# Uradni list L 14/2023

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 14 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6616. januar 2023 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 14

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6616. januar 2023

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Pravilnik ZN št. 49 – Enotne določbe o ukrepih, ki jih je treba sprejeti proti emisijam plinastih in trdnih onesnaževal iz motorjev s kompresijskim vžigom in motorjev s prisilnim vžigom, ki se uporabljajo v vozilih [2023/64] | 1 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Pravilnik ZN št. 49 – Enotne določbe o ukrepih, ki jih je treba sprejeti proti emisijam plinastih in trdnih onesnaževal iz motorjev s kompresijskim vžigom in motorjev s prisilnim vžigom, ki se uporabljajo v vozilih [2023/64]

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 16.1.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 14/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.1.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 14/1

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in datum začetka veljavnosti tega pravilnika bi bilo treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na naslovu: https://unece.org/status-1958-agreement-and-annexed-regulations.

Pravilnik ZN št. 49 – Enotne določbe o ukrepih, ki jih je treba sprejeti proti emisijam plinastih in trdnih onesnaževal iz motorjev s kompresijskim vžigom in motorjev s prisilnim vžigom, ki se uporabljajo v vozilih [2023/64]

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Vključuje vsa veljavna besedila do:

sprememb 07 – datum začetka veljavnosti: 7. januar 2022

Dodatka 1 k spremembam 07 – datum začetka veljavnosti:

VSEBINA

Pravilnik

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vloga za podelitev homologacije |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Zahteve in preizkusi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vgradnja v vozilo |
| --- | --- |

6.

| 7. | Družina motorjev |
| --- | --- |

7.

| 8. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

8.

| 9. | Skladnost vozil/motorjev v prometu |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Sprememba in razširitev homologacije homologiranega vozila |
| --- | --- |

11.

| 12. | Dokončno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

12.

| 13. | Prehodne določbe |
| --- | --- |

13.

| 14. | Nazivi in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preizkuse, in homologacijskih organov |
| --- | --- |

14.

| Dodatek 1 – | Postopek za preizkušanje skladnosti proizvodnje, če je standardno odstopanje zadovoljivo |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

| Dodatek 2 – | Postopek za preizkušanje skladnosti proizvodnje, če je standardno odstopanje nezadovoljivo ali podatek ni na voljo |
| --- | --- |

Dodatek 2 –

| Dodatek 3 – | Postopek za preizkušanje skladnosti proizvodnje na zahtevo proizvajalca |
| --- | --- |

Dodatek 3 –

| Dodatek 4 – | Povzetek postopka homologacije za motorje s pogonom na zemeljski plin in motorje s pogonom na utekočinjeni naftni plin |
| --- | --- |

Dodatek 4 –

Priloge

| 1 | Vzorci opisnega lista |
| --- | --- |

1

Dodatek k opisnemu listu

| 2A | Sporočilo o homologaciji za tip motorja ali družino motorjev kot samostojno tehnično enoto glede na emisije onesnaževal v skladu s Pravilnikom št. 49, spremembe 07 |
| --- | --- |

2A

Dodatek k sporočilu o homologaciji št. ... v zvezi s homologacijo za tip motorja ali družino motorjev kot samostojno tehnično enoto glede na emisije izpušnih plinov v skladu s Pravilnikom št. 49, spremembe 07

| 2B | Sporočilo o homologaciji za tip vozila s homologiranim motorjem glede na emisije onesnaževal v skladu s Pravilnikom št. 49, spremembe 07 |
| --- | --- |

2B

| 2C | Sporočilo o homologaciji za tip vozila glede na emisije onesnaževal v skladu s Pravilnikom št. 49, spremembe 07 |
| --- | --- |

2C

Dodatek k sporočilu o homologaciji št. ... v zvezi s homologacijo za tip vozila glede na emisije onesnaževal v skladu s Pravilnikom št. 49, spremembe 07

| 2D | Dokumentacijski paket o pomožnih strategijah za nadzor emisij |
| --- | --- |

2D

| 3 | Namestitev homologacijskih oznak |
| --- | --- |

3

| 4 | Preizkuševalni postopek |
| --- | --- |

4

| Dodatek 1 – | Shema delovanja motorja na dinamometru za preizkus WHTC |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

| Dodatek 2 – | Oprema za merjenje |
| --- | --- |

Dodatek 2 –

| Dodatek 3 – | Statistika |
| --- | --- |

Dodatek 3 –

| Dodatek 4 – | Pregled pretoka ogljika |
| --- | --- |

Dodatek 4 –

| Dodatek 5 – | Primer postopka izračunavanja |
| --- | --- |

Dodatek 5 –

| Dodatek 6 – | Namestitev dodatne opreme in opreme za preizkus emisij |
| --- | --- |

