säilitamiseks tuli liidu tootmisharul oma müügihindu – olenemata tootmiskulude hüppelisest kasvust – langetada. Selle tagajärjel kahanes kasumlikkus vaatlusalusel perioodil 12 %-lt –9 %-le ja kõik finantsnäitajad halvenesid.

| (209) | Seetõttu järeldatakse – võttes arvesse ajalist koosmõju – et liidu tootmisharu majandusliku olukorra halvenemine langes kokku Hiinast pärit väga madalate hindadega impordi märkimisväärse osakaaluga. Sellises kahaneva turu ja suurenevate tootmiskulude olukorras lõid Hiina hinnad pidevalt alla liidu tootmisharu hindu ja surusid alla ELi turuhindade taseme, luues nende vahel tõelise ja olulise põhjusliku seose. |
| --- | --- |

(209)

Seetõttu järeldatakse – võttes arvesse ajalist koosmõju – et liidu tootmisharu majandusliku olukorra halvenemine langes kokku Hiinast pärit väga madalate hindadega impordi märkimisväärse osakaaluga. Sellises kahaneva turu ja suurenevate tootmiskulude olukorras lõid Hiina hinnad pidevalt alla liidu tootmisharu hindu ja surusid alla ELi turuhindade taseme, luues nende vahel tõelise ja olulise põhjusliku seose.

5.2.   Muude tegurite mõju

Muude tegurite mõju

5.2.1.   COVID-19 pandeemia ja tarbimise vähenemine

COVID-19 pandeemia ja tarbimise vähenemine

| (210) | Hiinast pärit väga madala hinnaga ankrute importi on registreeritud alates 2018. aastast. Vaatlusalusel perioodil oli Hiinast pärit impordi keskmine hind keskmiselt 24 % madalam kui liidu tootmisharu keskmine müügihind. See langes kokku liidu tootmisharu hindade pideva langusega, olenemata suurenevatest tootmiskuludest. Asjaolu, et tarbimise vähenemist süvendas veelgi COVID-19 pandeemia, ei nõrgendanud dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahelist põhjuslikku seost. Tarbimine vähenes sellel perioodil 66 % ja liidu tootmisharu müügimaht 71 %, samal ajal kui Hiina eksport vähenes vaid 39 %, suurendades oma turuosa 17 %-lt 31 %-le. Nagu põhjenduses 196 on Ameerika Ühendriikide turul saavutatavate turuhindade alusel arutletud, oleks liidu tootmisharu ilma Hiina impordi ja hinnasurveta saanud oma hindu tõsta jätkusuutlikumale tasemele ja katta suurenenud tootmiskulud. |
| --- | --- |

(210)

Hiinast pärit väga madala hinnaga ankrute importi on registreeritud alates 2018. aastast. Vaatlusalusel perioodil oli Hiinast pärit impordi keskmine hind keskmiselt 24 % madalam kui liidu tootmisharu keskmine müügihind. See langes kokku liidu tootmisharu hindade pideva langusega, olenemata suurenevatest tootmiskuludest. Asjaolu, et tarbimise vähenemist süvendas veelgi COVID-19 pandeemia, ei nõrgendanud dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahelist põhjuslikku seost. Tarbimine vähenes sellel perioodil 66 % ja liidu tootmisharu müügimaht 71 %, samal ajal kui Hiina eksport vähenes vaid 39 %, suurendades oma turuosa 17 %-lt 31 %-le. Nagu põhjenduses 196 on Ameerika Ühendriikide turul saavutatavate turuhindade alusel arutletud, oleks liidu tootmisharu ilma Hiina impordi ja hinnasurveta saanud oma hindu tõsta jätkusuutlikumale tasemele ja katta suurenenud tootmiskulud.

| (211) | Tarbimise ja tootmisvõimsuse rakendamise oluline vähenemine mõjutas liidu tootmisharu tulemusi märkimisväärselt. Ent nagu punktis 4.4.3.1 selgitatud, isegi kui liidu tootmisharul õnnestus oma püsikulusid oluliselt vähendada, suurenesid selle kogukulud 23 %ni. Samal ajal suutis tootmisharu COVID-19 perioodil vähendada ka muid struktuurseid kulusid, näiteks tööhõivekulusid. Püsikulude ja muude struktuursete kulude haldamine sel perioodil võimaldas minimeerida selliste kulude mõju tootmisharu tulemuslikkusele, nagu ka eespool selgitatud, kuid seda oli võimalik kompenseerida vaid osaliselt Hiina impordi põhjustatud märkimisväärse hinna allasurumise tõttu. |
| --- | --- |

(211)

Tarbimise ja tootmisvõimsuse rakendamise oluline vähenemine mõjutas liidu tootmisharu tulemusi märkimisväärselt. Ent nagu punktis 4.4.3.1 selgitatud, isegi kui liidu tootmisharul õnnestus oma püsikulusid oluliselt vähendada, suurenesid selle kogukulud 23 %ni. Samal ajal suutis tootmisharu COVID-19 perioodil vähendada ka muid struktuurseid kulusid, näiteks tööhõivekulusid. Püsikulude ja muude struktuursete kulude haldamine sel perioodil võimaldas minimeerida selliste kulude mõju tootmisharu tulemuslikkusele, nagu ka eespool selgitatud, kuid seda oli võimalik kompenseerida vaid osaliselt Hiina impordi põhjustatud märkimisväärse hinna allasurumise tõttu.

5.2.2.   Liidu tootmisharu eksporditulemused

Liidu tootmisharu eksporditulemused

| (212) | Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordimaht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 15


  Valimisse kaasatud liidu tootjate eksporditulemused | 2018 | 2019 | 2020 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekspordimaht (tk) | 2 364 368 | 1 827 572 | 547 427 | 1 124 371 |
| Indeks | 100 | 77 | 23 | 48 |
| Keskmine tehasehind (eurot/tk) | 66,04 | 62,18 | 58,86 | 63,05 |
| Indeks | 100 | 94 | 89 | 95 |
| Keskmine mahalaadimise hind (52) (eurot/tk) | 68,34 | 64,87 | 60,83 | 66,28 |
| Indeks | 100 | 95 | 89 | 97 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule. |

(212)

Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordimaht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 15

Tabel 15

Valimisse kaasatud liidu tootjate eksporditulemused

Valimisse kaasatud liidu tootjate eksporditulemused

2018

2019

2020

Uurimisperiood

Ekspordimaht (tk)

2 364 368

1 827 572

547 427

1 124 371

Indeks

Indeks

100

100

77

77

23

23

48

48

Keskmine tehasehind (eurot/tk)

66,04

62,18

58,86

63,05

Indeks

Indeks

100

100

94

94

89

89

95

95

Keskmine mahalaadimise hind (52) (eurot/tk)

52

68,34

64,87

60,83

66,28

Indeks

Indeks

100

100

95

95

89

89

97

97

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.

Allikas:

| (213) | Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu eksport 52 %. |
| --- | --- |

(213)

Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu eksport 52 %.

| (214) | Ajavahemikul 2018–2020 olid liidu tootmisharu eksporditulemuste suundumused mõnevõrra sarnased liidu tootmisharu müügimahtude muutumisega liidu turul. Vaatlusaluse perioodi esimesel poolel, mida kõige enam mõjutas COVID-19 pandeemia, vähenes nii liidu kui ka liidu tootmisharu eksportmüügi maht. Eksportmüügi maht vähenes suhtelises arvestuses siiski vähem kui müük liidu turule. Lisaks hakkasid liidu tootmisharu eksporditulemused selgelt taastuma kohe, kui COVID-19 piirangud kaotati, kusjuures eksportmüügi maht suurenes aastatel 2020–2021 enam kui kaks korda. Lisaks olid liidu tootmisharu ekspordi müügihinnad kogu vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt kõrgemad kui liidu turu müügihinnad ja pidevalt kõrgemad tootmisharu tootmiskuludest, välja arvatud 2020. aastal, mis oli COVID-19 pandeemiast kõige enam mõjutatud aasta, ja mis hõlmas ka poolt uurimisperioodi. Selle põhjal järeldas komisjon, et eksporditulemuste ajutine langus ei aidanud kaasa kahju tekkimisele, kuna ekspordi hinnatase oli piisav, et tagada liidu tootmisharule kasumlikkus enamiku oma eksportmüügi puhul. |
| --- | --- |

(214)

Ajavahemikul 2018–2020 olid liidu tootmisharu eksporditulemuste suundumused mõnevõrra sarnased liidu tootmisharu müügimahtude muutumisega liidu turul. Vaatlusaluse perioodi esimesel poolel, mida kõige enam mõjutas COVID-19 pandeemia, vähenes nii liidu kui ka liidu tootmisharu eksportmüügi maht. Eksportmüügi maht vähenes suhtelises arvestuses siiski vähem kui müük liidu turule. Lisaks hakkasid liidu tootmisharu eksporditulemused selgelt taastuma kohe, kui COVID-19 piirangud kaotati, kusjuures eksportmüügi maht suurenes aastatel 2020–2021 enam kui kaks korda. Lisaks olid liidu tootmisharu ekspordi müügihinnad kogu vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt kõrgemad kui liidu turu müügihinnad ja pidevalt kõrgemad tootmisharu tootmiskuludest, välja arvatud 2020. aastal, mis oli COVID-19 pandeemiast kõige enam mõjutatud aasta, ja mis hõlmas ka poolt uurimisperioodi. Selle põhjal järeldas komisjon, et eksporditulemuste ajutine langus ei aidanud kaasa kahju tekkimisele, kuna ekspordi hinnatase oli piisav, et tagada liidu tootmisharule kasumlikkus enamiku oma eksportmüügi puhul.

5.3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

Järeldus põhjusliku seose kohta

| (215) | Alates vaatlusaluse perioodi algusest 2018. aastal olid Hiina ekspordihinnad märkimisväärselt madalamad kui liidu tootmisharu hinnad ja kulud. Uurimine näitas, et kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal oli 13,1 %. See väga madalate hindadega suurenev turuosa kahjustas liidu tootmisharu, mis oli sunnitud vaatlusalusel perioodil müügihindu alandama, et COVID-19 pandeemia ajal ja pärast seda säilitada turul vähemalt piiratud müügikogused. See mõjutas liidu tootmisharu majanduslikku olukorda negatiivselt. |
| --- | --- |

(215)

Alates vaatlusaluse perioodi algusest 2018. aastal olid Hiina ekspordihinnad märkimisväärselt madalamad kui liidu tootmisharu hinnad ja kulud. Uurimine näitas, et kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal oli 13,1 %. See väga madalate hindadega suurenev turuosa kahjustas liidu tootmisharu, mis oli sunnitud vaatlusalusel perioodil müügihindu alandama, et COVID-19 pandeemia ajal ja pärast seda säilitada turul vähemalt piiratud müügikogused. See mõjutas liidu tootmisharu majanduslikku olukorda negatiivselt.

| (216) | Komisjon selgitas välja kõigi teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharu olukorrale ja uuris seda seoses dumpinguhinnaga impordi kahjuliku mõjuga. COVID-19 pandeemia mõju ning sellega seotud ankrute tarbimise vähenemine liidus ja üleilmselt mõjutasid negatiivselt liidu tootmisharu arengut, kuid seda peeti piiratud mõjuga ajutiseks teguriks. Liidu tootmisharu olukord halvenes juba enne COVID-19 pandeemiat ja see jätkus kuni vaatlusaluse perioodi lõpuni. |
| --- | --- |

(216)

Komisjon selgitas välja kõigi teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharu olukorrale ja uuris seda seoses dumpinguhinnaga impordi kahjuliku mõjuga. COVID-19 pandeemia mõju ning sellega seotud ankrute tarbimise vähenemine liidus ja üleilmselt mõjutasid negatiivselt liidu tootmisharu arengut, kuid seda peeti piiratud mõjuga ajutiseks teguriks. Liidu tootmisharu olukord halvenes juba enne COVID-19 pandeemiat ja see jätkus kuni vaatlusaluse perioodi lõpuni.

| (217) | Eespool kirjeldatu põhjal tegi komisjon järelduse, et asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju ning et teised tegurid ei nõrgendanud ei eraldi ega koos vaadelduna põhjuslikku seost kahju ja dumpinguhinnaga impordi vahel. |
| --- | --- |

(217)

Eespool kirjeldatu põhjal tegi komisjon järelduse, et asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju ning et teised tegurid ei nõrgendanud ei eraldi ega koos vaadelduna põhjuslikku seost kahju ja dumpinguhinnaga impordi vahel.

6.   MEETMETE TASE

MEETMETE TASE

| (218) | Meetmete taseme kindlaksmääramiseks uuris komisjon, kas liidu tootmisharule dumpinguhinnaga impordist tekkinud kahju kõrvaldamiseks piisaks dumpingumarginaalist väiksemast tollimaksust. |
| --- | --- |

(218)

Meetmete taseme kindlaksmääramiseks uuris komisjon, kas liidu tootmisharule dumpinguhinnaga impordist tekkinud kahju kõrvaldamiseks piisaks dumpingumarginaalist väiksemast tollimaksust.

6.1.   Kahjumarginaal

Kahjumarginaal

| (219) | Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharul oleks võimalik teenida taotletavat kasumit, müües oma toodangut sihthinnaga alusmääruse artikli 7 lõigete 2c ja 2d tähenduses. |
| --- | --- |

(219)

Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharul oleks võimalik teenida taotletavat kasumit, müües oma toodangut sihthinnaga alusmääruse artikli 7 lõigete 2c ja 2d tähenduses.

| (220) | Kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2c võttis komisjon taotletava kasumi kindlaksmääramisel arvesse järgmisi tegureid: kasumlikkuse tase enne asjaomasest riigist pärit impordi suurenemist; kasumlikkuse tase, mis on vajalik kogukulu ja investeeringute, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kulude katmiseks, ja kasumlikkuse tase, mida eeldatakse tavapäraste konkurentsitingimuste korral. Selline kasumimarginaal ei tohiks olla alla 6 %. |
| --- | --- |

(220)

Kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2c võttis komisjon taotletava kasumi kindlaksmääramisel arvesse järgmisi tegureid: kasumlikkuse tase enne asjaomasest riigist pärit impordi suurenemist; kasumlikkuse tase, mis on vajalik kogukulu ja investeeringute, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kulude katmiseks, ja kasumlikkuse tase, mida eeldatakse tavapäraste konkurentsitingimuste korral. Selline kasumimarginaal ei tohiks olla alla 6 %.

| (221) | Valimisse kaasatud liidu tootjad tegid küsimustiku vastustes ettepaneku, et taotletav kasum peaks olema vahemikus 12–20 %, kuna nende arvates on see selline kasumitase, mis on vajalik tootmisprotsessidesse ja toodetesse tehtavate vajalike investeeringute rahastamiseks ning liidu tootmisharu pikaajalise elujõulisuse tagamiseks. Tootmisharu tõendas ka seda, et aastatel, mil valitsesid tavapärased konkurentsitingimused, oli nende keskmine kasumlikkus 15 %. |
| --- | --- |

(221)

Valimisse kaasatud liidu tootjad tegid küsimustiku vastustes ettepaneku, et taotletav kasum peaks olema vahemikus 12–20 %, kuna nende arvates on see selline kasumitase, mis on vajalik tootmisprotsessidesse ja toodetesse tehtavate vajalike investeeringute rahastamiseks ning liidu tootmisharu pikaajalise elujõulisuse tagamiseks. Tootmisharu tõendas ka seda, et aastatel, mil valitsesid tavapärased konkurentsitingimused, oli nende keskmine kasumlikkus 15 %.

| (222) | Neid tõendeid arvesse võttes otsustas komisjon esialgu kasutada 12 % kasumimarginaali, mis on eelmises põhjenduses kirjeldatud näitajate vahemiku madalaim väärtus, rakendades seega väga konservatiivset lähenemisviisi. |
| --- | --- |

(222)

Neid tõendeid arvesse võttes otsustas komisjon esialgu kasutada 12 % kasumimarginaali, mis on eelmises põhjenduses kirjeldatud näitajate vahemiku madalaim väärtus, rakendades seega väga konservatiivset lähenemisviisi.

| (223) | Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades määrati kasumimarginaaliks esialgu 12 % vastavalt artikli 7 lõike 2c sätetele. |
| --- | --- |

(223)

Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades määrati kasumimarginaaliks esialgu 12 % vastavalt artikli 7 lõike 2c sätetele.

| (224) | Seoses investeeringute, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tasemega vaatlusalusel perioodil kontrollis komisjon esitatud teavet ja jõudis järeldusele, et investeeringute, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kulude erinevus tavapärastes konkurentsitingimustes, mille kohta esitas andmed ELi tootmisharu ja mida komisjon kontrollis, sisaldus juba 12 % taotletavas kasumis. |
| --- | --- |

(224)

Seoses investeeringute, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tasemega vaatlusalusel perioodil kontrollis komisjon esitatud teavet ja jõudis järeldusele, et investeeringute, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kulude erinevus tavapärastes konkurentsitingimustes, mille kohta esitas andmed ELi tootmisharu ja mida komisjon kontrollis, sisaldus juba 12 % taotletavas kasumis.

| (225) | Selle põhjal arvutas komisjon liidu tootmisharu jaoks välja samasuguse toote mittekahjustava tükihinna, kohaldades eespool nimetatud taotletava kasumi marginaali (vt põhjendus 223) valimisse kaasatud liidu tootjate tootmiskulude suhtes uurimisperioodil tooteliikide kaupa. |
| --- | --- |

(225)

Selle põhjal arvutas komisjon liidu tootmisharu jaoks välja samasuguse toote mittekahjustava tükihinna, kohaldades eespool nimetatud taotletava kasumi marginaali (vt põhjendus 223) valimisse kaasatud liidu tootjate tootmiskulude suhtes uurimisperioodil tooteliikide kaupa.

| (226) | Seejärel määras komisjon kindlaks kahjumarginaali taseme, võrreldes valimisse kaasatud koostööd tegevate asjaomase riigi eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mis tehti kindlaks hinna allalöömise arvutuste põhjal, valimisse kaasatud liidu tootjate poolt liidu turul uurimisperioodil müüdava samasuguse toote kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga. Võrdluse tulemusena saadud vahe esitati protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast |
| --- | --- |

(226)

Seejärel määras komisjon kindlaks kahjumarginaali taseme, võrreldes valimisse kaasatud koostööd tegevate asjaomase riigi eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mis tehti kindlaks hinna allalöömise arvutuste põhjal, valimisse kaasatud liidu tootjate poolt liidu turul uurimisperioodil müüdava samasuguse toote kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga. Võrdluse tulemusena saadud vahe esitati protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast

| (227) | Kahju kõrvaldamist võimaldav kasumitase muude koostööd tegevate äriühingute ja kõigi teiste äriühingute puhul määratakse kindlaks samal viisil kui nende äriühingute dumpingumarginaal.








  Riik | Äriühing | Dumpingumarginaal | Kahjumarginaal |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd | 77,1  % | 58,8  % |
| Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd | 65,3  % | 52,9  % |
| Muud koostööd tegevad äriühingud | 72,1  % | 56,3  % |
| Kõik muud äriühingud | 91,0  % | 112,0  % |

(227)

Kahju kõrvaldamist võimaldav kasumitase muude koostööd tegevate äriühingute ja kõigi teiste äriühingute puhul määratakse kindlaks samal viisil kui nende äriühingute dumpingumarginaal.

Riik

Äriühing

Dumpingumarginaal

Kahjumarginaal

Hiina Rahvavabariik

Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd

77,1  %

58,8  %

Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd

65,3  %

52,9  %

Muud koostööd tegevad äriühingud

72,1  %

56,3  %

Kõik muud äriühingud

91,0  %

112,0  %

6.2.   Järeldus meetmete taseme kohta

Järeldus meetmete taseme kohta

| (228) | Eespool esitatud hinnangu põhjal tuleks vastavalt alusmääruse artikli 7 lõikele 2 kehtestada järgmised ajutised dumpinguvastased tollimaksud.







  Riik | Äriühing | Ajutine dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd | 58,8  % |
| Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd | 52,9  % |
| Muud koostööd tegevad äriühingud | 56,3  % |
| Kõik muud äriühingud | 91,0  % |

(228)

Eespool esitatud hinnangu põhjal tuleks vastavalt alusmääruse artikli 7 lõikele 2 kehtestada järgmised ajutised dumpinguvastased tollimaksud.

Riik

Äriühing

Ajutine dumpinguvastane tollimaks

Hiina Rahvavabariik

Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd

58,8  %

Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd

52,9  %

Muud koostööd tegevad äriühingud

56,3  %

Kõik muud äriühingud

91,0  %

7.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (229) | Olles võtnud vastu otsuse kohaldada alusmääruse artikli 7 lõiget 2, uuris komisjon, kas ta saab kooskõlas alusmääruse artikliga 21 teha selge järelduse, et hoolimata kahjustava dumpingu kindlakstegemisest ei ole meetmete võtmine käesoleval juhul liidu huvides. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve. |
| --- | --- |

(229)

Olles võtnud vastu otsuse kohaldada alusmääruse artikli 7 lõiget 2, uuris komisjon, kas ta saab kooskõlas alusmääruse artikliga 21 teha selge järelduse, et hoolimata kahjustava dumpingu kindlakstegemisest ei ole meetmete võtmine käesoleval juhul liidu huvides. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve.

7.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (230) | Liidus toodavad ankruid kaheksa äriühingut. Nad annavad otseselt tööd rohkem kui 400 töötajale (2018. aastal oli neid üle 800) Austrias, Tšehhis, Saksamaal, Itaalias ja Hispaanias. |
| --- | --- |

(230)

Liidus toodavad ankruid kaheksa äriühingut. Nad annavad otseselt tööd rohkem kui 400 töötajale (2018. aastal oli neid üle 800) Austrias, Tšehhis, Saksamaal, Itaalias ja Hispaanias.

| (231) | Meetmete kehtestamine võimaldaks liidu tootmisharul oma turuosa säilitada, suurendada tootmisvõimsuse rakendamist, tõsta hinnad jätkusuutlikule tasemele ja suurendada kasumlikkust tasemeni, mida võib eeldada tavapärastes konkurentsitingimustes. |
| --- | --- |

(231)

Meetmete kehtestamine võimaldaks liidu tootmisharul oma turuosa säilitada, suurendada tootmisvõimsuse rakendamist, tõsta hinnad jätkusuutlikule tasemele ja suurendada kasumlikkust tasemeni, mida võib eeldada tavapärastes konkurentsitingimustes.

| (232) | Meetmete kehtestamata jätmine tooks tõenäoliselt kaasa kasumlikkuse edasise vähenemise, mis oli juba niigi negatiivne. Meetmete kehtestamata jätmine võib kaasa tuua tootmisrajatiste sulgemisi ja koondamisi ning seada seega ohtu liidu tootmisharu elujõulisuse. |
| --- | --- |

(232)

Meetmete kehtestamata jätmine tooks tõenäoliselt kaasa kasumlikkuse edasise vähenemise, mis oli juba niigi negatiivne. Meetmete kehtestamata jätmine võib kaasa tuua tootmisrajatiste sulgemisi ja koondamisi ning seada seega ohtu liidu tootmisharu elujõulisuse.

| (233) | Komisjon tegi seetõttu esialgse järelduse, et ajutiste meetmete kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(233)

Komisjon tegi seetõttu esialgse järelduse, et ajutiste meetmete kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides.

7.2.   Sõltumatute importijate ja kauplejate huvid

Sõltumatute importijate ja kauplejate huvid

| (234) | Üks sõltumatu importija, kelle toodang moodustab 1,6 % Hiina impordimahust, esitas väljavõttelise uuringu vormi ja vastas küsimustikule. Koostööd tegeva importija keskmine kasum oli uurimisperioodil 16 %. |
| --- | --- |

(234)

Üks sõltumatu importija, kelle toodang moodustab 1,6 % Hiina impordimahust, esitas väljavõttelise uuringu vormi ja vastas küsimustikule. Koostööd tegeva importija keskmine kasum oli uurimisperioodil 16 %.

| (235) | Kõnealune importija oli meetmete kehtestamise vastu. Ta leidis, et võttes arvesse roostevaba terase ja kohaletoimetamise hinnatõusu, avaldaks meetmete kehtestamine veelgi rohkem negatiivset mõju tema kasumlikkusele, mille tagajärjeks oleks äriühingu likvideerimine. Äriühing rõhutas samuti, et viimastel aastatel on tehtud omavahenditest märkimisväärseid investeeringuid teadus- ja arendustegevusse uue intellektuaalomandi arendamiseks ning selliste ankrute tootmise uute lahenduste väljatöötamiseks, mis võiksid kasu tuua liidu kasutajatele, ning et meetmete kehtestamine võib asjaomase projekti lõpetada. |
| --- | --- |

(235)

Kõnealune importija oli meetmete kehtestamise vastu. Ta leidis, et võttes arvesse roostevaba terase ja kohaletoimetamise hinnatõusu, avaldaks meetmete kehtestamine veelgi rohkem negatiivset mõju tema kasumlikkusele, mille tagajärjeks oleks äriühingu likvideerimine. Äriühing rõhutas samuti, et viimastel aastatel on tehtud omavahenditest märkimisväärseid investeeringuid teadus- ja arendustegevusse uue intellektuaalomandi arendamiseks ning selliste ankrute tootmise uute lahenduste väljatöötamiseks, mis võiksid kasu tuua liidu kasutajatele, ning et meetmete kehtestamine võib asjaomase projekti lõpetada.

| (236) | Komisjon järeldas, et tõenäoliselt saab importija kanda osa dumpinguvastasest tollimaksust üle lõppkasutajale. Importija hea kasumitase vähendab ka tollimaksu mõju importija elujõulisusele. Kokkuvõttes näitab vaid ühe importija väga piiratud koostöö käesolevas uurimises, et meetmetel ei ole importijatele üldiselt väga negatiivset mõju ja need ei kaalu seepärast üles meetmete positiivset mõju liidu tootjatele. |
| --- | --- |

(236)

Komisjon järeldas, et tõenäoliselt saab importija kanda osa dumpinguvastasest tollimaksust üle lõppkasutajale. Importija hea kasumitase vähendab ka tollimaksu mõju importija elujõulisusele. Kokkuvõttes näitab vaid ühe importija väga piiratud koostöö käesolevas uurimises, et meetmetel ei ole importijatele üldiselt väga negatiivset mõju ja need ei kaalu seepärast üles meetmete positiivset mõju liidu tootjatele.

| (237) | Kauplejad ja teenuse osutajad, kes tegelevad ankrute isikupärastamise ja kohandamisega, saavad asjaomast tegevust jätkata, konkureerides toote-eeliste, mitte dumpinguhinnaga impordi baasil. |
| --- | --- |

(237)

Kauplejad ja teenuse osutajad, kes tegelevad ankrute isikupärastamise ja kohandamisega, saavad asjaomast tegevust jätkata, konkureerides toote-eeliste, mitte dumpinguhinnaga impordi baasil.

7.3.   Kasutajate huvid

Kasutajate huvid

| (238) | Uurimise alguses andsid endast teada kaks kasutajat, Appie ja Carlsberg, kuid nad esitasid küsimustiku vastustes üksnes piiratud teavet. Üks teine kasutaja, AB InBev, registreerus huvitatud isikuna ja esitas märkusi, kuid ei vastanud küsimustikule. Need kasutajad esindavad õlletehaseid või õlletehaste konglomeraate. |
| --- | --- |

(238)

Uurimise alguses andsid endast teada kaks kasutajat, Appie ja Carlsberg, kuid nad esitasid küsimustiku vastustes üksnes piiratud teavet. Üks teine kasutaja, AB InBev, registreerus huvitatud isikuna ja esitas märkusi, kuid ei vastanud küsimustikule. Need kasutajad esindavad õlletehaseid või õlletehaste konglomeraate.

| (239) | Uurimise hilisemas etapis, nagu on selgitatud eespool punktis 4.3.1, võttis komisjon uuesti ühendust põhikasutajatega, küsides neilt andmeid tarnijate ja ostumahtude kohta. Kolm kasutajat (AB InBev, Asahi ja Molson Coors) esitasid mõned andmed, kuid ei esitanud vastuseid küsimustiku põhiküsimustele. |
| --- | --- |

(239)

Uurimise hilisemas etapis, nagu on selgitatud eespool punktis 4.3.1, võttis komisjon uuesti ühendust põhikasutajatega, küsides neilt andmeid tarnijate ja ostumahtude kohta. Kolm kasutajat (AB InBev, Asahi ja Molson Coors) esitasid mõned andmed, kuid ei esitanud vastuseid küsimustiku põhiküsimustele.

| (240) | Oma esialgses seisukohas oli AB InBev meetmete kehtestamise vastu, väites, et:






  — | tollimaksud tooksid kaasa ankrute tootmiskulude suurenemise, mis avaldaks negatiivset mõju hotelli-, restorani- ja toitlustussektorile, mida COVID-19 pandeemia on juba niigi märkimisväärselt mõjutanud; |
| --- | --- | --- |

(240)

Oma esialgses seisukohas oli AB InBev meetmete kehtestamise vastu, väites, et:

—

tollimaksud tooksid kaasa ankrute tootmiskulude suurenemise, mis avaldaks negatiivset mõju hotelli-, restorani- ja toitlustussektorile, mida COVID-19 pandeemia on juba niigi märkimisväärselt mõjutanud;

| — | liidu tootmisharul puudub piisav tootmisvõimsus, et rahuldada kogu liidu ankrute nõudlust. |
| --- | --- |

—

liidu tootmisharul puudub piisav tootmisvõimsus, et rahuldada kogu liidu ankrute nõudlust.

| (241) | Mis puudutab esimest väidet, siis uurimise käigus kogutud teave näitas, et hotelli-, restorani- ja toitlustussektor ei osta õlletootjatelt ankruid, vaid ostab selle sisu (st õlut). Pubid ja baarid maksavad ankrute eest tagatisraha, mis saadakse tagasi, kui tühjad ankrud tagastatakse õlletootjatele. Seetõttu eeldatakse, et ankrute tootmiskulude mõju hotelli-, restorani- ja toitlustussektori kasumlikkusele on piiratud. |
| --- | --- |

(241)

Mis puudutab esimest väidet, siis uurimise käigus kogutud teave näitas, et hotelli-, restorani- ja toitlustussektor ei osta õlletootjatelt ankruid, vaid ostab selle sisu (st õlut). Pubid ja baarid maksavad ankrute eest tagatisraha, mis saadakse tagasi, kui tühjad ankrud tagastatakse õlletootjatele. Seetõttu eeldatakse, et ankrute tootmiskulude mõju hotelli-, restorani- ja toitlustussektori kasumlikkusele on piiratud.

| (242) | Mis puudutab teist väidet, siis näib, et liidu tootmisharul on piisavalt vaba tootmisvõimsust. Liidu tarbimine oli 2018. aastal, mis oli tarbimise tippaeg, ligikaudu 3,2 miljonit ankrut, samas kui liidu tootmisharu kogu tootmisvõimsus oli peaaegu 6,8 miljonit ankrut. Isegi kui võtta arvesse eksportmüüki, on liidu tootmisharul endiselt peaaegu 2 miljoni ankru ulatuses vaba tootmisvõimsust. |
| --- | --- |

(242)

Mis puudutab teist väidet, siis näib, et liidu tootmisharul on piisavalt vaba tootmisvõimsust. Liidu tarbimine oli 2018. aastal, mis oli tarbimise tippaeg, ligikaudu 3,2 miljonit ankrut, samas kui liidu tootmisharu kogu tootmisvõimsus oli peaaegu 6,8 miljonit ankrut. Isegi kui võtta arvesse eksportmüüki, on liidu tootmisharul endiselt peaaegu 2 miljoni ankru ulatuses vaba tootmisvõimsust.

| (243) | Võttes arvesse toote pikka kasutusiga (enamasti 30 aastat) ja taastäidetavust, on ankrute kulumõju joogitööstusele minimaalne. |
| --- | --- |

(243)

Võttes arvesse toote pikka kasutusiga (enamasti 30 aastat) ja taastäidetavust, on ankrute kulumõju joogitööstusele minimaalne.

| (244) | Seepärast tegi komisjon esialgse järelduse, et meetmete kahjulik mõju kasutajatele on eelduste kohaselt väike ega kaalu üles meetmete kasulikku mõju liidu tootjatele. |
| --- | --- |

(244)

Seepärast tegi komisjon esialgse järelduse, et meetmete kahjulik mõju kasutajatele on eelduste kohaselt väike ega kaalu üles meetmete kasulikku mõju liidu tootjatele.

7.4.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (245) | Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon, et uurimise selles etapis ei ole kaalukaid põhjusi, mille tõttu ei oleks Hiina Rahvavabariigist pärit taastäidetavate roostevabast terasest ankrute impordi suhtes meetmete kehtestamine liidu huvides. |
| --- | --- |

(245)

Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon, et uurimise selles etapis ei ole kaalukaid põhjusi, mille tõttu ei oleks Hiina Rahvavabariigist pärit taastäidetavate roostevabast terasest ankrute impordi suhtes meetmete kehtestamine liidu huvides.

8.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (246) | Tuginedes komisjoni järeldustele dumpingu, kahju, põhjusliku seose, meetmete taseme ja liidu huvide kohta, tuleks kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei põhjustaks liidu tootmisharule edasist kahju. |
| --- | --- |

(246)

Tuginedes komisjoni järeldustele dumpingu, kahju, põhjusliku seose, meetmete taseme ja liidu huvide kohta, tuleks kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei põhjustaks liidu tootmisharule edasist kahju.

| (247) | Vastavalt alusmääruse artikli 7 lõikes 2 sätestatud väiksema tollimaksu reeglile tuleks Hiina Rahvavabariigist pärit taastäidetavate roostevabast terasest ankrute impordi suhtes kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed. Komisjon võrdles kahju- ja dumpingumarginaale. Tollimaksumäärad kehtestati dumpingu- või kahjumarginaali tasemel, olenevalt sellest, kumb on madalam. |
| --- | --- |

(247)

Vastavalt alusmääruse artikli 7 lõikes 2 sätestatud väiksema tollimaksu reeglile tuleks Hiina Rahvavabariigist pärit taastäidetavate roostevabast terasest ankrute impordi suhtes kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed. Komisjon võrdles kahju- ja dumpingumarginaale. Tollimaksumäärad kehtestati dumpingu- või kahjumarginaali tasemel, olenevalt sellest, kumb on madalam.

| (248) | Eespool kirjeldatu põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised.







  Riik | Äriühing | Ajutine dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd | 58,8  % |
| Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd | 52,9  % |
| Muud koostööd tegevad äriühingud | 56,3  % |
| Kõik muud äriühingud | 91,0  % |

(248)

Eespool kirjeldatu põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised.

Riik

Äriühing

Ajutine dumpinguvastane tollimaks

Hiina Rahvavabariik

Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd

58,8  %

Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd

52,9  %

Muud koostööd tegevad äriühingud

56,3  %

Kõik muud äriühingud

91,0  %

| (249) | Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise ajal kõnealuste äriühingute puhul kindlaks. Nimetatud tollimaksu määrasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud majandusüksus, tuleks kohaldada tollimaksu määra, mida kohaldatakse kõigi muude äriühingute puhul. Nende suhtes ei tohiks kohaldada ühtki individuaalset dumpinguvastase tollimaksu määra. |
| --- | --- |

(249)

Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise ajal kõnealuste äriühingute puhul kindlaks. Nimetatud tollimaksu määrasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud majandusüksus, tuleks kohaldada tollimaksu määra, mida kohaldatakse kõigi muude äriühingute puhul. Nende suhtes ei tohiks kohaldada ühtki individuaalset dumpinguvastase tollimaksu määra.

| (250) | Selleks et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane jõustamine, ei tuleks kõigi muude äriühingute puhul kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu kohaldada mitte ainult käesoleva uurimise käigus koostööst keeldunud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus. |
| --- | --- |

(250)

Selleks et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane jõustamine, ei tuleks kõigi muude äriühingute puhul kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu kohaldada mitte ainult käesoleva uurimise käigus koostööst keeldunud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus.

| (251) | Selleks et vähendada tollimaksudest kõrvalehoidmist maksumäärade erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade nõuetekohase kohaldamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Äriühingud, kellele on kehtestatud individuaalne dumpinguvastane tollimaks, peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. Arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatavat dumpinguvastase tollimaksu määra. |
| --- | --- |

(251)

Selleks et vähendada tollimaksudest kõrvalehoidmist maksumäärade erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade nõuetekohase kohaldamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Äriühingud, kellele on kehtestatud individuaalne dumpinguvastane tollimaks, peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. Arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatavat dumpinguvastase tollimaksu määra.

| (252) | Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriikide tolliasutused saaksid kohaldada impordi suhtes individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid, peavad tolliasutused peale selle dokumendi arvesse võtma ka muid asjaolusid. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 esitatud nõuetele, peavad liikmesriikide tolliasutused tegema kooskõlas tollieeskirjadega tavapärased kontrollid ja – nagu ka kõigil muudel juhtudel – võivad nõuda lisadokumente (veodokumendid jne), et kontrollida tollideklaratsioonis esitatud andmete õigsust ning veenduda, et madalama tollimaksu määra edasine kohaldamine on õigustatud. |
| --- | --- |

(252)

Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriikide tolliasutused saaksid kohaldada impordi suhtes individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid, peavad tolliasutused peale selle dokumendi arvesse võtma ka muid asjaolusid. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 esitatud nõuetele, peavad liikmesriikide tolliasutused tegema kooskõlas tollieeskirjadega tavapärased kontrollid ja – nagu ka kõigil muudel juhtudel – võivad nõuda lisadokumente (veodokumendid jne), et kontrollida tollideklaratsioonis esitatud andmete õigsust ning veenduda, et madalama tollimaksu määra edasine kohaldamine on õigustatud.

| (253) | Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksu määrasid, suureneb pärast asjaomaste meetmete kehtestamist märgatavalt, võib sellist ekspordimahu suurenemist käsitleda meetmete kehtestamisest tuleneva kaubandusstruktuuri muutusena alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sellisel juhul võib algatada kõrvalehoidmisega seotud uurimise, eeldusel et tingimused on täidetud. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksu määra(de) kaotamise ja sellest tulenevalt kogu riiki hõlmava tollimaksu kehtestamise vajadust. |
| --- | --- |

(253)

Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksu määrasid, suureneb pärast asjaomaste meetmete kehtestamist märgatavalt, võib sellist ekspordimahu suurenemist käsitleda meetmete kehtestamisest tuleneva kaubandusstruktuuri muutusena alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sellisel juhul võib algatada kõrvalehoidmisega seotud uurimise, eeldusel et tingimused on täidetud. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksu määra(de) kaotamise ja sellest tulenevalt kogu riiki hõlmava tollimaksu kehtestamise vajadust.

| (254) | Korduvtäidetavate roostevabast terasest ankrute statistilisi andmeid väljendatakse sageli tükiarvuna. Nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (53) I lisas sätestatud kombineeritud nomenklatuuris määratletud taastäidetavate roostevabast terasest ankrute kohta selline lisaühik siiski puudub. Seepärast on vaja ette näha, et lisaks kilogrammides või tonnides esitatud kaalule esitatakse vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonis vaatlusaluse toote impordi puhul ka tükiarv. Tükiarv tuleks märkida TARICi koodide 7310100010 ja 7310299010 puhul, tingimusel et see märge on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisaga. |
| --- | --- |

(254)

Korduvtäidetavate roostevabast terasest ankrute statistilisi andmeid väljendatakse sageli tükiarvuna. Nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (53) I lisas sätestatud kombineeritud nomenklatuuris määratletud taastäidetavate roostevabast terasest ankrute kohta selline lisaühik siiski puudub. Seepärast on vaja ette näha, et lisaks kilogrammides või tonnides esitatud kaalule esitatakse vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonis vaatlusaluse toote impordi puhul ka tükiarv. Tükiarv tuleks märkida TARICi koodide 7310100010 ja 7310299010 puhul, tingimusel et see märge on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisaga.