Dodatek 6 –

| Dodatek 7 – | Postopek za merjenje amoniaka |
| --- | --- |

Dodatek 7 –

| Dodatek 8 – | Oprema za merjenje števila delcev v emisijah |
| --- | --- |

Dodatek 8 –

| 5 | Specifikacije referenčnih goriv |
| --- | --- |

5

| 6 | Podatki o emisijah, zahtevani pri homologaciji zaradi tehničnega pregleda |
| --- | --- |

6

| 7 | Preverjanje trajnosti sistemov motorja |
| --- | --- |

7

| 8 | Skladnost motorjev ali vozil v prometu |
| --- | --- |

8

| Dodatek 1 – | Preizkuševalni postopek za preizkušanje emisij vozil s prenosnimi sistemi za merjenje emisij |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

| Dodatek 2 – | Prenosna oprema za merjenje |
| --- | --- |

Dodatek 2 –

| Dodatek 3 – | Kalibracija prenosne opreme za merjenje |
| --- | --- |

Dodatek 3 –

| Dodatek 4 – | Metoda za preverjanje skladnosti signala ECU o navoru |
| --- | --- |

Dodatek 4 –

| 9A | Sistemi za diagnostiko na vozilu (OBD) |
| --- | --- |

9A

| Dodatek 1 – | Ocena učinkovitosti vgrajenega sistema za diagnostiko na vozilu med uporabo |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

| Dodatek 2 – | Vzorec izjave o skladnosti učinkovitosti OBD med uporabo |
| --- | --- |

Dodatek 2 –

| 9B | Tehnične zahteve za vgrajene sisteme za diagnostiko na vozilu (OBD) |
| --- | --- |

9B

| Dodatek 1 – | Odobritev vgradnje sistemov OBD |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

| Dodatek 2 – | Napake – Ponazoritev statusa DTC – Ponazoritev sheme MI in sheme aktiviranja števcev |
| --- | --- |

Dodatek 2 –

| Dodatek 3 – | Zahteve za spremljanje |
| --- | --- |

Dodatek 3 –

| Dodatek 4 – | Poročilo o tehnični skladnosti |
| --- | --- |

Dodatek 4 –

| Dodatek 5 – | Podatki iz zamrznjenih nizov in informacije o pretoku podatkov |
| --- | --- |

Dodatek 5 –

| Dodatek 6 – | Referenčni standardni dokumenti |
| --- | --- |

Dodatek 6 –

| Dodatek 7 – | Spremljanje učinkovitosti |
| --- | --- |

Dodatek 7 –

| Dodatek 8 – | Zahteve za dokazovanje v primeru spremljanja učinkovitosti filtra za delce pri dizelskih motorjih s stenskim pretokom |
| --- | --- |

Dodatek 8 –

| 9C | Tehnične zahteve za oceno učinkovitosti vgrajenih sistemov za diagnostiko na vozilu (OBD) med uporabo |
| --- | --- |

9C

| Dodatek 1 – | Skupine monitorjev |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

| 10 | Zahteve za omejitev emisij zunaj pogojev preizkuševalnega cikla (OCE) in emisij med uporabo |
| --- | --- |

10

| Dodatek 1 – | Demonstracijski preizkus prenosnega sistema za merjenje emisij pri homologaciji |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

| 11 | Zahteve za zagotovitev pravilnega delovanja ukrepov za nadzor emisij NOx |
| --- | --- |

11

x

| Dodatek 1 – | Zahteve za dokazovanje |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

| Dodatek 2 – | Opis mehanizmov aktiviranja in deaktiviranja sistemov za opozarjanje in prisilo voznika |
| --- | --- |

Dodatek 2 –

| Dodatek 3 – | Shema zmanjšanja navora pri nizki stopnji prisile |
| --- | --- |

Dodatek 3 –

| Dodatek 4 – | Prikaz pravilne vgradnje v vozilo pri motorjih, homologiranih kot samostojna tehnična enota |
| --- | --- |

Dodatek 4 –

| Dodatek 5 – | Dostop do „podatkov o nadzoru emisij NOx“ |
| --- | --- |

Dodatek 5 –

x

| Dodatek 6 – | Dokazovanje najmanjše sprejemljive koncentracije reagenta CDmin |
| --- | --- |