53

9.   REGISTREERIMINE

REGISTREERIMINE

| (255) | Nagu on märgitud põhjenduses 3, ei nõudnud komisjon vaatlusaluse toote impordi registreerimist. |
| --- | --- |

(255)

Nagu on märgitud põhjenduses 3, ei nõudnud komisjon vaatlusaluse toote impordi registreerimist.

10.   UURIMISE ALGETAPIS ANTAV TEAVE

UURIMISE ALGETAPIS ANTAV TEAVE

| (256) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 19a teavitas komisjon huvitatud isikuid kavandatavast ajutiste tollimaksude kehtestamisest. See teave tehti üldsusele kättesaadavaks ka kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil. Huvitatud isikutele anti kolm tööpäeva aega märkuste esitamiseks konkreetselt neile avaldatud arvutuste õigsuse kohta. |
| --- | --- |

(256)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 19a teavitas komisjon huvitatud isikuid kavandatavast ajutiste tollimaksude kehtestamisest. See teave tehti üldsusele kättesaadavaks ka kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil. Huvitatud isikutele anti kolm tööpäeva aega märkuste esitamiseks konkreetselt neile avaldatud arvutuste õigsuse kohta.

| (257) | Ningbo Major ja Penglai Jinfu esitasid eelavalikustamise kohta ühiselt märkused, milles nad palusid komisjonil ajutiste meetmete kohaldamisest hoiduda. Nad rõhutasid, et nende andmetel ei kajasta teatavate tootetüüpide sihthinnad eeldatavaid sihthindu. Nad väitsid ka, et kahjumarginaali arvutustes puudusid teatavad tootetüübid ja et üks avalikustamise tabeli pealkiri ei olnud varustatud asjakohase selgitusega. |
| --- | --- |

(257)

Ningbo Major ja Penglai Jinfu esitasid eelavalikustamise kohta ühiselt märkused, milles nad palusid komisjonil ajutiste meetmete kohaldamisest hoiduda. Nad rõhutasid, et nende andmetel ei kajasta teatavate tootetüüpide sihthinnad eeldatavaid sihthindu. Nad väitsid ka, et kahjumarginaali arvutustes puudusid teatavad tootetüübid ja et üks avalikustamise tabeli pealkiri ei olnud varustatud asjakohase selgitusega.

| (258) | Komisjon uuris neid märkusi põhjalikult ja leidis, et ükski neist ei käsitlenud arvutuste täpsust, ning võtab neid seetõttu koos teiste seisukohtadega arvesse pärast ajutiste meetmete avaldamist. |
| --- | --- |

(258)

Komisjon uuris neid märkusi põhjalikult ja leidis, et ükski neist ei käsitlenud arvutuste täpsust, ning võtab neid seetõttu koos teiste seisukohtadega arvesse pärast ajutiste meetmete avaldamist.

| (259) | Mis puutub avalikustamise tabelis kasutatud ühikutesse, siis on nende puhul tõepoolest, nagu eksportivad tootjad õigesti märkisid, tegemist ühikute ja mitte tonnidega. Lisaks ei kasutatud kahjumarginaali arvutamisel teatavaid tootetüüpe, sest liidu tootmisharu ei tooda asjaomaseid tootetüüpe ja seepärast ei olnud need hinna allalöömise marginaali arvutamisel olulised. |
| --- | --- |

(259)

Mis puutub avalikustamise tabelis kasutatud ühikutesse, siis on nende puhul tõepoolest, nagu eksportivad tootjad õigesti märkisid, tegemist ühikute ja mitte tonnidega. Lisaks ei kasutatud kahjumarginaali arvutamisel teatavaid tootetüüpe, sest liidu tootmisharu ei tooda asjaomaseid tootetüüpe ja seepärast ei olnud need hinna allalöömise marginaali arvutamisel olulised.

11.   LÕPPSÄTTED

LÕPPSÄTTED

| (260) | Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid üles esitama ettenähtud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks. |
| --- | --- |

(260)

Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid üles esitama ettenähtud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks.

| (261) | Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on esialgsed ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta, |
| --- | --- |

(261)

Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on esialgsed ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Ajutine dumpinguvastane tollimaks kehtestatakse ainete (v.a vedelgaas, toornafta ja naftasaadused) hoidmiseks kasutatavate, enam-vähem silindrikujuliste ankrute, kanistrite, aamide, tsisternide, vaatide jms mahutite (mis on tuntud nimetuse all „korduvtäidetavad roostevabast terasest ankrud“), mille seinapaksus on vähemalt 0,5 mm ja maht vähemalt 4,5 liitrit, olenemata viimistlusest, mõõtmetest ja roostevaba terase liigist, muude osadega (ekshaustorid, kaelad, äärised või muud osad) või ilma nendeta, värvitud või värvimata, muude materjalidega värvitud või kaetud või mitte, mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 7310 10 00 ja ex 7310 29 90 (TARICi koodid 7310100010 ja 7310299010) alla ning mis pärinevad Hiina Rahvavabariigist, välja arvatud kaelad, ankrusisesed torud, kraanid, kraed, ventiilid ja muud osad, mis imporditakse eraldi, liitu suunatud impordile.

2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool nimetatud äriühingutes toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksude tasumist, on järgmised.

| Riik | Äriühing | Ajutine dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd | 58,8  % | A024 |
| | Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd | 52,9  % | A030 |
| | Lisas loetletud muud koostööd tegevad äriühingud | 56,3  % | |
| | Kõik muud äriühingud | 91,0  % | C999 |

Riik

Äriühing

Ajutine dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

Hiina Rahvavabariik

Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd

58,8  %

A024

Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd

52,9  %

A030

Lisas loetletud muud koostööd tegevad äriühingud

56,3  %

Kõik muud äriühingud

91,0  %

C999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalset tollimaksu määra kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse kehtiv faktuurarve, millele peab olema lisatud faktuurarve väljastanud majandusüksuse töötaja allkirjastatud ning töötaja nime, ametinimetuse ja kuupäevaga varustatud avaldus järgmises vormis:
  „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud, otseekspordiks Euroopa Liitu müüdav (vaatlusalune toode) (koguses) on toodetud (äriühingu nimi ja aadress) poolt (TARICi lisakood) [asjaomases riigis]. Kinnitan, et sellel arvel esitatud teave on täielik ja õige.“
  Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.

4.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise dumpinguvastase tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

5.   Kui lõikes 1 nimetatud toote kohta esitatakse vabasse ringlusse lubamise deklaratsioon, märgitakse deklaratsiooni asjaomasele väljale imporditud toodete tükiarv, tingimusel et see märge on kooskõlas nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisaga.

6.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

1.   Huvitatud isikud esitavad oma kirjalikud märkused käesoleva määruse kohta komisjonile 15 kalendripäeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

2.   Huvitatud isikud, kes soovivad, et komisjon nad ära kuulaks, taotlevad seda viie kalendripäeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

3.   Huvitatud isikud, kes soovivad, et kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks, taotlevad seda viie kalendripäeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. Ärakuulamise eest vastutav ametnik vaatab väljaspool kõnealust tähtaega esitatud taotlused läbi ja võib vajaduse korral otsustada, kas need rahuldada või mitte.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 11. jaanuar 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  
  ELT C 195, 13.5.2022, lk 24.

2

(3)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2602

3

(4)  Komisjoni 16. veebruari 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/191, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes (ELT L 36, 17.2.2022, lk 1); komisjoni 24. jaanuari 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/95, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse teatavate Taiwanist, Indoneesiast, Sri Lankalt ja Filipiinidelt lähetatud rauast või terasest toruliitmike impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud nimetatud riikidest pärinevana või mitte (ELT L 16, 25.1.2022, lk 36); komisjoni 15. detsembri 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/2239, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit elektrit võrku tootvate terasest tuuleturbiinimastide impordi suhtes (ELT L 450, 16.12.2021, lk 59); komisjoni 16. aprilli 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/635, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Valgevenest, Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt pärit rauast või legeerimata terasest keevistorude impordi suhtes (ELT L 132, 19.4.2021, lk 145).

4

(5)  Vt rakendusmääruse (EL) 2022/191 põhjendus 208, rakendusmääruse (EL) 2022/95 põhjendus 59, rakendusmääruse (EL) 2021/2239 põhjendused 67–74 ja rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 149–150.

5

(6)  Vt rakendusmääruse (EL) 2022/191 põhjendus 192, rakendusmääruse (EL) 2022/95 põhjendus 46, rakendusmääruse (EL) 2021/2239 põhjendused 67–74 ja rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 115–118.

6

(7)  Vt rakendusmääruse (EL) 2022/191 põhjendused 193–194, rakendusmääruse (EL) 2022/95 põhjendus 47, rakendusmääruse (EL) 2021/2239 põhjendused 67–74 ja rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 119–122. Kui Hiina õigusaktides ette nähtud asjaomaste riigiasutuste õigust nimetada ametisse ja kutsuda tagasi riigile kuuluvate ettevõtete juhtkonna võtmeisikuid võib käsitada vastava omandiõigusena, siis nii riigi- kui ka eraettevõtetes tegutsevad HKP rakukesed moodustavad veel ühe olulise kanali, mille kaudu riik saab äriotsuseid mõjutada. Hiina äriühinguõiguse kohaselt tuleb igas äriühingus luua HKP organisatsioon (millesse kuulub vähemalt kolm HKP liiget, nagu on kehtestatud HKP põhikirjas) ning äriühing peab tagama selle tegevuseks vajalikud tingimused. Näib, et varem ei ole seda nõuet alati järgitud või selle täitmist rangelt tagatud. Alates hiljemalt 2016. aastast on aga HKP poliitilise põhimõttena tugevdanud oma nõuet kontrollida riigile kuuluvate ettevõtete äriotsuseid. Samuti on teada antud, et HKP avaldab eraettevõtetele survet, nõudes „patriotismi“ esikohale seadmist ja parteidistsipliini järgimist. On teada, et 2017. aastal olid parteirakukesed olemas 70 %-l ligi 1,86 miljonist eraettevõttest, ning suurenes surve anda HKP organisatsioonidele viimane sõna äriotsuste tegemisel asjaomases äriühingus. Neid eeskirju kohaldatakse üldiselt Hiina majanduse kõigis sektorites, sealhulgas uuritava toote tootjate ja nende sisendite tarnijate puhul.

7

(8)  Vt rakendusmääruse (EL) 2022/191 põhjendused 195–201, rakendusmääruse (EL) 2022/95 põhjendused 48–52, rakendusmääruse (EL) 2021/2239 põhjendused 67–74 ja rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 123–129.

8

(9)  Vt rakendusmääruse (EL) 2022/191 põhjendus 202, rakendusmääruse (EL) 2022/95 põhjendus 53, rakendusmääruse (EL) 2021/2239 põhjendused 67–74 ja rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 130–133.

9

(10)  Vt rakendusmääruse (EL) 2022/191 põhjendus 203, rakendusmääruse (EL) 2022/95 põhjendus 54, rakendusmääruse (EL) 2021/2239 põhjendused 67–74 ja rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 134–135.

10

(11)  Vt rakendusmääruse (EL) 2022/191 põhjendus 204, rakendusmääruse (EL) 2022/95 põhjendus 55, rakendusmääruse (EL) 2021/2239 põhjendused 67–74 ja rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 136–145.

11

(12)  
  2Komisjoni talituste töödokument SWD(2017) 483 final/2, 20.12.2017, kättesaadav aadressil https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

12

2

(13)  Euroopa Liidu Kaubanduskoda Hiinas, „Overcapacity in China: an impediment to the Party’s reform agenda“ („Ülemäärane tootmisvõimsus Hiinas – takistus partei reformikavale“), kättesaadav aadressil https://www.europeanchamber.com.cn/en/publications-overcapacity-in-china (viimati vaadatud 16. novembril 2022).

13

(14)  Rakendusmäärus (EL) 2021/635 ning komisjoni 7. aprilli 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/508, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Indoneesiast, Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide impordi suhtes (ELT L 110, 8.4.2020, lk 3).

14

(15)  Terasetööstuse liigse tootmisvõimsuse ülemaailmne foorum, ministrite aruanne, 20. september 2018.

15

(16)  Aruande 14. peatükk, lk 358. Tootmismahu järgi on 51 % eraettevõtted ja 49 % riigile kuuluvad ettevõtted ning tootmisvõimsuse järgi 44 % riigile kuuluvad ettevõtted ja 56 % eraettevõtted.

16

(17)  Kättesaadav aadressidel: www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm; https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e ja www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (viimati vaadatud 28. oktoobril 2022).

17

(18)  Kättesaadav aadressil http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (viimati vaadatud 28. oktoobril 2022).

18

(19)  Sarnaselt China Baowu Steel Groupi enamusosaluse omandamisega Magang Steelis 2019. aasta juunis, vt https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (viimati vaadatud 28. oktoobril 2022).

19

(20)  Vt https://www.miit.gov.cn/gzcy/yjzj/art/2020/art_af1bef04b9624997956b2bff6cdb7383.html (viimati vaadatud 16. novembril 2022).

20

(21)  Vt kava IV jao 3. alajagu, kättesaadav aadressil https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/tz/art/2021/art_2960538d19e34c66a5eb8d01b74cbb20.html (viimati vaadatud 16. novembril 2022).

21

(22)  Vt terasetööstuse arendamise 14. viisaastakukava eessõna.

22

(23)  Vt kontserni veebisait, mis on kättesaadav aadressil http://www.baowugroup.com/about/board_of_directors (viimati vaadatud 7. septembril 2022).

23

(24)  Vt äriühingu veebisait, mis on kättesaadav aadressil https://www.baosteel.com/about/manager (viimati vaadatud 7. septembril 2022).

24

(25)  Shandong Gold Group väljendab, omandab ja rakendab Hiina Kommunistliku Partei 20. rahvuskongressi vaimu (originaaltekst hiina keeles), ajakirjandusartikkel, mis on kättesaadav China Gold Newsi veebisaidil: https://www.gold.org.cn/ky1227/kydj/202210/t20221028_193328.html (viimati vaadatud 17. novembril 2022).

25

(26)  Aruande III osa, 14. peatükk, lk 346 jj.

26

(27)  Vt Hiina Rahvavabariigi 14. viisaastakukava riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu ning pikaajaliste eesmärkide kohta 2035. aastaks, III osa, artikkel VIII, kättesaadav aadressil https://cset.georgetown.edu/publication/china-14th-five-year-plan/ (viimati vaadatud 28. oktoobril 2022).

27

(28)  Vt eelkõige kava I ja II jagu.

28

(29)  Selle jao sätted on väga üksikasjalikud ja neis on seatud ranged tulevikueesmärgid: raua- ja teraseettevõtete puhul, kes kavatsevad ümber paikneda või tegeleda renoveerimisega eri piirkondades, peaksid nende piirkondade valitsused, kuhu nad kolivad või kust nad ära kolivad, tugevdama teabevahetust ja koordineerimist ning edastama energiakasutusõigustega kauplemise turu kaudu asjakohaseid elektri- ja söetarbimise näitajaid, et saavutada mõlemale poolele kasulik koostöö ning tagada projekti sujuv ja nõuetekohane edenemine. Rajatakse kuus spetsiaalset terasetootmisbaasi Anyangi, Jiyuani, Pingdingshani, Xinyangi, Shangqiusse, Zhoukousse jne ning parandatakse tööstusharu haaret, tõhustamist, spetsialiseerumist ja eristatavust. Nende seas piiratakse 2025. aastaks Anyangis toormalmi tootmisvõimsust, et see jääks alla 14 miljoni tonni, ja toorterase tootmisvõimsust, et see jääks 15 miljoni tonni piiresse, ning rajatakse 8,5 miljoni tonni tootmisvõimsusega kvaliteetse eriterase tootmiskeskus Anyangi tootmisbaasis, mis kuulub Anyang Iron and Steel Group Co., Ltd.-le; toetatakse Henan Jiyuan Iron and Steel (Group) Co., Ltd.-d, et rajada tootmisbaas kvaliteetsete spetsiaalsete terasvarraste ja -traatide tootmiseks ning piirkondlik töötlemiskeskus; toetatakse Angang Group Xinyang Iron and Steel Co., Ltd.-d, Minyuan Iron and Steel Group Co., Ltd.-d ning Henan Angang Zhoukou Iron and Steel Co., Ltd.-d piirkondlike raua- ja terasekomplekside rajamisel.

29

(30)  Vt Hebei provintsi kolmeaastase tegevuskava terasetööstuse ahela klastrite arendamiseks aastatel 2020–2022 vastavad punktid 2, 8 ja 16.

30

(31)  Tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloog (2019. aasta versioon), mis kiideti heaks Hiina Rahvavabariigi riikliku arengu- ja reformikomisjoni 27. augusti 2019. aasta dekreediga nr 29, kättesaadav aadressil http://www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/5449193/files/26c9d25f713f4ed5b8dc51ae40ef37af.pdf (viimati vaadatud 28. oktoobril 2022).

31

(32)  Vt rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 134–135 ja rakendusmääruse (EL) 2020/508 põhjendused 143–144.

32

(33)  Maailmapanga avaandmed – üle keskmise sissetulek, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

33

(34)  bvdinfo.com.

34

(35)  https://www.globaltradealert.org/data_extraction

35

(36)  NACE kood on tootliku majandustegevuse Euroopa standardnomenklatuur. Uuriti järgmisi koode: 2591 (terastünnid jms mahutid), 2592 (kergmetallist pakendid), 2599 (muud tööstuslikult valmistatud metalltooted), 2829 (üldotstarbelised masinad), 2893 (toidu-, joogi- ja tubakatööstuse masinad).

36

(37)  Orbise andmebaas, mida pakub Bureau Van Dijk (https://orbis.bvdinfo.com).

37

(38)  https://www.mococa.com

38

(39)  https://ilostat.ilo.org/

39

(40)  https://www.globalpetrolprices.com/Brazil/

40

(41)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/755 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 123, 19.5.2015, lk 33).

41

(42)  https://ilostat.ilo.org/data/data-catalogue/

42

(43)  Nõuetekohaselt on arvesse võetud seadusega ette nähtud mittetöötatud aega, näiteks puhkus ja riigipühad.

43

(44)  https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee;

44

https://ccbc.org.br/en/publicacoes/artigos-ccbc-en/how-much-do-your-employees-in-brazil-really-cost/; https://bpc-partners.com/inss-brazilian-salaries-benefits/

(45)  https://www.globalpetrolprices.com/Brazil/

45

(46)  https://www.edp.com.br/tarifas-vigentes/

46

(47)  https://www.gov.br/mme/pt-br/assuntos/secretarias/energia-eletrica/publicacoes/informativo-gestao-setor-eletrico

47

(48)  Tipptunnid ja tipuvälised tunnid ning mitmesugused perioodi jooksul kohaldatavad lisakulud.

48

(49)  https://www.gov.br/mme/pt-br/assuntos/secretarias/energia-eletrica/publicacoes/informativo-gestao-setor-eletrico/informativo-gestao-setor-eletrico-ano-2021.pdf/view

49

(50)  Kuna Comexti ja komisjoni järelevalveandmebaasides on ainsaks saadaolevaks koguseühikuks kaal, on koguste ümberarvestamine tonnidest/kilogrammidest ühikuteks (ankrute arv) tehtud kogu uurimise jooksul valemi alusel 1 ankur = 10 kg, tuginedes nendele andmebaasidele. See oli kaebuses kasutatud ümberarvestuskurss ja komisjoni lisaanalüüs kinnitas, et 10 kg on turul saadaoleva ühe ankru ligikaudne keskmine kaal.

50

(51)  
  2 018. aasta maksimaalne impordikogus erineb toimikule lisatud 2. septembri 2022. aasta teates esitatud väärtusest. See on tingitud tolliasutuste andmete koondamisel tuvastatud tehnilisest veast, mis hiljem parandati.

51

(52)  Tehasehind koos transpordiga seotud kulude ja Ameerika Ühendriikide turul kohaldatavate imporditollimaksudega.

52

(53)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1), muudetud komisjoni 20. septembri 2022. aasta rakendusmäärusega (EL) 2022/1998, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (ELT L 282, 31.10.2022, lk 1).

53

---

LISA

Koostööd teinud eksportivad tootjad, keda valimisse ei kaasatud

| Riik | Nimi | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Kingyip - Guangzhou JingYe Machinery Co., Ltd. | A031 |
| | Ningbo Hefeng Container Manufacturer Co., Ltd. | A032 |
| | Qingdao HenKeg Craft Beer Technology Co., Ltd. | A033 |
| | Yantai Toptech Ltd. | A034 |

Riik

Nimi

TARICi lisakood

Hiina Rahvavabariik

Kingyip - Guangzhou JingYe Machinery Co., Ltd.

A031

Ningbo Hefeng Container Manufacturer Co., Ltd.

A032

Qingdao HenKeg Craft Beer Technology Co., Ltd.

A033

Yantai Toptech Ltd.

A034

---

III Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

| 12.1.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 10/77 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 10/77

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS nr 161/22/COL,

6. juuli 2022,

Bergeni tänavavalgustustaristu jaoks antud abi kohta (Norra) [2023/101]

EFTA järelevalveamet (edaspidi „järelevalveamet“),

võttes arvesse

Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artikleid 61 ja 62,

EMP lepingu protokolli nr 26,

EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingut (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping“), eriti selle artiklit 24,

järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 (edaspidi „protokoll nr 3“), eriti selle II osa artikli 7 lõiget 5 ja artiklit 14, ning

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi (1) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

I.   ASJAOLUD

ASJAOLUD

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   KAEBUS

| (1) | Nelfo (edaspidi „kaebuse esitaja“) kaebas 11. mai 2017. aasta kirjas väidetava riigiabi üle, mida Bergeni omavalitsus (edaspidi „omavalitsus“) andis seoses valla teede äärse tänavavalgustusega. Nelfo on Norra ettevõtjate konföderatsiooni (edaspidi „NHO“) kuuluv valdkondlik liit. Selle liikmed on Norra elektrotehnika, IT-, e-kaubanduse, süsteemi integreerimise ja tõstukiettevõtted (2). |
| --- | --- |

(1)

Nelfo (edaspidi „kaebuse esitaja“) kaebas 11. mai 2017. aasta kirjas väidetava riigiabi üle, mida Bergeni omavalitsus (edaspidi „omavalitsus“) andis seoses valla teede äärse tänavavalgustusega. Nelfo on Norra ettevõtjate konföderatsiooni (edaspidi „NHO“) kuuluv valdkondlik liit. Selle liikmed on Norra elektrotehnika, IT-, e-kaubanduse, süsteemi integreerimise ja tõstukiettevõtted (2).

2

| (2) | Väidetav abisaaja on BKK AS, kes tegutseb erinevate tütarettevõtjate kaudu (3). Edaspidi nimetatakse BKK ASi ja selle tütarettevõtjaid koos „BKK kontserniks“. |
| --- | --- |

(2)

Väidetav abisaaja on BKK AS, kes tegutseb erinevate tütarettevõtjate kaudu (3). Edaspidi nimetatakse BKK ASi ja selle tütarettevõtjaid koos „BKK kontserniks“.

3

1.2.   LISATEAVE

| (3) | 1. juuni 2017. aasta kirjaga (4) edastas järelevalveamet kaebuse Norra ametiasutustele. Norra ametiasutused esitasid oma märkused 27. juuni 2017. aasta ja 5. juuli 2017. aasta kirjaga (5). |
| --- | --- |

(3)

1. juuni 2017. aasta kirjaga (4) edastas järelevalveamet kaebuse Norra ametiasutustele. Norra ametiasutused esitasid oma märkused 27. juuni 2017. aasta ja 5. juuli 2017. aasta kirjaga (5).

4

5

| (4) | Järelevalveamet kutsus 7. septembri 2017. aasta e-kirjas Norra ametiasutusi üles lisateavet esitama (6). Norra ametiasutused vastasid 8. septembril 2017 (7) ja 12. septembri 2017 e-kirja teel (8). |
| --- | --- |

(4)

Järelevalveamet kutsus 7. septembri 2017. aasta e-kirjas Norra ametiasutusi üles lisateavet esitama (6). Norra ametiasutused vastasid 8. septembril 2017 (7) ja 12. septembri 2017 e-kirja teel (8).

6

7

8

| (5) | 11. juulil 2018 saatis järelevalveamet lisateabe nõude (9). Videokonverents toimus 17. augustil 2018. 28. veebruaril 2019 esitasid Norra ametiasutused e-posti teel veel teavet (10). |
| --- | --- |

(5)

11. juulil 2018 saatis järelevalveamet lisateabe nõude (9). Videokonverents toimus 17. augustil 2018. 28. veebruaril 2019 esitasid Norra ametiasutused e-posti teel veel teavet (10).

9

10

1.3.   AMETLIK UURIMISMENETLUS

| (6) | Järelevalveamet algatas otsusega nr 027/19/COL (edaspidi „menetluse algatamise otsus“) ametliku uurimismenetluse (11). Selles etapis oli järelevalveamet võtnud esialgse seisukoha, et kolme meetme puhul, mida nimetati menetluse algatamise otsuses meetmeteks a, b ja c, paistis olevat tegemist riigiabiga. Lisaks väljendas järelevalveamet kahtlust, kas võimalik riigiabi on kooskõlas EMP lepingu toimimisega. Kolme meedet kirjeldatakse allpool punktis 2. |
| --- | --- |

(6)

Järelevalveamet algatas otsusega nr 027/19/COL (edaspidi „menetluse algatamise otsus“) ametliku uurimismenetluse (11). Selles etapis oli järelevalveamet võtnud esialgse seisukoha, et kolme meetme puhul, mida nimetati menetluse algatamise otsuses meetmeteks a, b ja c, paistis olevat tegemist riigiabiga. Lisaks väljendas järelevalveamet kahtlust, kas võimalik riigiabi on kooskõlas EMP lepingu toimimisega. Kolme meedet kirjeldatakse allpool punktis 2.

11

| (7) | Norra ametiasutustel paluti esitada märkused menetluse algatamise otsuse kohta 20. maiks 2019. Vastusena taotlusele pikendas järelevalveamet tähtaega 5. juunini 2019 (12). |
| --- | --- |

(7)

Norra ametiasutustel paluti esitada märkused menetluse algatamise otsuse kohta 20. maiks 2019. Vastusena taotlusele pikendas järelevalveamet tähtaega 5. juunini 2019 (12).

12

| (8) | 5. juuni 2019. aasta kirjaga sai järelevalveamet ühised märkused BKK ASilt ja Veilys ASilt (edaspidi „BKK Veilys“) (13). 6. augusti 2019. aasta kirjas kutsuti Norra ametiasutusi üles esitama 6. septembriks 2019 nende märkuste kohta tähelepanekuid (14). |
| --- | --- |

(8)

5. juuni 2019. aasta kirjaga sai järelevalveamet ühised märkused BKK ASilt ja Veilys ASilt (edaspidi „BKK Veilys“) (13). 6. augusti 2019. aasta kirjas kutsuti Norra ametiasutusi üles esitama 6. septembriks 2019 nende märkuste kohta tähelepanekuid (14).

13

14

| (9) | Norra ametiasutused esitasid menetluse algatamise otsuse kohta märkused 5. aprillil 2020 (15). Märkused on esitatud kahes omavalitsuse kirjas, mis kandsid vastavalt kuupäeva 10. mai 2019 (16) ja 3. aprill 2020 (17). |
| --- | --- |

(9)

Norra ametiasutused esitasid menetluse algatamise otsuse kohta märkused 5. aprillil 2020 (15). Märkused on esitatud kahes omavalitsuse kirjas, mis kandsid vastavalt kuupäeva 10. mai 2019 (16) ja 3. aprill 2020 (17).

15

16

17

| (10) | Järelevalveamet saatis 5. veebruaril 2021 Norra ametiasutustele lisateabe nõude (18). Norra ametiasutused vastasid sellele nõudele 12. aprillil 2021 (19). |
| --- | --- |

(10)

Järelevalveamet saatis 5. veebruaril 2021 Norra ametiasutustele lisateabe nõude (18). Norra ametiasutused vastasid sellele nõudele 12. aprillil 2021 (19).

18

19

2.   MEETMETE KIRJELDUS

MEETMETE KIRJELDUS

2.1.   SEOTUD TARISTU JA JURIIDILISED ISIKUD

| (11) | Vallateede valgustustaristu kuulus varem omavalitsusüksusele Bergen Lysverker. 1996. aastal omandas aga Bergen Lysverkeri ühes selle varaga BKK DA. Tollal kuulus see ettevõte mitmele vallale ja omavalitsus oli enamusaktsionär. |
| --- | --- |

(11)

Vallateede valgustustaristu kuulus varem omavalitsusüksusele Bergen Lysverker. 1996. aastal omandas aga Bergen Lysverkeri ühes selle varaga BKK DA. Tollal kuulus see ettevõte mitmele vallale ja omavalitsus oli enamusaktsionär.

| (12) | Hiljem korraldati BKK DA ümber äriühinguks BKK AS (20). Avalikult kättesaadava teabe kohaselt kuulub omavalitsusele 37,75 % aktsiatest. Teiste aktsionäride hulgas on Statkraft Industrial Holding AS ja eri omavalitsused (21). |
| --- | --- |

(12)

Hiljem korraldati BKK DA ümber äriühinguks BKK AS (20). Avalikult kättesaadava teabe kohaselt kuulub omavalitsusele 37,75 % aktsiatest. Teiste aktsionäride hulgas on Statkraft Industrial Holding AS ja eri omavalitsused (21).

20

21

| (13) | Sellest ajast alates on Bergeni valla teede valgustustaristut omanud ja hallanud BKK ASi eri tütarettevõtjad. Praegu kuulub BKK kontserni kontrolli all olev taristu Veilys ASile. Sellele äriühingule kuulub ka riigimaanteede, maakonnateede ja erateede ääres paiknev tänavavalgustustaristu. |
| --- | --- |

(13)

Sellest ajast alates on Bergeni valla teede valgustustaristut omanud ja hallanud BKK ASi eri tütarettevõtjad. Praegu kuulub BKK kontserni kontrolli all olev taristu Veilys ASile. Sellele äriühingule kuulub ka riigimaanteede, maakonnateede ja erateede ääres paiknev tänavavalgustustaristu.

| (14) | Norra ametiasutuste sõnul ei ole Veilys AS oma tänavavalgustustaristut ise käitanud ega hooldanud. Sellega on tegelenud hoopis tütarettevõtja BKK EnoTek AS (22). |
| --- | --- |

(14)

Norra ametiasutuste sõnul ei ole Veilys AS oma tänavavalgustustaristut ise käitanud ega hooldanud. Sellega on tegelenud hoopis tütarettevõtja BKK EnoTek AS (22).

22

| (15) | Nagu allpool täpsemalt kirjeldatakse, ei kuulu kogu Bergeni valla teede valgustustaristu Veilys ASile. Osa sellest taristust kuulub omavalitsusele. |
| --- | --- |

(15)

Nagu allpool täpsemalt kirjeldatakse, ei kuulu kogu Bergeni valla teede valgustustaristu Veilys ASile. Osa sellest taristust kuulub omavalitsusele.

2.2.   KAEBUSES KIRJELDATUD MEETMED

| (16) | Kaebuses kirjeldati kaht väidetavat riigiabimeedet. Esiteks väitis kaebuse esitaja, et omavalitsus on maksnud BKK kontserni kuuluvatele äriühingutele vallateede valgustite hooldamise ja käitamise eest ülemääraseid hüvitisi (meede a). Teiseks käsitleti kaebuses seda, et Veilys ASile kuuluvale taristule 12 000 uue LED-valgusti paigaldamist rahastas omavalitsus (meede b) (23). |
| --- | --- |

(16)

Kaebuses kirjeldati kaht väidetavat riigiabimeedet. Esiteks väitis kaebuse esitaja, et omavalitsus on maksnud BKK kontserni kuuluvatele äriühingutele vallateede valgustite hooldamise ja käitamise eest ülemääraseid hüvitisi (meede a). Teiseks käsitleti kaebuses seda, et Veilys ASile kuuluvale taristule 12 000 uue LED-valgusti paigaldamist rahastas omavalitsus (meede b) (23).

23

| (17) | Kaebuse kohaselt kaasneb meetmetega a ja b riigiabi eeskirjade pidev rikkumine alates 1. jaanuarist 2016. Nagu on sätestatud menetluse algatamise otsuse punktis 18, piirdus järelevalveamet seetõttu punktide a ja b hindamisel selle perioodiga. |
| --- | --- |

(17)

Kaebuse kohaselt kaasneb meetmetega a ja b riigiabi eeskirjade pidev rikkumine alates 1. jaanuarist 2016. Nagu on sätestatud menetluse algatamise otsuse punktis 18, piirdus järelevalveamet seetõttu punktide a ja b hindamisel selle perioodiga.

| (18) | Kaebuse esitaja leiab, et hüvitise eest oleksid mitu tarnijat nõus tänavavalgusteid käitama ja hooldama. Sellest lähtuvalt peab ta hooldust ja käitamist hõlmavat tegevust olemuselt majanduslikuks (24). |
| --- | --- |

(18)

Kaebuse esitaja leiab, et hüvitise eest oleksid mitu tarnijat nõus tänavavalgusteid käitama ja hooldama. Sellest lähtuvalt peab ta hooldust ja käitamist hõlmavat tegevust olemuselt majanduslikuks (24).

24

| (19) | Kuivõrd hüvitis puudutab üldist majandushuvi pakkuvat teenust, väidab kaebuse esitaja järgnevat (25). Esiteks ei saa riigiabi olemasolu välistada Altmarki kriteeriumi alusel (26). Teiseks ületab asjaomane hüvitis üldist majandushuvi pakkuvate teenuste vähese tähtsusega abi erandi piirmäära 500 000 eurot (27). Kolmandaks ei vasta meetmed üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva otsuse nõuetele (28). |
| --- | --- |

(19)

Kuivõrd hüvitis puudutab üldist majandushuvi pakkuvat teenust, väidab kaebuse esitaja järgnevat (25). Esiteks ei saa riigiabi olemasolu välistada Altmarki kriteeriumi alusel (26). Teiseks ületab asjaomane hüvitis üldist majandushuvi pakkuvate teenuste vähese tähtsusega abi erandi piirmäära 500 000 eurot (27). Kolmandaks ei vasta meetmed üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva otsuse nõuetele (28).

25

26

27

28

| (20) | Kaebuse esitaja hinnangul on hoolduse ja käitamise eest makstav ülemäärane hüvitis 1,12 miljonit eurot aastas. Väidetavalt on võrreldavates teenuste riigihankelepingutes ette nähtud hind umbes [...] Norra krooni valgustipunkti kohta aastas (29). |
| --- | --- |

(20)

Kaebuse esitaja hinnangul on hoolduse ja käitamise eest makstav ülemäärane hüvitis 1,12 miljonit eurot aastas. Väidetavalt on võrreldavates teenuste riigihankelepingutes ette nähtud hind umbes [...] Norra krooni valgustipunkti kohta aastas (29).

29

2.3.   MENETLUSE ALGATAMISE OTSUSES NIMETATUD LISAMEETMED

| (21) | Omavalitsuse maksed hõlmavad Veilys ASile kuuluva tänavavalgustustaristuga seotud kapitalikulude hüvitamist. See hüvitusmehhanismi element lisati ametlikku uurimisse meetmena c. Nagu on sätestatud menetluse algatamise otsuse punktis 18, ei piirdu meetme c hindamine ajavahemikuga, mis algas 1. jaanuaril 2016. |
| --- | --- |

(21)

Omavalitsuse maksed hõlmavad Veilys ASile kuuluva tänavavalgustustaristuga seotud kapitalikulude hüvitamist. See hüvitusmehhanismi element lisati ametlikku uurimisse meetmena c. Nagu on sätestatud menetluse algatamise otsuse punktis 18, ei piirdu meetme c hindamine ajavahemikuga, mis algas 1. jaanuaril 2016.

3.   NORRA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED

NORRA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED

3.1.   TAUSTTEAVE

3.1.1.   
  Tänavavalgustustaristu ja elektrivõrgu seos

Tänavavalgustustaristu ja elektrivõrgu seos

| (22) | Norra ametiasutused rõhutavad tihedat funktsionaalset seost elektrivõrkude ja tänavate valgustamiseks kasutatava taristu vahel. Tänavavalgustid ja ühenduskaablid kinnitatakse sageli kandurpostidele, mis kannavad ka toitekaableid. Seega täidab Bergeni taristu kahte eesmärki (30). |
| --- | --- |

(22)

Norra ametiasutused rõhutavad tihedat funktsionaalset seost elektrivõrkude ja tänavate valgustamiseks kasutatava taristu vahel. Tänavavalgustid ja ühenduskaablid kinnitatakse sageli kandurpostidele, mis kannavad ka toitekaableid. Seega täidab Bergeni taristu kahte eesmärki (30).

30

| (23) | Kuni 1991. aastani ei käsitletud elektri- ja tänavavalgustustaristu käitamist ja hooldamist eraldi. Vallateedel käitasid ja hooldasid selliseid taristuid kas omavalitsused või omavalitsustele kuuluvad kohalikud üksused (31). |
| --- | --- |

(23)

Kuni 1991. aastani ei käsitletud elektri- ja tänavavalgustustaristu käitamist ja hooldamist eraldi. Vallateedel käitasid ja hooldasid selliseid taristuid kas omavalitsused või omavalitsustele kuuluvad kohalikud üksused (31).

31

| (24) | Alates 1991. aastast Norra energiaturud aga osaliselt liberaliseeriti. Seejuures allutati elektrivõrkude käitamine monopole käsitlevatele eeskirjadele (32). |
| --- | --- |

(24)

Alates 1991. aastast Norra energiaturud aga osaliselt liberaliseeriti. Seejuures allutati elektrivõrkude käitamine monopole käsitlevatele eeskirjadele (32).

32

| (25) | Selle sektoripõhise korra kohaselt on taristu omanikud kohustatud oma taristut käitama. Teistel üksustel on keelatud neid dubleerida. Käitamis- ja hoolduskulud kaetakse tariifidest (nettleie), mis peavad vastama Norra energeetikaameti (NVE) kehtestatud reguleeritud tuludele (33). |
| --- | --- |

(25)

Selle sektoripõhise korra kohaselt on taristu omanikud kohustatud oma taristut käitama. Teistel üksustel on keelatud neid dubleerida. Käitamis- ja hoolduskulud kaetakse tariifidest (nettleie), mis peavad vastama Norra energeetikaameti (NVE) kehtestatud reguleeritud tuludele (33).

nettleie

NVE

33

| (26) | Seevastu tänavavalgustustaristute puhul ei ole riigi tasandil monopole käsitlevaid eeskirju kehtestatud. Seetõttu sõltuvad selliste taristute omandistruktuur ja käitamistingimused kohalikest tingimustest. Paljud üksused pakuvad käitamise ja hooldusega seotud teenuseid ärilistel alustel (34). |
| --- | --- |

(26)

Seevastu tänavavalgustustaristute puhul ei ole riigi tasandil monopole käsitlevaid eeskirju kehtestatud. Seetõttu sõltuvad selliste taristute omandistruktuur ja käitamistingimused kohalikest tingimustest. Paljud üksused pakuvad käitamise ja hooldusega seotud teenuseid ärilistel alustel (34).

34

3.1.2.   
  Bergen Lysverkeri müük ja tulevaste tarnete reguleerimine

Bergen Lysverkeri müük ja tulevaste tarnete reguleerimine

| (27) | Omavalitsuse jaoks oli protsessi eesmärk 1996. aastal müüa Bergen Lysverker, sealhulgas kogu selle vara ja tegevus (35). Vara ja tegevus olid eelkõige seotud elektri tootmise ja jaotamisega. Tänavavalgustustaristut peeti väikeseks elemendiks, mille eraldamine ei olnud praktiliselt võimalik (36). |
| --- | --- |

(27)

Omavalitsuse jaoks oli protsessi eesmärk 1996. aastal müüa Bergen Lysverker, sealhulgas kogu selle vara ja tegevus (35). Vara ja tegevus olid eelkõige seotud elektri tootmise ja jaotamisega. Tänavavalgustustaristut peeti väikeseks elemendiks, mille eraldamine ei olnud praktiliselt võimalik (36).

35

36

| (28) | Nõuniku (Rådmannen) Bergeni linnavolikogule esitatud kirjalikus kokkuvõttes müügiotsuse ettevalmistamiseks korrati, et pakkumust kutsuti esitama mitu riigiettevõtet. Omavalitsus oli tellinud hinnangu ka äriühingult Enskilda Securities (37). |
| --- | --- |

(28)

Nõuniku (Rådmannen) Bergeni linnavolikogule esitatud kirjalikus kokkuvõttes müügiotsuse ettevalmistamiseks korrati, et pakkumust kutsuti esitama mitu riigiettevõtet. Omavalitsus oli tellinud hinnangu ka äriühingult Enskilda Securities (37).

Rådmannen

37

| (29) | Bergeni linnavolikogu esindaja ettepanekus võeti seda hinnangut arvesse. Netokohustusi arvesse võttes hinnati väärtuseks 2,8–3,0 miljardit Norra krooni (38). |
| --- | --- |

(29)

Bergeni linnavolikogu esindaja ettepanekus võeti seda hinnangut arvesse. Netokohustusi arvesse võttes hinnati väärtuseks 2,8–3,0 miljardit Norra krooni (38).

38

| (30) | Bergeni linnavolikogus menetletud juhtumi kohta esitati lisaks veel sünergilist mõju käsitlev memo. Selles memos märgiti, et müügil on kaks eesmärki. Esiteks peaks omavalitsus panustama Bergeni piirkonna elektrivarustuse funktsionaalsesse struktuuri. Teiseks peaks müük vabastama omavalitsusele omavahendeid turuhinna alusel (39). Esitati ka mitu lisakaalutlust (40). |
| --- | --- |

(30)

Bergeni linnavolikogus menetletud juhtumi kohta esitati lisaks veel sünergilist mõju käsitlev memo. Selles memos märgiti, et müügil on kaks eesmärki. Esiteks peaks omavalitsus panustama Bergeni piirkonna elektrivarustuse funktsionaalsesse struktuuri. Teiseks peaks müük vabastama omavalitsusele omavahendeid turuhinna alusel (39). Esitati ka mitu lisakaalutlust (40).

39

40

| (31) | Omavalitsuse ja BKK DA vahelise müügilepingu punktis 6 määrati Bergen Lysverkeri eest makstavaks hinnaks 2,619 miljardit Norra krooni. See hind põhines 3,124 miljardi Norra krooni suurusel brutohinnal enne võlgade ja pensionikohustiste mahaarvamist (41). |
| --- | --- |

(31)

Omavalitsuse ja BKK DA vahelise müügilepingu punktis 6 määrati Bergen Lysverkeri eest makstavaks hinnaks 2,619 miljardit Norra krooni. See hind põhines 3,124 miljardi Norra krooni suurusel brutohinnal enne võlgade ja pensionikohustiste mahaarvamist (41).

41

| (32) | 1996. aasta müügilepingu punkti 7 alapunktis c sätestati mehhanism, mis reguleerib tänavavalgustuse ja sellega seotud teenuste edaspidise osutamise hüvitamist (42). Selle mehhanismi kohaselt oleks BKK DA-l vabadus käitada tänavavalgusteid turutingimustel, mis peaks hõlmama kulude katmist, millele lisandub kapitalikulu seotud kapitali kohta, mis on võrdne tulumääraga, mille NVE kehtestab reguleeritud elektri ülekandevõrgu taristu jaoks (43). |
| --- | --- |

(32)

1996. aasta müügilepingu punkti 7 alapunktis c sätestati mehhanism, mis reguleerib tänavavalgustuse ja sellega seotud teenuste edaspidise osutamise hüvitamist (42). Selle mehhanismi kohaselt oleks BKK DA-l vabadus käitada tänavavalgusteid turutingimustel, mis peaks hõlmama kulude katmist, millele lisandub kapitalikulu seotud kapitali kohta, mis on võrdne tulumääraga, mille NVE kehtestab reguleeritud elektri ülekandevõrgu taristu jaoks (43).

42

43

| (33) | Müügilepingus tänavavalgustite võrgu väärtust eraldi ei esitatud. Siiski algatas BKK DA selle punkti 6 kohaselt hoolsuskohustuse auditi protsessi. Selleks kasutatud raamatupidamisteenuse osutaja aruandes määrati tänavavalgustite bilansiliseks väärtuseks 55 miljonit Norra krooni (44). |
| --- | --- |

(33)

Müügilepingus tänavavalgustite võrgu väärtust eraldi ei esitatud. Siiski algatas BKK DA selle punkti 6 kohaselt hoolsuskohustuse auditi protsessi. Selleks kasutatud raamatupidamisteenuse osutaja aruandes määrati tänavavalgustite bilansiliseks väärtuseks 55 miljonit Norra krooni (44).

44

3.1.3.   
  Omavalitsuse ja BKK kontserni äriühingute vahelised hilisemad lepingud

Omavalitsuse ja BKK kontserni äriühingute vahelised hilisemad lepingud

| (34) | Norra ametiasutused on sõlminud lepinguid, mis reguleerivad tänavavalgustuse ja sellega seotud teenuste pakkumist Bergeni valla teedel alates 2012. aastast. Tavaliselt on lepingute kestus olnud kaks aastat koos võimalusega pikendada lepingut ühe aasta võrra (45). |
| --- | --- |

(34)

Norra ametiasutused on sõlminud lepinguid, mis reguleerivad tänavavalgustuse ja sellega seotud teenuste pakkumist Bergeni valla teedel alates 2012. aastast. Tavaliselt on lepingute kestus olnud kaks aastat koos võimalusega pikendada lepingut ühe aasta võrra (45).

45

| (35) | Aastateks 2012–2014 sõlmiti leping äriühinguga BKK Nett AS. Algselt hõlmas leping 18 228 valgustipunkti. Nendest 16 082 valgustipunkti kontrollis BKK kontsern ja 2 146 valgustipunkti kuulus omavalitsusele. Lepingus oli aga ette nähtud valgustipunktide arvu muutumine lepingu kehtivuse ajal (46). |
| --- | --- |

(35)

Aastateks 2012–2014 sõlmiti leping äriühinguga BKK Nett AS. Algselt hõlmas leping 18 228 valgustipunkti. Nendest 16 082 valgustipunkti kontrollis BKK kontsern ja 2 146 valgustipunkti kuulus omavalitsusele. Lepingus oli aga ette nähtud valgustipunktide arvu muutumine lepingu kehtivuse ajal (46).

46

| (36) | Hüvitis on sätestatud lepingu punktis 7 ja lisas A. Hooldamise ja käitamise hinnaks määrati [...] Norra krooni (ilma käibemaksuta) valgustipunkti kohta aastas. Seega oleks 18 228 olemasoleva valgustipunkti hooldamise ja käitamise eest makstav koguhüvitis [...] Norra krooni aastas (47). |
| --- | --- |

(36)

Hüvitis on sätestatud lepingu punktis 7 ja lisas A. Hooldamise ja käitamise hinnaks määrati [...] Norra krooni (ilma käibemaksuta) valgustipunkti kohta aastas. Seega oleks 18 228 olemasoleva valgustipunkti hooldamise ja käitamise eest makstav koguhüvitis [...] Norra krooni aastas (47).

47

| (37) | Kapitalikulu hüvitiseks sätestati [...] Norra krooni (ilma käibemaksuta) valgustipunkti kohta aastas. Kuna see element hõlmas ainult BKK kontserni kontrolli all olevaid valgustipunkte, maksti seega nende 16 082 olemasoleva valgustipunkti eest igal aastal hüvitist [...] Norra krooni (48). |
| --- | --- |

(37)

Kapitalikulu hüvitiseks sätestati [...] Norra krooni (ilma käibemaksuta) valgustipunkti kohta aastas. Kuna see element hõlmas ainult BKK kontserni kontrolli all olevaid valgustipunkte, maksti seega nende 16 082 olemasoleva valgustipunkti eest igal aastal hüvitist [...] Norra krooni (48).

48

| (38) | Leping aastateks 2015–2017 sõlmiti samuti BKK Nett ASiga. Lepingu alguses hõlmas see 18 407 valgustipunkti. Nendest 16 058 valgustipunkti kontrollis BKK kontsern ja 2 349 valgustipunkti kuulus omavalitsusele (49). |
| --- | --- |

(38)

Leping aastateks 2015–2017 sõlmiti samuti BKK Nett ASiga. Lepingu alguses hõlmas see 18 407 valgustipunkti. Nendest 16 058 valgustipunkti kontrollis BKK kontsern ja 2 349 valgustipunkti kuulus omavalitsusele (49).

49

| (39) | Eelmises lepingus kasutatud struktuuri järgides sätestati hüvitis lepingu punktis 7 ja lisas A. Hooldamise ja käitamise hinnaks määrati [...] Norra krooni (ilma käibemaksuta) valgustipunkti kohta aastas. Seega, võttes aluseks olemasolevate valgustipunktide arvu (18 407), oli hooldamise ja käitamise eest makstav hüvitis [...] Norra krooni aastas (50). |
| --- | --- |

(39)

Eelmises lepingus kasutatud struktuuri järgides sätestati hüvitis lepingu punktis 7 ja lisas A. Hooldamise ja käitamise hinnaks määrati [...] Norra krooni (ilma käibemaksuta) valgustipunkti kohta aastas. Seega, võttes aluseks olemasolevate valgustipunktide arvu (18 407), oli hooldamise ja käitamise eest makstav hüvitis [...] Norra krooni aastas (50).

50

| (40) | Kapitalikulude hüvitis määrati samale ühikutasemele nagu eelmises lepingus, st [...] Norra krooni ilma käibemaksuta (vt punkt (37)). Võttes aluseks BKK kontserni, kellele kuulub 16 058 olemasolevat valgustipunkti, arvutati kapitalikulude hüvitiseks seega [...] Norra krooni aastas (51). |
| --- | --- |

(40)

Kapitalikulude hüvitis määrati samale ühikutasemele nagu eelmises lepingus, st [...] Norra krooni ilma käibemaksuta (vt punkt (37)). Võttes aluseks BKK kontserni, kellele kuulub 16 058 olemasolevat valgustipunkti, arvutati kapitalikulude hüvitiseks seega [...] Norra krooni aastas (51).

51

| (41) | Olemasolevat lepingut pikendati 2018. aastal alanud perioodiks. Omavalitsuse 19. juuni 2017. aasta kirja kohaselt pikendati lepingut esialgu kuni 1. juulini 2018. Selle kohta märkis omavalitsus, et äriühingu struktuuri muutumise tõttu oleks pikendatud leping tulnud sõlmida äriühinguga BKK EnoTek AS (52). |
| --- | --- |

(41)

Olemasolevat lepingut pikendati 2018. aastal alanud perioodiks. Omavalitsuse 19. juuni 2017. aasta kirja kohaselt pikendati lepingut esialgu kuni 1. juulini 2018. Selle kohta märkis omavalitsus, et äriühingu struktuuri muutumise tõttu oleks pikendatud leping tulnud sõlmida äriühinguga BKK EnoTek AS (52).

52

| (42) | Seejärel pikendati lepingut kuni 1. jaanuarini 2019. Sellega seoses viitas omavalitsus käimasolevale protsessile, milles ta tegutses BKK kontsernile kuulunud tänavavalgustite omandamise nimel (53). |
| --- | --- |

(42)

Seejärel pikendati lepingut kuni 1. jaanuarini 2019. Sellega seoses viitas omavalitsus käimasolevale protsessile, milles ta tegutses BKK kontsernile kuulunud tänavavalgustite omandamise nimel (53).

53

| (43) | BKK kontsern selgitas pikendamist käsitlevas kirjas, et tänavavalgustustaristu anti üle tema tütarettevõtjale Veilys AS. Selle põhjal sai omavalitsus pikendamise kohta kaks kinnitust. Esimene kinnitus oli Veilys ASilt ja see puudutas sellele äriühingule kuulunud tänavavalgusteid. Teise kinnituse saatis BKK EnoTek AS teenuste kohta, mida ta osutas seoses omavalitsusele kuuluvate tänavavalgustitega (54). |
| --- | --- |

(43)

BKK kontsern selgitas pikendamist käsitlevas kirjas, et tänavavalgustustaristu anti üle tema tütarettevõtjale Veilys AS. Selle põhjal sai omavalitsus pikendamise kohta kaks kinnitust. Esimene kinnitus oli Veilys ASilt ja see puudutas sellele äriühingule kuulunud tänavavalgusteid. Teise kinnituse saatis BKK EnoTek AS teenuste kohta, mida ta osutas seoses omavalitsusele kuuluvate tänavavalgustitega (54).

54

| (44) | 20. detsembril 2018 pikendati lepingut samadel tingimustel kuni 1. jaanuarini 2020. Seda tehti seoses sellega, et pikendati kavatsuste kokkulepet, mis käsitles Veilys ASile kuuluva tänavavalgustustaristu võimalikku omandamist omavalitsuse poolt (55). |
| --- | --- |

(44)

20. detsembril 2018 pikendati lepingut samadel tingimustel kuni 1. jaanuarini 2020. Seda tehti seoses sellega, et pikendati kavatsuste kokkulepet, mis käsitles Veilys ASile kuuluva tänavavalgustustaristu võimalikku omandamist omavalitsuse poolt (55).

55

| (45) | Viimasena on Norra ametiasutused esitanud teist korda pikendatud kavatsuste kokkuleppe, mida ei ole allkirjastatud. Selle dokumendi kohaselt pikendati lepingut veel kord samadel tingimustel. Esitatud teabe põhjal järeldab järelevalveamet, et see leping on endiselt jõus (56). |
| --- | --- |

(45)

Viimasena on Norra ametiasutused esitanud teist korda pikendatud kavatsuste kokkuleppe, mida ei ole allkirjastatud. Selle dokumendi kohaselt pikendati lepingut veel kord samadel tingimustel. Esitatud teabe põhjal järeldab järelevalveamet, et see leping on endiselt jõus (56).

56

| (46) | Lisaks vallateede valgustust käsitlevatele lepingutele on sõlmitud lepingud, mis puudutavad i) erateede-äärset tänavavalgustust (57) ja ii) parkide ja kõnniteede äärset valgustust (58). Menetluse algatamise otsuse punktide 19 ja 34 kohaselt jäävad need lepingud käesoleva otsuse kohaldamisalast välja. |
| --- | --- |

(46)

Lisaks vallateede valgustust käsitlevatele lepingutele on sõlmitud lepingud, mis puudutavad i) erateede-äärset tänavavalgustust (57) ja ii) parkide ja kõnniteede äärset valgustust (58). Menetluse algatamise otsuse punktide 19 ja 34 kohaselt jäävad need lepingud käesoleva otsuse kohaldamisalast välja.

57

58

3.1.4.   
  Teatavate käitamis- ja hooldustegevuste pakkumismenetlus

Teatavate käitamis- ja hooldustegevuste pakkumismenetlus

| (47) | Omavalitsusele kuuluvate tänavavalgustite ja LED-valgustite käitamiseks ja hooldamiseks on korraldatud pakkumismenetlus. Teenuste osutamine selle lepingu alusel algas 1. aprillil 2020 (59). |
| --- | --- |

(47)

Omavalitsusele kuuluvate tänavavalgustite ja LED-valgustite käitamiseks ja hooldamiseks on korraldatud pakkumismenetlus. Teenuste osutamine selle lepingu alusel algas 1. aprillil 2020 (59).

59

| (48) | Pakkumiskutse kohaselt hõlmab leping ligikaudu 3 100 omavalitsusele kuuluvat tänavavalgustit. Lisaks hõlmab see 12 000 LED-valgustit, mis on paigaldatud Veilys ASile kuuluvale taristule. See hõlmas taristut, mis koosnes täpsemalt järgmisest: 3 133 valgustit, 2 254 terasposti/juhtmekinnitust, 841 puitposti, 12 000 LED-valgustit ja teadmata hulk kaableid (60). |
| --- | --- |

(48)

Pakkumiskutse kohaselt hõlmab leping ligikaudu 3 100 omavalitsusele kuuluvat tänavavalgustit. Lisaks hõlmab see 12 000 LED-valgustit, mis on paigaldatud Veilys ASile kuuluvale taristule. See hõlmas taristut, mis koosnes täpsemalt järgmisest: 3 133 valgustit, 2 254 terasposti/juhtmekinnitust, 841 puitposti, 12 000 LED-valgustit ja teadmata hulk kaableid (60).

60

| (49) | Lisaks järeldub pakkumiskutsest, et lepingu kestus on neli aastat ja selle eeldatav maksumus 4–6 miljonit Norra krooni aastas (ilma käibemaksuta). Leping tuli sõlmida avatud hankemenetluse alusel madalaima hinna pakkujaga (61). |
| --- | --- |

(49)

Lisaks järeldub pakkumiskutsest, et lepingu kestus on neli aastat ja selle eeldatav maksumus 4–6 miljonit Norra krooni aastas (ilma käibemaksuta). Leping tuli sõlmida avatud hankemenetluse alusel madalaima hinna pakkujaga (61).

61

| (50) | Konkursile esitati kuus pakkumust (62). Leping sõlmiti äriühinguga BKK EnoTek AS hinnaga 10 554 689 Norra krooni. Ülejäänud viie pakkumuse hinnad ulatusid 11 930 826 Norra kroonist 26 596 947,50 Norra kroonini (63). |
| --- | --- |

(50)

Konkursile esitati kuus pakkumust (62). Leping sõlmiti äriühinguga BKK EnoTek AS hinnaga 10 554 689 Norra krooni. Ülejäänud viie pakkumuse hinnad ulatusid 11 930 826 Norra kroonist 26 596 947,50 Norra kroonini (63).

62

63

| (51) | Hankelepingu kohane teenuste tase on üldiselt sarnane eespool punktis 3.1.3 kirjeldatud lepingutes sätestatud teenuste tasemega. Samas kuulub nimetatud lepingute kohaselt tarnija ülesannete hulka defektsete seadmete väljavahetamine. Hankelepingu alusel on see omavalitsuse kohustus (64). |
| --- | --- |

(51)

Hankelepingu kohane teenuste tase on üldiselt sarnane eespool punktis 3.1.3 kirjeldatud lepingutes sätestatud teenuste tasemega. Samas kuulub nimetatud lepingute kohaselt tarnija ülesannete hulka defektsete seadmete väljavahetamine. Hankelepingu alusel on see omavalitsuse kohustus (64).

64

3.1.5.   
  Tänavavalgustite arvu muutumine

Tänavavalgustite arvu muutumine

| (52) | Omavalitsuse ja BKK kontserni kuuluvate äriühingute vahelistes eespool punktis 3.1.3 kirjeldatud lepingutes on ette nähtud, et tänavavalgustite arv muutub aja jooksul. Kõige uuemate kättesaadavate dokumentide kohaselt selgitasid Norra ametiasutused 12. aprilli 2021. aasta kirjas, et omavalitsusele kuuluvate tänavavalgustite arv on suurenenud 4 219ni. Veilys ASile kuulunud tänavavalgustite koguarv oli sel hetkel 27 748 (65). Lisaks on omavalitsus, nagu öeldud, ostnud 12 000 LED-valgustit, mis on paigaldatud Veilys ASile kuuluvale taristule (66). |
| --- | --- |

(52)

Omavalitsuse ja BKK kontserni kuuluvate äriühingute vahelistes eespool punktis 3.1.3 kirjeldatud lepingutes on ette nähtud, et tänavavalgustite arv muutub aja jooksul. Kõige uuemate kättesaadavate dokumentide kohaselt selgitasid Norra ametiasutused 12. aprilli 2021. aasta kirjas, et omavalitsusele kuuluvate tänavavalgustite arv on suurenenud 4 219ni. Veilys ASile kuulunud tänavavalgustite koguarv oli sel hetkel 27 748 (65). Lisaks on omavalitsus, nagu öeldud, ostnud 12 000 LED-valgustit, mis on paigaldatud Veilys ASile kuuluvale taristule (66).

65

66

3.1.6.   
  BKK kontserni sisemine tegevus

BKK kontserni sisemine tegevus

| (53) | Norra ametiasutused esitasid ülevaate maksetest, mida omavalitsus on teinud BKK kontserni kuuluvatele äriühingutele. Lisaks asjaomaste meetmete raames tehtud maksetele on omavalitsus tasunud ka muude, meetmeväliste tegevuste eest. Need maksed on seotud energiavarustuse ja seotud teenustega. Mitu teenust, mille eest tasuti väljaspool asjaomaste meetmete kohaldamisala, eeldavad konkureerimist teiste tarnijatega (67). |
| --- | --- |

(53)

Norra ametiasutused esitasid ülevaate maksetest, mida omavalitsus on teinud BKK kontserni kuuluvatele äriühingutele. Lisaks asjaomaste meetmete raames tehtud maksetele on omavalitsus tasunud ka muude, meetmeväliste tegevuste eest. Need maksed on seotud energiavarustuse ja seotud teenustega. Mitu teenust, mille eest tasuti väljaspool asjaomaste meetmete kohaldamisala, eeldavad konkureerimist teiste tarnijatega (67).

67

| (54) | BKK kontserni veebisaidilt ilmneb, et lisaks tegevusele, mille eest maksis omavalitsus, tegutsevad selle kontserni äriühingud ka mitmel muul turul. Kontserni tutvustatakse kui Lääne-Norra suurimat taastuvenergia kontserni. Pakutavad teenused on muu hulgas autode, paatide ja laevade laadimise rajatised, taristu rajamise ja uuendamisega seotud teenused, sealhulgas andmekeskuste, side ja mereviljeluse valdkonnas, samuti kiudoptilise internetiühenduse, andmesalvestuse ja nn asjade internetiga seotud teenused (68). |
| --- | --- |

(54)

BKK kontserni veebisaidilt ilmneb, et lisaks tegevusele, mille eest maksis omavalitsus, tegutsevad selle kontserni äriühingud ka mitmel muul turul. Kontserni tutvustatakse kui Lääne-Norra suurimat taastuvenergia kontserni. Pakutavad teenused on muu hulgas autode, paatide ja laevade laadimise rajatised, taristu rajamise ja uuendamisega seotud teenused, sealhulgas andmekeskuste, side ja mereviljeluse valdkonnas, samuti kiudoptilise internetiühenduse, andmesalvestuse ja nn asjade internetiga seotud teenused (68).

68

| (55) | Norra ametiasutustel ei ole otseseid tõendeid selle kohta, et hüvitist, mida omavalitsus maksab valla teede valgustamise eest, kasutatakse muu majandustegevuse ristsubsideerimiseks. Osaliselt anti tänavavalgustustaristu Veilys ASile üle just ristsubsideerimise vältimiseks. Dokumentide puudumise tõttu ei saa aga ristsubsideerimist välistada (69). |
| --- | --- |

(55)

Norra ametiasutustel ei ole otseseid tõendeid selle kohta, et hüvitist, mida omavalitsus maksab valla teede valgustamise eest, kasutatakse muu majandustegevuse ristsubsideerimiseks. Osaliselt anti tänavavalgustustaristu Veilys ASile üle just ristsubsideerimise vältimiseks. Dokumentide puudumise tõttu ei saa aga ristsubsideerimist välistada (69).

69

| (56) | Norra ametiasutused on juhtinud tähelepanu ka sellele, et BKK kontserni tänavate valgustamisega seotud tegevus ei piirdu kõnealuse omavalitsusega. Eelkõige saab Veilys AS hüvitist teistelt avalik-õiguslikelt isikutelt nende üldkasutatavate teede ääres paiknevate ja talle kuuluvate tänavavalgustite eest (70). |
| --- | --- |

(56)

Norra ametiasutused on juhtinud tähelepanu ka sellele, et BKK kontserni tänavate valgustamisega seotud tegevus ei piirdu kõnealuse omavalitsusega. Eelkõige saab Veilys AS hüvitist teistelt avalik-õiguslikelt isikutelt nende üldkasutatavate teede ääres paiknevate ja talle kuuluvate tänavavalgustite eest (70).

70

3.2.   ÜLDISED MÄRKUSED MENETLUSE ALGATAMISE OTSUSE KOHTA

| (57) | Norra ametiasutused leiavad, et järelevalveamet ei ole ametliku uurimismenetluse algatamist piisavalt põhjendanud. Selle tulemusena on omavalitsus asetatud õiguslikult ebakindlasse olukorda (71). |
| --- | --- |

(57)

Norra ametiasutused leiavad, et järelevalveamet ei ole ametliku uurimismenetluse algatamist piisavalt põhjendanud. Selle tulemusena on omavalitsus asetatud õiguslikult ebakindlasse olukorda (71).

71

| (58) | Lähtudes sellest, et omavalitsus ostab tänavavalgustust, vaidlustavad Norra ametiasutused meetmete a ja c eristamise. Samas on õige see, et hüvitis sisaldab erinevaid elemente (72). |
| --- | --- |

(58)

Lähtudes sellest, et omavalitsus ostab tänavavalgustust, vaidlustavad Norra ametiasutused meetmete a ja c eristamise. Samas on õige see, et hüvitis sisaldab erinevaid elemente (72).

72

| (59) | Norra ametiasutused väidavad, et õiguslikus kvalifikatsioonis tuleb arvesse võtta tegevuse toimumise konteksti. Tänavavalgustuse ainus eesmärk on teenindada üldsust (73) ja valgustus on korraldatud Norra maanteeseaduse kohaselt (74). |
| --- | --- |

(59)

Norra ametiasutused väidavad, et õiguslikus kvalifikatsioonis tuleb arvesse võtta tegevuse toimumise konteksti. Tänavavalgustuse ainus eesmärk on teenindada üldsust (73) ja valgustus on korraldatud Norra maanteeseaduse kohaselt (74).

73

74

| (60) | Kõnealuse seaduse paragrahvi 20 kohaselt vastutavad kohalike teede käitamise ja korrashoiu eest omavalitsused. Kuigi seaduses ei nõuta omavalitsustelt tänavavalgustuse või teataval tasemel tänavavalgustuse tagamist, on see tegevus kooskõlas seaduses sätestatud liiklusohutuse eesmärgiga (75). Lisaks järgib omavalitsus teede kavandamisel, ehitamisel ja uuendamisel Norra üldkasutatavate teede ameti (Statens vegvesen) standardit (veinormalen). See standard sisaldab tänavavalgustite olemasoluga seotud tehnilisi kirjeldusi (76). |
| --- | --- |

(60)

Kõnealuse seaduse paragrahvi 20 kohaselt vastutavad kohalike teede käitamise ja korrashoiu eest omavalitsused. Kuigi seaduses ei nõuta omavalitsustelt tänavavalgustuse või teataval tasemel tänavavalgustuse tagamist, on see tegevus kooskõlas seaduses sätestatud liiklusohutuse eesmärgiga (75). Lisaks järgib omavalitsus teede kavandamisel, ehitamisel ja uuendamisel Norra üldkasutatavate teede ameti (Statens vegvesen) standardit (veinormalen). See standard sisaldab tänavavalgustite olemasoluga seotud tehnilisi kirjeldusi (76).

75

Statens vegvesen

veinormalen

76

| (61) | Nende asjaolude põhjal väidavad Norra ametiasutused, et hüvitist antakse mittemajandusliku tegevuse eest. Norra ametiasutused leiavad, et nende seisukohta toetab Selexi kohtuasjas (77) tehtud otsus (78). |
| --- | --- |

(61)

Nende asjaolude põhjal väidavad Norra ametiasutused, et hüvitist antakse mittemajandusliku tegevuse eest. Norra ametiasutused leiavad, et nende seisukohta toetab Selexi kohtuasjas (77) tehtud otsus (78).

77

78

| (62) | Lisaks viitavad Norra ametiasutused riigiabi mõistet käsitlevatele suunistele (79). Nad märgivad, et punkt 17, mis käsitleb avaliku võimu teostamist ja ametiasutusi, kinnitab, et tänavavalgustuse pakkumine ei ole olemuselt majandustegevus (80). Igal juhul tuleks tegevus, millega täidetakse avaliku turvalisuse eesmärke, liigitada mittemajanduslikuks tegevuseks võrdselt tegevusega, mida tehakse sotsiaalsetel, kultuurilistel, hariduslikel ja pedagoogilistel eesmärkidel (81). |
| --- | --- |

(62)

Lisaks viitavad Norra ametiasutused riigiabi mõistet käsitlevatele suunistele (79). Nad märgivad, et punkt 17, mis käsitleb avaliku võimu teostamist ja ametiasutusi, kinnitab, et tänavavalgustuse pakkumine ei ole olemuselt majandustegevus (80). Igal juhul tuleks tegevus, millega täidetakse avaliku turvalisuse eesmärke, liigitada mittemajanduslikuks tegevuseks võrdselt tegevusega, mida tehakse sotsiaalsetel, kultuurilistel, hariduslikel ja pedagoogilistel eesmärkidel (81).

79

80

81

| (63) | Kui järelevalveamet leiab, et tänavavalgustite turg on olemas, iseloomustab seda turgu kaks tõrget. Esiteks kujutab tänavavalgustustaristu endast loomulikku monopoli, mis peab asuma asjaomaste teede ääres. Teiseks on tänavavalgustus avalik hüve, mis on seotud nn parasiitluse ehk süsteemi ärakasutamise probleemidega (82). |
| --- | --- |

(63)

Kui järelevalveamet leiab, et tänavavalgustite turg on olemas, iseloomustab seda turgu kaks tõrget. Esiteks kujutab tänavavalgustustaristu endast loomulikku monopoli, mis peab asuma asjaomaste teede ääres. Teiseks on tänavavalgustus avalik hüve, mis on seotud nn parasiitluse ehk süsteemi ärakasutamise probleemidega (82).

82

| (64) | Taristu omandiõigus annab BKK kontsernile omavalitsuse suhtes turuvõimu. Omavalitsuse jaoks ei ole oma teede valgustamisest loobumine praktiliselt teostatav. Ka ei saa omavalitsus anda taristu omanikule korraldusi selle kohta, kuidas ja millistel tingimustel taristuga seotud teenuseid hangitakse (83). |
| --- | --- |

(64)

Taristu omandiõigus annab BKK kontsernile omavalitsuse suhtes turuvõimu. Omavalitsuse jaoks ei ole oma teede valgustamisest loobumine praktiliselt teostatav. Ka ei saa omavalitsus anda taristu omanikule korraldusi selle kohta, kuidas ja millistel tingimustel taristuga seotud teenuseid hangitakse (83).

83

| (65) | Kuigi tavaliselt on turuhindade kindlaksmääramiseks olemas muid meetodeid peale pakkumismenetluse korraldamise, ei ole järelevalveamet Norra ametiasutuste väitel juhtumi konkreetseid asjaolusid arvesse võtnud. Monopoolselt ettevõtjalt ostval üksusel ei ole juriidilist õigust saada teenuseid tingimustel, mida ta peab mõistlikuks. Monopoolse jõu sellist kahjulikku mõju saab heastada ainult konkurentsiõiguse rakendamise või hindade reguleerimise kaudu (84). |
| --- | --- |

(65)

Kuigi tavaliselt on turuhindade kindlaksmääramiseks olemas muid meetodeid peale pakkumismenetluse korraldamise, ei ole järelevalveamet Norra ametiasutuste väitel juhtumi konkreetseid asjaolusid arvesse võtnud. Monopoolselt ettevõtjalt ostval üksusel ei ole juriidilist õigust saada teenuseid tingimustel, mida ta peab mõistlikuks. Monopoolse jõu sellist kahjulikku mõju saab heastada ainult konkurentsiõiguse rakendamise või hindade reguleerimise kaudu (84).

84

3.3.   KONKREETSED MÄRKUSED MEETME A KOHTA – KÄITAMINE JA HOOLDUS

| (66) | Vaatlusaluse perioodi hüvitiste taseme kindlaksmääramiseks võidi kehtestada indekseerimiseeskirjad. Siiski ei saa Norra ametiasutused lõplikku vastust anda (85). |
| --- | --- |

(66)

Vaatlusaluse perioodi hüvitiste taseme kindlaksmääramiseks võidi kehtestada indekseerimiseeskirjad. Siiski ei saa Norra ametiasutused lõplikku vastust anda (85).

85

| (67) | Mis puudutab väljavaateid võrrelda hüvitise taset muudes valdkondades kehtiva tasemega, rõhutavad Norra ametiasutused, et hooldus- ja käitamisteenuste väline pakkuja ei kanna kapitalikulusid, mis on seotud talle mittekuuluva taristuga. Seega tuleb kapitalikulude hüvitamine (meede c) välja jätta, kui võrreldakse hüvitise taset sellega, mida maksavad avalik-õiguslikud üksused neile kuuluva taristu eest. 2020. aastal maksis omavalitsus iga tänavavalgusti käitamise ja hooldamise eest [...] Norra krooni (86). |
| --- | --- |

(67)

Mis puudutab väljavaateid võrrelda hüvitise taset muudes valdkondades kehtiva tasemega, rõhutavad Norra ametiasutused, et hooldus- ja käitamisteenuste väline pakkuja ei kanna kapitalikulusid, mis on seotud talle mittekuuluva taristuga. Seega tuleb kapitalikulude hüvitamine (meede c) välja jätta, kui võrreldakse hüvitise taset sellega, mida maksavad avalik-õiguslikud üksused neile kuuluva taristu eest. 2020. aastal maksis omavalitsus iga tänavavalgusti käitamise ja hooldamise eest [...] Norra krooni (86).

86

| (68) | Mis puudutab kaebuse esitaja väidet, et käitamis- ja hooldusteenuseid osutati [...] Norra krooni eest valgustipunkti kohta aastas, siis Norra ametiasutused peavad seda dokumenteerimata väiteks. Kaebuse esitaja on kasutanud viitena ka teist geograafilist piirkonda (87). |
| --- | --- |

(68)

Mis puudutab kaebuse esitaja väidet, et käitamis- ja hooldusteenuseid osutati [...] Norra krooni eest valgustipunkti kohta aastas, siis Norra ametiasutused peavad seda dokumenteerimata väiteks. Kaebuse esitaja on kasutanud viitena ka teist geograafilist piirkonda (87).

87

| (69) | Norra ametiasutused esitasid aga KOSTRA andmebaasis olevad arvud Norra suurte omavalitsuste tänavavalgustuskulude kohta (88). Need arvandmed näitavad iga-aastaseid kogukulusid (sealhulgas elektrikulusid) valgustipunkti kohta ajavahemikul 2016–2019. Nagu selgub allolevast tabelist, olid omavalitsuse kantud kulud registreeritud kulude hulgas kõige suuremad (89).

  Tabel 1. Suurte Norra omavalitsuste tänavavalgustuskulud (Norra kroonides) |
| --- | --- |

(69)

Norra ametiasutused esitasid aga KOSTRA andmebaasis olevad arvud Norra suurte omavalitsuste tänavavalgustuskulude kohta (88). Need arvandmed näitavad iga-aastaseid kogukulusid (sealhulgas elektrikulusid) valgustipunkti kohta ajavahemikul 2016–2019. Nagu selgub allolevast tabelist, olid omavalitsuse kantud kulud registreeritud kulude hulgas kõige suuremad (89).

88

89

Tabel 1. Suurte Norra omavalitsuste tänavavalgustuskulud (Norra kroonides)

Tabel 1. Suurte Norra omavalitsuste tänavavalgustuskulud (Norra kroonides)

Image 1

| (70) | Hüvitis võis sisaldada ülemäärase hüvitamise elementi ja omavalitsus on aja jooksul arutanud, mida ta peab kõrgeteks hindadeks. Lisaks leiavad Norra ametiasutused, et vahet oleks tulnud teha tänavate valgustamise ja muu tegevuse vahel (90). |
| --- | --- |

(70)

Hüvitis võis sisaldada ülemäärase hüvitamise elementi ja omavalitsus on aja jooksul arutanud, mida ta peab kõrgeteks hindadeks. Lisaks leiavad Norra ametiasutused, et vahet oleks tulnud teha tänavate valgustamise ja muu tegevuse vahel (90).

90

3.4.   KONKREETSED MÄRKUSED MEETME B KOHTA – 12 000 LED-VALGUSTI RAHASTAMINE

| (71) | 2017. aastal otsustas Bergeni linnavolikogu hankida 12 000 LED-valgustit, et paigaldada need valla teede äärsele tänavavalgustustaristule. Oma ulatuse ja laadi tõttu jäi see uuendamine BKK kontserniga sõlmitud lepingutest välja (91). |
| --- | --- |

(71)

2017. aastal otsustas Bergeni linnavolikogu hankida 12 000 LED-valgustit, et paigaldada need valla teede äärsele tänavavalgustustaristule. Oma ulatuse ja laadi tõttu jäi see uuendamine BKK kontserniga sõlmitud lepingutest välja (91).

91

| (72) | Investeeringu eesmärgid olid i) keskkonnaalased ja ii) vähendada elektrikulusid (92). Väiksemad elektrikulud toovad otsest kasu omavalitsusele, sest BKK kontserniga sõlmitud lepingud ei hõlma elektrit (93). |
| --- | --- |

(72)

Investeeringu eesmärgid olid i) keskkonnaalased ja ii) vähendada elektrikulusid (92). Väiksemad elektrikulud toovad otsest kasu omavalitsusele, sest BKK kontserniga sõlmitud lepingud ei hõlma elektrit (93).

92

93

| (73) | Leping sõlmiti avatud pakkumismenetluse alusel hinnaga 60 miljonit Norra krooni. Paigaldamine kestis 2019. aasta lõpuni (94). LED-valgustid jäävad omavalitsuse omandisse (95). |
| --- | --- |

(73)

Leping sõlmiti avatud pakkumismenetluse alusel hinnaga 60 miljonit Norra krooni. Paigaldamine kestis 2019. aasta lõpuni (94). LED-valgustid jäävad omavalitsuse omandisse (95).

94

95

| (74) | Ühe valgusti maksumus oli 2018. aastal 1 899 Norra krooni ja 2019. aastal 2 039 Norra krooni. Kavandamis- ja paigalduskulud olid [...] Norra krooni valgustipunkti kohta. Arvestades, et elektrikulude kokkuhoid on hinnanguliselt [...] Norra krooni valgustipunkti kohta aastas, loodab omavalitsus teenida investeerimiskulud tagasi 7–10 aastaga (96). |
| --- | --- |

(74)

Ühe valgusti maksumus oli 2018. aastal 1 899 Norra krooni ja 2019. aastal 2 039 Norra krooni. Kavandamis- ja paigalduskulud olid [...] Norra krooni valgustipunkti kohta. Arvestades, et elektrikulude kokkuhoid on hinnanguliselt [...] Norra krooni valgustipunkti kohta aastas, loodab omavalitsus teenida investeerimiskulud tagasi 7–10 aastaga (96).