Dodatek 6 –

min

| 12 | Emisije CO2 in poraba goriva |
| --- | --- |

12

2

| Dodatek 1 – | Določbe o emisijah CO2 in porabi goriva za razširitev homologacije za tip vozila, homologiranega v skladu s tem pravilnikom, katerega referenčna masa je večja od 2 380 kg, vendar ne presega 2 610 kg |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

2

| 13 | ES-homologacija za tipe nadomestnih naprav za nadzor onesnaževanja kot samostojnih tehničnih enot |
| --- | --- |

13

| Dodatek 1 – | Vzorec opisnega lista |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

| Dodatek 2 – | Sporočilo o homologaciji za nadomestno napravo za nadzor onesnaževanja v skladu s Pravilnikom št. 49, spremembe 07 |
| --- | --- |

Dodatek 2 –

| Dodatek 3 – | Namestitev homologacijske oznake |
| --- | --- |

Dodatek 3 –

| Dodatek 4 – | Postopek za ocenjevanje trajnosti nadzora emisij v nadomestni napravi za nadzor onesnaževanja |
| --- | --- |

Dodatek 4 –

| Dodatek 5 – | Zaporedje za toplotno staranje |
| --- | --- |

Dodatek 5 –

| Dodatek 6 – | Preizkuševalni cikel za zbiranje podatkov na dinamometru z valji ali na cesti |
| --- | --- |

Dodatek 6 –

| Dodatek 7 – | Postopek odvajanja in tehtanja |
| --- | --- |

Dodatek 7 –

| Dodatek 8 – | Primer razporeda kopičenja prevozov, ki vključuje zaporedja toplotnega staranja, porabe maziva in regeneracije |
| --- | --- |

Dodatek 8 –

| Dodatek 9 – | Diagram z opisom izvedbe razporeda kopičenja prevozov |
| --- | --- |

Dodatek 9 –

| 14 | Dostop do informacij OBD za vozilo |
| --- | --- |

14

| 15 | Tehnične zahteve za motorje in vozila, ki uporabljajo kombinirano gorivo dizel-plin |
| --- | --- |

15

| Dodatek 1 – | Tipi motorjev in vozil HDDF – prikaz opredelitev in glavnih zahtev |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

| Dodatek 2 – | Mehanizmi za aktiviranje in deaktiviranje števca(-cev), opozorilnega sistema, omejitve obratovanja, servisnega načina za motorje in vozila, ki uporabljajo kombinirano gorivo – opis in prikazi |
| --- | --- |

Dodatek 2 –

| Dodatek 3 – | Indikator HDDF za kombinirano gorivo, opozorilni sistem, omejitev obratovanja – zahteve za dokazovanje |
| --- | --- |

Dodatek 3 –

| Dodatek 4 – | Dodatne zahteve za postopek preizkusa emisij za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo |
| --- | --- |

Dodatek 4 –

| Dodatek 5 – | Zahteve za dodatni postopek preizkusa emisij PEMS za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo |
| --- | --- |

Dodatek 5 –

| Dodatek 6 – | Določitev molarnih razmerij sestavin in vrednosti u
  gas za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo |
| --- | --- |

Dodatek 6 –

u

gas

1.   Področje uporabe

| 1.1 | Ta pravilnik se uporablja za motorna vozila kategorij M1, M2, N1 in N2 z referenčno maso, ki presega 2 610 kg, in za vsa motorna vozila kategorij M3 in N3 (1).
  Na zahtevo proizvajalca se homologacija dodelanega vozila na podlagi tega pravilnika razširi na nedodelana vozila tega proizvajalca z referenčno maso, manjšo od 2 610 kg. Homologacije se razširijo, če proizvajalec lahko dokaže, da vse kombinacije nadgradnje, predvidene za montažo na nedodelano vozilo, povečajo referenčno maso vozila na več kot 2 610 kg.
  Na zahtevo proizvajalca se homologacija dodelanega vozila, dodeljena na podlagi tega pravilnika, razširi na njegove variante in izvedenke z referenčno maso, ki presega 2 380 kg, če izpolnjuje tudi zahteve v zvezi z merjenjem emisij toplogrednih plinov in porabo goriva v skladu z odstavkom 4.2 tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.1

Ta pravilnik se uporablja za motorna vozila kategorij M1

2

1

2

3

3

1

Na zahtevo proizvajalca se homologacija dodelanega vozila na podlagi tega pravilnika razširi na nedodelana vozila tega proizvajalca z referenčno maso, manjšo od 2 610 kg. Homologacije se razširijo, če proizvajalec lahko dokaže, da vse kombinacije nadgradnje, predvidene za montažo na nedodelano vozilo, povečajo referenčno maso vozila na več kot 2 610 kg.