96

| (75) | Nagu on selgitatud punktis 3.1.4, korraldati LED-valgustite hooldamiseks pakkumismenetlus, mis hõlmas ka omavalitsusele kuuluva ülejäänud taristu hooldamist. Selle lepinguga saavutab omavalitsus kulude kokkuhoiu, mis tuleneb LED-valgustite kasutusea pikenemisest (97). Omavalitsus eeldab ka läbirääkimisi ka Veilys ASile kuuluvat taristut hõlmava lepingu kohanduste üle (98). |
| --- | --- |

(75)

Nagu on selgitatud punktis 3.1.4, korraldati LED-valgustite hooldamiseks pakkumismenetlus, mis hõlmas ka omavalitsusele kuuluva ülejäänud taristu hooldamist. Selle lepinguga saavutab omavalitsus kulude kokkuhoiu, mis tuleneb LED-valgustite kasutusea pikenemisest (97). Omavalitsus eeldab ka läbirääkimisi ka Veilys ASile kuuluvat taristut hõlmava lepingu kohanduste üle (98).

97

98

3.5.   KONKREETSED MÄRKUSED MEETME C KOHTA – KAPITALIKULU

| (76) | Norra ametiasutuste arvates on tavapärane, et avaliku hüve loomiseks kasutatava taristu välisomanikul on õigus saada hüvitist kapitalikulu eest. Võrdluseks: kui taristu kuulub tänavavalgustuse pakkumist rahastavale avaliku sektori asutusele, kannab selle taristuga seotud kapitalikulu avaliku sektori asutus kui taristu omanik (99). |
| --- | --- |

(76)

Norra ametiasutuste arvates on tavapärane, et avaliku hüve loomiseks kasutatava taristu välisomanikul on õigus saada hüvitist kapitalikulu eest. Võrdluseks: kui taristu kuulub tänavavalgustuse pakkumist rahastavale avaliku sektori asutusele, kannab selle taristuga seotud kapitalikulu avaliku sektori asutus kui taristu omanik (99).

99

| (77) | Kapitalikulu hüvitamine on kehtestatud 1996. aasta müügilepingu punkti 7 alapunkti c tingimuste alusel. Selle mehhanismi kohaselt, nagu on sätestatud punktis 3.1.2, on BKK kontsernil õigus saada seotud kapitali kapitalikulu eest hüvitist, mis on võrdne NVE reguleeritud elektri ülekandevõrgu jaoks kehtestatud tulumääraga (100). |
| --- | --- |

(77)

Kapitalikulu hüvitamine on kehtestatud 1996. aasta müügilepingu punkti 7 alapunkti c tingimuste alusel. Selle mehhanismi kohaselt, nagu on sätestatud punktis 3.1.2, on BKK kontsernil õigus saada seotud kapitali kapitalikulu eest hüvitist, mis on võrdne NVE reguleeritud elektri ülekandevõrgu jaoks kehtestatud tulumääraga (100).

100

| (78) | Seda põhimõtet on mõnevõrra täpsustatud (101). 1998. aasta lepingu punktis 6 oli sätestatud, et hüvitis peaks katma kulumi ja intressid, mis on seotud lepingu sõlmimise ajal tänavavalgustustaristusse investeeritud kapitaliga. Samuti tuleks katta omavalitsuse tellitud tulevaste investeeringutega seotud kulum ja intressid. Seda lähenemisviisi on järgitud ka hilisemates lepingutes (102). |
| --- | --- |

(78)

Seda põhimõtet on mõnevõrra täpsustatud (101). 1998. aasta lepingu punktis 6 oli sätestatud, et hüvitis peaks katma kulumi ja intressid, mis on seotud lepingu sõlmimise ajal tänavavalgustustaristusse investeeritud kapitaliga. Samuti tuleks katta omavalitsuse tellitud tulevaste investeeringutega seotud kulum ja intressid. Seda lähenemisviisi on järgitud ka hilisemates lepingutes (102).

101

102

| (79) | Omavalitsus ja BKK kontsern on aga olnud eriarvamusel selles, kuidas tuleks kapitalikulu arvutada. Vaidlustatud elemendid puudutasid eelkõige seda, millist kulubaasi tuleks arvutustes kasutada ja kuidas kulumit arvesse võtta. |
| --- | --- |

(79)

Omavalitsus ja BKK kontsern on aga olnud eriarvamusel selles, kuidas tuleks kapitalikulu arvutada. Vaidlustatud elemendid puudutasid eelkõige seda, millist kulubaasi tuleks arvutustes kasutada ja kuidas kulumit arvesse võtta.

| (80) | Sellega seoses viitavad Norra ametiasutused BKK Nett ASi 2002. aastal esitatud aruandele. Norra ametiasutuste sõnul kajastas see aruanne kulumiprofiili kooskõlas 1996. aasta müügilepinguga (103). |
| --- | --- |

(80)

Sellega seoses viitavad Norra ametiasutused BKK Nett ASi 2002. aastal esitatud aruandele. Norra ametiasutuste sõnul kajastas see aruanne kulumiprofiili kooskõlas 1996. aasta müügilepinguga (103).

103

| (81) | 2003. aastal seadis omavalitsus aga kahtluse alla, kuidas BKK Nett AS määras kindlaks kapitalibaasi, sealhulgas eelkõige amortisatsioonitasud. 18. veebruari 2004. aasta kirjas esitas BKK Nett AS selgituse, milles ta märkis muu hulgas, et kapitalikulu määrati kindlaks tavakriteeriumide alusel (104). |
| --- | --- |

(81)

2003. aastal seadis omavalitsus aga kahtluse alla, kuidas BKK Nett AS määras kindlaks kapitalibaasi, sealhulgas eelkõige amortisatsioonitasud. 18. veebruari 2004. aasta kirjas esitas BKK Nett AS selgituse, milles ta märkis muu hulgas, et kapitalikulu määrati kindlaks tavakriteeriumide alusel (104).

104

| (82) | BKK Nett AS kirjeldas oma arvutuste aluseid täpsemalt 30. märtsi 2004. aasta kirjas. BKK Nett ASi sõnul tuleks asendusväärtuse tehnilise hinnangu alusel määrata taristu vara väärtuseks 81,6 miljonit Norra krooni (105). |
| --- | --- |

(82)

BKK Nett AS kirjeldas oma arvutuste aluseid täpsemalt 30. märtsi 2004. aasta kirjas. BKK Nett ASi sõnul tuleks asendusväärtuse tehnilise hinnangu alusel määrata taristu vara väärtuseks 81,6 miljonit Norra krooni (105).

105

| (83) | Omavalitsus ei nõustunud selle lähenemisviisiga ja leidis, et vara väärtus peaks põhinema bilansilisel väärtusel. Omavalitsus nõudis, et hüvitist kohandataks vastavalt (106). |
| --- | --- |

(83)

Omavalitsus ei nõustunud selle lähenemisviisiga ja leidis, et vara väärtus peaks põhinema bilansilisel väärtusel. Omavalitsus nõudis, et hüvitist kohandataks vastavalt (106).

106

| (84) | 4. augusti 2004. aasta kirjas lükkas BKK Nett AS selle väite tagasi. Seejuures rõhutas BKK Nett AS, et 1996. aasta müügilepingus kehtestatud mehhanism näeb ette, et seotud kapitali suhtes tuleks kohaldada NVE tulumäära. Ühtlasi kinnitas BKK Nett AS oma seisukohta, et on asjakohane määrata seotud kapitali tase kindlaks vara asendusväärtuse tehnilise hindamise alusel (107). Selle meetodi tulemusel kapitalibaas peaaegu kahekordistus võrreldes sellega, mis saadaks bilansilise väärtuse alusel. Tänaseni on hüvitis püsinud tunduvalt kõrgemal tasemel kui see, mis oleks saadud bilansilisel väärtusel põhineva arvutuse alusel (108). |
| --- | --- |

(84)

4. augusti 2004. aasta kirjas lükkas BKK Nett AS selle väite tagasi. Seejuures rõhutas BKK Nett AS, et 1996. aasta müügilepingus kehtestatud mehhanism näeb ette, et seotud kapitali suhtes tuleks kohaldada NVE tulumäära. Ühtlasi kinnitas BKK Nett AS oma seisukohta, et on asjakohane määrata seotud kapitali tase kindlaks vara asendusväärtuse tehnilise hindamise alusel (107). Selle meetodi tulemusel kapitalibaas peaaegu kahekordistus võrreldes sellega, mis saadaks bilansilise väärtuse alusel. Tänaseni on hüvitis püsinud tunduvalt kõrgemal tasemel kui see, mis oleks saadud bilansilisel väärtusel põhineva arvutuse alusel (108).

107

108

| (85) | Sarnaselt käitamise ja hooldamise eest makstava hüvitisega (meede a) ei ole Norra ametiasutused andnud lõplikku vastust selle kohta, kuidas hüvitise suurus on määratud. Eraldi raamatupidamisarvestuse puudumine muudab kontrolli keeruliseks (109). Veilys ASi käsitlevas hoolsuskohustuse auditi aruandes (110) märkisid audiitorid, et nad said omavalitsusega sõlmitud lepinguga seotud kuludest piiratud ülevaate (111). |
| --- | --- |

(85)

Sarnaselt käitamise ja hooldamise eest makstava hüvitisega (meede a) ei ole Norra ametiasutused andnud lõplikku vastust selle kohta, kuidas hüvitise suurus on määratud. Eraldi raamatupidamisarvestuse puudumine muudab kontrolli keeruliseks (109). Veilys ASi käsitlevas hoolsuskohustuse auditi aruandes (110) märkisid audiitorid, et nad said omavalitsusega sõlmitud lepinguga seotud kuludest piiratud ülevaate (111).

109

110

111

| (86) | Norra ametiasutused leiavad seega, et asjaomased BKK kontserni äriühingud võisid saada ülemäärast hüvitist. KOSTRAst saadud arvandmed, mis on esitatud eespool punktis (69), viitavad sellisele ülemäärasele hüvitamisele (112). |
| --- | --- |

(86)

Norra ametiasutused leiavad seega, et asjaomased BKK kontserni äriühingud võisid saada ülemäärast hüvitist. KOSTRAst saadud arvandmed, mis on esitatud eespool punktis (69), viitavad sellisele ülemäärasele hüvitamisele (112).

112

4.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

4.1.   BKK VEILYSE MÄRKUSED

4.1.1.   
  Taustteave

Taustteave

| (87) | 1996. aasta lepingus nähti ette, et BKK DA ostab Bergen Lysverkeri vara ja tegevuse. Seejuures võttis ta endale kohustuse tagada jätkuvalt tänavavalgustus ning võttis vastutuse taristu käitamise ja korrashoiu eest (113). |
| --- | --- |

(87)

1996. aasta lepingus nähti ette, et BKK DA ostab Bergen Lysverkeri vara ja tegevuse. Seejuures võttis ta endale kohustuse tagada jätkuvalt tänavavalgustus ning võttis vastutuse taristu käitamise ja korrashoiu eest (113).

113

| (88) | Samamoodi nagu Norra ametiasutused, leiab BKK Veilys, et müügilepingu punkti 7 alapunkt c reguleerib tulevast majanduslikku hüvitist tänavavalgustuse pakkumise eest. Punkti 7 alapunktis c on öeldud esiteks see, et BKK kontsernil on õigus saada hüvitist taristu käitamise ja hooldamise eest, ning teiseks see, et tal on õigus saada hüvitist seotud kapitali eest. See säte on olnud hilisemate lepingute aluseks (114). |
| --- | --- |

(88)

Samamoodi nagu Norra ametiasutused, leiab BKK Veilys, et müügilepingu punkti 7 alapunkt c reguleerib tulevast majanduslikku hüvitist tänavavalgustuse pakkumise eest. Punkti 7 alapunktis c on öeldud esiteks see, et BKK kontsernil on õigus saada hüvitist taristu käitamise ja hooldamise eest, ning teiseks see, et tal on õigus saada hüvitist seotud kapitali eest. See säte on olnud hilisemate lepingute aluseks (114).

114

| (89) | Kõik BKK kontserni kontrolli all oleva tänavavalgustustaristuga seotud lepingud ja toimingud on korraldatud sajaprotsendilises omanduses tütarettevõtte tegevuse raames. See tegevus hõlmab ligikaudu 50 000 tänavavalgustit, sealhulgas vaatlusaluseid valgusteid vallateede ääres (115). |
| --- | --- |

(89)

Kõik BKK kontserni kontrolli all oleva tänavavalgustustaristuga seotud lepingud ja toimingud on korraldatud sajaprotsendilises omanduses tütarettevõtte tegevuse raames. See tegevus hõlmab ligikaudu 50 000 tänavavalgustit, sealhulgas vaatlusaluseid valgusteid vallateede ääres (115).

115

4.1.2.   
  Üldised märkused menetluse algatamise otsuse kohta

Üldised märkused menetluse algatamise otsuse kohta

| (90) | Hüvitis on seotud avaliku taristuga, mida ei kasutata turul kaupade või teenuste pakkumiseks. Seega jäävad meetmed EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohaldamisalast välja (116). |
| --- | --- |

(90)

Hüvitis on seotud avaliku taristuga, mida ei kasutata turul kaupade või teenuste pakkumiseks. Seega jäävad meetmed EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohaldamisalast välja (116).

116

| (91) | Menetluse algatamise otsuses ei ole piisavalt edasi antud asjaolu, et taristu kuulub Veilys ASile. Kuna Veilys AS on ainus võimalik tarnija ja omavalitsus ainus võimalik ostja, ei saa hüvitis osaks ettevõtjale (117). |
| --- | --- |

(91)

Menetluse algatamise otsuses ei ole piisavalt edasi antud asjaolu, et taristu kuulub Veilys ASile. Kuna Veilys AS on ainus võimalik tarnija ja omavalitsus ainus võimalik ostja, ei saa hüvitis osaks ettevõtjale (117).

117

| (92) | Igal juhul ei ole ülemäärast hüvitamist toimunud. Kuivõrd tänavavalgustuse korraldamine on üldist majandushuvi pakkuv teenus, on Altmarki kriteeriumid täidetud (118). |
| --- | --- |

(92)

Igal juhul ei ole ülemäärast hüvitamist toimunud. Kuivõrd tänavavalgustuse korraldamine on üldist majandushuvi pakkuv teenus, on Altmarki kriteeriumid täidetud (118).

118

4.1.3.   
  Konkreetsed märkused meetme a kohta – käitamine ja hooldus

Konkreetsed märkused meetme a kohta – käitamine ja hooldus

| (93) | BKK Veilyse sõnul kajastab hüvitis võrreldavate lepingute tasustamise taset ja aluseks olevaid kulusid. Ülemäärast hüvitamist ei ole olnud (119). |
| --- | --- |

(93)

BKK Veilyse sõnul kajastab hüvitis võrreldavate lepingute tasustamise taset ja aluseks olevaid kulusid. Ülemäärast hüvitamist ei ole olnud (119).

119

| (94) | Mis puudutab võrdlusuuringut, peab BKK Veilys kaebuses märgitud hinnataset põhjendamatuks. Lisaks on vaja arvesse võtta juhtumi eripära. Asjaomased lepingud on vormistatud fikseeritud hinnaga valgustipunkti kohta ja need hõlmavad kõiki teenuseid. See tähendab, et BKK Veilys kannab ebasoodsate sündmuste, näiteks äärmuslike ilmastikutingimuste riski ja vastutust kogu käitamise ja hoolduse eest. Ka on tiheda liikluse ja muude häiretega linnapiirkondades tegutsemine kallim (120). |
| --- | --- |

(94)

Mis puudutab võrdlusuuringut, peab BKK Veilys kaebuses märgitud hinnataset põhjendamatuks. Lisaks on vaja arvesse võtta juhtumi eripära. Asjaomased lepingud on vormistatud fikseeritud hinnaga valgustipunkti kohta ja need hõlmavad kõiki teenuseid. See tähendab, et BKK Veilys kannab ebasoodsate sündmuste, näiteks äärmuslike ilmastikutingimuste riski ja vastutust kogu käitamise ja hoolduse eest. Ka on tiheda liikluse ja muude häiretega linnapiirkondades tegutsemine kallim (120).

120

4.1.4.   
  Konkreetsed märkused meetme b kohta – 12 000 LED-valgusti rahastamine

Konkreetsed märkused meetme b kohta – 12 000 LED-valgusti rahastamine

| (95) | BKK Veilys lükkab tagasi väite, et 12 000 LED-valgusti rahastamine kujutab endast riigiabi. |
| --- | --- |

(95)

BKK Veilys lükkab tagasi väite, et 12 000 LED-valgusti rahastamine kujutab endast riigiabi.

| (96) | BKK Veilysele teadaolevalt ostis omavalitsus valgustid hinnaga 2 000 Norra krooni valgustipunkti eest. Planeerimise, paigaldamise ja dokumenteerimise kulud olid [...] Norra krooni valgustipunkti kohta. |
| --- | --- |

(96)

BKK Veilysele teadaolevalt ostis omavalitsus valgustid hinnaga 2 000 Norra krooni valgustipunkti eest. Planeerimise, paigaldamise ja dokumenteerimise kulud olid [...] Norra krooni valgustipunkti kohta.

| (97) | Nende arvude järgi olid ümberehitamise kulud [...] Norra krooni valgustipunkti kohta. See on umbes [...] korda suurem kui kapitalikulu, mille omavalitsus igal aastal hüvitab. Seega oli 12 000 LED-valgustit hõlmav uuendamine palju kulukam, kui selle hüvitise alusel võimalik oleks (121). |
| --- | --- |

(97)

Nende arvude järgi olid ümberehitamise kulud [...] Norra krooni valgustipunkti kohta. See on umbes [...] korda suurem kui kapitalikulu, mille omavalitsus igal aastal hüvitab. Seega oli 12 000 LED-valgustit hõlmav uuendamine palju kulukam, kui selle hüvitise alusel võimalik oleks (121).

121

| (98) | Lisaks tagavad LED-valgustid omavalitsusele märkimisväärse energiakulude kokkuhoiu. BKK Veilysele kättesaadava teabe kohaselt on kulude kokkuhoid hinnanguliselt 450 Norra krooni valgustipunkti kohta aastas. See tähendab, et omavalitsus teenib oma investeeringu tagasi vähem kui seitsme aastaga (122). |
| --- | --- |

(98)

Lisaks tagavad LED-valgustid omavalitsusele märkimisväärse energiakulude kokkuhoiu. BKK Veilysele kättesaadava teabe kohaselt on kulude kokkuhoid hinnanguliselt 450 Norra krooni valgustipunkti kohta aastas. See tähendab, et omavalitsus teenib oma investeeringu tagasi vähem kui seitsme aastaga (122).

122

4.1.5.   
  Konkreetsed märkused meetme c kohta – kapitalikulu hüvitamine

Konkreetsed märkused meetme c kohta – kapitalikulu hüvitamine

| (99) | BKK Veilyse sõnul on hüvitis seotud muu kui majandustegevusega. Kapitalikulu elementi tuleks mõista tasuna taristule juurdepääsu eest (123). |
| --- | --- |

(99)

BKK Veilyse sõnul on hüvitis seotud muu kui majandustegevusega. Kapitalikulu elementi tuleks mõista tasuna taristule juurdepääsu eest (123).

123

| (100) | Igal juhul ei anna kapitalikulude hüvitamine BKK Veilysele majanduslikku eelist. Valgustipunkti rajamise maksumus on ligikaudu 20 000 Norra krooni, millele lisandub veel 10 000–50 000 Norra krooni eeltööde eest. BKK Veilysele kuuluva 16 058 tänavavalgusti rajamise miinimummaksumus on seega 500 000 000 Norra krooni (124). |
| --- | --- |

(100)

Igal juhul ei anna kapitalikulude hüvitamine BKK Veilysele majanduslikku eelist. Valgustipunkti rajamise maksumus on ligikaudu 20 000 Norra krooni, millele lisandub veel 10 000–50 000 Norra krooni eeltööde eest. BKK Veilysele kuuluva 16 058 tänavavalgusti rajamise miinimummaksumus on seega 500 000 000 Norra krooni (124).

124

| (101) | Järelikult ei hüvitata kapitalikulu ebaproportsionaalselt. Tänavavalgustustaristut hallatakse nii, et see vastaks jätkuvalt asjaomasele tehnilisele standardile (125). |
| --- | --- |

(101)

Järelikult ei hüvitata kapitalikulu ebaproportsionaalselt. Tänavavalgustustaristut hallatakse nii, et see vastaks jätkuvalt asjaomasele tehnilisele standardile (125).

125

II.   HINDAMINE

HINDAMINE

5.   RIIGIABI OLEMASOLU

RIIGIABI OLEMASOLU

5.1.   TAUST

| (102) | EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 on sätestatud järgmine:

  „Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust.“ |
| --- | --- |

(102)

EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 on sätestatud järgmine:

„Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust.“

| (103) | Meetme kvalifitseerumiseks riigiabina peavad seega olema täidetud järgmised kumulatiivsed tingimused: i) abimeetme on andnud riik või see on antud riigi ressurssidest; ii) see annab ettevõtjale eelise; iii) see soodustab teatud ettevõtjaid (valikulisus) ning iv) see ähvardab moonutada konkurentsi ja mõjutada kaubandust. Nagu eespool öeldud, on järelevalveamet avaldanud suunised riigiabi mõiste kohta (126). |
| --- | --- |

(103)

Meetme kvalifitseerumiseks riigiabina peavad seega olema täidetud järgmised kumulatiivsed tingimused: i) abimeetme on andnud riik või see on antud riigi ressurssidest; ii) see annab ettevõtjale eelise; iii) see soodustab teatud ettevõtjaid (valikulisus) ning iv) see ähvardab moonutada konkurentsi ja mõjutada kaubandust. Nagu eespool öeldud, on järelevalveamet avaldanud suunised riigiabi mõiste kohta (126).

126

| (104) | Saadud märkuste põhjal peab järelevalveamet asjakohaseks kõigepealt hinnata, kas meetmete a ja c alusel makstud hüvitis on saanud osaks ettevõtjale. Kui vastus sellele küsimusele on jaatav ja kuivõrd LED-valgustite rahastamine (meede b) on andnud eelise samadele üksustele, on ka selle eelise saanud järelikult ettevõtja. |
| --- | --- |

(104)

Saadud märkuste põhjal peab järelevalveamet asjakohaseks kõigepealt hinnata, kas meetmete a ja c alusel makstud hüvitis on saanud osaks ettevõtjale. Kui vastus sellele küsimusele on jaatav ja kuivõrd LED-valgustite rahastamine (meede b) on andnud eelise samadele üksustele, on ka selle eelise saanud järelikult ettevõtja.

5.2.   ETTEVÕTJA MÕISTE

5.2.1.   
  Õiguslik hindamisalus

Õiguslik hindamisalus

| (105) | Ettevõtja mõiste hõlmab kõiki majandustegevusega tegelevaid üksusi, sõltumata nende õiguslikust seisundist ja rahastamise viisist (127). Majandustegevus on igasugune tegevus, mis seisneb kaupade või teenuste pakkumises turul (128). |
| --- | --- |

(105)

Ettevõtja mõiste hõlmab kõiki majandustegevusega tegelevaid üksusi, sõltumata nende õiguslikust seisundist ja rahastamise viisist (127). Majandustegevus on igasugune tegevus, mis seisneb kaupade või teenuste pakkumises turul (128).

127

128

| (106) | Vastupidiselt kaebuse esitaja väidetule ei ole küsimus, kas põhimõtteliselt võib tegevust ellu viia ettevõtja, määrava tähtsusega. Pigem on vaja välja selgitada konkreetsed asjaolud, mille alusel tegevust ellu viiakse (129). Sellega seoses tuleb kontrollida, kas asjaomane tegevus on oma olemuse, eesmärgi ja selle suhtes kohaldatavate eeskirjade tõttu seotud avaliku võimu teostamisega või on majanduslikku laadi, mis õigustab EMP konkurentsieeskirjade kohaldamist (130). |
| --- | --- |

(106)

Vastupidiselt kaebuse esitaja väidetule ei ole küsimus, kas põhimõtteliselt võib tegevust ellu viia ettevõtja, määrava tähtsusega. Pigem on vaja välja selgitada konkreetsed asjaolud, mille alusel tegevust ellu viiakse (129). Sellega seoses tuleb kontrollida, kas asjaomane tegevus on oma olemuse, eesmärgi ja selle suhtes kohaldatavate eeskirjade tõttu seotud avaliku võimu teostamisega või on majanduslikku laadi, mis õigustab EMP konkurentsieeskirjade kohaldamist (130).

129

130

| (107) | See, kas teatava tegevuse jaoks on turgu, võib EMP riikides olenevalt riigisisestest tingimustest erineda (131). Teatava tegevuse klassifikatsioon võib aja jooksul muutuda ka poliitiliste otsuste või majandusliku arengu tulemusena. |
| --- | --- |

(107)

See, kas teatava tegevuse jaoks on turgu, võib EMP riikides olenevalt riigisisestest tingimustest erineda (131). Teatava tegevuse klassifikatsioon võib aja jooksul muutuda ka poliitiliste otsuste või majandusliku arengu tulemusena.

131

| (108) | Mitme tegevusega hõivatud üksuste puhul tuleb õiguslik kvalifikatsioon määrata iga tegevuse kohta eraldi. Seetõttu ei takista asjaolu, et üksusele on antud avaliku võimu teostamisega seotud ülesandeid, tema liigitamist ettevõtjaks seoses muude tegevustega (132). Kui aga majandustegevust ei saa avaliku võimu teostamise ülesannetest eraldada, liigitatakse tegevus tervikuna mittemajanduslikuks (133). |
| --- | --- |

(108)

Mitme tegevusega hõivatud üksuste puhul tuleb õiguslik kvalifikatsioon määrata iga tegevuse kohta eraldi. Seetõttu ei takista asjaolu, et üksusele on antud avaliku võimu teostamisega seotud ülesandeid, tema liigitamist ettevõtjaks seoses muude tegevustega (132). Kui aga majandustegevust ei saa avaliku võimu teostamise ülesannetest eraldada, liigitatakse tegevus tervikuna mittemajanduslikuks (133).

132

133

| (109) | EFTA kohtu praktikast tuleneb, et mõiste „teenused“ põhivabaduste tähenduses on asjakohane selle kindlakstegemisel, kas tegevus on riigiabi kontekstis majanduslik. Nagu tuleneb EMP lepingu artikli 37 esimesest lõigust, loetakse lepingu tähenduses „teenusteks“ ainult teenused, mida üldjuhul osutatakse tasu eest (134). |
| --- | --- |

(109)

EFTA kohtu praktikast tuleneb, et mõiste „teenused“ põhivabaduste tähenduses on asjakohane selle kindlakstegemisel, kas tegevus on riigiabi kontekstis majanduslik. Nagu tuleneb EMP lepingu artikli 37 esimesest lõigust, loetakse lepingu tähenduses „teenusteks“ ainult teenused, mida üldjuhul osutatakse tasu eest (134).

134

| (110) | Tasulisuse põhitunnus on see, et tasu on majanduslik vastusooritus osutatud teenuse eest (135). Lisaks lepivad tasu tavaliselt omavahel kokku teenuseosutaja ja teenuse saaja (136). |
| --- | --- |

(110)

Tasulisuse põhitunnus on see, et tasu on majanduslik vastusooritus osutatud teenuse eest (135). Lisaks lepivad tasu tavaliselt omavahel kokku teenuseosutaja ja teenuse saaja (136).

135

136

| (111) | Mõistet „teenused“ tuleks tõlgendada ka EMP lepingu artikli 37 teise lõigu alusel (137). Selle sätte kohaselt hõlmab mõiste „teenused“ eelkõige tööstuslikku, kaubanduslikku, käsitöönduslikku ja vabakutselist tegevust. |
| --- | --- |

(111)

Mõistet „teenused“ tuleks tõlgendada ka EMP lepingu artikli 37 teise lõigu alusel (137). Selle sätte kohaselt hõlmab mõiste „teenused“ eelkõige tööstuslikku, kaubanduslikku, käsitöönduslikku ja vabakutselist tegevust.

137

| (112) | Väljakujunenud kohtupraktikast tuleneb, et tegevuse laadi kindlakstegemisel tuleb arvestada sektorit, kus see tegevus toimub, ja seda, kuidas see sektor on korraldatud. |
| --- | --- |

(112)

Väljakujunenud kohtupraktikast tuleneb, et tegevuse laadi kindlakstegemisel tuleb arvestada sektorit, kus see tegevus toimub, ja seda, kuidas see sektor on korraldatud.

| (113) | Näiteks haridusvaldkonnas ei loeta riikliku süsteemi raames antava hariduse rahastamist tasuks teenuse eest, kui on täidetud kaks tingimust. Esiteks ei taotle riik haridussüsteemi loomisel ja säilitamisel tulutoovat tegevust, vaid täidab oma kohustusi elanikkonna ees. Teiseks rahastatakse haridussüsteemi üldiselt riigi vahenditest, mitte kasutajate maksetest (138). |
| --- | --- |

(113)

Näiteks haridusvaldkonnas ei loeta riikliku süsteemi raames antava hariduse rahastamist tasuks teenuse eest, kui on täidetud kaks tingimust. Esiteks ei taotle riik haridussüsteemi loomisel ja säilitamisel tulutoovat tegevust, vaid täidab oma kohustusi elanikkonna ees. Teiseks rahastatakse haridussüsteemi üldiselt riigi vahenditest, mitte kasutajate maksetest (138).

138

| (114) | Sarnase arutluskäigu alusel on leitud, et tasustamise element puudub Norra munitsipaallasteaedade puhul. Sellest tulenevalt ei käsitletud munitsipaallasteaedu riigiabi kontekstis ettevõtjana (139). |
| --- | --- |

(114)

Sarnase arutluskäigu alusel on leitud, et tasustamise element puudub Norra munitsipaallasteaedade puhul. Sellest tulenevalt ei käsitletud munitsipaallasteaedu riigiabi kontekstis ettevõtjana (139).

139

| (115) | Mis puudutab tervishoiusektorit, siis on EFTA kohus otsustanud, et hanke-, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning arhiveerimise valdkonna tugiteenuste osutamise laad tuleb määrata kindlaks teenuste hilisema kasutamise järgi. Kui tugiteenuseid ei osutata turul, vaid solidaarsuse alusel loodud riiklikus tervishoiusüsteemis, on nende osutamine mittemajanduslikku laadi (140). |
| --- | --- |

(115)

Mis puudutab tervishoiusektorit, siis on EFTA kohus otsustanud, et hanke-, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning arhiveerimise valdkonna tugiteenuste osutamise laad tuleb määrata kindlaks teenuste hilisema kasutamise järgi. Kui tugiteenuseid ei osutata turul, vaid solidaarsuse alusel loodud riiklikus tervishoiusüsteemis, on nende osutamine mittemajanduslikku laadi (140).

140

5.2.2.   
  Õigusliku hindamisaluse kohaldamine käsiloleva juhtumi suhtes

Õigusliku hindamisaluse kohaldamine käsiloleva juhtumi suhtes

| (116) | Nagu eespool punktides (53) ja (54) märgitud, tegelevad BKK kontserni kuuluvad äriühingud majandustegevusega mitmel turul. |
| --- | --- |

(116)

Nagu eespool punktides (53) ja (54) märgitud, tegelevad BKK kontserni kuuluvad äriühingud majandustegevusega mitmel turul.

| (117) | Euroopa Kohtu hinnangul on võimalik, et ettevõte võib tegeleda nii majandus- kui ka mittemajandusliku tegevusega. Selle tingimuseks on aga see, et ta peab erinevate saadud vahendite kohta eraldi raamatupidamisarvestust, et välistada igasugune oht, et tema majandustegevust ristsubsideeritakse mittemajandusliku tegevuse jaoks saadud riiklike vahendite kaudu (141). Seega tuleb selleks, et pidada riikliku rahastuse saajaks mittemajanduslikku tegevust, välistada igasugune ristsubsideerimise oht. |
| --- | --- |

(117)

Euroopa Kohtu hinnangul on võimalik, et ettevõte võib tegeleda nii majandus- kui ka mittemajandusliku tegevusega. Selle tingimuseks on aga see, et ta peab erinevate saadud vahendite kohta eraldi raamatupidamisarvestust, et välistada igasugune oht, et tema majandustegevust ristsubsideeritakse mittemajandusliku tegevuse jaoks saadud riiklike vahendite kaudu (141). Seega tuleb selleks, et pidada riikliku rahastuse saajaks mittemajanduslikku tegevust, välistada igasugune ristsubsideerimise oht.

141

| (118) | Käesoleval juhul ei ole järelevalveametile esitatud argumente tõendamaks, et kehtestatud on piisavad tagatised, mis eraldaksid tõhusalt ja asjakohaselt asjaomastest lepingutest tulenevad tulud ja kulud muust majandustegevusest. Vastupidi, Norra ametiasutused on väitnud, et oleks tulnud kehtestada kaitsemeetmed ja et ristsubsideerimist ei saa välistada (142). |
| --- | --- |

(118)

Käesoleval juhul ei ole järelevalveametile esitatud argumente tõendamaks, et kehtestatud on piisavad tagatised, mis eraldaksid tõhusalt ja asjakohaselt asjaomastest lepingutest tulenevad tulud ja kulud muust majandustegevusest. Vastupidi, Norra ametiasutused on väitnud, et oleks tulnud kehtestada kaitsemeetmed ja et ristsubsideerimist ei saa välistada (142).

142

| (119) | Selle põhjal ja olenemata sellest, kas hüvitatav tegevus on olemuselt majanduslik, peab järelevalveasutus järeldama, et meetmete a ja c alusel makstud hüvitis on saanud osaks ettevõtjale. |
| --- | --- |

(119)

Selle põhjal ja olenemata sellest, kas hüvitatav tegevus on olemuselt majanduslik, peab järelevalveasutus järeldama, et meetmete a ja c alusel makstud hüvitis on saanud osaks ettevõtjale.

| (120) | Esitatud argumentide põhjal hindab järelevalveasutus siiski ka seda, kas asjaomaste meetmete alusel hüvitatavad tegevused on iseenesest majanduslikud. Esmalt hindab järelevalveamet BKK kontserni äriühingutele kuulunud tänavavalgustitega seotud tegevust. |
| --- | --- |

(120)

Esitatud argumentide põhjal hindab järelevalveasutus siiski ka seda, kas asjaomaste meetmete alusel hüvitatavad tegevused on iseenesest majanduslikud. Esmalt hindab järelevalveamet BKK kontserni äriühingutele kuulunud tänavavalgustitega seotud tegevust.

| (121) | Nagu on korratud eespool punktides (59)–(60), viitavad Norra ametiasutused Norra maanteeseaduse paragrahvist 20 omavalitsustele tulenevatele kohustustele hallata ja hooldada kohalikke teid. Kuigi seaduse paragrahviga 20 ei panda omavalitsustele kohustust tänavavalgustust või teataval tasemel tänavavalgustust tagada, aitab see tegevus kaasa liiklusohutuse eesmärgile. Lisaks järgib omavalitsus teede kavandamisel, ehitamisel ja uuendamisel Norra üldkasutatavate teede ameti (Statens vegvesen) standardit (veinormalen). See standard sisaldab tänavavalgustite olemasoluga seotud tehnilisi kirjeldusi (143). |
| --- | --- |

(121)

Nagu on korratud eespool punktides (59)–(60), viitavad Norra ametiasutused Norra maanteeseaduse paragrahvist 20 omavalitsustele tulenevatele kohustustele hallata ja hooldada kohalikke teid. Kuigi seaduse paragrahviga 20 ei panda omavalitsustele kohustust tänavavalgustust või teataval tasemel tänavavalgustust tagada, aitab see tegevus kaasa liiklusohutuse eesmärgile. Lisaks järgib omavalitsus teede kavandamisel, ehitamisel ja uuendamisel Norra üldkasutatavate teede ameti (Statens vegvesen) standardit (veinormalen). See standard sisaldab tänavavalgustite olemasoluga seotud tehnilisi kirjeldusi (143).

Statens vegvesen

veinormalen

143

| (122) | Seda tausta arvestades väidavad Norra ametiasutused, nagu on märgitud punktis (61), et Selexi kohtuasjas tehtud otsus toetab nende seisukohta, et hüvitatav tegevus on mittemajanduslik (144). Lisaks, nagu punktis (62) märgitud, tuginevad Norra ametiasutused riigiabi mõistet käsitlevate suuniste punktile 17, mis käsitleb avaliku võimu teostamist ja ametiasutusi (145). Igal juhul väidavad Norra ametiasutused, et tegevus, millega täidetakse avaliku turvalisuse eesmärke, tuleks liigitada mittemajanduslikuks tegevuseks võrdselt tegevusega, mida tehakse sotsiaalsetel, kultuurilistel, hariduslikel ja pedagoogilistel eesmärkidel. |
| --- | --- |

(122)

Seda tausta arvestades väidavad Norra ametiasutused, nagu on märgitud punktis (61), et Selexi kohtuasjas tehtud otsus toetab nende seisukohta, et hüvitatav tegevus on mittemajanduslik (144). Lisaks, nagu punktis (62) märgitud, tuginevad Norra ametiasutused riigiabi mõistet käsitlevate suuniste punktile 17, mis käsitleb avaliku võimu teostamist ja ametiasutusi (145). Igal juhul väidavad Norra ametiasutused, et tegevus, millega täidetakse avaliku turvalisuse eesmärke, tuleks liigitada mittemajanduslikuks tegevuseks võrdselt tegevusega, mida tehakse sotsiaalsetel, kultuurilistel, hariduslikel ja pedagoogilistel eesmärkidel.

144

145

| (123) | Nagu juba kindlaks tehtud, on tegevuse majandusliku laadi kindlaksmääramisel vaja kindlaks teha tegevuse elluviimise konkreetsed asjaolud (146). Käesoleval juhul on selle hindamise loomulik lähtepunkt Norra vallamaanteede valgustuse tagamise kehtiv õigusraamistik, samuti Bergeni konkreetsed asjaolud. |
| --- | --- |

(123)

Nagu juba kindlaks tehtud, on tegevuse majandusliku laadi kindlaksmääramisel vaja kindlaks teha tegevuse elluviimise konkreetsed asjaolud (146). Käesoleval juhul on selle hindamise loomulik lähtepunkt Norra vallamaanteede valgustuse tagamise kehtiv õigusraamistik, samuti Bergeni konkreetsed asjaolud.

146

| (124) | Mis puudutab Norras kehtivat õigusraamistikku, siis Norra ametiasutuste viidatud õigusaktide ja standarditega on ette nähtud lihtsalt see, et omavalitsused vastutavad vallateede taristu haldamise eest ning selleks, et teed vastaksid Norra üldkasutatavate teede ameti (Statens vegvesen) standardile (veinormalen), peavad olema täidetud tänavavalgustuse olemasolu nõuded. Nagu eespool märgitud, ei ole Norra maanteeseaduse paragrahvis 20 omavalitsustele tänavavalgustuse pakkumise ega teataval tasemel tänavavalgustuse tagamise nõuet sätestatud. Lisaks ei välista miski, et omavalitsused võiksid sõlmida äriettevõtjatega vallateede majandustegevusena haldamise ja hooldamise (osade) lepinguid. |
| --- | --- |

(124)

Mis puudutab Norras kehtivat õigusraamistikku, siis Norra ametiasutuste viidatud õigusaktide ja standarditega on ette nähtud lihtsalt see, et omavalitsused vastutavad vallateede taristu haldamise eest ning selleks, et teed vastaksid Norra üldkasutatavate teede ameti (Statens vegvesen) standardile (veinormalen), peavad olema täidetud tänavavalgustuse olemasolu nõuded. Nagu eespool märgitud, ei ole Norra maanteeseaduse paragrahvis 20 omavalitsustele tänavavalgustuse pakkumise ega teataval tasemel tänavavalgustuse tagamise nõuet sätestatud. Lisaks ei välista miski, et omavalitsused võiksid sõlmida äriettevõtjatega vallateede majandustegevusena haldamise ja hooldamise (osade) lepinguid.

Statens vegvesen

veinormalen

| (125) | Bergeni spetsiifiliste asjaolude kohta märgib järelevalveamet, et tänavavalgustustaristu lisamine Bergen Lysverkeri müügitehingusse tähendas seda, et BKK DAst sai asjaomastel vallateedel ainus saadaolev tarnija. BKK DA saavutas selle koha, konkureerides viie teise pakkujaga. |
| --- | --- |

(125)

Bergeni spetsiifiliste asjaolude kohta märgib järelevalveamet, et tänavavalgustustaristu lisamine Bergen Lysverkeri müügitehingusse tähendas seda, et BKK DAst sai asjaomastel vallateedel ainus saadaolev tarnija. BKK DA saavutas selle koha, konkureerides viie teise pakkujaga.

| (126) | Lisaks, nagu on kirjeldatud punktis (32), sisaldas müügilepingu punkti 7 alapunkt c mehhanismi, mis reguleerib tulevast majanduslikku hüvitist. See mehhanism võimaldab reguleeritud tulutaset. |
| --- | --- |

(126)

Lisaks, nagu on kirjeldatud punktis (32), sisaldas müügilepingu punkti 7 alapunkt c mehhanismi, mis reguleerib tulevast majanduslikku hüvitist. See mehhanism võimaldab reguleeritud tulutaset.

| (127) | Selle põhjal on järelevalveamet seisukohal, et tänavavalgustustaristu müügiga ja sellise hüvitusmehhanismi loomisega, mis võimaldab reguleeritud tulutaset, lõi omavalitsus turu, kus asjaomaseid teenuseid osutatakse omavalitsusele majandustegevusena. Asjaolu, et taristu oli ainulaadne, mille tõttu sai selle ostjast ainus saadaolev tarnija, ei tähenda iseenesest, et asjaomased BKK kontserni kuuluvad äriühingud ei oleks turul teenuseid osutanud. Ka ei saanud BKK DA oma ainuõiguslikku seisundit viie teise pakkujaga konkureerides. |
| --- | --- |

(127)

Selle põhjal on järelevalveamet seisukohal, et tänavavalgustustaristu müügiga ja sellise hüvitusmehhanismi loomisega, mis võimaldab reguleeritud tulutaset, lõi omavalitsus turu, kus asjaomaseid teenuseid osutatakse omavalitsusele majandustegevusena. Asjaolu, et taristu oli ainulaadne, mille tõttu sai selle ostjast ainus saadaolev tarnija, ei tähenda iseenesest, et asjaomased BKK kontserni kuuluvad äriühingud ei oleks turul teenuseid osutanud. Ka ei saanud BKK DA oma ainuõiguslikku seisundit viie teise pakkujaga konkureerides.

| (128) | Seda seisukohta kinnitavad BKK kontserni ja omavalitsuse meetmed seoses korrapäraste ajavahemike järel sõlmitud hilisemate lepingutega. BKK kontsern on püüdnud oma kasumit lepingutingimuste tõlgendamise kaudu maksimeerida ja on rõhutanud, et tegutseb oma aktsionäridele väärtuse loomise ärilise eesmärgiga (147). Teisest küljest on omavalitsus oma tegevuses lähtunud sellest, et ta ajab asju kaubandusliku müüjaga. Norra ametiasutused on tõepoolest viidanud turujõule, mis BKK kontsernil taristu omanikuna on. |
| --- | --- |

(128)

Seda seisukohta kinnitavad BKK kontserni ja omavalitsuse meetmed seoses korrapäraste ajavahemike järel sõlmitud hilisemate lepingutega. BKK kontsern on püüdnud oma kasumit lepingutingimuste tõlgendamise kaudu maksimeerida ja on rõhutanud, et tegutseb oma aktsionäridele väärtuse loomise ärilise eesmärgiga (147). Teisest küljest on omavalitsus oma tegevuses lähtunud sellest, et ta ajab asju kaubandusliku müüjaga. Norra ametiasutused on tõepoolest viidanud turujõule, mis BKK kontsernil taristu omanikuna on.

147

| (129) | Nagu nähtub mitmest Norra riigihankealaste kaebuste lahendamise komisjonile (KOFA) esitatud kaebusest, pakuvad tänavavalgustite hoolduse ja käitamisega seotud teenuseid lisaks hulk erinevaid müüjaid ärilistel alustel (148). Seetõttu sai omavalitsus, kui ta algatas selliste teenuste hankimiseks konkursi, pakkumusi mitmelt tarnijalt, nagu on kirjeldatud punktis 3.1.4. |
| --- | --- |

(129)

Nagu nähtub mitmest Norra riigihankealaste kaebuste lahendamise komisjonile (KOFA) esitatud kaebusest, pakuvad tänavavalgustite hoolduse ja käitamisega seotud teenuseid lisaks hulk erinevaid müüjaid ärilistel alustel (148). Seetõttu sai omavalitsus, kui ta algatas selliste teenuste hankimiseks konkursi, pakkumusi mitmelt tarnijalt, nagu on kirjeldatud punktis 3.1.4.

KOFA

148

| (130) | Sellest tulenevalt märgib järelevalveamet, et Norras ja Bergeni piirkonnas oli tõepoolest tavaks osutada hooldus- ja käitamisteenuseid tasu eest. Ka see näitab, et kõnealune tegevus oli majanduslikku laadi. |
| --- | --- |

(130)

Sellest tulenevalt märgib järelevalveamet, et Norras ja Bergeni piirkonnas oli tõepoolest tavaks osutada hooldus- ja käitamisteenuseid tasu eest. Ka see näitab, et kõnealune tegevus oli majanduslikku laadi.

| (131) | Mis puudutab omavalitsusele kuuluvate tänavavalgustite hoolduse ja käitamise eest makstud hüvitist, siis lepingutingimustes ei viita miski sellele, et neid tegevusi tuleks liigitada erinevalt. Kui välja arvata see, et kapitalikulusid ei hüvitata, olid tingimused kuni 1. aprillini 2020 samad, mis BKK kontserni kontrolli all olevate tänavavalgustite puhul. Alates 1. aprillist 2020 osutatakse teenuseid konkursi tulemusena sõlmitud kommertslepingu alusel (149). |
| --- | --- |

(131)

Mis puudutab omavalitsusele kuuluvate tänavavalgustite hoolduse ja käitamise eest makstud hüvitist, siis lepingutingimustes ei viita miski sellele, et neid tegevusi tuleks liigitada erinevalt. Kui välja arvata see, et kapitalikulusid ei hüvitata, olid tingimused kuni 1. aprillini 2020 samad, mis BKK kontserni kontrolli all olevate tänavavalgustite puhul. Alates 1. aprillist 2020 osutatakse teenuseid konkursi tulemusena sõlmitud kommertslepingu alusel (149).

149

| (132) | Mis puudutab Norra ametiasutuste viidet Selexi kohtuotsusele (150) tuleb meenutada, et see juhtum puudutas Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni (Eurocontrol) tegevust. EUROCONTROLi asutasid mitu Euroopa riiki lennuliikluse ohutuse alase koostöö rahvusvahelise konventsiooni alusel (151). |
| --- | --- |

(132)

Mis puudutab Norra ametiasutuste viidet Selexi kohtuotsusele (150) tuleb meenutada, et see juhtum puudutas Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni (Eurocontrol) tegevust. EUROCONTROLi asutasid mitu Euroopa riiki lennuliikluse ohutuse alase koostöö rahvusvahelise konventsiooni alusel (151).

150

151

| (133) | Euroopa Kohus kordas apellatsioonimenetluses oma varasemas kohtuasjas tehtud järeldust, et EUROCONTROLi tegevus tervikuna oli oma laadilt, eesmärgilt ja tegevust reguleerivate õigusnormide poolest seotud õhuruumi kontrolli ja korda puudutava avaliku võimu teostamisega. See järeldus kehtis ka abi kohta, mida Eurocontrol andis riiklikele haldusasutustele, eelkõige seoses hangetega lennuliikluse korraldamise valdkonna seadmete ja süsteemide soetamiseks (152). |
| --- | --- |

(133)

Euroopa Kohus kordas apellatsioonimenetluses oma varasemas kohtuasjas tehtud järeldust, et EUROCONTROLi tegevus tervikuna oli oma laadilt, eesmärgilt ja tegevust reguleerivate õigusnormide poolest seotud õhuruumi kontrolli ja korda puudutava avaliku võimu teostamisega. See järeldus kehtis ka abi kohta, mida Eurocontrol andis riiklikele haldusasutustele, eelkõige seoses hangetega lennuliikluse korraldamise valdkonna seadmete ja süsteemide soetamiseks (152).

152

| (134) | Võttes arvesse punktides (123)–(131) esitatud hinnangut, jääb järelevalveamet seisukohale, et käesolev juhtum erineb oluliselt Selexi kohtuotsusest. Meenutada tuleb ka seda, et Selexi kohtuotsuses märkis Euroopa Kohus, et asjaolu, et üksus teenib tulu, viitab tegevuse majanduslikule laadile (153). |
| --- | --- |

(134)

Võttes arvesse punktides (123)–(131) esitatud hinnangut, jääb järelevalveamet seisukohale, et käesolev juhtum erineb oluliselt Selexi kohtuotsusest. Meenutada tuleb ka seda, et Selexi kohtuotsuses märkis Euroopa Kohus, et asjaolu, et üksus teenib tulu, viitab tegevuse majanduslikule laadile (153).

153

| (135) | Järelevalveamet ei saa nõustuda ka sellega, et meetmete a ja c alusel hüvitatavad tegevused puudutavad avalikku võimu või ametiasutust riigiabi mõistet käsitlevate suuniste punkti 17 tähenduses (154). Pigem on olukord selline, et omavalitsus on hüvitist maksnud kaubanduslikel ja majanduslikel alustel tegutsevale tarnijale. Seega on olukord analoogne olukorraga, kus omavalitsus hangib vallateede ehitamise või hooldamisega seotud ehitustööd äriettevõtjalt. |
| --- | --- |

(135)

Järelevalveamet ei saa nõustuda ka sellega, et meetmete a ja c alusel hüvitatavad tegevused puudutavad avalikku võimu või ametiasutust riigiabi mõistet käsitlevate suuniste punkti 17 tähenduses (154). Pigem on olukord selline, et omavalitsus on hüvitist maksnud kaubanduslikel ja majanduslikel alustel tegutsevale tarnijale. Seega on olukord analoogne olukorraga, kus omavalitsus hangib vallateede ehitamise või hooldamisega seotud ehitustööd äriettevõtjalt.

154

| (136) | Samamoodi ei veena järelevalveametit väide, et tegevus, millega täidetakse avaliku turvalisuse eesmärke, tuleks liigitada mittemajanduslikuks tegevuseks võrdselt tegevusega, mida tehakse sotsiaalsetel, kultuurilistel, hariduslikel ja pedagoogilistel eesmärkidel. Kohtupraktika ei anna alust järeldusele, et tegevus on iseenesest mittemajanduslik, kuna sellel on teatav eesmärk. Nagu öeldud, tuleb selle kindlakstegemiseks välja selgitada konkreetsed asjaolud, mille alusel tegevust ellu viiakse. Näiteks võib üldkasutatava varaga seotud hooldustoiminguid teha selgelt majanduslikel alustel, isegi kui seda on vaja kasutajate ohutuse tagamiseks. |
| --- | --- |

(136)

Samamoodi ei veena järelevalveametit väide, et tegevus, millega täidetakse avaliku turvalisuse eesmärke, tuleks liigitada mittemajanduslikuks tegevuseks võrdselt tegevusega, mida tehakse sotsiaalsetel, kultuurilistel, hariduslikel ja pedagoogilistel eesmärkidel. Kohtupraktika ei anna alust järeldusele, et tegevus on iseenesest mittemajanduslik, kuna sellel on teatav eesmärk. Nagu öeldud, tuleb selle kindlakstegemiseks välja selgitada konkreetsed asjaolud, mille alusel tegevust ellu viiakse. Näiteks võib üldkasutatava varaga seotud hooldustoiminguid teha selgelt majanduslikel alustel, isegi kui seda on vaja kasutajate ohutuse tagamiseks.

5.2.3.   
  Järeldus

Järeldus

| (137) | Eespool öeldu põhjal järeldab järelevalveamet, et meetmete a ja c alusel makstud hüvitis on osaks saanud ettevõtjale. Kuivõrd LED-valgustite rahastamine (meede b) on andnud eelise samadele üksustele, saab selle eelise järelikult ka ettevõtja. |
| --- | --- |

(137)

Eespool öeldu põhjal järeldab järelevalveamet, et meetmete a ja c alusel makstud hüvitis on osaks saanud ettevõtjale. Kuivõrd LED-valgustite rahastamine (meede b) on andnud eelise samadele üksustele, saab selle eelise järelikult ka ettevõtja.

5.3.   RIIGI RESSURSSIDE OLEMASOLU

| (138) | Selleks, et kujutada endast riigiabi, peab meetme olema andnud riik või see peab olema antud riigi ressurssidest. Riigi ressursside mõiste hõlmab ka piirkondlike riigisiseste üksuste ressursse (155). |
| --- | --- |

(138)

Selleks, et kujutada endast riigiabi, peab meetme olema andnud riik või see peab olema antud riigi ressurssidest. Riigi ressursside mõiste hõlmab ka piirkondlike riigisiseste üksuste ressursse (155).

155

| (139) | Kõiki meetmeid rahastatakse omavalitsuse eelarvest. Seega hõlmavad need riigi ressursside tarbimist. |
| --- | --- |

(139)

Kõiki meetmeid rahastatakse omavalitsuse eelarvest. Seega hõlmavad need riigi ressursside tarbimist.

5.4.   EELIS

5.4.1.   
  Sissejuhatus

Sissejuhatus

| (140) | EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses on eelis iga majanduslik kasu, mida ettevõtja ei oleks saanud tavalistes turutingimustes (156). Seega võivad eelise anda ka mitte ainult positiivsed hüved, nagu subsiidiumid, laenud või otseinvesteeringud, vaid ka sekkumised, mis ei ole otsese mõttes subsiidiumid, kuid on sama laadi ja mõjuga (157). Seda arvesse võttes ei saa meedet pidada riigiabi keelu kohaldamisalast välja jäävaks üksnes seetõttu, et vormilt on see vastastikusi kohustusi sisaldav kokkulepe (158). |
| --- | --- |

(140)

EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses on eelis iga majanduslik kasu, mida ettevõtja ei oleks saanud tavalistes turutingimustes (156). Seega võivad eelise anda ka mitte ainult positiivsed hüved, nagu subsiidiumid, laenud või otseinvesteeringud, vaid ka sekkumised, mis ei ole otsese mõttes subsiidiumid, kuid on sama laadi ja mõjuga (157). Seda arvesse võttes ei saa meedet pidada riigiabi keelu kohaldamisalast välja jäävaks üksnes seetõttu, et vormilt on see vastastikusi kohustusi sisaldav kokkulepe (158).

156

157

158

5.4.2.   
  Eelist ei saa Altmarki tingimuste alusel välistada

Eelist ei saa Altmarki tingimuste alusel välistada

5.4.2.1.   Altmarki tingimused

Altmarki tingimused

| (141) | Ettevõtjate kohta, kellele on usaldatud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine, on olemas avaliku teenuse hüvitise maksmist käsitlev konkreetne kohtupraktika. Euroopa Kohtu Altmarki kohtuasjas tehtud otsusest tuleneb, et sellistel juhtudel võib välistada eelise olemasolu EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, kui on täidetud järgmised neli kumulatiivset tingimust: (159)







  i. | „Esiteks peab abi saav ettevõtja olema reaalselt vastutav avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ja see kohustus peab olema täpselt määratletud. |
| --- | --- | --- |

(141)

Ettevõtjate kohta, kellele on usaldatud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine, on olemas avaliku teenuse hüvitise maksmist käsitlev konkreetne kohtupraktika. Euroopa Kohtu Altmarki kohtuasjas tehtud otsusest tuleneb, et sellistel juhtudel võib välistada eelise olemasolu EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, kui on täidetud järgmised neli kumulatiivset tingimust: (159)

159

i.

„Esiteks peab abi saav ettevõtja olema reaalselt vastutav avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ja see kohustus peab olema täpselt määratletud.

| ii. | Teiseks [...] peavad parameetrid, mille alusel see hüvitis arvutatakse, olema eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud. |
| --- | --- |

ii.

Teiseks [...] peavad parameetrid, mille alusel see hüvitis arvutatakse, olema eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud.

| iii. | Kolmandaks ei tohi hüvitis olla suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades selle kohustuse täitmisega seotud tulu ja mõistlikku kasumit. |
| --- | --- |

iii.

Kolmandaks ei tohi hüvitis olla suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades selle kohustuse täitmisega seotud tulu ja mõistlikku kasumit.

| iv. | Neljandaks, kui avaliku teenindamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud konkreetsel juhul avalikus hankemenetluses, mis võimaldab välja valida kandidaadi, kes suudab üldsusele asjassepuutuvaid teenuseid osutada kõige odavamalt, peab sobiva hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja [...] varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit.“ |
| --- | --- |

iv.

Neljandaks, kui avaliku teenindamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud konkreetsel juhul avalikus hankemenetluses, mis võimaldab välja valida kandidaadi, kes suudab üldsusele asjassepuutuvaid teenuseid osutada kõige odavamalt, peab sobiva hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja [...] varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit.“

| (142) | Järelevalveasutus on avaldanud suunised riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes (160). Altmarki tingimusi käsitletakse nende suuniste 3. jaos. |
| --- | --- |

(142)

Järelevalveasutus on avaldanud suunised riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes (160). Altmarki tingimusi käsitletakse nende suuniste 3. jaos.

160

5.4.2.2.   Altmarki tingimuste kohaldamine käsiloleva juhtumi suhtes

Altmarki tingimuste kohaldamine käsiloleva juhtumi suhtes

| (143) | Esimese tingimuse kohaselt peab abi saav ettevõtja olema kohustatud täitma selgelt määratletud avaliku teenindamise kohustusi. |
| --- | --- |

(143)

Esimese tingimuse kohaselt peab abi saav ettevõtja olema kohustatud täitma selgelt määratletud avaliku teenindamise kohustusi.

| (144) | Euroopa Kohtu hinnangul on selle tingimuse eesmärk tagada läbipaistvus ja õiguskindlus. See nõuab esiteks selle kindlakstegemist, kas vahendeid saaval ettevõtjal on tegelikult avaliku teenindamise kohustus, ja teiseks, kas need kohustused on liikmesriigi õiguses selgelt määratletud. Seega peavad olema täidetud miinimumtingimused, mis eeldavad avaliku võimu ühte või mitut akti, millega on piisavalt täpselt määratletud vähemalt ettevõtja(te)le täitmiseks antud avaliku teenuse kohustuste laad, kestus ja ulatus (161). |
| --- | --- |

(144)

Euroopa Kohtu hinnangul on selle tingimuse eesmärk tagada läbipaistvus ja õiguskindlus. See nõuab esiteks selle kindlakstegemist, kas vahendeid saaval ettevõtjal on tegelikult avaliku teenindamise kohustus, ja teiseks, kas need kohustused on liikmesriigi õiguses selgelt määratletud. Seega peavad olema täidetud miinimumtingimused, mis eeldavad avaliku võimu ühte või mitut akti, millega on piisavalt täpselt määratletud vähemalt ettevõtja(te)le täitmiseks antud avaliku teenuse kohustuste laad, kestus ja ulatus (161).

161

| (145) | Seda järgides nõustus Euroopa Kohus Üldkohtu otsusega, milles leiti, et kuna riigisiseses õiguses puudub kõnealuse teenuse selge määratlus üldist majandushuvi pakkuva teenusena, ei olnud esimene Altmarki tingimus täidetud. Seda järeldust ei seadnud kahtluse alla turutõrke olemasolu asjaomasel turul ega asjaolu, et teenuse oleks võinud määratleda üldist majandushuvi pakkuva teenusena. Need asjaolud ei olnud asjakohased, kui määrati kindlaks, kas asjaomased ettevõtjad tõepoolest täitsid neile avaliku võimu aktiga kehtestatud avaliku teenuse osutamise kohustusi ja kas need kohustused on selles aktis selgelt määratletud (162). |
| --- | --- |

(145)

Seda järgides nõustus Euroopa Kohus Üldkohtu otsusega, milles leiti, et kuna riigisiseses õiguses puudub kõnealuse teenuse selge määratlus üldist majandushuvi pakkuva teenusena, ei olnud esimene Altmarki tingimus täidetud. Seda järeldust ei seadnud kahtluse alla turutõrke olemasolu asjaomasel turul ega asjaolu, et teenuse oleks võinud määratleda üldist majandushuvi pakkuva teenusena. Need asjaolud ei olnud asjakohased, kui määrati kindlaks, kas asjaomased ettevõtjad tõepoolest täitsid neile avaliku võimu aktiga kehtestatud avaliku teenuse osutamise kohustusi ja kas need kohustused on selles aktis selgelt määratletud (162).

162

| (146) | Lisaks tuleneb väljakujunenud kohtupraktikast, et selleks, et ettevõtjat käsitataks üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutajana, peab see olema kehtestatud avaliku võimu aktiga (163). Selline ülesande andmine võib toimuda ka kokkulepete abil tingimusel, et need sõlmib avalik võim ning need on siduvad (164). Asjaolust, et riigihanke esemeks on teenus, ei piisa siiski, et see teenus saaks üldist majandushuvi pakkuva teenuse staatuse ilma selgitust esitamata (165). |
| --- | --- |

(146)

Lisaks tuleneb väljakujunenud kohtupraktikast, et selleks, et ettevõtjat käsitataks üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutajana, peab see olema kehtestatud avaliku võimu aktiga (163). Selline ülesande andmine võib toimuda ka kokkulepete abil tingimusel, et need sõlmib avalik võim ning need on siduvad (164). Asjaolust, et riigihanke esemeks on teenus, ei piisa siiski, et see teenus saaks üldist majandushuvi pakkuva teenuse staatuse ilma selgitust esitamata (165).

163

164

165

| (147) | Seetõttu ei ole oluline mitte küsimus, kas omavalitsus oleks võinud usaldada BKK kontserni kuuluvatele äriühingutele asjaomaseid teenuseid hõlmava üldist majandushuvi pakkuva teenuse, vaid küsimus, kas ta on seda ka tegelikult teinud. |
| --- | --- |

(147)

Seetõttu ei ole oluline mitte küsimus, kas omavalitsus oleks võinud usaldada BKK kontserni kuuluvatele äriühingutele asjaomaseid teenuseid hõlmava üldist majandushuvi pakkuva teenuse, vaid küsimus, kas ta on seda ka tegelikult teinud.

| (148) | Selle hindamise loomulik lähtepunkt on see, et ei Norra ametiasutused ega BKK Veilys ole väitnud, et BKK kontsernile on usaldatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine. |
| --- | --- |

(148)

Selle hindamise loomulik lähtepunkt on see, et ei Norra ametiasutused ega BKK Veilys ole väitnud, et BKK kontsernile on usaldatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine.

| (149) | Nagu nähtub eespool punktidest 3 ja 4, ei ole Norra ametiasutused oma märkustes kordagi viidanud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale õigusele. BKK Veilys on vaid väitnud, et kui tänavavalgustuse pakkumine on üldist majandushuvi pakkuv teenus, siis on Altmarki tingimused täidetud. See, nagu ka menetluse algatamise otsuses tehtud esialgne järeldus, osutab, et BKK kontserni kuuluvatel äriühingutel ei ole seoses meetmega olnud ega ole avaliku teenindamise kohustust (166). |
| --- | --- |

(149)

Nagu nähtub eespool punktidest 3 ja 4, ei ole Norra ametiasutused oma märkustes kordagi viidanud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale õigusele. BKK Veilys on vaid väitnud, et kui tänavavalgustuse pakkumine on üldist majandushuvi pakkuv teenus, siis on Altmarki tingimused täidetud. See, nagu ka menetluse algatamise otsuses tehtud esialgne järeldus, osutab, et BKK kontserni kuuluvatel äriühingutel ei ole seoses meetmega olnud ega ole avaliku teenindamise kohustust (166).

166

| (150) | Seda seisukohta toetavad ka Norra ametiasutuste sõlmitud lepingud. |
| --- | --- |

(150)

Seda seisukohta toetavad ka Norra ametiasutuste sõlmitud lepingud.

| (151) | Nagu on selgitatud eespool punktis 3, iseloomustas 1996. aasta müügilepingut see, et omavalitsus müüs ettevõtte maha ja BKK DA omandas selle. Kuigi leping sisaldas sätteid edaspidise tänavavalgustuse pakkumise ja sellega seotud teenuste osutamise kohta, ei sisalda esitatud dokumendid ühtegi viidet sellele, et omavalitsus oleks kohtupraktika tähenduses pannud BKK DA-le avaliku teenindamise kohustusi. |
| --- | --- |

(151)

Nagu on selgitatud eespool punktis 3, iseloomustas 1996. aasta müügilepingut see, et omavalitsus müüs ettevõtte maha ja BKK DA omandas selle. Kuigi leping sisaldas sätteid edaspidise tänavavalgustuse pakkumise ja sellega seotud teenuste osutamise kohta, ei sisalda esitatud dokumendid ühtegi viidet sellele, et omavalitsus oleks kohtupraktika tähenduses pannud BKK DA-le avaliku teenindamise kohustusi.

| (152) | Sama kehtib ka BKK kontserni äriühingutega sõlmitud hilisemate lepingute kohta. Mis puudutab BKK kontserni kontrolli all olevate tänavavalgustitega seotud tegevust, näitab see, et omavalitsus ostab teenust müüjalt, kes kontrollib vajalikku sisendit, mitte ei pane talle avaliku teenindamise kohustust. Mis puudutab nende omavalitsusele kuuluvate tänavavalgustite hooldamist ja käitamist, siis seda teenust on hangitud sisendina selleks, et omavalitsus sellise taristu abil tänavalgustust pakkuda saaks. Mõlemad tegevuste kogumid on lepingutesse lisatud ilma ühegi tingimuseta, selgituseta või viiteta, et BKK kontserni äriühingutele on usaldatud üldist majandushuvi pakkuv teenus. |
| --- | --- |

(152)

Sama kehtib ka BKK kontserni äriühingutega sõlmitud hilisemate lepingute kohta. Mis puudutab BKK kontserni kontrolli all olevate tänavavalgustitega seotud tegevust, näitab see, et omavalitsus ostab teenust müüjalt, kes kontrollib vajalikku sisendit, mitte ei pane talle avaliku teenindamise kohustust. Mis puudutab nende omavalitsusele kuuluvate tänavavalgustite hooldamist ja käitamist, siis seda teenust on hangitud sisendina selleks, et omavalitsus sellise taristu abil tänavalgustust pakkuda saaks. Mõlemad tegevuste kogumid on lepingutesse lisatud ilma ühegi tingimuseta, selgituseta või viiteta, et BKK kontserni äriühingutele on usaldatud üldist majandushuvi pakkuv teenus.

5.4.2.3.   Järeldus

Järeldus

| (153) | Eespool esitatud kaalutlustele tuginedes jääb järelevalveamet oma menetluse algatamise otsuses tehtud esialgse järelduse juurde. Mis puutub nimetatud kolme meetmesse, siis BKK kontserni kuuluvatel äriühingutel ei ole olnud ega ole avaliku teenindamise kohustust. Seega ei saa eelist Altmarki tingimuste alusel välistada. |
| --- | --- |

(153)

Eespool esitatud kaalutlustele tuginedes jääb järelevalveamet oma menetluse algatamise otsuses tehtud esialgse järelduse juurde. Mis puutub nimetatud kolme meetmesse, siis BKK kontserni kuuluvatel äriühingutel ei ole olnud ega ole avaliku teenindamise kohustust. Seega ei saa eelist Altmarki tingimuste alusel välistada.

5.4.3.   
  Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte

Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte

5.4.3.1.   Taust

Taust

| (154) | Majanduslikud tehingud, mida teevad avaliku sektori asutused tavalistes turutingimustes, ei anna vastaspoolele eelist ning ei kujuta endast seetõttu riigiabi. Turutingimustele vastavuse küsimust hinnatakse turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte alusel. |
| --- | --- |

(154)

Majanduslikud tehingud, mida teevad avaliku sektori asutused tavalistes turutingimustes, ei anna vastaspoolele eelist ning ei kujuta endast seetõttu riigiabi. Turutingimustele vastavuse küsimust hinnatakse turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte alusel.

| (155) | Kui võõrandamist hinnatakse turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte alusel, on määrava tähtsusega see, kas avaliku sektori asutus käitus nii, nagu turumajanduse tingimustes tegutsev turuosaline oleks käitunud sarnases olukorras (167). Seetõttu tuleb arvesse võtta ainult ettevõtja, mitte avaliku võimu teostamise rolliga seotud eeliseid ja kohustusi (168). |
| --- | --- |

(155)

Kui võõrandamist hinnatakse turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte alusel, on määrava tähtsusega see, kas avaliku sektori asutus käitus nii, nagu turumajanduse tingimustes tegutsev turuosaline oleks käitunud sarnases olukorras (167). Seetõttu tuleb arvesse võtta ainult ettevõtja, mitte avaliku võimu teostamise rolliga seotud eeliseid ja kohustusi (168).

167

168

| (156) | Uurides, kas tehinguga kaasneb riigiabi, tuleb võtta arvesse tehingu otsustamise ajal valitsenud olukorda (169). See, mis on tavaline tasu, tuleneb seega teguritest, mida tavapärastes turutingimustes tegutsev ettevõtja oleks tasu kindlaksmääramisel arvesse võtnud (170). |
| --- | --- |

(156)

Uurides, kas tehinguga kaasneb riigiabi, tuleb võtta arvesse tehingu otsustamise ajal valitsenud olukorda (169). See, mis on tavaline tasu, tuleneb seega teguritest, mida tavapärastes turutingimustes tegutsev ettevõtja oleks tasu kindlaksmääramisel arvesse võtnud (170).

169

170

| (157) | Järelevalveamet peab turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte rakendamisel tegema keerulise majandusliku hindamise (171). See hindamine tuleb teha olemasolevatele objektiivsete ja kontrollitavate tõendite alusel (172). |
| --- | --- |

(157)

Järelevalveamet peab turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte rakendamisel tegema keerulise majandusliku hindamise (171). See hindamine tuleb teha olemasolevatele objektiivsete ja kontrollitavate tõendite alusel (172).

171

172

| (158) | Võttes arvesse kaebuses väidetut, hindab järelevalveamet järgmiseks, kas BKK kontsern on saanud hoolduse ja käitamise eest turumääradest suuremat hüvitist (meede a). Seejärel hindab järelevalveamet, kas 12 000 LED-valgusti rahastamine (meede b) on andnud BKK kontsernile eelise. |
| --- | --- |

(158)

Võttes arvesse kaebuses väidetut, hindab järelevalveamet järgmiseks, kas BKK kontsern on saanud hoolduse ja käitamise eest turumääradest suuremat hüvitist (meede a). Seejärel hindab järelevalveamet, kas 12 000 LED-valgusti rahastamine (meede b) on andnud BKK kontsernile eelise.

| (159) | Lõpuks käsitleb järelevalveamet kapitalikulude hüvitamist (meede c). Hindamisel kaalub järelevalveamet esiteks seda, kas kapitalikulude hüvitamine oli kooskõlas tavapärase turutavaga. Teiseks hindab järelevalveamet, kas BKK kontsern on saanud selliste kulude eest turumääradest suuremat hüvitist. |
| --- | --- |

(159)

Lõpuks käsitleb järelevalveamet kapitalikulude hüvitamist (meede c). Hindamisel kaalub järelevalveamet esiteks seda, kas kapitalikulude hüvitamine oli kooskõlas tavapärase turutavaga. Teiseks hindab järelevalveamet, kas BKK kontsern on saanud selliste kulude eest turumääradest suuremat hüvitist.

5.4.4.   
  Meede a – käitamine ja hooldus

Meede a – käitamine ja hooldus

5.4.4.1.   BKK-le kuuluva taristu eest makstud hüvitis

BKK-le kuuluva taristu eest makstud hüvitis

| (160) | Ametliku uurimismenetluse käigus sai järelevalveamet lisateavet omavalitsuse Bergen Lysverkeriga tehtud müügitehingu kohta. |
| --- | --- |

(160)

Ametliku uurimismenetluse käigus sai järelevalveamet lisateavet omavalitsuse Bergen Lysverkeriga tehtud müügitehingu kohta.

| (161) | Nagu on märgitud punktis 3.1.2, müüs omavalitsus 1996. aastal BKK DA-le Bergen Lysverkeri munitsipaalüksuse, sealhulgas selle vara ja tegevuse. Kuigi BKK DA omandas Bergen Lysverkeri pakkumismenetluse teel, kujutas müük endast ka tütarettevõtja ettevõtjasisest üleandmist. BKK DA oli sel ajal täielikult omavalitsuse kontrolli all. |
| --- | --- |

(161)

Nagu on märgitud punktis 3.1.2, müüs omavalitsus 1996. aastal BKK DA-le Bergen Lysverkeri munitsipaalüksuse, sealhulgas selle vara ja tegevuse. Kuigi BKK DA omandas Bergen Lysverkeri pakkumismenetluse teel, kujutas müük endast ka tütarettevõtja ettevõtjasisest üleandmist. BKK DA oli sel ajal täielikult omavalitsuse kontrolli all.

| (162) | 1996. aasta müügilepingu punkti 7 alapunktis c sätestati mehhanism, et reguleerida tulevikus BKK DA ostetud taristu kaudu tänavavalgustuse pakkumise hüvitamist. Nagu nähtub punktides 3.1.2 ja 4.1.1 esitatud teabest, nõustuvad Norra ametiasutused ja BKK Veilys, et see säte on olnud ja on ka praegu hüvitise kindlaksmääramisel nende jaoks siduv. |
| --- | --- |

(162)

1996. aasta müügilepingu punkti 7 alapunktis c sätestati mehhanism, et reguleerida tulevikus BKK DA ostetud taristu kaudu tänavavalgustuse pakkumise hüvitamist. Nagu nähtub punktides 3.1.2 ja 4.1.1 esitatud teabest, nõustuvad Norra ametiasutused ja BKK Veilys, et see säte on olnud ja on ka praegu hüvitise kindlaksmääramisel nende jaoks siduv.

| (163) | Nagu juba öeldud, tuleb selle uurimisel, kas tehinguga kaasneb riigiabi, võtta arvesse tehingu otsustamise ajal valitsenud olukorda (173). Järelikult, kui 1996. aasta müügilepingus sätestatud hüvitamismehhanism kehtestati viisil, mis selle loomise ajal piiras tulevase hüvitise taseme turumääradega, ei anna selle mehhanismi alusel hiljem arvutatud hüvitis eelist (174). |
| --- | --- |

(163)

Nagu juba öeldud, tuleb selle uurimisel, kas tehinguga kaasneb riigiabi, võtta arvesse tehingu otsustamise ajal valitsenud olukorda (173). Järelikult, kui 1996. aasta müügilepingus sätestatud hüvitamismehhanism kehtestati viisil, mis selle loomise ajal piiras tulevase hüvitise taseme turumääradega, ei anna selle mehhanismi alusel hiljem arvutatud hüvitis eelist (174).

173

174

| (164) | Seetõttu tuleb kõigepealt hinnata, kas hüvitamismehhanism töötati välja viisil, mis piiras tulevase tasu turumääradega. Kui sellele küsimusele vastatakse jaatavalt, tuleb teiseks hinnata, kas mehhanismi on tegelikult järgitud. |
| --- | --- |

(164)

Seetõttu tuleb kõigepealt hinnata, kas hüvitamismehhanism töötati välja viisil, mis piiras tulevase tasu turumääradega. Kui sellele küsimusele vastatakse jaatavalt, tuleb teiseks hinnata, kas mehhanismi on tegelikult järgitud.

| (165) | Kohtuasjas, mis käsitles Prantsuse postiettevõtja La Poste’i poolt oma tütarettevõtjale SFMI-Chronopostile (edaspidi „Chronopost“) viimaselt saadud abi eest makstud tasu vastavust turutingimustele, rõhutas Euroopa Kohus, et Chronopostile osutatud teenused olid lahutamatult seotud ainulaadse postivõrguga, mida haldab La Poste. Kuna seda võrku ei loodud ärilistel kaalutlustel, ei oleks eraettevõtja seda ilma riigi sekkumiseta rajanud (175). |
| --- | --- |

(165)

Kohtuasjas, mis käsitles Prantsuse postiettevõtja La Poste’i poolt oma tütarettevõtjale SFMI-Chronopostile (edaspidi „Chronopost“) viimaselt saadud abi eest makstud tasu vastavust turutingimustele, rõhutas Euroopa Kohus, et Chronopostile osutatud teenused olid lahutamatult seotud ainulaadse postivõrguga, mida haldab La Poste. Kuna seda võrku ei loodud ärilistel kaalutlustel, ei oleks eraettevõtja seda ilma riigi sekkumiseta rajanud (175).

175

| (166) | Euroopa Kohus leidis, et selles olukorras võivad La Poste’i asjaomaste teenuste osutamisega seotud kulud olla objektiivsed ja kontrollitavad elemendid, mille alusel tuleks tasu turutingimustele vastavust hinnata. Eelise olemasolu saab välistada, kui esiteks kattis nõuetekohaselt kehtestatud hind teenuste osutamisega kaasnevad täiendavad muutuvkulud, asjakohase osa püsikuludest ja piisava tulu kapitaliinvesteeringutelt ning teiseks ei viita miski sellele, et neid elemente hinnati valesti või need pandi paika meelevaldselt (176). |
| --- | --- |

(166)

Euroopa Kohus leidis, et selles olukorras võivad La Poste’i asjaomaste teenuste osutamisega seotud kulud olla objektiivsed ja kontrollitavad elemendid, mille alusel tuleks tasu turutingimustele vastavust hinnata. Eelise olemasolu saab välistada, kui esiteks kattis nõuetekohaselt kehtestatud hind teenuste osutamisega kaasnevad täiendavad muutuvkulud, asjakohase osa püsikuludest ja piisava tulu kapitaliinvesteeringutelt ning teiseks ei viita miski sellele, et neid elemente hinnati valesti või need pandi paika meelevaldselt (176).

176

| (167) | Ka käsilolev juhtum puudutab teenuseid, mis on lahutamatult seotud ainulaadse võrguga, mis ei ole ehitatud ärilist lähenemisviisi silmas pidades ja mida eraettevõtja ei oleks ilma riigi sekkumiseta rajanud. Lisaks kuulus BKK DA müügilepingu sõlmimise ajal täielikult omavalitsusele. |
| --- | --- |

(167)

Ka käsilolev juhtum puudutab teenuseid, mis on lahutamatult seotud ainulaadse võrguga, mis ei ole ehitatud ärilist lähenemisviisi silmas pidades ja mida eraettevõtja ei oleks ilma riigi sekkumiseta rajanud. Lisaks kuulus BKK DA müügilepingu sõlmimise ajal täielikult omavalitsusele.

| (168) | Selle põhjal leiab järelevalveamet, et olukord, mis valitses 1996. aasta müügilepingu kohase hüvitismehhanismi kehtestamise ajal, on võrreldav olukorraga, mida Euroopa Kohus hindas Chronoposti kohtuasjas. Seega, kuivõrd see hüvitamismehhanism vastab Chronoposti kohtuasja nõuetele, peab järelevalveamet seda turutingimustega kooskõlas olevaks. |
| --- | --- |

(168)

Selle põhjal leiab järelevalveamet, et olukord, mis valitses 1996. aasta müügilepingu kohase hüvitismehhanismi kehtestamise ajal, on võrreldav olukorraga, mida Euroopa Kohus hindas Chronoposti kohtuasjas. Seega, kuivõrd see hüvitamismehhanism vastab Chronoposti kohtuasja nõuetele, peab järelevalveamet seda turutingimustega kooskõlas olevaks.

| (169) | Nagu punktis 3.1.2 märgitud, on 1996. aasta müügilepingu punkti 7 alapunktis c ette nähtud, et hüvitis peaks katma BKK tegevuskulud ja lisaks reguleeritud tulu seotud kapitalilt. Seega võimaldab see mehhanism hoolduse ja käitamise elemendi puhul katta ainult kulusid. Lisaks ei ole järelevalveamet saanud teavet selle kohta, et kulud, mis on määratud kindlaks valesti või meelevaldselt, näiteks kunstlikult madala tõhususe taseme või kaudsete kulude sobimatu jaotamise tõttu, oleksid hüvituskõlblikud. Seda arvestades leiab järelevalveamet, et hoolduse ja käitamisega seotud hüvitamismehhanismi element on kooskõlas Chronoposti kohtuasjas sätestatuga. |
| --- | --- |

(169)

Nagu punktis 3.1.2 märgitud, on 1996. aasta müügilepingu punkti 7 alapunktis c ette nähtud, et hüvitis peaks katma BKK tegevuskulud ja lisaks reguleeritud tulu seotud kapitalilt. Seega võimaldab see mehhanism hoolduse ja käitamise elemendi puhul katta ainult kulusid. Lisaks ei ole järelevalveamet saanud teavet selle kohta, et kulud, mis on määratud kindlaks valesti või meelevaldselt, näiteks kunstlikult madala tõhususe taseme või kaudsete kulude sobimatu jaotamise tõttu, oleksid hüvituskõlblikud. Seda arvestades leiab järelevalveamet, et hoolduse ja käitamisega seotud hüvitamismehhanismi element on kooskõlas Chronoposti kohtuasjas sätestatuga.

| (170) | Mis puudutab teist küsimust, st kas 1996. aasta müügilepingus sätestatud hüvitamismehhanismist on kinni peetud, oleks arukalt tegutsev eraõiguslik ettevõtja, pidades silmas asjaomaseid summasid, investeerinud piisavalt ressursse, et tagada nõuete täitmine. See hõlmaks BKK kontserni esitatud hindade aluste kontrolli, sealhulgas otseste ja kaudsete kulude kindlaksmääramise viisi kontrolli. Lisaks on järelevalveamet veendunud, et eraõiguslik ostja oleks võtnud õiguslikke meetmeid, kui tarnija oleks keeldunud dokumentidega tõendamast, et tema hinnad vastavad kokkulepitud hüvitamismehhanismile. |
| --- | --- |

(170)

Mis puudutab teist küsimust, st kas 1996. aasta müügilepingus sätestatud hüvitamismehhanismist on kinni peetud, oleks arukalt tegutsev eraõiguslik ettevõtja, pidades silmas asjaomaseid summasid, investeerinud piisavalt ressursse, et tagada nõuete täitmine. See hõlmaks BKK kontserni esitatud hindade aluste kontrolli, sealhulgas otseste ja kaudsete kulude kindlaksmääramise viisi kontrolli. Lisaks on järelevalveamet veendunud, et eraõiguslik ostja oleks võtnud õiguslikke meetmeid, kui tarnija oleks keeldunud dokumentidega tõendamast, et tema hinnad vastavad kokkulepitud hüvitamismehhanismile.

| (171) | Nagu on kirjeldatud punktis 3.3, on omavalitsus arutanud selle üle, mida järelevalveamet peab BKK kontserni küsitud kõrgeks hinnaks. Lisaks on omavalitsus möönnud, et ei saa välistada, et hüvitise määrade puhul on tegemist ülemäärase hüvitamisega, ning et küsitud hindu käsitlevate dokumentide puudumine on probleemne. Lisaks on omavalitsus neid küsimusi käsitlenud kogu ametliku uurimismenetlusega hõlmatud perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(171)

Nagu on kirjeldatud punktis 3.3, on omavalitsus arutanud selle üle, mida järelevalveamet peab BKK kontserni küsitud kõrgeks hinnaks. Lisaks on omavalitsus möönnud, et ei saa välistada, et hüvitise määrade puhul on tegemist ülemäärase hüvitamisega, ning et küsitud hindu käsitlevate dokumentide puudumine on probleemne. Lisaks on omavalitsus neid küsimusi käsitlenud kogu ametliku uurimismenetlusega hõlmatud perioodi jooksul.

| (172) | Mis puudutab BKK Veilyse antud teavet, mis on esitatud punktis 4.1.3, ei sisalda see üksikasju küsitud hindade aluse kohta. Eelkõige ei ole teabes esitatud käitamis- ja hooldustegevusega seotud otseseid ja kaudseid kulusid ning nende kindlaksmääramise viisi. Kaudsete kulude puhul puudub teave selle kohta, milline jaotusmehhanism on kehtestatud ja miks seda peetakse asjakohaseks. Üksikasjalikkuse puudumine viitab sellele, et 1996. aasta müügilepingus sätestatud hüvitamismehhanismist ei ole kinni peetud. |
| --- | --- |

(172)

Mis puudutab BKK Veilyse antud teavet, mis on esitatud punktis 4.1.3, ei sisalda see üksikasju küsitud hindade aluse kohta. Eelkõige ei ole teabes esitatud käitamis- ja hooldustegevusega seotud otseseid ja kaudseid kulusid ning nende kindlaksmääramise viisi. Kaudsete kulude puhul puudub teave selle kohta, milline jaotusmehhanism on kehtestatud ja miks seda peetakse asjakohaseks. Üksikasjalikkuse puudumine viitab sellele, et 1996. aasta müügilepingus sätestatud hüvitamismehhanismist ei ole kinni peetud.

| (173) | Mis puudutab andmebaasist KOSTRA saadud arvandmeid, mis on esitatud punktis (69), siis näitavad need iga omavalitsuse kogukulusid valgustipunkti kohta aastas, sealhulgas elektrienergiat. Arvud näitavad, et perioodil 2015–2019 olid omavalitsusel kümne andmebaasis esindatud suurema omavalitsuse hulgas kõige suuremad registreeritud kulud. |
| --- | --- |

(173)

Mis puudutab andmebaasist KOSTRA saadud arvandmeid, mis on esitatud punktis (69), siis näitavad need iga omavalitsuse kogukulusid valgustipunkti kohta aastas, sealhulgas elektrienergiat. Arvud näitavad, et perioodil 2015–2019 olid omavalitsusel kümne andmebaasis esindatud suurema omavalitsuse hulgas kõige suuremad registreeritud kulud.

| (174) | Omavalitsuste kulude erinevused võivad tuleneda mitmest tegurist, nagu on selgitatud eespool punktides (67)–(68) ja (94). Siiski ei ole ei Norra ametiasutused ega BKK Veilys esitanud teavet, mis kinnitaks, et KOSTRAs esitatud kulutasemed on põhjendatud. BKK Veilys on vaid väitnud, et Bergeni kulusid mõjutavad konkreetsed tegurid, kinnitamata seda väidet dokumentaalselt. |
| --- | --- |

(174)

Omavalitsuste kulude erinevused võivad tuleneda mitmest tegurist, nagu on selgitatud eespool punktides (67)–(68) ja (94). Siiski ei ole ei Norra ametiasutused ega BKK Veilys esitanud teavet, mis kinnitaks, et KOSTRAs esitatud kulutasemed on põhjendatud. BKK Veilys on vaid väitnud, et Bergeni kulusid mõjutavad konkreetsed tegurid, kinnitamata seda väidet dokumentaalselt.

| (175) | Seetõttu leiab järelevalveamet, et KOSTRAst saadud andmed näitavad, et BKK kontsern on saanud ülemäärast hüvitist. Arvud ei ole aga piisavalt detailsed, et teha järeldust selle kohta, mil määral puudutab ülemäärane hüvitamine hooldust ja käitamist (meede a) või kapitalikulusid (meede c). |
| --- | --- |

(175)

Seetõttu leiab järelevalveamet, et KOSTRAst saadud andmed näitavad, et BKK kontsern on saanud ülemäärast hüvitist. Arvud ei ole aga piisavalt detailsed, et teha järeldust selle kohta, mil määral puudutab ülemäärane hüvitamine hooldust ja käitamist (meede a) või kapitalikulusid (meede c).

| (176) | Eespool öeldut arvesse võttes viitab esitatud teave kokkuvõttes sellele, et suure tõenäosusega on hüvitis ületanud 1996. aasta müügilepingus sätestatud mehhanismiga samaulatusliku taseme. See näitab omavalitsuse suutmatust võtta selle mehhanismi järgimise tagamiseks vajalikke meetmeid. Seega ei ole omavalitsus tegutsenud eraõigusliku ostjana. |
| --- | --- |

(176)

Eespool öeldut arvesse võttes viitab esitatud teave kokkuvõttes sellele, et suure tõenäosusega on hüvitis ületanud 1996. aasta müügilepingus sätestatud mehhanismiga samaulatusliku taseme. See näitab omavalitsuse suutmatust võtta selle mehhanismi järgimise tagamiseks vajalikke meetmeid. Seega ei ole omavalitsus tegutsenud eraõigusliku ostjana.

5.4.4.2.   Omavalitsusele kuuluva taristuga seotud hüvitis

Omavalitsusele kuuluva taristuga seotud hüvitis

| (177) | Nagu on kirjeldatud punktides 3.1.3, 3.1.4 ja 3.1.5, on omavalitsusele kuulunud ja kuulub jätkuvalt suur hulk oma valla teede äärsetest tänavavalgustitest. Lisaks, nagu on sätestatud punktis 3.1.4, on kõnealust omavalitsusele kuuluvat taristut alates 1. aprillist 2020 hooldatud ja käitatud lepingu alusel, mille sõlmimiseks oli omavalitsus hanke korraldanud. |
| --- | --- |

(177)

Nagu on kirjeldatud punktides 3.1.3, 3.1.4 ja 3.1.5, on omavalitsusele kuulunud ja kuulub jätkuvalt suur hulk oma valla teede äärsetest tänavavalgustitest. Lisaks, nagu on sätestatud punktis 3.1.4, on kõnealust omavalitsusele kuuluvat taristut alates 1. aprillist 2020 hooldatud ja käitatud lepingu alusel, mille sõlmimiseks oli omavalitsus hanke korraldanud.

| (178) | Nagu tõendab selle lepingu pakkumiskutse, võis omavalitsus vabalt osta omavalitsusele kuuluva taristu hooldamise ja käitamise teenuseid mis tahes huvitatud pakkujalt ning ta ei olnud seotud ühegi eelnevalt kindlaksmääratud hüvitamismehhanismiga. Seetõttu hindab järelevalveamet nende tegevuste eest makstud hüvitist eraldi. |
| --- | --- |

(178)

Nagu tõendab selle lepingu pakkumiskutse, võis omavalitsus vabalt osta omavalitsusele kuuluva taristu hooldamise ja käitamise teenuseid mis tahes huvitatud pakkujalt ning ta ei olnud seotud ühegi eelnevalt kindlaksmääratud hüvitamismehhanismiga. Seetõttu hindab järelevalveamet nende tegevuste eest makstud hüvitist eraldi.

| (179) | Punktis 3.1.4 esitatud teave näitab, et hankelepingu sõlmimisel järgiti kooskõlas EMP riigihankeõigusega konkurentsipõhist, läbipaistvat, mittediskrimineerivat ja tingimustevaba hankemenetlust. Lepingu sõlmimise otsus põhines madalaimal hinnal ning miski ei viita sellele, et kehtinud turumäär oli tegelikult saavutatust madalam. Selle põhjal leiab järelevalveamet, et hankelepingu alusel hoolduse ja käitamise eest makstud hüvitis ei andnud BKK kontsernile eelist (177). |
| --- | --- |

(179)

Punktis 3.1.4 esitatud teave näitab, et hankelepingu sõlmimisel järgiti kooskõlas EMP riigihankeõigusega konkurentsipõhist, läbipaistvat, mittediskrimineerivat ja tingimustevaba hankemenetlust. Lepingu sõlmimise otsus põhines madalaimal hinnal ning miski ei viita sellele, et kehtinud turumäär oli tegelikult saavutatust madalam. Selle põhjal leiab järelevalveamet, et hankelepingu alusel hoolduse ja käitamise eest makstud hüvitis ei andnud BKK kontsernile eelist (177).

177

| (180) | Enne 1. aprilli 2020 toimunud tegevuse hüvitamise kohta märgib järelevalveamet, et kuigi omavalitsus pidas hinnataset kõrgeks, ei kontrollinud ta, kas teenuseid on võimalik hankida mõnelt teiselt pakkujalt väiksemate kuludega. Selle asemel nõustus ta sellega, et ühe tänavavalgusti kohta kasutati sama hinda kui BKK kontserni kontrolli all oleva taristu puhul. Sellest tulenevalt märgib järelevalveamet, et omavalitsus ei ole käitunud nii, nagu oleks käitunud eraõiguslik ostja. |
| --- | --- |

(180)

Enne 1. aprilli 2020 toimunud tegevuse hüvitamise kohta märgib järelevalveamet, et kuigi omavalitsus pidas hinnataset kõrgeks, ei kontrollinud ta, kas teenuseid on võimalik hankida mõnelt teiselt pakkujalt väiksemate kuludega. Selle asemel nõustus ta sellega, et ühe tänavavalgusti kohta kasutati sama hinda kui BKK kontserni kontrolli all oleva taristu puhul. Sellest tulenevalt märgib järelevalveamet, et omavalitsus ei ole käitunud nii, nagu oleks käitunud eraõiguslik ostja.

| (181) | Mis puudutab hüvitise suurust, siis see oli tänavavalgusti kohta sama, mis BKK kontserni kontrolli all olevate tänavavalgustite puhul. Nagu on kirjeldatud punktis (176), viitab esitatud teave koguvõttes sellele, et hüvitise tase on ületanud 1996. aasta müügilepingu kulupõhise mehhanismi kohaselt lubatud taset. See viitab ka sellele, et omavalitsus on maksnud rohkem, kui ta oleks maksnud teenuste avatud turul hankimise korral. |
| --- | --- |

(181)

Mis puudutab hüvitise suurust, siis see oli tänavavalgusti kohta sama, mis BKK kontserni kontrolli all olevate tänavavalgustite puhul. Nagu on kirjeldatud punktis (176), viitab esitatud teave koguvõttes sellele, et hüvitise tase on ületanud 1996. aasta müügilepingu kulupõhise mehhanismi kohaselt lubatud taset. See viitab ka sellele, et omavalitsus on maksnud rohkem, kui ta oleks maksnud teenuste avatud turul hankimise korral.

| (182) | Miski esitatud teabes ei viita vastupidisele. Nagu on märgitud punktides (173)–(175), näitavad KOSTRAst saadud andmed, et BKK kontsern on tõepoolest saanud ülemäärast hüvitist. Arvud ei ole aga piisavalt detailsed, et teha järeldust selle kohta, mil määral puudutab ülemäärane hüvitamine hooldust ja käitamist (meede a) või kapitalikulusid (meede c). |
| --- | --- |

(182)

Miski esitatud teabes ei viita vastupidisele. Nagu on märgitud punktides (173)–(175), näitavad KOSTRAst saadud andmed, et BKK kontsern on tõepoolest saanud ülemäärast hüvitist. Arvud ei ole aga piisavalt detailsed, et teha järeldust selle kohta, mil määral puudutab ülemäärane hüvitamine hooldust ja käitamist (meede a) või kapitalikulusid (meede c).

| (183) | Järelevalveamet on lisaks arvestanud alates 1. aprillist 2020 osutatavate teenuste hanke tulemusi. Nagu aga punktis (48) märgitud, hõlmas hankeleping ka 12 000 LED-valgustit, mis paigaldati BKK-le kuuluvasse võrku. Seega ei ole hankelepingu alusel saavutatud tingimused mõistlik võrdlusalus hindade puhul, mida varem küsiti omavalitsusele kuuluvate tänavavalgustite eest. |
| --- | --- |

(183)

Järelevalveamet on lisaks arvestanud alates 1. aprillist 2020 osutatavate teenuste hanke tulemusi. Nagu aga punktis (48) märgitud, hõlmas hankeleping ka 12 000 LED-valgustit, mis paigaldati BKK-le kuuluvasse võrku. Seega ei ole hankelepingu alusel saavutatud tingimused mõistlik võrdlusalus hindade puhul, mida varem küsiti omavalitsusele kuuluvate tänavavalgustite eest.

| (184) | Järelikult peab järelevalveamet tegema järelduse ülejäänud kättesaadava teabe põhjal. Nagu on märgitud punktides (180)–(182), näitab kogu see teave, et BKK kontsern on saanud ülemäärast hüvitist ka nende omavalitsusele kuuluvate tänavavalgustite eest. |
| --- | --- |

(184)

Järelikult peab järelevalveamet tegema järelduse ülejäänud kättesaadava teabe põhjal. Nagu on märgitud punktides (180)–(182), näitab kogu see teave, et BKK kontsern on saanud ülemäärast hüvitist ka nende omavalitsusele kuuluvate tänavavalgustite eest.

5.4.4.3.   Järeldus

Järeldus

| (185) | Eespool esitatud hinnangu põhjal järeldab järelevalveamet, et BKK kontsern on saanud Bergeni valla teede valgustite hoolduse ja käitamise eest ülemäärast hüvitist. Mis puudutab BKK kontsernile kuuluvaid tänavavalgusteid, siis see ülemäärane hüvitamine jätkub. Omavalitsusele kuuluvate tänavavalgustite puhul piirdub ülemäärane hüvitamine kuni 1. aprillini 2020 toimunud tegevusega. |
| --- | --- |

(185)

Eespool esitatud hinnangu põhjal järeldab järelevalveamet, et BKK kontsern on saanud Bergeni valla teede valgustite hoolduse ja käitamise eest ülemäärast hüvitist. Mis puudutab BKK kontsernile kuuluvaid tänavavalgusteid, siis see ülemäärane hüvitamine jätkub. Omavalitsusele kuuluvate tänavavalgustite puhul piirdub ülemäärane hüvitamine kuni 1. aprillini 2020 toimunud tegevusega.

| (186) | Kuigi esitatud teave näitab, et eelis on antud, ei võimalda see järelevalveametil selle suurust kindlaks määrata. See kajastub allpool punktis 10 esitatud tagasinõudekorralduses. |
| --- | --- |

(186)

Kuigi esitatud teave näitab, et eelis on antud, ei võimalda see järelevalveametil selle suurust kindlaks määrata. See kajastub allpool punktis 10 esitatud tagasinõudekorralduses.

5.4.5.   
  Meede b – 12 000 LED-valgusti rahastamine

Meede b – 12 000 LED-valgusti rahastamine

| (187) | Nagu eespool punktides 3.4 ja 4.1.4 esitatud teabest nähtub, hankis omavalitsus LED-valgustid välistarnijalt. Nende omandiõigust ei ole BKK kontsernile üle antud ega anta ka edaspidi. Seega ei ole antud eelist, mis tuleneks sellest, et omavalitsus loobub LED-valgustite omandiõigusest. |
| --- | --- |

(187)

Nagu eespool punktides 3.4 ja 4.1.4 esitatud teabest nähtub, hankis omavalitsus LED-valgustid välistarnijalt. Nende omandiõigust ei ole BKK kontsernile üle antud ega anta ka edaspidi. Seega ei ole antud eelist, mis tuleneks sellest, et omavalitsus loobub LED-valgustite omandiõigusest.

| (188) | Lisaks on Norra ametiasutused ja BKK Veilys selgitanud, et LED-valgustite ostmine oli erakorraline uuendus, mida BKK Veilys ei olnud kohustatud tegema. Selle põhjal võib järeldada, et eelist, mis tuleneks sellest, et omavalitsus vabastab BKK Veilyse kohustustest, mida ta oleks pidanud lepingu(te) tingimuste kohaselt täitma, ei ole antud. |
| --- | --- |

(188)

Lisaks on Norra ametiasutused ja BKK Veilys selgitanud, et LED-valgustite ostmine oli erakorraline uuendus, mida BKK Veilys ei olnud kohustatud tegema. Selle põhjal võib järeldada, et eelist, mis tuleneks sellest, et omavalitsus vabastab BKK Veilyse kohustustest, mida ta oleks pidanud lepingu(te) tingimuste kohaselt täitma, ei ole antud.

| (189) | Mis puudutab LED-valgustite käitamist ja hooldamist, olid need ülesanded sätestatud eraldi hankelepingus. Selle lepingu alusel makstav hüvitis ei ole punktis (179) nimetatud põhjustel BKK kontsernile eelist andnud. |
| --- | --- |

(189)

Mis puudutab LED-valgustite käitamist ja hooldamist, olid need ülesanded sätestatud eraldi hankelepingus. Selle lepingu alusel makstav hüvitis ei ole punktis (179) nimetatud põhjustel BKK kontsernile eelist andnud.

| (190) | Eelöeldu põhjal leiab järelevalveamet, et 12 000 LED-valgusti rahastamine (meede b) ei ole iseenesest BKK kontserni kuuluvatele äriühingutele eelist andnud. Allpool punktides (191) ja (192) esitatud põhjustel rõhutab järelevalveamet siiski, et meetmete a ja c raames makstud ülemäärase hüvitamise taseme kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta LED-valgustite paigaldamist. |
| --- | --- |

(190)

Eelöeldu põhjal leiab järelevalveamet, et 12 000 LED-valgusti rahastamine (meede b) ei ole iseenesest BKK kontserni kuuluvatele äriühingutele eelist andnud. Allpool punktides (191) ja (192) esitatud põhjustel rõhutab järelevalveamet siiski, et meetmete a ja c raames makstud ülemäärase hüvitamise taseme kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta LED-valgustite paigaldamist.

| (191) | Kui kõnealune paigaldamine on vähendanud tegevus- ja hoolduskulusid, toomata kaasa hüvitise vähenemist kooskõlas 1996. aasta müügilepingu kohase kulupõhise mehhanismiga, oleks see meetme a mõistes ülemäärane hüvitamine. Järelevalveamet märgib selle kohta, et kuigi hankeleping hõlmab LED-valgustite käitamist ja hooldust, näib, et BKK kontsernile makstakse punktis (45) kirjeldatud lepingu alusel ikkagi hüvitist selle taristu hooldamise ja käitamise eest, millele need valgustid on paigaldatud. Pealegi näib, et hüvitise tase on jäänud samaks nagu siis, kui leping hõlmas ka neid valgusteid, mis asendati LED-valgustitega (178). |
| --- | --- |

(191)

Kui kõnealune paigaldamine on vähendanud tegevus- ja hoolduskulusid, toomata kaasa hüvitise vähenemist kooskõlas 1996. aasta müügilepingu kohase kulupõhise mehhanismiga, oleks see meetme a mõistes ülemäärane hüvitamine. Järelevalveamet märgib selle kohta, et kuigi hankeleping hõlmab LED-valgustite käitamist ja hooldust, näib, et BKK kontsernile makstakse punktis (45) kirjeldatud lepingu alusel ikkagi hüvitist selle taristu hooldamise ja käitamise eest, millele need valgustid on paigaldatud. Pealegi näib, et hüvitise tase on jäänud samaks nagu siis, kui leping hõlmas ka neid valgusteid, mis asendati LED-valgustitega (178).

178

| (192) | Mis puudutab meedet c, tuleb 1996. aasta müügilepingus sätestatud tasumäära regulatsiooni kohase hüvitise õige taseme kindlaksmääramisel arvesse võtta kohaliku omavalitsuse omandis olevaid LED-valgusteid. Arvestades, et LED-valgustid kuuluvad omavalitsusele, ei saa neid arvata hüvitatava kapitalibaasi hulka. Lisaks oleks tulnud sellest kapitalibaasist välja jätta kogu LED-valgustitega asendatud valgustite jääkväärtus. |
| --- | --- |

(192)

Mis puudutab meedet c, tuleb 1996. aasta müügilepingus sätestatud tasumäära regulatsiooni kohase hüvitise õige taseme kindlaksmääramisel arvesse võtta kohaliku omavalitsuse omandis olevaid LED-valgusteid. Arvestades, et LED-valgustid kuuluvad omavalitsusele, ei saa neid arvata hüvitatava kapitalibaasi hulka. Lisaks oleks tulnud sellest kapitalibaasist välja jätta kogu LED-valgustitega asendatud valgustite jääkväärtus.

5.4.6.   
  Meede c – kapitalikulu hüvitamine

Meede c – kapitalikulu hüvitamine

5.4.6.1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| (193) | Nagu on selgitatud punktis 3.1.2, on kapitalikulude hüvitamine 1996. aasta müügilepinguga kehtestatud mehhanismi teine element. Nagu punktis 3.5 täpsemalt kirjeldatud, on taristuga seotud kapitalikulu üks mitmest tänavavalgustuse pakkumisega seotud kulukomponendist. Seega, kui taristu oleks kuulunud omavalitsusele endale, oleks ta sellised kapitalikulud ise kandnud. Kui aga teid ja tänavaid valgustatakse teisele juriidilisele isikule kuuluva taristu abil, on kapitalikulu selle teise isiku kanda. Seda uut teavet arvestades peab järelevalveamet taristu omanikule kapitalikulu hüvitamist tavapraktikaga samaulatuslikuks meetmeks. |
| --- | --- |

(193)

Nagu on selgitatud punktis 3.1.2, on kapitalikulude hüvitamine 1996. aasta müügilepinguga kehtestatud mehhanismi teine element. Nagu punktis 3.5 täpsemalt kirjeldatud, on taristuga seotud kapitalikulu üks mitmest tänavavalgustuse pakkumisega seotud kulukomponendist. Seega, kui taristu oleks kuulunud omavalitsusele endale, oleks ta sellised kapitalikulud ise kandnud. Kui aga teid ja tänavaid valgustatakse teisele juriidilisele isikule kuuluva taristu abil, on kapitalikulu selle teise isiku kanda. Seda uut teavet arvestades peab järelevalveamet taristu omanikule kapitalikulu hüvitamist tavapraktikaga samaulatuslikuks meetmeks.

| (194) | 1996. aasta müügilepingus sätestatud mehhanismi kohaselt on BKK kontsernil õigus saada kapitalikulule seotud kapitali eest hüvitist, mis on võrdne NVE reguleeritud elektri ülekandevõrgu taristu jaoks kehtestatud tulumääraga. Järelevalveamet leiab, sarnaselt BKK-le kuuluvate tänavavalgustite hooldamise ja käitamise hüvitamise suhtes võetud seisukohaga, et kui see hüvitamismehhanismi element oli kavandatud viisil, mis piiras müügilepingu sõlmimise ajal tulevased tasud turumääradega, ei anna hiljem selle alusel arvutatud hüvitis eelist (179). |
| --- | --- |

(194)

1996. aasta müügilepingus sätestatud mehhanismi kohaselt on BKK kontsernil õigus saada kapitalikulule seotud kapitali eest hüvitist, mis on võrdne NVE reguleeritud elektri ülekandevõrgu taristu jaoks kehtestatud tulumääraga. Järelevalveamet leiab, sarnaselt BKK-le kuuluvate tänavavalgustite hooldamise ja käitamise hüvitamise suhtes võetud seisukohaga, et kui see hüvitamismehhanismi element oli kavandatud viisil, mis piiras müügilepingu sõlmimise ajal tulevased tasud turumääradega, ei anna hiljem selle alusel arvutatud hüvitis eelist (179).

179

| (195) | Punktis (166) kirjeldatud Chronoposti kohtuasjas tehtud otsuse kohaselt on kapitalikulu hindamiskriteeriumiks see, kas tulusus on suurem kui piisav tulu kapitaliinvesteeringutelt. Seega tuleb kõigepealt hinnata küsimust, kas 1996. aasta müügilepingus sätestatud regulatsioon võimaldab piisavat, kuid mitte ülemäärast tulu. Kui sellele küsimusele vastatakse jaatavalt, tuleb teiseks kaaluda, kas hüvitise taseme puhul on sellest piirangust kinni peetud. |
| --- | --- |

(195)

Punktis (166) kirjeldatud Chronoposti kohtuasjas tehtud otsuse kohaselt on kapitalikulu hindamiskriteeriumiks see, kas tulusus on suurem kui piisav tulu kapitaliinvesteeringutelt. Seega tuleb kõigepealt hinnata küsimust, kas 1996. aasta müügilepingus sätestatud regulatsioon võimaldab piisavat, kuid mitte ülemäärast tulu. Kui sellele küsimusele vastatakse jaatavalt, tuleb teiseks kaaluda, kas hüvitise taseme puhul on sellest piirangust kinni peetud.

| (196) | Kapitalitulu reguleerimine 1996. aasta müügilepingus koosneb kahest elemendist: i) intressimäär ja ii) kapitalibaas, mille alusel intressimäära kohaldatakse. Saadud summa on kapitali alternatiivkulu ja katab nii omakapitali kaudu rahastamise kui ka võla kulud. |
| --- | --- |

(196)

Kapitalitulu reguleerimine 1996. aasta müügilepingus koosneb kahest elemendist: i) intressimäär ja ii) kapitalibaas, mille alusel intressimäära kohaldatakse. Saadud summa on kapitali alternatiivkulu ja katab nii omakapitali kaudu rahastamise kui ka võla kulud.

| (197) | Sissejuhatuseks märgib järelevalveamet, et kapitali alternatiivkulu mõiste on üldtunnustatud ja kooskõlas investeeritud kapitali piisava tasuvuse kriteeriumiga. Seetõttu hindab järelevalveamet regulatsiooni kahte elementi (intressimäär ja kapitalibaas). |
| --- | --- |

(197)

Sissejuhatuseks märgib järelevalveamet, et kapitali alternatiivkulu mõiste on üldtunnustatud ja kooskõlas investeeritud kapitali piisava tasuvuse kriteeriumiga. Seetõttu hindab järelevalveamet regulatsiooni kahte elementi (intressimäär ja kapitalibaas).

5.4.6.2.   Intressimäär

Intressimäär

| (198) | Nagu punktis 3.1.1 mainitud, on elektrivõrgud loomulikud monopolid ja nende suhtes kehtib Norra sektoripõhine reguleerimine. Selle korra kohaselt määrab NVE oma viiteintressimäära nii, et taristuomanikud saaksid investeeringutelt mõistlikku tulu (180). |
| --- | --- |

(198)

Nagu punktis 3.1.1 mainitud, on elektrivõrgud loomulikud monopolid ja nende suhtes kehtib Norra sektoripõhine reguleerimine. Selle korra kohaselt määrab NVE oma viiteintressimäära nii, et taristuomanikud saaksid investeeringutelt mõistlikku tulu (180).

180

| (199) | NVE hindab intressimäära igal aastal, kasutades kapitali kaalutud keskmist hinda (WACC). NVE kapitali kaalutud keskmise hinna sisendparameetrite hulgas on mitu elektri võrguteenuste sektorile omast turuga seotud tegurit. Need on eelkõige omakapitali beeta, sektori krediidipreemiad ja optimaalne kapitali struktuur. Viimasel kümnendil on viiteintressimäär olnud 5–7 % (181). |
| --- | --- |

(199)

NVE hindab intressimäära igal aastal, kasutades kapitali kaalutud keskmist hinda (WACC). NVE kapitali kaalutud keskmise hinna sisendparameetrite hulgas on mitu elektri võrguteenuste sektorile omast turuga seotud tegurit. Need on eelkõige omakapitali beeta, sektori krediidipreemiad ja optimaalne kapitali struktuur. Viimasel kümnendil on viiteintressimäär olnud 5–7 % (181).

181

| (200) | NVE hinnangul iseloomustavad elektrienergia ülekandevõrgu käitamist stabiilsed ja prognoositavad tulud ning üldiselt peetakse sellega seotud riski väikeseks. Seetõttu hinnatakse kapitali kaalutud keskmise hinna omakapitali beeta parameetrit reguleeritud tuluvooga börsil noteeritud äriühingute, näiteks erinevate tehnovõrguteenuste osutajate põhjal (182). |
| --- | --- |

(200)

NVE hinnangul iseloomustavad elektrienergia ülekandevõrgu käitamist stabiilsed ja prognoositavad tulud ning üldiselt peetakse sellega seotud riski väikeseks. Seetõttu hinnatakse kapitali kaalutud keskmise hinna omakapitali beeta parameetrit reguleeritud tuluvooga börsil noteeritud äriühingute, näiteks erinevate tehnovõrguteenuste osutajate põhjal (182).

182

| (201) | Kapitali alternatiivkulu kontseptsioon on, nagu eespool märgitud, kooskõlas kriteeriumiga, et küsitav hind peaks võimaldama saada investeeritud kapitalilt piisavat tulu. Lisaks on kapitali kaalutud keskmise hinna kontseptsioon selliste kulude hindamise standardmeetod. |
| --- | --- |

(201)

Kapitali alternatiivkulu kontseptsioon on, nagu eespool märgitud, kooskõlas kriteeriumiga, et küsitav hind peaks võimaldama saada investeeritud kapitalilt piisavat tulu. Lisaks on kapitali kaalutud keskmise hinna kontseptsioon selliste kulude hindamise standardmeetod.

| (202) | Käsilolevas juhtumis hinnatud teenuste asjakohane kapitali kaalutud keskmine hind peaks siiski kajastama tänavavalgustustaristusse investeerimise alternatiivkulu. Seetõttu peaks asjakohane kapitali kaalutud keskmine hind kajastama selle tegevusega kaasnevat riski. |
| --- | --- |

(202)

Käsilolevas juhtumis hinnatud teenuste asjakohane kapitali kaalutud keskmine hind peaks siiski kajastama tänavavalgustustaristusse investeerimise alternatiivkulu. Seetõttu peaks asjakohane kapitali kaalutud keskmine hind kajastama selle tegevusega kaasnevat riski.

| (203) | Sarnaselt elektrivõrkudega kujutab asjaomane tänavavalgustustaristu endast pikaealist loomulikku monopoli. Arvestades omavalitsusepoolset järjepidevat nõudlust tänavavalgustuse järele, on tulude kõikumise risk väike. Arvestades lisaks, et omavalitsus maksab elektri eest, võib eeldada, et ka kulud on stabiilsed. |
| --- | --- |

(203)

Sarnaselt elektrivõrkudega kujutab asjaomane tänavavalgustustaristu endast pikaealist loomulikku monopoli. Arvestades omavalitsusepoolset järjepidevat nõudlust tänavavalgustuse järele, on tulude kõikumise risk väike. Arvestades lisaks, et omavalitsus maksab elektri eest, võib eeldada, et ka kulud on stabiilsed.

| (204) | Need tegurid näitavad, et NVE viiteintressimäär oli tänavavalgustustaristu käitamise puhul nõutava turukasumi sobiv lähend. Järelevalveamet ei ole saanud teavet, mis osutaks vastupidisele. |
| --- | --- |

(204)

Need tegurid näitavad, et NVE viiteintressimäär oli tänavavalgustustaristu käitamise puhul nõutava turukasumi sobiv lähend. Järelevalveamet ei ole saanud teavet, mis osutaks vastupidisele.

| (205) | Selle põhjal leiab järelevalveamet, et NVE viiteintressimäära kasutamise nõue oli piisava tulutasemega samaulatuslik ja seega vastavuses Chronoposti kohtuotsusega. Samas, nagu selgub allpool esitatud kapitalibaasi hinnangust, ei näita esitatud teave seda, kuidas hüvitist praktikas arvutati. |
| --- | --- |

(205)

Selle põhjal leiab järelevalveamet, et NVE viiteintressimäära kasutamise nõue oli piisava tulutasemega samaulatuslik ja seega vastavuses Chronoposti kohtuotsusega. Samas, nagu selgub allpool esitatud kapitalibaasi hinnangust, ei näita esitatud teave seda, kuidas hüvitist praktikas arvutati.

5.4.6.3.   Kapitalibaas

Kapitalibaas

| (206) | 1996. aasta müügilepingus ei ole täpsustatud, millist metoodikat tuleb kapitalibaasiks oleva seotud kapitali kindlaksmääramiseks rakendada. Lepingu tekstis ei viita aga miski sellele, et BKK kontsernil oleks õigust saada ülemäärast tulu monopoolsete renditasude vormis. Vastupidi, hüvitise piisavuse tagamiseks kasutatakse reguleeritud sektorites tavaliselt kulupõhiseid mehhanisme, nagu müügilepingus kehtestatud mehhanism. Sellest lähtudes leiab järelevalveamet, et nõue kohaldada seotud kapitali suhtes NVE viiteintressimäära eeldab kapitalibaasi kindlaksmääramist asjakohasel viisil, mis tagab piisava tulutaseme. Seega on ka see element vastavuses Chronoposti kohtuotsusega. |
| --- | --- |

(206)

1996. aasta müügilepingus ei ole täpsustatud, millist metoodikat tuleb kapitalibaasiks oleva seotud kapitali kindlaksmääramiseks rakendada. Lepingu tekstis ei viita aga miski sellele, et BKK kontsernil oleks õigust saada ülemäärast tulu monopoolsete renditasude vormis. Vastupidi, hüvitise piisavuse tagamiseks kasutatakse reguleeritud sektorites tavaliselt kulupõhiseid mehhanisme, nagu müügilepingus kehtestatud mehhanism. Sellest lähtudes leiab järelevalveamet, et nõue kohaldada seotud kapitali suhtes NVE viiteintressimäära eeldab kapitalibaasi kindlaksmääramist asjakohasel viisil, mis tagab piisava tulutaseme. Seega on ka see element vastavuses Chronoposti kohtuotsusega.

| (207) | Mis puudutab aga seda, kuidas mehhanismi on rakendatud, ei näita esitatud teave, kuidas rahastamiskõlblik kapitalikulu on arvutatud. Norra ametiasutustel ei ole olnud võimalik üksikasju esitada ja nad leiavad, et nende jaoks on kontrollimist raskendanud eraldi raamatupidamisarvestuse puudumine. BKK Veilys on esitanud vaid üldise viite kapitalile, mis võiks olla kaasatud sarnase taristu rajamisse. Nii nagu käitamise ja hoolduse eest makstud hüvitise puhul, viitab see täpsuse puudumine juba iseenesest sellele, et 1996. aasta müügilepingut ei ole järgitud. |
| --- | --- |

(207)

Mis puudutab aga seda, kuidas mehhanismi on rakendatud, ei näita esitatud teave, kuidas rahastamiskõlblik kapitalikulu on arvutatud. Norra ametiasutustel ei ole olnud võimalik üksikasju esitada ja nad leiavad, et nende jaoks on kontrollimist raskendanud eraldi raamatupidamisarvestuse puudumine. BKK Veilys on esitanud vaid üldise viite kapitalile, mis võiks olla kaasatud sarnase taristu rajamisse. Nii nagu käitamise ja hoolduse eest makstud hüvitise puhul, viitab see täpsuse puudumine juba iseenesest sellele, et 1996. aasta müügilepingut ei ole järgitud.

| (208) | Lisaks tuleks arvesse võtta NVE viiteintressimäära kasutamist. Kuna NVE viiteintressimäär on nominaalne intressimäär, mis juba sisaldab üldist inflatsiooni, tähendaks selle kohaldamine asenduskulu lähenemisviisi kohaselt kindlaksmääratud kapitalibaasi suhtes üldise inflatsiooni kahekordset kompenseerimist (183). NVE regulatsiooni kohaselt, mida hüvitamismehhanism ilmselgelt kajastab, kohaldatakse NVE viiteintressimäära tootlikku kasutusse võetud elektrienergia ülekandevõrgu varade bilansilise väärtuse suhtes, st nende ajaloolise väärtuse suhtes, millest on maha arvatud kulum (184). |
| --- | --- |

(208)

Lisaks tuleks arvesse võtta NVE viiteintressimäära kasutamist. Kuna NVE viiteintressimäär on nominaalne intressimäär, mis juba sisaldab üldist inflatsiooni, tähendaks selle kohaldamine asenduskulu lähenemisviisi kohaselt kindlaksmääratud kapitalibaasi suhtes üldise inflatsiooni kahekordset kompenseerimist (183). NVE regulatsiooni kohaselt, mida hüvitamismehhanism ilmselgelt kajastab, kohaldatakse NVE viiteintressimäära tootlikku kasutusse võetud elektrienergia ülekandevõrgu varade bilansilise väärtuse suhtes, st nende ajaloolise väärtuse suhtes, millest on maha arvatud kulum (184).

183

184

| (209) | Sellega seoses on järelevalveamet võtnud teadmiseks omavalitsuse ja BKK kontserni erimeelsuse. Nagu on märgitud punktis 3.5, näib, et kuigi omavalitsus on pooldanud kapitalibaasi kindlaksmääramiseks bilansilise väärtuse kasutamist, on BKK kontsern pooldanud varade asenduskulu kasutamist. Lisaks ilmneb, et see erimeelsus püsis kogu vaatlusaluse perioodi vältel ja selle tulemusel võib kapitalibaas olla kindlaks määratud viisil, mis ei ole vastavuses 1996. aasta müügilepingus sätestatud hüvitamismehhanismi piisava tulu reguleerimisega. |
| --- | --- |

(209)

Sellega seoses on järelevalveamet võtnud teadmiseks omavalitsuse ja BKK kontserni erimeelsuse. Nagu on märgitud punktis 3.5, näib, et kuigi omavalitsus on pooldanud kapitalibaasi kindlaksmääramiseks bilansilise väärtuse kasutamist, on BKK kontsern pooldanud varade asenduskulu kasutamist. Lisaks ilmneb, et see erimeelsus püsis kogu vaatlusaluse perioodi vältel ja selle tulemusel võib kapitalibaas olla kindlaks määratud viisil, mis ei ole vastavuses 1996. aasta müügilepingus sätestatud hüvitamismehhanismi piisava tulu reguleerimisega.

| (210) | Kõigele lisaks näitavad punktis (69) esitatud andmebaasist KOSTRA saadud arvud, et kogu perioodil 2015–2019 olid omavalitsuse registreeritud tänavavalgustuskulud kümne andmebaasis esindatud suurema omavalitsus hulgas kõige suuremad. Kuigi arvud ei ole piisavalt üksikasjalikud, et järeldada, mil määral on registreeritud kulud seotud hoolduse ja käitamisega (meede a) või kapitalikuludega (meede c), osutab see, et BKK kontsernile on makstud piisavast tulust suuremat hüvitist. |
| --- | --- |

(210)

Kõigele lisaks näitavad punktis (69) esitatud andmebaasist KOSTRA saadud arvud, et kogu perioodil 2015–2019 olid omavalitsuse registreeritud tänavavalgustuskulud kümne andmebaasis esindatud suurema omavalitsus hulgas kõige suuremad. Kuigi arvud ei ole piisavalt üksikasjalikud, et järeldada, mil määral on registreeritud kulud seotud hoolduse ja käitamisega (meede a) või kapitalikuludega (meede c), osutab see, et BKK kontsernile on makstud piisavast tulust suuremat hüvitist.

| (211) | Kokkuvõttes viitab esitatud teave sellele, et suure tõenäosusega on hüvitis ületanud 1996. aasta müügilepingu kohaselt lubatud piisava tulutaseme. Sarnaselt hoolduse ja käitamise eest makstud hüvitisega (meede a) näitab see omavalitsuse suutmatust võtta vajalikke meetmeid, et tagada hüvitamismehhanismi järgimine. Seega ei ole omavalitsus tegutsenud eraõigusliku ostjana. |
| --- | --- |

(211)

Kokkuvõttes viitab esitatud teave sellele, et suure tõenäosusega on hüvitis ületanud 1996. aasta müügilepingu kohaselt lubatud piisava tulutaseme. Sarnaselt hoolduse ja käitamise eest makstud hüvitisega (meede a) näitab see omavalitsuse suutmatust võtta vajalikke meetmeid, et tagada hüvitamismehhanismi järgimine. Seega ei ole omavalitsus tegutsenud eraõigusliku ostjana.

5.4.6.4.   Järeldus

Järeldus

| (212) | Eespool esitatud hinnangu põhjal järeldab järelevalveamet, et BKK kontsern on saanud Bergeni valla teede valgustitega seotud kapitalikulu eest ülemäärast hüvitist. |
| --- | --- |

(212)

Eespool esitatud hinnangu põhjal järeldab järelevalveamet, et BKK kontsern on saanud Bergeni valla teede valgustitega seotud kapitalikulu eest ülemäärast hüvitist.

| (213) | Kuigi esitatud teave näitab, et eelis on antud, ei võimalda see järelevalveametil selle suurust kindlaks määrata. See kajastub allpool punktis 10 esitatud tagasinõudekorralduses. |
| --- | --- |

(213)

Kuigi esitatud teave näitab, et eelis on antud, ei võimalda see järelevalveametil selle suurust kindlaks määrata. See kajastub allpool punktis 10 esitatud tagasinõudekorralduses.

5.5.   VALIKULISUS

| (214) | Selleks et tegemist oleks riigiabiga EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, peavad meetmed olema valikulised, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist. |
| --- | --- |

(214)

Selleks et tegemist oleks riigiabiga EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, peavad meetmed olema valikulised, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist.

| (215) | Meetmed on seotud BKK kontserni äriühingutega. Seega on need laadilt valikulised. |
| --- | --- |

(215)

Meetmed on seotud BKK kontserni äriühingutega. Seega on need laadilt valikulised.

5.6.   MÕJU KAUBANDUSELE JA KONKURENTSILE

5.6.1.   
  Õiguslik hindamisalus

Õiguslik hindamisalus

| (216) | Ettevõtjale antud eelis on EMP lepingu artikli 61 lõike 1 alusel riigiabi üksnes siis, kui see „kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist“ ja ainult niivõrd, kuivõrd see „mõjutab EMP riikide vahelist kaubandust“. Nende kriteeriumide täitmiseks ei ole vaja kindlaks teha, et konkurentsi tegelikult moonutatakse ja et abi avaldab tegelikku mõju EMP riikide vahelisele kaubandusele. Piisab, kui uurida, kas abi võib konkurentsi moonutada ja kaubandust mõjutada (185). |
| --- | --- |

(216)

Ettevõtjale antud eelis on EMP lepingu artikli 61 lõike 1 alusel riigiabi üksnes siis, kui see „kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist“ ja ainult niivõrd, kuivõrd see „mõjutab EMP riikide vahelist kaubandust“. Nende kriteeriumide täitmiseks ei ole vaja kindlaks teha, et konkurentsi tegelikult moonutatakse ja et abi avaldab tegelikku mõju EMP riikide vahelisele kaubandusele. Piisab, kui uurida, kas abi võib konkurentsi moonutada ja kaubandust mõjutada (185).

185

| (217) | Konkurentsi moonutamise tingimuse kohta märgitakse riigiabi mõistet käsitlevates suunistes, et sellise moonutamise saab välistada ainult siis, kui on täidetud teatavad kumulatiivsed tingimused. Need tingimused on järgmised: a) teenus on seaduslik monopol, mis on kehtestatud kooskõlas EMP õigusega; b) seaduslik monopol ei välista üksnes konkurentsi turul, vaid ka turu nimel; c) teenus ei konkureeri teiste teenustega ja d) kui teenuseosutaja tegutseb mõnel muul konkurentsile avatud turul, võib ristsubsideerimise välistada (186). |
| --- | --- |

(217)

Konkurentsi moonutamise tingimuse kohta märgitakse riigiabi mõistet käsitlevates suunistes, et sellise moonutamise saab välistada ainult siis, kui on täidetud teatavad kumulatiivsed tingimused. Need tingimused on järgmised: a) teenus on seaduslik monopol, mis on kehtestatud kooskõlas EMP õigusega; b) seaduslik monopol ei välista üksnes konkurentsi turul, vaid ka turu nimel; c) teenus ei konkureeri teiste teenustega ja d) kui teenuseosutaja tegutseb mõnel muul konkurentsile avatud turul, võib ristsubsideerimise välistada (186).

186

| (218) | Euroopa Kohus on hiljutises kohtupraktikas viidanud samaväärsele punktile vastavas Euroopa Komisjoni teatises riigiabi mõiste kohta (187). Seoses tingimusega b rõhutas kohus, et teenuse seadusliku monopoli seisund üksi ei ole piisav. Lisaks peab seaduslik monopol välistama igasuguse võimaliku konkurentsi, et saada ainsaks teenuseosutajaks (188). |
| --- | --- |

(218)

Euroopa Kohus on hiljutises kohtupraktikas viidanud samaväärsele punktile vastavas Euroopa Komisjoni teatises riigiabi mõiste kohta (187). Seoses tingimusega b rõhutas kohus, et teenuse seadusliku monopoli seisund üksi ei ole piisav. Lisaks peab seaduslik monopol välistama igasuguse võimaliku konkurentsi, et saada ainsaks teenuseosutajaks (188).

187

188

| (219) | Mis puudutab kaubanduse avalduva mõju tingimust, siis selline mõju on olemas, kui abi tugevdab EMP riikide vahelises kaubanduses konkureeriva ettevõtja seisundit. Siiski ei ole vaja, et abisaaja sellises kaubanduses osaleks. Kui EMP riik annab ettevõtjale abi, võidakse selle ettevõtja riigisisest tegevust säilitada või suurendada, mille tagajärjel vähenevad teistes EMP riikides asutatud ettevõtjate võimalused turule sisenemiseks. Järelikult ei piisa teenuste kohalikust või piirkondlikust laadist, et välistada abi mõju EMP riikide vahelisele kaubandusele (189). |
| --- | --- |

(219)

Mis puudutab kaubanduse avalduva mõju tingimust, siis selline mõju on olemas, kui abi tugevdab EMP riikide vahelises kaubanduses konkureeriva ettevõtja seisundit. Siiski ei ole vaja, et abisaaja sellises kaubanduses osaleks. Kui EMP riik annab ettevõtjale abi, võidakse selle ettevõtja riigisisest tegevust säilitada või suurendada, mille tagajärjel vähenevad teistes EMP riikides asutatud ettevõtjate võimalused turule sisenemiseks. Järelikult ei piisa teenuste kohalikust või piirkondlikust laadist, et välistada abi mõju EMP riikide vahelisele kaubandusele (189).

189

5.6.2.   
  Õigusliku hindamisaluse kohaldamine käsiloleva juhtumi suhtes

Õigusliku hindamisaluse kohaldamine käsiloleva juhtumi suhtes

| (220) | Ei Norra ametiasutused ega BKK Veilys ole väitnud, et hüvitatud tegevus oleks toimunud õiguspäraselt kehtestatud seadusliku monopoli raames. Seega ei saa välistada konkurentsi moonutamist riigiabi mõistet käsitlevate suuniste kumulatiivsete tingimuste alusel, mida on korratud eespool punktis (217). |
| --- | --- |

(220)

Ei Norra ametiasutused ega BKK Veilys ole väitnud, et hüvitatud tegevus oleks toimunud õiguspäraselt kehtestatud seadusliku monopoli raames. Seega ei saa välistada konkurentsi moonutamist riigiabi mõistet käsitlevate suuniste kumulatiivsete tingimuste alusel, mida on korratud eespool punktis (217).

| (221) | Lisaks hõlmab hüvitatud tegevus tänavavalgustite käitamist ja hooldust. Kui omavalitsus korraldas selliste teenuste hankimiseks konkursi, sai ta pakkumusi paljudelt ettevõtjatelt. Ka on KOFA menetlenud mitut juhtumit seoses seda teemat käsitlevate lepingutega, mis kuulusid või oleksid pidanud kuuluma TED-andmebaasis välja kuulutatavate EMP-üleste pakkumismenetluste alla (190). Seetõttu märgib järelevalveamet, et Norras on olemas tänavavalgustite käitamise ja hooldusega seotud teenuste väljakujunenud turud. Lisaks on nendel turgudel lepinguid, mis võivad pakkuda huvi kogu EMPs. |
| --- | --- |

(221)

Lisaks hõlmab hüvitatud tegevus tänavavalgustite käitamist ja hooldust. Kui omavalitsus korraldas selliste teenuste hankimiseks konkursi, sai ta pakkumusi paljudelt ettevõtjatelt. Ka on KOFA menetlenud mitut juhtumit seoses seda teemat käsitlevate lepingutega, mis kuulusid või oleksid pidanud kuuluma TED-andmebaasis välja kuulutatavate EMP-üleste pakkumismenetluste alla (190). Seetõttu märgib järelevalveamet, et Norras on olemas tänavavalgustite käitamise ja hooldusega seotud teenuste väljakujunenud turud. Lisaks on nendel turgudel lepinguid, mis võivad pakkuda huvi kogu EMPs.

190

| (222) | Nagu on märgitud punktis (54), tegutsevad BKK kontserni äriühingud lisaks veel mitmel muul turul. Sellegipoolest ei saa Norra ametiasutused välistada, et muud majandustegevust on ristsubsideeritud. |
| --- | --- |

(222)

Nagu on märgitud punktis (54), tegutsevad BKK kontserni äriühingud lisaks veel mitmel muul turul. Sellegipoolest ei saa Norra ametiasutused välistada, et muud majandustegevust on ristsubsideeritud.

| (223) | Eespool öeldut arvestades on järelevalveamet veendunud, et BKK kontsernile antud eelised võivad moonutada konkurentsi, võimaldades tal säilitada või tugevdada oma kohalolekut turul. |
| --- | --- |

(223)

Eespool öeldut arvestades on järelevalveamet veendunud, et BKK kontsernile antud eelised võivad moonutada konkurentsi, võimaldades tal säilitada või tugevdada oma kohalolekut turul.

| (224) | Arvestades, et Norra kohalikud asutused korraldavad tänavavalgustite hooldamise ja käitamise hankelepinguid korrapäraselt EMP-üleste pakkumismenetluste kaudu, on seda enam realistlik, et teistes EMP riikides asutatud ettevõtjad kaaluksid seoses sellise tegevusega oma turuosa suurendamist Norras. BKK kontsernile antud eelised võivad aga anda talle võimaluse nende konkurentide arvelt oma tegevust säilitada või laiendada. Niivõrd, kuivõrd on toimunud ristsubsideerimine, kehtib sama tõenäoliselt ka teistel konkurentsile avatud turgudel toimuva majandustegevuse kohta. |
| --- | --- |

(224)

Arvestades, et Norra kohalikud asutused korraldavad tänavavalgustite hooldamise ja käitamise hankelepinguid korrapäraselt EMP-üleste pakkumismenetluste kaudu, on seda enam realistlik, et teistes EMP riikides asutatud ettevõtjad kaaluksid seoses sellise tegevusega oma turuosa suurendamist Norras. BKK kontsernile antud eelised võivad aga anda talle võimaluse nende konkurentide arvelt oma tegevust säilitada või laiendada. Niivõrd, kuivõrd on toimunud ristsubsideerimine, kehtib sama tõenäoliselt ka teistel konkurentsile avatud turgudel toimuva majandustegevuse kohta.

| (225) | Selle põhjal leiab järelevalveamet, et ülemäärane hüvitamine võib mõjutada ka kaubandust. |
| --- | --- |

(225)

Selle põhjal leiab järelevalveamet, et ülemäärane hüvitamine võib mõjutada ka kaubandust.

5.6.3.   
  Järeldus

Järeldus

| (226) | Võttes arvesse eespool esitatud kaalutlusi, järeldab järelevalveamet, et ülemäärane hüvitamine võib moonutada konkurentsi ja mõjutada kaubandust. |
| --- | --- |

(226)

Võttes arvesse eespool esitatud kaalutlusi, järeldab järelevalveamet, et ülemäärane hüvitamine võib moonutada konkurentsi ja mõjutada kaubandust.

5.7.   JÄRELDUS RIIGIABI OLEMASOLU KOHTA

| (227) | Eespool esitatud kaalutluste alusel järeldab järelevalveamet, et hoolduse ja käitamise (meede a) ning kapitalikulude (meede c) ülemäärane hüvitamine kujutab endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(227)

Eespool esitatud kaalutluste alusel järeldab järelevalveamet, et hoolduse ja käitamise (meede a) ning kapitalikulude (meede c) ülemäärane hüvitamine kujutab endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

6.   ÜKSIKABI VÕI ABIKAVA

ÜKSIKABI VÕI ABIKAVA

| (228) | Protokolli nr 3 II osa artikli 1 punktis d on abikava määratletud järgmiselt: „mis tahes õigusakt, mille alusel võidakse ilma edasiste rakendusmeetmeteta anda individuaalset abi õigusaktis üldiselt ja abstraktselt määratletud ettevõtjatele, ja mis tahes õigusakt, mille alusel võidakse anda eriprojektiga sidumata abi ühele või mitmele ettevõtjale määramata ajaks ja/või määramata ulatuses“. Mõiste „üksikabi“ on määratletud sama artikli punktis e kui „abi, mida ei anta abikava raames, ja abikava raames antav abi, millest tuleb teatada“. |
| --- | --- |

(228)

Protokolli nr 3 II osa artikli 1 punktis d on abikava määratletud järgmiselt: „mis tahes õigusakt, mille alusel võidakse ilma edasiste rakendusmeetmeteta anda individuaalset abi õigusaktis üldiselt ja abstraktselt määratletud ettevõtjatele, ja mis tahes õigusakt, mille alusel võidakse anda eriprojektiga sidumata abi ühele või mitmele ettevõtjale määramata ajaks ja/või määramata ulatuses“. Mõiste „üksikabi“ on määratletud sama artikli punktis e kui „abi, mida ei anta abikava raames, ja abikava raames antav abi, millest tuleb teatada“.

| (229) | Mis puudutab BKK kontserni kontrolli all oleva taristu jaoks antud abi, siis see hõlmab, nagu on märgitud punktides 5.4.4.1 ja 5.4.6, summasid, mis ületavad 1996. aasta müügilepingu punkti 7 alapunktis c sätestatud mehhanismi alusel lubatud hüvitist. Norra ametiasutused ega BKK Veilys ei ole kindlaks määranud ühtegi varasemat akti, mis sellist ülemäärast hüvitamist lubaks. |
| --- | --- |

(229)

Mis puudutab BKK kontserni kontrolli all oleva taristu jaoks antud abi, siis see hõlmab, nagu on märgitud punktides 5.4.4.1 ja 5.4.6, summasid, mis ületavad 1996. aasta müügilepingu punkti 7 alapunktis c sätestatud mehhanismi alusel lubatud hüvitist. Norra ametiasutused ega BKK Veilys ei ole kindlaks määranud ühtegi varasemat akti, mis sellist ülemäärast hüvitamist lubaks.

| (230) | Samamoodi ei ole Norra ametiasutused ega BKK Veilys punktis 5.4.4.2 kirjeldatud omavalitsusele kuuluva taristu hooldamise ja käitamise kohta väitnud, et see hüvitis anti protokolli nr 3 II osa artikli 1 punktis d määratletud akti alusel. Seega ei sisalda ametliku uurimismenetluse käigus esitatud teave mingeid viiteid selle kohta, et abi anti sellise akti alusel. |
| --- | --- |

(230)

Samamoodi ei ole Norra ametiasutused ega BKK Veilys punktis 5.4.4.2 kirjeldatud omavalitsusele kuuluva taristu hooldamise ja käitamise kohta väitnud, et see hüvitis anti protokolli nr 3 II osa artikli 1 punktis d määratletud akti alusel. Seega ei sisalda ametliku uurimismenetluse käigus esitatud teave mingeid viiteid selle kohta, et abi anti sellise akti alusel.

| (231) | Selle põhjal järeldab järelevalveasutus, et asjaomane abi on protokolli nr 3 II osa artikli 1 punktis e määratletud üksikabi. |
| --- | --- |

(231)

Selle põhjal järeldab järelevalveasutus, et asjaomane abi on protokolli nr 3 II osa artikli 1 punktis e määratletud üksikabi.

7.   MENETLUSNÕUDED

MENETLUSNÕUDED

| (232) | Protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 3 on sätestatud, et „EFTA järelevalveametit tuleb teavitada kõikidest plaanidest abi määramise või muutmise kohta piisavalt aegsasti, et ta võiks avaldada oma arvamuse [...]. Asjaomane riik ei tohi oma kavandatud meedet jõustada enne lõpliku otsuse tegemist“. |
| --- | --- |

(232)

Protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 3 on sätestatud, et „EFTA järelevalveametit tuleb teavitada kõikidest plaanidest abi määramise või muutmise kohta piisavalt aegsasti, et ta võiks avaldada oma arvamuse [...]. Asjaomane riik ei tohi oma kavandatud meedet jõustada enne lõpliku otsuse tegemist“.

| (233) | Esmalt teavitati järelevalveametit juba antud abist kaebuse teel. Seega on abi protokolli nr 3 II osa artikli 1 punkti f tähenduses ebaseaduslik. |
| --- | --- |

(233)

Esmalt teavitati järelevalveametit juba antud abist kaebuse teel. Seega on abi protokolli nr 3 II osa artikli 1 punkti f tähenduses ebaseaduslik.

8.   SISETURUGA KOKKUSOBIVUS

SISETURUGA KOKKUSOBIVUS

| (234) | EMP lepingu artikli 61 lõikest 1 tuleneb, et kui ei ole sätestatud teisiti, on riigiabimeetmed lepingu toimimisega kokkusobimatud. Norra ametiasutused ei ole esitanud ühtegi argumenti selle kohta, et asjaomased meetmed kujutavad endast kokkusobivat abi. |
| --- | --- |

(234)

EMP lepingu artikli 61 lõikest 1 tuleneb, et kui ei ole sätestatud teisiti, on riigiabimeetmed lepingu toimimisega kokkusobimatud. Norra ametiasutused ei ole esitanud ühtegi argumenti selle kohta, et asjaomased meetmed kujutavad endast kokkusobivat abi.

| (235) | EMP lepingu artikli 61 lõikes 2 sätestatud erand ei ole kohaldatav, kuna abi ei aita kaasa ühegi selles sättes loetletud eesmärgi saavutamisele. Samal põhjusel ei kohaldata käesoleva juhtumi suhtes EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti a ja artikli 61 lõike 3 punkti b. |
| --- | --- |

(235)

EMP lepingu artikli 61 lõikes 2 sätestatud erand ei ole kohaldatav, kuna abi ei aita kaasa ühegi selles sättes loetletud eesmärgi saavutamisele. Samal põhjusel ei kohaldata käesoleva juhtumi suhtes EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti a ja artikli 61 lõike 3 punkti b.

| (236) | Mis puudutab artikli 61 lõike 3 punkti c, märgib järelevalveamet, et abimeetmed hõlmavad ülemäärast hüvitamist, mis ületab asjaomase majandustegevuse käivitamiseks vajaliku hüvitise taseme. Väljakujunenud kohtupraktikast tuleneb, et abi, mis parandab abisaaja finantsolukorda, ilma et see oleks vajalik artikli 61 lõikes 3 sätestatud eesmärkide saavutamiseks, ei saa pidada EMP lepinguga kokkusobivaks (191). Seega, kuna ülemäärane hüvitamine ei olnud kõnealuse majandustegevuse käivitamiseks vajalik, on see vastuolus EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga c. |
| --- | --- |

(236)

Mis puudutab artikli 61 lõike 3 punkti c, märgib järelevalveamet, et abimeetmed hõlmavad ülemäärast hüvitamist, mis ületab asjaomase majandustegevuse käivitamiseks vajaliku hüvitise taseme. Väljakujunenud kohtupraktikast tuleneb, et abi, mis parandab abisaaja finantsolukorda, ilma et see oleks vajalik artikli 61 lõikes 3 sätestatud eesmärkide saavutamiseks, ei saa pidada EMP lepinguga kokkusobivaks (191). Seega, kuna ülemäärane hüvitamine ei olnud kõnealuse majandustegevuse käivitamiseks vajalik, on see vastuolus EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga c.

191

| (237) | Mis puudutab EMP lepingu artikli 59 lõikes 2 sätestatud erandit, siis märgib järelevalveamet, nagu on sätestatud punktis 5.4.2.2, et BKK kontserni kuuluvatel äriühingutel ei ole olnud ega ole ka praegu asjaomaste teenustega seotud avaliku teenindamise kohustust. Kuna hüvitist ei maksta ettevõtjale, kellele on usaldatud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine, siis ei kohaldata artikli 59 lõikes 2 sätestatud erandit. |
| --- | --- |

(237)

Mis puudutab EMP lepingu artikli 59 lõikes 2 sätestatud erandit, siis märgib järelevalveamet, nagu on sätestatud punktis 5.4.2.2, et BKK kontserni kuuluvatel äriühingutel ei ole olnud ega ole ka praegu asjaomaste teenustega seotud avaliku teenindamise kohustust. Kuna hüvitist ei maksta ettevõtjale, kellele on usaldatud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine, siis ei kohaldata artikli 59 lõikes 2 sätestatud erandit.

| (238) | Nendest kaalutlustest lähtudes leiab järelevalveamet, et hoolduse ja käitamise (meede a) ja kapitalikulude (meede c) ülemäärast hüvitamist ei saa pidada EMP lepingu toimimisega kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(238)

Nendest kaalutlustest lähtudes leiab järelevalveamet, et hoolduse ja käitamise (meede a) ja kapitalikulude (meede c) ülemäärast hüvitamist ei saa pidada EMP lepingu toimimisega kokkusobivaks.

9.   JÄRELDUS

JÄRELDUS

| (239) | Eespool esitatud põhjustel järeldab järelevalveamet, et BKK kontserni äriühingutele omavalitsuse vallateede valgustite hooldamise ja käitamise (meede a) ning seotud kapitalikulude (meede c) eest makstud ülemäärane hüvitis kujutab endast ebaseaduslikku riigiabi, mis ei sobi kokku EMP lepingu toimimisega. |
| --- | --- |

(239)

Eespool esitatud põhjustel järeldab järelevalveamet, et BKK kontserni äriühingutele omavalitsuse vallateede valgustite hooldamise ja käitamise (meede a) ning seotud kapitalikulude (meede c) eest makstud ülemäärane hüvitis kujutab endast ebaseaduslikku riigiabi, mis ei sobi kokku EMP lepingu toimimisega.

| (240) | Hooldamise ja käitamise (meede a) ülemäärane hüvitamine puudutab esiteks BKK kontserni kontrolli all olevat tänavavalgustustaristut (192). Selle taristu puhul hõlmab ülemäärane hüvitamine elemente, mis ületavad 1996. aasta müügilepingu punkti 7 alapunktis c sätestatud mehhanismi alusel hüvitamiskõlblikke kulusid. |
| --- | --- |

(240)

Hooldamise ja käitamise (meede a) ülemäärane hüvitamine puudutab esiteks BKK kontserni kontrolli all olevat tänavavalgustustaristut (192). Selle taristu puhul hõlmab ülemäärane hüvitamine elemente, mis ületavad 1996. aasta müügilepingu punkti 7 alapunktis c sätestatud mehhanismi alusel hüvitamiskõlblikke kulusid.

192

| (241) | Teiseks puudutab hooldamise ja käitamise ülemäärane hüvitamine (meede a) omavalitsusele kuuluva tänavavalgustustaristuga seotud teenuseid. Nende teenuste puhul on ülemäärane hüvitamine võrdne summadega, mis ületavad turuhinda, mida oleks võinud saada avatud turul. |
| --- | --- |

(241)

Teiseks puudutab hooldamise ja käitamise ülemäärane hüvitamine (meede a) omavalitsusele kuuluva tänavavalgustustaristuga seotud teenuseid. Nende teenuste puhul on ülemäärane hüvitamine võrdne summadega, mis ületavad turuhinda, mida oleks võinud saada avatud turul.

| (242) | Hooldamise ja käitamise eest (meede a) saadud ebaseadusliku ja kokkusobimatu ülemäärase hüvitise kindlakstegemine piirdub ajavahemikuga alates 1. jaanuarist 2016. Mis puudutab BKK kontserni kontrolli all olevat tänavavalgustustaristut, siis kõnealune ülemäärane hüvitamine jätkub. Mis puudutab omavalitsusele kuuluvat tänavavalgustustaristut, siis hõlmab see tegevust kuni 1. aprillini 2020. |
| --- | --- |

(242)

Hooldamise ja käitamise eest (meede a) saadud ebaseadusliku ja kokkusobimatu ülemäärase hüvitise kindlakstegemine piirdub ajavahemikuga alates 1. jaanuarist 2016. Mis puudutab BKK kontserni kontrolli all olevat tänavavalgustustaristut, siis kõnealune ülemäärane hüvitamine jätkub. Mis puudutab omavalitsusele kuuluvat tänavavalgustustaristut, siis hõlmab see tegevust kuni 1. aprillini 2020.

| (243) | Kapitalikulude hüvitamise (meede c) puhul on ebaseaduslik ja kokkusobimatu riigiabi hüvitis, mis ületab 1996. aasta müügilepingu punkti 7 alapunktis c sätestatud mehhanismi kohaselt lubatud piisavat tulutaset. Kuna see järeldus ei piirdu 1. jaanuarist 2016 alanud perioodiga, hõlmab see kogu kümneaastase aegumistähtaja jooksul makstud ülemäärast hüvitist (193). Aegumistähtaeg katkes, kui järelevalveamet edastas kaebuse Norra ametiasutustele ja palus neil 1. juuni 2017. aasta kirjas selle kohta märkusi esitada (194). |
| --- | --- |

(243)

Kapitalikulude hüvitamise (meede c) puhul on ebaseaduslik ja kokkusobimatu riigiabi hüvitis, mis ületab 1996. aasta müügilepingu punkti 7 alapunktis c sätestatud mehhanismi kohaselt lubatud piisavat tulutaset. Kuna see järeldus ei piirdu 1. jaanuarist 2016 alanud perioodiga, hõlmab see kogu kümneaastase aegumistähtaja jooksul makstud ülemäärast hüvitist (193). Aegumistähtaeg katkes, kui järelevalveamet edastas kaebuse Norra ametiasutustele ja palus neil 1. juuni 2017. aasta kirjas selle kohta märkusi esitada (194).

193

194

10.   TAGASINÕUDMINE

TAGASINÕUDMINE

| (244) | EFTA kohus on otsustanud, et kokkusobimatu abi tühistamise kohustus on mõeldud varasema olukorra taastamiseks (195). See eesmärk saavutatakse, kui abisaaja on ebaseadusliku ja kokkusobimatu abina antud summad tagasi maksnud, kaotades sellega eelise, mis tal konkurentide ees oli (196). Lisaks tuleneb väljakujunenud kohtupraktikast, et järelevalveamet ei pea EMP lepingu toimimisega kokkusobimatuks tunnistatud abi tagasi nõudmisel tagastatava abi täpset summat kindlaks määrama (197). |
| --- | --- |

(244)

EFTA kohus on otsustanud, et kokkusobimatu abi tühistamise kohustus on mõeldud varasema olukorra taastamiseks (195). See eesmärk saavutatakse, kui abisaaja on ebaseadusliku ja kokkusobimatu abina antud summad tagasi maksnud, kaotades sellega eelise, mis tal konkurentide ees oli (196). Lisaks tuleneb väljakujunenud kohtupraktikast, et järelevalveamet ei pea EMP lepingu toimimisega kokkusobimatuks tunnistatud abi tagasi nõudmisel tagastatava abi täpset summat kindlaks määrama (197).

195

196

197

| (245) | Protokolli nr 3 II osa sisaldab sissenõudmise üksikasjalikke eeskirju. Kooskõlas kohtupraktikaga on selle protokolli artikli 14 lõikes 1 sätestatud järelevalveameti kohustus anda korraldus ebaseaduslik ja kokkusobimatu abi tagasi nõuda, välja arvatud juhul, kui see oleks vastuolus üldise õiguspõhimõttega. Samuti on selles ette nähtud, et asjaomane riik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et ühisturuga kokkusobimatuks tunnistatud ebaseaduslik abi tagasi saada. |
| --- | --- |

(245)

Protokolli nr 3 II osa sisaldab sissenõudmise üksikasjalikke eeskirju. Kooskõlas kohtupraktikaga on selle protokolli artikli 14 lõikes 1 sätestatud järelevalveameti kohustus anda korraldus ebaseaduslik ja kokkusobimatu abi tagasi nõuda, välja arvatud juhul, kui see oleks vastuolus üldise õiguspõhimõttega. Samuti on selles ette nähtud, et asjaomane riik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et ühisturuga kokkusobimatuks tunnistatud ebaseaduslik abi tagasi saada.

| (246) | Artikli 14 lõike 2 kohaselt sisaldab sissenõutav abi intressi, mida arvestatakse sellest kuupäevast, mil abi oli soodustatud isiku käsutuses, kuni selle tagasimaksmiseni. Nagu on sätestatud artikli 14 lõikes 3, toimub sissenõudmine viivitamata ja riigisiseses õiguses sätestatud asjakohase menetluse kohaselt. Need riiklikud menetlused peavad võimaldama tagasinõudmisotsuse viivitamatut ja tõhusat täitmist. |
| --- | --- |

(246)

Artikli 14 lõike 2 kohaselt sisaldab sissenõutav abi intressi, mida arvestatakse sellest kuupäevast, mil abi oli soodustatud isiku käsutuses, kuni selle tagasimaksmiseni. Nagu on sätestatud artikli 14 lõikes 3, toimub sissenõudmine viivitamata ja riigisiseses õiguses sätestatud asjakohase menetluse kohaselt. Need riiklikud menetlused peavad võimaldama tagasinõudmisotsuse viivitamatut ja tõhusat täitmist.

| (247) | Täiendavad sissenõudmist käsitlevad rakendussätted sisalduvad 14. juuli 2004. aasta otsuses nr 195/04/COL (198). Järelevalveamet on andnud ebaseadusliku ja kokkusobimatu abi tagasinõudmise kohta välja ka suunised (199). |
| --- | --- |

(247)

Täiendavad sissenõudmist käsitlevad rakendussätted sisalduvad 14. juuli 2004. aasta otsuses nr 195/04/COL (198). Järelevalveamet on andnud ebaseadusliku ja kokkusobimatu abi tagasinõudmise kohta välja ka suunised (199).

198

199

| (248) | Seetõttu on järelevalveamet ülal esitatud hinnangu põhjal ja kooskõlas eespool osutatud sätetega ebaseadusliku ja ühisturuga kokkusobimatu abi tagasinõudmise kohta võtnud vastu käesoleva otsuse, |
| --- | --- |

(248)

Seetõttu on järelevalveamet ülal esitatud hinnangu põhjal ja kooskõlas eespool osutatud sätetega ebaseadusliku ja ühisturuga kokkusobimatu abi tagasinõudmise kohta võtnud vastu käesoleva otsuse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

BKK kontserni äriühingutele omavalitsuse vallateede valgustite hooldamise ja käitamise (meede a) ning seotud kapitalikulude (meede c) eest makstud ülemäärane hüvitis kujutab endast ebaseaduslikku riigiabi, mis ei sobi kokku EMP lepingu toimimisega.

Artikkel 2

Hooldamise ja käitamise (meede a) ülemäärane hüvitamine puudutab esiteks BKK kontserni kontrolli all olevat tänavavalgustustaristut. Selle taristu puhul hõlmab ülemäärane hüvitamine elemente, mis ületavad 1996. aasta müügilepingu punkti 7 alapunktis c sätestatud mehhanismi alusel hüvitamiskõlblikke kulusid.

Teiseks puudutab hooldamise ja käitamise ülemäärane hüvitamine (meede a) omavalitsusele kuuluva tänavavalgustustaristuga seotud teenuseid. Nende teenuste puhul on ülemäärane hüvitamine võrdne summadega, mis ületavad turuhinda, mida oleks võinud saada avatud turul.

Artikkel 3

Kapitalikulude ülemäärane hüvitamine (meede c) hõlmab hüvitist, mis ületab 1996. aasta müügilepingu punkti 7 alapunktis c sätestatud mehhanismiga lubatud piisavat tulutaset.

Artikkel 4

Hoolduse ja käitamise hüvitamise puhul (meede a) piirdub ebaseadusliku ja ühisturuga kokkusobimatu ülemäärase hüvitise tuvastamine ajavahemikuga alates 1. jaanuarist 2016. Mis puudutab BKK kontserni kontrolli all olevat tänavavalgustustaristut, siis kõnealune ülemäärane hüvitamine jätkub. Mis puudutab omavalitsusele kuuluvat tänavavalgustustaristut, siis hõlmab ülemäärane hüvitamine kuni 1. aprillini 2020 toimunud tegevust.

Artikkel 5

Mis puudutab kapitalikulude hüvitamist (meede c), siis hõlmab ebaseaduslikuks ja ühisturuga kokkusobimatuks tunnistatud abi kogu ülemäärast hüvitist, mis on antud protokolli 3 II osa artiklis 15 sätestatud kümneaastase aegumistähtaja jooksul. Aegumistähtaeg katkes, kui järelevalveamet edastas kaebuse Norra ametiasutustele ja palus neil 1. juuni 2017. aasta kirjas selle kohta märkusi esitada.

Artikkel 6

Norra ametiasutused võtavad kõik vajalikud meetmed, et artiklites 1, 2, 3, 4 ja 5 osutatud ebaseaduslik ja kokkusobimatu abi tagasi nõuda.

Sissenõutav abi peab sisaldama intressi ja liitintressi, mida arvestatakse kuupäevast, mil abi anti abisaaja käsutusse, kuni selle tagasimaksmiseni. Intress arvutatakse EFTA järelevalveameti muudetud otsuse nr 195/04/COL artikli 9 alusel.

Artikkel 7

Abi tagasinõudmine järgneb viivitamatult vastavalt Norra riigisisestele menetlustele, niivõrd kui need võimaldavad otsuse kohest tegelikku täideviimist.

Norra ametiasutused peavad tagama, et abi nõutakse tagasi nelja kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavaks tegemise kuupäevast.

Artikkel 8

Norra ametiasutused peavad kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest järelevalveametile esitama järgmise teabe:

| 1. | tagasinõutava abi kogusumma (põhisumma ja tagasinõudmise intressid); |
| --- | --- |

1.

tagasinõutava abi kogusumma (põhisumma ja tagasinõudmise intressid);

| 2. | kuupäevad, millal tagastatavad summad anti asjaomaste BKK kontserni äriühingute käsutusse; |
| --- | --- |

2.

kuupäevad, millal tagastatavad summad anti asjaomaste BKK kontserni äriühingute käsutusse;

| 3. | aruanne tehtud edusammude ja käesoleva otsuse täitmiseks võetud meetmete kohta. |
| --- | --- |

3.

aruanne tehtud edusammude ja käesoleva otsuse täitmiseks võetud meetmete kohta.

Artikkel 9

Kui Norra ametiasutustel tekivad tõsised raskused, mis ei takistavad neil artiklites 7 ja 8 sätestatud tähtaegu järgida, peavad nad järelevalveametit neist raskustest teavitama. Tingimusel et Norra ametiasutused on esitanud asjakohase põhjenduse, võib järelevalveamet tähtaegu pikendada kooskõlas lojaalse koostöö põhimõttega.

Artikkel 10

Käesolev otsus on adresseeritud Norra Kuningriigile.

EFTA järelevalveameti nimel

Arne RØKSUND

eesistuja

vastutav kolleegiumi liige

Stefan BARRIGA

kolleegiumi liige

Árni Páll ÁRNASON

kolleegiumi liige

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

allkirjastab õigus- ja täitevasjade

osakonna direktorina

---

(1)  
  16. aprilli 2019. aasta otsus nr 27/19/COL algatada ametlik uurimine seoses Bergeni tänavavalgustitega antud võimaliku riigiabi kohta (ELT C 197, 13.6.2019, lk 25; EMP kaasanne nr 46, 13.6.2019, lk 1),

1

(2)  Käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal oli teave Nelfo kohta kättesaadav järgmisel lingil: https://www.nho.no/en/english/nho-sectoral-federations/.

2

(3)  Dokument nr 855990 koos manustega, mis lisati toimikusse kui dokumendid nr 855997, 855996, 855995, 858823, 858813, 858821 ja 855991. Veebisaidil www.proff.no avalikult kättesaadava teabe kohaselt muudeti BKK ASi nimi hiljuti Eviny ASiks. Arvestades vaatlusalust ajavahemikku ja vajadust tagada kooskõla menetluse algatamise otsusega, kasutatakse selles otsuses siiski nime BKK AS. Ülejäänud viidatud äriühingute nimed on need, mida kasutati kaebuses ning Norra ametiasutuste ja huvitatud isikute esitatud märkustes.

3

(4)  Dokument nr 858239.

4

(5)  Dokumendid nr 863097, 863099, 864432 ja 864434.

5

(6)  Dokument nr 872926.

6

(7)  
  Ibid.

7

Ibid

(8)  Dokument nr 873252.

8

(9)  Dokument nr 923689.

9

(10)  Dokument nr 1058456.

10

(11)  Kaebuse käsitlemist on mõjutanud COVID-19 puhang ja sellega seotud erakordne töökoormus teatamisega seotud juhtumite puhul.

11

(12)  Dokument nr 1070238.

12

(13)  Dokument nr 1073541, sealhulgas selle juurde kuuluvad dokumendid nr 1073542 ja 1073543.

13

(14)  Dokument nr 1082647.

14

(15)  Dokument nr 1126799.

15

(16)  Dokument nr 1126803.

16

(17)  Dokument nr 1126801.

17

(18)  Dokument nr 1178400.

18

(19)  Norra ametiasutused vastasid 12. aprilli 2021. aasta e-kirjaga, mis lisati toimikusse kui dokument nr 1202143. Kaaskiri ja selle manused on lisatud toimikusse kui dokumendid nr 1194243, 1194249, 1194179, 1194189, 1194181, 1194183, 1194199, 1194185, 1194187, 1194217, 1194191, 1194193, 1194197, 1194195, 1194255, 1194253, 1194205, 1194201, 1194203, 1194209, 1194207, 1194211, 1194213, 1194223, 1194215, 1194229, 1194219, 1194221, 1194225, 1194233, 1194227, 1194235, 1194231, 1194239, 1194251, 1194237, 1194245, 1194241 ja 1194247.

19

(20)  Dokument nr 863099, lk 1. Lisateave on esitatud allpool punktides 3 ja 4, kus käsitletakse Norra ametiasutuste ja huvitatud isikute märkusi.

20

(21)  Joonised on pärit veebisaidilt www.proff.no.

21

(22)  Dokument nr 1126803, lk 1, ja dokument nr 1126801, lk 1.

22

(23)  Vt menetluse algatamise otsuse põhjendused 19 ja 34.

23

(24)  Dokument nr 855990, lk 6.

24

(25)  Dokument nr 855990, lk 7–10.

25

(26)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 24. juuli 2003, Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, punktid 87–93.

26

(27)  Komisjoni 25. aprilli 2012. aasta määrus (EL) nr 360/2012 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele antava vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 114, 26.4.2012, lk 8), millele on viidatud EMP lepingu XV lisa punktis 1ha, vt ühiskomitee otsus nr 225/2012 (ELT L 81, 21.3.2013, lk 27; EMP kaasanne nr 18, 21.3.2013, lk 32), mida on muudetud komisjoni 7. detsembri 2018. aasta määrusega (EL) 2018/1923, millega muudetakse määrust (EL) nr 360/2012 selle kohaldamisaja osas (ELT L 313, 10.12.2018, lk 2), vt ühiskomitee otsus nr 266/2019 (seni avaldamata) ja komisjoni 13. oktoobri 2020. aasta määrus (EL) 2020/1474, millega muudetakse määrust (EL) nr 360/2012 seoses selle kohaldamisaja pikendamisega ja tähtajaliste erandite tegemisega raskustes olevatele ettevõtjatele, et võtta arvesse COVID-19 pandeemia mõju (ELT L 337, 14.10.2020, lk 1), vt ühiskomitee otsus nr 68/2021 (seni avaldamata).

27

(28)  Komisjoni 20. detsembri 2011. aasta otsus 2012/21/EL Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 7, 11.1.2012, lk 3), millele on viidatud EMP lepingu XV lisa punktis 1h, vt ühiskomitee otsus nr 66/2012, ELT L 207, 2.8.2012, lk 46 ja EMP kaasanne nr 43, 2.8.2012, lk 56.

28

(29)  Dokument nr 855990, lk 8.

29

(30)  Dokument nr 1126801, lk 3.

30

(31)  Dokument nr 1126801, lk 3.

31

(32)  Dokument nr 1126801, lk 3.

32

(33)  Dokument nr 1126801, lk 3.

33

(34)  Dokument nr 1126801, lk 3.

34

(35)  Dokument nr 1194249, lk 2.

35

(36)  Dokument nr 1194249, lk 4.

36

(37)  Dokument nr 1194189, lk 2 (leheküljenumber 1372).

37

(38)  Dokument nr 1194189, lk 2–3 (leheküljenumbrid 1372 ja 1373).

38

(39)  Dokument nr 1194189, lk 5 (leheküljenumber 1375).

39

(40)  Dokument nr 1194189, lk 5 ja 7 (leheküljenumbrid 1375 ja 1376).

40

(41)  Dokument nr 1194179.

41

(42)  Dokument nr 1194249.

42

(43)  Dokument nr 1194179. Kõnealune punkt on algupärases norrakeelses sõnastuses järgmine: „[...] kjøperen står fritt til å avtale på markedsmessige betingelser drift av veilys som skal innebære kostnadsdekning + NVE rente for den kapital som er bundet“.

43

(44)  Dokument nr 1194249, lk 3–4, ja dokument nr 1194183.

44

(45)  Dokument nr 1194249, lk 6.

45

(46)  Dokument nr 1194253, lk 1–5.

46

(47)  Dokument nr 1194253.

47

(48)  Dokument nr 1194253.

48

(49)  Dokument nr 1194205, lk 1–5.

49

(50)  Lepingu koopia esitati järelevalveametile 28. veebruaril 2019. Toimikusse lisati see kui dokument nr 1058456.

50

(51)  Dokument nr 1058456.

51

(52)  Dokument nr 1194203.

52

(53)  Dokument nr 1194209.

53

(54)  Dokument nr 1194211.

54

(55)  Dokument nr 1194213.

55

(56)  Dokument nr 1194223.

56

(57)  Dokument nr 1194201.

57

(58)  Seda lepingut on nimetatud kirjas, mis lisati toimikusse kui dokument nr 1194203.

58

(59)  Dokument nr 1126801, lk 4, ja dokument nr 1194249, lk 13.

59

(60)  Dokument nr 1194249, lk 13.

60

(61)  Dokument nr 1194251 punktides 1.6, 2.2 ja 8.

61

(62)  Dokument nr 1194249, lk 13.

62

(63)  Dokument nr 1194231.

63

(64)  Dokument nr 1194249, lk 14.

64

(65)  Käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal oli koondteave BKK kontserni osutatud teenuste kohta kättesaadav veebisaidil https://www.eviny.no/vare-tjenester.

65

(66)  Dokument nr 1194249, lk 1.

66

(67)  Dokument nr 1194249, lk 15.

67

(68)  Dokument nr 1194249, lk 15.

68

(69)  Dokument nr 1194249, lk 16.

69

(70)  Dokument nr 1126801, lk 4.

70

(71)  Dokument nr 1126803, lk 2.

71

(72)  Dokument nr 1126801, lk 4, 6 ja 7.

72

(73)  Dokument nr 1126801, lk 4.

73

(74)  
  Lov om vegar (maanteeseadus), LOV-1963-06–21-23.

74

Lov om vegar

(75)  Dokument nr 1126801, lk 4.

75

(76)  Dokument nr 1126801, lk 4, ja dokument nr 1194249, lk 5.

76

(77)  Norra ametiasutused viitavad Selexi kohtuotsusele üldiselt. Tuginedes varasemale kirjavahetusele ja menetluse algatamise otsusele, järeldab järelevalveamet, et Norra ametiasutused viitavad Euroopa Kohtu 26. märtsi 2009. aasta otsusele kohtuasjas Selex Sistemi Integrati vs. komisjon, C-113/07P, EU:C:2009:191, samuti Üldkohtu 12. detsembri 2006. aasta otsusele kohtuasjas Selex Sistemi Integrati vs. komisjon, T-155/04, EU:T:2006:387.

77

vs.

vs.

(78)  Dokument nr 1126803, lk 1, ja dokument nr 1126801, lk 4–9.

78

(79)  EFTA järelevalveameti 18. jaanuari 2017. aasta otsus nr 3/17/COL, millega muudetakse 102. korda riigiabi käsitlevaid menetlus- ja materiaalõigusnorme, kehtestades uued suunised riigiabi mõiste kohta Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses [2017/2413] (ELT L 342, 21.12.2017, lk 35–84; EPM kaasanne nr 82, 21.12.2017, lk 1).

79

(80)  Dokument nr 1126801, lk 5–6.

80

(81)  Dokument nr 1126801, lk 6.

81

(82)  Dokument nr 1126801, lk 6.

82

(83)  Dokument nr 1126801, lk 6.

83

(84)  Dokument nr 1126803, lk 2.

84

(85)  Dokument nr 1194249, lk 7.

85

(86)  Dokument nr 1126801, lk 7.

86

(87)  Dokument nr 1126801, lk 7.

87

(88)  Norra ametiasutuste sõnul on termin „KOSTRA“ lühend nimest KOmmune-STAt-RApportering. KOSTRA andmebaasi andmete koondamise peamine eesmärk on võrrelda erinevate avalike teenuste kulutaset. Statistikat haldab Norra statistikaamet (SSB). Vt dokument nr 1194249, lk 10.

88

(89)  Dokument nr 1126801, lk 7, ja dokument nr 1194249, lk 10. Tabel on dokumendi nr 1194249 leheküljel 10.

89

(90)  Dokument nr 1126801, lk 7, ja dokument nr 1194249, lk 16.

90

(91)  Dokument nr 1126801, lk 7–8, ja dokument nr 1194249, lk 16.

91

(92)  
  Ibid.

92

Ibid

(93)  Dokument nr 1194249, lk 11.

93

(94)  Dokument nr 1126801, lk 8, ja dokument nr 1194249, lk 12.

94

(95)  Dokument nr 1126801, lk 8.

95

(96)  Dokument nr 1194249, lk 12.

96

(97)  Dokument nr 1194249, lk 11–12.

97

(98)  Dokument nr 1194249, lk 11.

98

(99)  Dokument nr 1126801, lk 8, ja dokument nr 1194249, lk 7.

99

(100)  Dokument nr 1194179. Nagu on märgitud joonealuses märkuses 43, on see säte algupärases norrakeelses sõnastuses järgmine: „[...] kjøperen står fritt til å avtale på markedsmessige betingelser drift av veilys som skal innebære kostnadsdekning + NVE rente for den kapital som er bundet“.

100

(101)  Dokument nr 1194249, lk 7–8.

101

(102)  Dokument nr 1194249, lk 8, ja dokument nr 1194229, lk 4.

102

(103)  Dokument nr 1194249, lk 8, ja dokument nr 1194221.

103

(104)  Dokument nr 1194249, lk 8–9, ja dokument nr 1194225.

104

(105)  Dokument nr 1194249, lk 9.

105

(106)  Dokument nr 1194249, lk 8, ja dokument nr 1194233.

106

(107)  Dokument nr 1194227.

107

(108)  Dokument nr 1194249, lk 9–10.

108

(109)  Dokument nr 1126801, lk 8, ja dokument nr 1194249, lk 10.

109

(110)  Dokument nr 1194235.

110

(111)  Dokument nr 1194249, lk 10.

111

(112)  Dokument nr 1194249, lk 10.

112

(113)  Dokument nr 1073541, lk 2.

113

(114)  Dokument nr 1073541, lk 2.

114

(115)  Dokument nr 1073541, lk 2.

115

(116)  Dokument nr 1073541, lk 1–2.

116

(117)  Dokument nr 1073541, lk 2.

117

(118)  Dokument nr 1073541, lk 1.

118

(119)  Dokument nr 1073541, lk 3.

119

(120)  Dokument nr 1073541, lk 3.

120

(121)  Dokument nr 1073541, lk 3.

121

(122)  Dokument nr 1073541, lk 3.

122

(123)  Dokument nr 1073541, lk 2–3.

123

(124)  Dokument nr 1073541, lk 3.

124

(125)  Dokument nr 1073541, lk 3.

125

(126)  
  18. jaanuari 2017. aasta otsus nr 3/17/COL, joonealuses märkuses 79 viidatud kohtuotsus.

126

(127)  EFTA kohtu 17. novembri 2020. aasta otsus kohtuasjas E-9/19, Abelia ja WTW AS vs. EFTA järelevalveamet, punkt 87; EFTA kohtu 21. veebruari 2008. aasta otsus kohtuasjas E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund vs. EFTA järelevalveamet, EFTA kohtu lahendid 2008, lk 62, punkt 78; EFTA kohtu 22. märtsi 2002. aasta otsus kohtuasjas E-8/00, Landsorganisasjonen i Norge vs. Kommunenes Sentralforbund jj, EFTA kohtu lahendid 2002, lk 114, punkt 62.

127

vs.

vs.

vs.

(128)  EFTA kohtu 10. mai 2011. aasta otsus liidetud kohtuasjades E-4/10, E-6/10 ja E-7/10, Liechtensteini Vürstiriik ja teised vs. EFTA järelevalveamet, EFTA kohtu lahendid 2011, lk 16, punkt 54. Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. juuni 1987, komisjon vs. Itaalia, 118/85, EU:C:1987:283, punkt 7; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 18. juuni 1998, komisjon vs. Itaalia, C-35/96, EU:C:1998:303, punkt 36; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. september 2000, Pavlov ja teised, liidetud kohtuasjad C-180/98–C-184/98, EU:C:2000:428, punkt 75.

128

vs.

vs.

vs.

(129)  Abelia ja WTW AS vs. EFTA järelevalveamet, joonealuses märkuses 127 viidatud kohtuotsus, punkt 88; Private Barnehagers Landsforbund vs. EFTA järelevalveamet, joonealuses märkuses 127 viidatud kohtuotsus, punkt 80.

129

vs.

vs.

(130)  Abelia ja WTW AS vs. EFTA järelevalveamet, joonealuses märkuses 127 viidatud kohtuotsus, punkt 89; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 7. november 2019, Aanbestedingskalender jt vs. komisjon, C-687/17 P, EU:C:2019:932, punktid 15–16.

130

vs.

vs.

(131)  Euroopa Kohtu 17. veebruari 1993. aasta otsus kohtuasjas Poucet ja Pistre vs. AGF ja Cancava, liidetud kohtuasjad C-159/91 ja C-160/91, EU:C:1993:63, punktid 16–20.

131

vs.

(132)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 1. juuli 2008, Motosykletistiki Omospondia Ellados NPID (MOTOE) vs. Elliniko Dimosio, C-49/07, EU:C:2008:376, punkt 25.

132

vs.

(133)  Abelia ja WTW AS vs. EFTA järelevalveamet, joonealuses märkuses 127 viidatud kohtuotsus, punkt 90; Aanbestedingskalender jt vs. komisjon, joonealuses märkuses 130 viidatud kohtuotsus, punktid 17–19; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. juuli 2012, Compass-Datenbank GmbH vs. Republik Österreich, C-138/11, EU:C:2012:449, punkt 38.

133

vs.

vs.

vs.

(134)  Private Barnehagers Landsforbund vs. EFTA järelevalveamet, joonealuses märkuses 127 viidatud kohtuotsus, punktid 80–81.

134

vs.

(135)  EFTA kohtu 10. detsembri 2020. aasta otsus kohtuasjas E-13/19, Hraðbraut ehf. vs. mennta- og menningarmálaráðuneytið, Verzlunarskóli Íslands ses., Tækniskólinn ehf. ja Menntaskóli Borgarfjarðar ehf., punkt 91; joonealuses märkuses 127 viidatud otsus kohtuasjas Private Barnehagers Landsforbund vs. EFTA järelevalveamet, punkt 81; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 27. september 1988, Belgia riik vs. Humbel ja Edel, C-263/86, EU:C:1988:451, punkt 17.

135

vs.

vs.

vs.

(136)  Belgia riik vs. Humbel ja Edel, joonealuses märkuses 135 viidatud kohtuotsus, punkt 17.

136

vs.

(137)  Belgia riik vs. Humbel ja Edel, joonealuses märkuses 135 viidatud kohtuotsus, punkt 16.

137

vs.

(138)  Hraðbraut ehf., joonealuses märkuses 135 viidatud kohtuotsus, punkt 92.

138

(139)  Private Barnehagers Landsforbund vs. EFTA järelevalveamet, joonealuses märkuses 127 viidatud kohtuotsus, punktid 82–84.

139

vs.

(140)  Abelia ja WTW AS vs. EFTA järelevalveamet, joonealuses märkuses 127 viidatud kohtuotsus, punktid 95–97.

140

vs.

(141)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 27. juuni 2017, Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania vs. Ayuntamiento de Getafe, C-74/16, EU:C:2017:496, punkt 51.

141

vs.

(142)  Dokument nr 1126801, lk 7.

142

(143)  Dokument nr 1126801, lk 4, ja dokument nr 1194249, lk 5.

143

(144)  Joonealuses märkuses 77 viidatud Euroopa Kohtu ja Üldkohtu otsused.

144

(145)  Joonealuses märkuses 79 viidatud suunised riigiabi mõiste kohta.

145

(146)  Abelia ja WTW AS vs. EFTA järelevalveamet, joonealuses märkuses 127 viidatud kohtuotsus, punkt 88; Private Barnehagers Landsforbund vs. EFTA järelevalveamet, joonealuses märkuses 127 viidatud kohtuotsus, punkt 80.

146

vs.

vs.

(147)  Dokument nr 1194227, lk 2.

147

(148)  
  23. märtsi 2022. aasta otsus, Otera Traftec AS vs. Lillehammeri vald, juhtum 2021/1439; 24. märtsi 2021. aasta otsus, Nett-Tjenester AS vs. Fredrikstadi vald, juhtum 2021/367; 14. septembri 2015. aasta otsus, Nettpartner AS vs. Stavangeri vald jj, liidetud juhtumid 2015/47, 2015/48, 2015/49 ja 2015/50; 2. septembri 2015. aasta otsus, Traftec AS vs. Vest-Agderi maakonna omavalitsus, juhtum 2015/71. Otsused on kättesaadavad veebisaidil https://www.klagenemndssekretariatet.no/klagenemda-for-offentlige-anskaffelser-kofa/.

148

vs.

vs.

vs.

vs.

(149)  Vt punktid 3.1.3 ja 3.1.4.

149

(150)  Joonealuses märkuses 77 viidatud Euroopa Kohtu ja Üldkohtu otsused.

150

(151)  Joonealuses märkuses 77 viidatud Üldkohtu otsus, punkt 1.

151

(152)  Joonealuses märkuses 77 viidatud Euroopa Kohtu otsus, punktid 71–72.

152

(153)  Joonealuses märkuses 77 viidatud Euroopa Kohtu otsus, punktid 116–117.

153

(154)  Joonealuses märkuses 79 viidatud suunised riigiabi mõiste kohta.

154

(155)  Joonealuses märkuses 79 viidatud suunised riigiabi mõiste kohta, punkt 48 ja viidatud kohtupraktika.

155

(156)  Joonealuses märkuses 79 viidatud suunised riigiabi mõiste kohta, punkt 66; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 11. juuli 1996, Syndicat français de l’Express international (SFEI) jt vs. La Poste jt, C-39/94, EU:C:1996:285, punkt 60; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 29. aprill 1999, Hispaania vs. komisjon, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, punkt 41.

156

vs.

vs.

(157)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 2. juuli 1974, Itaalia vs. komisjon, 173/73, EU:C:1974:71, punkt 13; EFTA kohtu 17. augusti 2012. aasta otsus kohtuasjas E-12/11, Asker Brygge vs. EFTA järelevalveamet, EFTA kohtu lahendid 2012, lk 536, punkt 55; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 20. november 2003, Ministère de l’Économie, des Finances et de l’Industrie vs. GEMO SA, C-126/01, EU:C:2003:622, punkt 28.

157

vs.

vs.

vs.

(158)  Kohtuotsus, Üldkohus, 28. jaanuar 1999, BAI vs. komisjon, T-14/96, ECLI:EU:T:1999:12, punkt 71.

158

vs.

(159)  Joonealuses märkuses 26 viidatud Altmarki kohtuotsus, punktid 87–93.

159

(160)  
  ELT L 161, 13.6.2013, lk 12 (I lisa); EMP kaasanne nr 34, 13.6.2013, lk 1 (I lisa).

160

(161)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 20. detsember 2017, Comunidad Autónoma del País Vasco jt vs. komisjon, C-66/16 P, EU:C:2017:654, punktid 72–73.

161

vs.

(162)  
  Ibid, punktid 74–75.

162

Ibid

(163)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 23. oktoober 1997, komisjon vs. Prantsuse Vabariik, C-159/94, EU:C:1997:501, punkt 65.

163

vs.

(164)  Kohtuotsus, Üldkohus, 7. november 2012, Coordination bruxelloise d’institutions sociales et de santé (CBI) vs. komisjon, T-137/10, EU:T:2012:584, punkt 109.

164

vs.

(165)  Kohtuotsus, Üldkohus, 26. november 2015, Hispaania vs. komisjon, T-461/13, ECLI:EU:T:2015:891, punkt 71. Kohtuotsus jäeti apellatsioonimenetluses jõusse (Euroopa Kohtu 20. detsembri 2017. aasta otsusega kohtuasjas Hispaania vs. komisjon, C-81/16 P, EU:C:2017:1003). Vt eelkõige Euroopa Kohtu otsuse punkt 49.

165

vs.

vs.

(166)  Menetluse algatamise otsuse punkt 33.

166

(167)  Joonealuses märkuses 79 viidatud suunised riigiabi mõiste kohta, punkt 76; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. märts 1991, Itaalia vs. komisjon, C–305/89, EU:C:1991:142, punkt 19; kohtuotsus, Üldkohus, 6. märts 2003, Westdeutsche Landesbank Girozentrale ja Land Nordrhein-Westfalen vs. komisjon, liidetud kohtuasjad T-228/99 ja T-233/99, EU:T:2003:57, punkt 208.

167

vs.

vs.

(168)  Joonealuses märkuses 79 viidatud suunised riigiabi mõiste kohta, punkt 77; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 5. juuni 2012, komisjon vs. Électricité de France (EDF), C-124/10 P, EU:C:2012:318, punktid 79, 80 ja 81.

168

vs.

(169)  Westdeutsche Landesbank Girozentrale, joonealuses märkuses 167 viidatud kohtuotsus, punktid 245–246.

169

,

(170)  Syndicat français de l’Express international (SFEI), joonealuses märkuses 156 viidatud kohtuotsus, punktid 60–61.

170

(171)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 2. september 2010, komisjon vs. Scott SA, C-290/07 P, EU:C:2010:480, punkt 68. Vt kohtuotsus, Üldkohus, 27. aprill 2022, Petra Flašker vs. komisjon, T-392/20, EU:T:2022:245, punkt 42.

171

vs.

vs.

(172)  Électricité de France (EDF), joonealuses märkuses 168 viidatud kohtuotsus, punkt 102.

172

(173)  Westdeutsche Landesbank Girozentrale, joonealuses märkuses 167 viidatud kohtuotsus, punktid 245 ja 246.

173

(174)  Optsioonilepingute kohta vt joonealuses märkuses 157 viidatud otsus kohtuasjas Asker Brygge, punkt 57 koos lisaviidetega kohtupraktikale.

174

(175)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 3. juuli 2003, Chronopost vs. Ufex jt, liidetud kohtuasjad C-83/01 P, C-93/01 P ja C-94/01 P, EU:C:2003:388, punktid 36–37.

175

vs.

(176)  
  Ibid, punktid 38–40.

176

Ibid

(177)  Joonealuses märkuses 79 viidatud suunised riigiabi mõiste kohta, punktid 89–96.

177

(178)  
  12. aprilli 2021. aasta kirjas, mis lisati toimikusse kui dokument nr 1194249, märkisid Norra ametiasutused leheküljel 11, et „Bergeni omavalitsuse ja Veilys ASi vahelise käitus- ja hoolduslepingu tingimused ei ole [...] LED-valgustite paigaldamise tõttu muutunud“.

178

(179)  Vt eespool punkt (163) koos viidetega kohtupraktikale.

179

(180)  NVE teabeleht nr 3/2021, viimati ajakohastatud 14. detsembril 2021. Käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal oli teabeleht kättesaadav järgmisel lingil: https://webfileservice.nve.no/API/PublishedFiles/Download/968a7fea-1dde-4094-836a-6ad8ef9aef7c/202119109/3425690.

180

(181)  NVE teabeleht nr 8/2021, viimati ajakohastatud 14. detsembril 2021. Käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal oli teabeleht kättesaadav järgmisel lingil: https://webfileservice.nve.no/API/PublishedFiles/Download/6c8f4e29-3c0e-418c-a1b4-3d366df1bd71/202119109/3425693.

181

(182)  
  Ibid.

182

Ibid

(183)  Eespool joonealuses märkuses 181 viidatud NVE teabeleht nr 8/2021.

183

(184)  Eespool joonealuses märkuses 180 viidatud NVE teabeleht nr 3/2021.

184

(185)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 29. juuli 2019, Istituto nazionale della previdenza sociale (INPS) vs. Azienda Napoletana Mobilità SpA, C-659/17, EU:C:2019:633, punkt 29 ja viidatud kohtupraktika.

185

vs.

(186)  Joonealuses märkuses 79 viidatud suunised riigiabi mõiste kohta, punkt 188.

186

(187)  Euroopa Komisjoni teatis riigiabi mõiste kohta ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (ELT C 262, 19.7.2016, lk 1).

187

(188)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 19. detsember 2019, Arriva Italia Srl jt vs. Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, C-385/18 P, EU:C:2019:1121, punktid 57–58.

188

vs.

(189)  Joonealuses märkuses 185 viidatud otsus kohtuasjas INPS, punktid 30–31 ja viidatud kohtupraktika.

189

(190)  Joonealuses märkuses 148 viidatud juhtumid 2021/1439, 2021/367 ja 2015/71.

190

(191)  Vt selle kohta kohtuotsus, Euroopa Kohus, 15. aprill 2008, Nuova Agricast Srl vs. Ministero delle Attività Produttive, C-390/06, EU:C:2008:224, punkt 68 ja viidatud kohtupraktika.

191

vs.

(192)  Esitatud teabe põhjal on järelevalveameti arusaam, et need tänavavalgustid kuuluvad praegu Veilys ASile.

192

(193)  Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikkel 15. Vt ka kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. oktoober 2005, Scott SA vs. komisjon, C-276/03, EU:C:2005:590.

193

vs.

(194)  Dokument nr 858239.

194

(195)  Joonealuses märkuses 128 viidatud otsus kohtuasjas Liechtensteini Vürstiriik ja teised, punkt 142; EFTA kohtu 8. oktoobri 2012. aasta otsus liidetud kohtuasjades E-10/11 ja E-11/11, Hurtigruten ASA vs. EFTA järelevalveamet, EFTA kohtu lahendid 2012, lk 758, punkt 286.

195

vs.

(196)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 17. juuni 1999, Belgia vs. komisjon, C-75/97, EU:C:1999:311, punktid 64 ja 65; Liidetud kohtuasjad E-5/04, E-6/04 ja E-7/04: Fesil ja Finnfjord, PIL ja teised ning Norra vs. EFTA järelevalveamet, EFTA kohtu lahendid 2005, lk 121, punkt 178; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 7. märts 2002, Itaalia vs. komisjon, C–310/99, EU:C:2002:143, punkt 98.

196

vs.

vs.

vs.

(197)  Vt allpool joonealuses märkuses 199 viidatud suunised ebaseadusliku ja ühisturuga kokkusobimatu riigiabi tagasinõudmise kohta, punkt 36, koos viidetega Euroopa Kohtu 12. oktoobri 2000. aasta otsusele kohtuasjas Hispaania vs. komisjon, C-480/98, EU:C:2000:559, punkt 25, ja Euroopa Kohtu 2. veebruari 1988. aasta otsusele kohtuasjas Kwekerij Gebroeders van der Kooy BV ja teised vs. komisjon, liidetud kohtuasjad C-67/85, C-68/85 ja C-70/85, EU:C:1988:38. Vt ka kohtuotsus, Euroopa Kohus 13. veebruar 2014, Mediaset SpA vs. Ministero dello Sviluppo economico, C-69/13, EU:C:2014:71, punkt 21 ja seal viidatud kohtupraktika.

197

vs.

vs.

vs.

(198)  EFTA järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsus nr 195/04/COL EFTA riikide vahelise järelevalveameti ja kohtu asutamise lepingu 3. protokolli II osa artiklis 27 osutatud rakendussätete kohta (ELT L 139, 25.5.2006, lk 37; EMP kaasanne nr 26/2006, 25.5.2006, lk 1), mida on muudetud EFTA järelevalveameti 17. detsembri 2008. aasta otsusega nr 789/08/COL, millega muudetakse EFTA järelevalveameti nõukogu otsust nr 195/04/COL EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu protokolli nr 3 II osa artikli 27 kohaste rakendussätete kohta seoses riigiabist teatamise standardvormidega (ELT L 340, 22.12.2010, lk 1; EMP kaasanne nr 72/2010, 22.12.2010, lk 1).

198

(199)  EFTA järelevalveameti 17. detsembri 2008. aasta otsus nr 788/08/COL, millega kuuekümne seitsmendat korda muudetakse riigiabi menetlus- ja sisulisi eeskirju, [...] lisades peatükid ebaseadusliku ja EMP lepinguga kokkusobimatu abi tagasinõudmise [...] kohta (ELT L 105, 21.4.2011, lk 32–78; EMP kaasanne nr 23/2011, 21.4.2011, lk 1). Suunised vastavad teatisele „Ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu riigiabi: abi tagasinõudmist käsitlevate komisjoni otsuste tõhus rakendamine liikmesriikides“ (ELT C 272, 15.11.2007, lk 4).

199

---

Parandused

| 12.1.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 10/110 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 10/110

---

Komisjoni 6. aprilli 2022. aasta delegeeritud määruse (EL) 2022/1288 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/2088 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks põhimõttega „ei kahjusta oluliselt“ seotud teabe sisu ja esitamise üksikasjad, kestlikkuse näitajate ja kestlikkusele avalduva negatiivse mõjuga seotud teabe sisu, metoodika ja esitusviis ning keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste edendamise ja kestliku investeerimise eesmärkidega seotud teabe sisu ja esitusviis lepingueelsetes dokumentides, veebisaitidel ja perioodilistes aruannetes) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 196, 25. juuli 2022
  )

Leheküljel 1 pealkirjas

Asendatakse

„Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/..., 6. aprill 2022, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/2088 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks põhimõttega „ei kahjusta oluliselt“ seotud teabe sisu ja esitamise üksikasjad, kestlikkuse näitajate ja kestlikkusele avalduva negatiivse mõjuga seotud teabe sisu, metoodika ja esitusviis ning keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste edendamise ja kestliku investeerimise eesmärkidega seotud teabe sisu ja esitusviis lepingueelsetes dokumentides, veebisaitidel ja perioodilistes aruannetes”

järgmisega:

„Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/1288, 6. aprill 2022, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/2088 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks põhimõttega „ei kahjusta oluliselt“ seotud teabe sisu ja esitamise üksikasjad, kestlikkuse näitajate ja kestlikkusele avalduva negatiivse mõjuga seotud teabe sisu, metoodika ja esitusviis ning keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste edendamise ja kestliku investeerimise eesmärkidega seotud teabe sisu ja esitusviis lepingueelsetes dokumentides, veebisaitidel ja perioodilistes aruannetes“.

---

| 12.1.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 10/111 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 10/111

---

Komisjoni 6. septembri 2021. aasta delegeeritud määruse (EL) 2021/2268 (millega muudetakse komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2017/653 sätestatud regulatiivseid tehnilisi standardeid tootluse stsenaariumide alusmetoodika ja esitusviisi, kulude esitamise ja kulude koondnäitajate arvutamise metoodika, varasemat tootlust käsitleva teabe esitusviisi ja sisu ning eri investeerimisvõimalusi pakkuvate kombineeritud või kindlustuspõhiste jaeinvesteerimistoodete (PRIIPid) kulude esitamise osas ning viiakse alusinvesteeringu võimalusena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1286/2014 artiklis 32 osutatud fondide osakuid pakkuvate PRIIPi koostajate jaoks ette nähtud üleminekukord vastavusse kõnealuses artiklis ette nähtud pikendatud üleminekukorraga) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 455 I, 20. detsember 2021
  )

Leheküljel 1 pealkirjas

Asendatakse

„
  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/..., 6. september 2021, millega muudetakse komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2017/653 sätestatud regulatiivseid tehnilisi standardeid tootluse stsenaariumide alusmetoodika ja esitusviisi, kulude esitamise ja kulude koondnäitajate arvutamise metoodika, varasemat tootlust käsitleva teabe esitusviisi ja sisu ning eri investeerimisvõimalusi pakkuvate kombineeritud või kindlustuspõhiste jaeinvesteerimistoodete (PRIIPid) kulude esitamise osas ning viiakse alusinvesteeringu võimalusena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1286/2014 artiklis 32 osutatud fondide osakuid pakkuvate PRIIPi koostajate jaoks ette nähtud üleminekukord vastavusse kõnealuses artiklis ette nähtud pikendatud üleminekukorraga
  “

järgmisega:

„
  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/2268, 6. september 2021, millega muudetakse komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2017/653 sätestatud regulatiivseid tehnilisi standardeid tootluse stsenaariumide alusmetoodika ja esitusviisi, kulude esitamise ja kulude koondnäitajate arvutamise metoodika, varasemat tootlust käsitleva teabe esitusviisi ja sisu ning eri investeerimisvõimalusi pakkuvate kombineeritud või kindlustuspõhiste jaeinvesteerimistoodete (PRIIPid) kulude esitamise osas ning viiakse alusinvesteeringu võimalusena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1286/2014 artiklis 32 osutatud fondide osakuid pakkuvate PRIIPi koostajate jaoks ette nähtud üleminekukord vastavusse kõnealuses artiklis ette nähtud pikendatud üleminekukorraga
  “.

---

| 12.1.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 10/112 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 10/112

---

Komisjoni 17. juuni 2022. aasta delegeeritud määruse (EL) 2022/2580 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks teave, mis tuleb esitada krediidiasutuse tegevusloa taotluses, ja millega määratakse kindlaks takistused, mis võivad pärssida järelevalveasutuste järelevalvefunktsioonide tõhusat täitmist) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 335, 29. detsember 2022
  )

Leheküljel 66 põhjenduses 14

asendatakse

„Käesolevat määrust tuleks kohaldada alates [väljaannete talitus, palun lisada kuupäev – kuus kuud pärast jõustumist], et anda pädevatele asutustele ja taotluse esitanud krediidiasutustele piisavalt aega käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmiseks,“

järgmisega:

„Käesolevat määrust tuleks kohaldada alates 18. juulist 2023, et anda pädevatele asutustele ja taotluse esitanud krediidiasutustele piisavalt aega käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmiseks,“.

Leheküljel 75 artiklis 13

asendatakse

„Seda kohaldatakse alates ....“

järgmisega:

„Seda kohaldatakse alates 18. juulist 2023.“

---

| 12.1.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 10/113 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 10/113

---

Komisjoni 20. juuni 2022. aasta rakendusmääruse (EL) 2022/2581 (millega kehtestatakse rakenduslikud tehnilised standardid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL kohaldamiseks krediidiasutustele tegevusloa andmise taotlustes teabe esitamise suhtes) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 335, 29. detsember 2022
  )

Leheküljel 86 joonealuses märkuses 2

Asendatakse

„Komisjoni 17. juuni 2022. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/2580, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks teave, mis tuleb esitada krediidiasutuse tegevusloa taotluses, ja millega määratakse kindlaks takistused, mis võivad pärssida järelevalveasutuste järelevalvefunktsioonide tõhusat täitmist (ELT L 335, XX.XX.XXXX, lk 64).“

järgmisega:

„Komisjoni 17. juuni 2022. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/2580, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks teave, mis tuleb esitada krediidiasutuse tegevusloa taotluses, ja millega määratakse kindlaks takistused, mis võivad pärssida järelevalveasutuste järelevalvefunktsioonide tõhusat täitmist (ELT L 335, 29.12.2022, lk 64).“

Leheküljel 87 artiklis 3

Asendatakse

„Käesolevat määrust kohaldatakse krediidiasutuse tegevusloa taotluste suhtes, mis on esitatud XX.XX.XXXX või hiljem.“

järgmisega:

„Käesolevat määrust kohaldatakse krediidiasutuse tegevusloa taotluste suhtes, mis on esitatud 18. juulil 2023 või hiljem.“

Leheküljel 87 artiklis 4

Asendatakse

„Käesolevat määrust kohaldatakse alates XX.XX.XXXX.“

järgmisega:

„Käesolevat määrust kohaldatakse alates 18. juulist 2023.“

Leheküljel 88 lisas joonealuses märkuses 1

Asendatakse

„ELT L 335, XX.XX.XXXX, lk 64.“

järgmisega:

„
  ELT L 335, 29.12.2022, lk 64.“

---