Na zahtevo proizvajalca se homologacija dodelanega vozila, dodeljena na podlagi tega pravilnika, razširi na njegove variante in izvedenke z referenčno maso, ki presega 2 380 kg, če izpolnjuje tudi zahteve v zvezi z merjenjem emisij toplogrednih plinov in porabo goriva v skladu z odstavkom 4.2 tega pravilnika.

| 1.2 | Enakovredne homologacije
  V skladu s tem pravilnikom homologacija ni potrebna za: motorje, vgrajene v vozila z referenčno maso do 2 840 kg, za katere je bila podeljena homologacija v skladu s Pravilnikom ZN št. 83 ali Pravilnikom št. 154 kot razširitev. |
| --- | --- |

1.2

Enakovredne homologacije

V skladu s tem pravilnikom homologacija ni potrebna za: motorje, vgrajene v vozila z referenčno maso do 2 840 kg, za katere je bila podeljena homologacija v skladu s Pravilnikom ZN št. 83 ali Pravilnikom št. 154 kot razširitev.

2.   Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 2.1 | „cikel staranja“ pomeni delovanje vozila ali motorja (hitrost, obremenitev, moč) v obdobju kopičenja prevozov; |
| --- | --- |

2.1

„cikel staranja“ pomeni delovanje vozila ali motorja (hitrost, obremenitev, moč) v obdobju kopičenja prevozov;

| 2.2 | „homologacija motorja (družine motorjev)“ pomeni homologacijo določenega tipa motorja (družine motorjev) glede na raven emisij plinastih in trdnih onesnaževal ter dima in vgrajen sistem za diagnostiko na vozilu (OBD); |
| --- | --- |

2.2

„homologacija motorja (družine motorjev)“ pomeni homologacijo določenega tipa motorja (družine motorjev) glede na raven emisij plinastih in trdnih onesnaževal ter dima in vgrajen sistem za diagnostiko na vozilu (OBD);

| 2.3 | „homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila glede na raven emisij plinastih in trdnih onesnaževal ter dima iz motorja kot tudi vgrajen sistem za diagnostiko na vozilu (OBD) ter vgradnjo motorja v vozilo; |
| --- | --- |

2.3

„homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila glede na raven emisij plinastih in trdnih onesnaževal ter dima iz motorja kot tudi vgrajen sistem za diagnostiko na vozilu (OBD) ter vgradnjo motorja v vozilo;

| 2.4 | „pomožna strategija za nadzor emisij“ (AES) pomeni strategijo za nadzor emisij, ki se aktivira in nadomesti ali spremeni osnovno strategijo za nadzor emisij za poseben namen ter kot odziv na poseben sklop okoljskih pogojev in/ali pogojev delovanja, pri čemer se izvaja le, dokler so na voljo ti pogoji; |
| --- | --- |

2.4

„pomožna strategija za nadzor emisij“ (AES) pomeni strategijo za nadzor emisij, ki se aktivira in nadomesti ali spremeni osnovno strategijo za nadzor emisij za poseben namen ter kot odziv na poseben sklop okoljskih pogojev in/ali pogojev delovanja, pri čemer se izvaja le, dokler so na voljo ti pogoji;

| 2.5 | „osnovna strategija za nadzor emisij“ (BES) pomeni strategijo za nadzor emisij, ki je aktivna v celotnem obsegu delovanja vrtilne frekvence in bremena motorja, razen če se aktivira pomožna strategija za nadzor emisij; |
| --- | --- |

2.5

„osnovna strategija za nadzor emisij“ (BES) pomeni strategijo za nadzor emisij, ki je aktivna v celotnem obsegu delovanja vrtilne frekvence in bremena motorja, razen če se aktivira pomožna strategija za nadzor emisij;

| 2.6 | „stalna regeneracija“ pomeni regeneracijo sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki se izvaja stalno ali vsaj enkrat na preizkus po vročem zagonu v skladu s svetovno harmoniziranim prehodnim voznim ciklom (WHTC); |
| --- | --- |

2.6

„stalna regeneracija“ pomeni regeneracijo sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki se izvaja stalno ali vsaj enkrat na preizkus po vročem zagonu v skladu s svetovno harmoniziranim prehodnim voznim ciklom (WHTC);

| 2.7 | „okrov ročične gredi“ pomeni prostore v motorju ali zunaj njega, ki so z notranjimi ali zunanjimi kanali povezani z oljnim koritom in skozi katere lahko uhajajo plini in hlapi; |
| --- | --- |

2.7

„okrov ročične gredi“ pomeni prostore v motorju ali zunaj njega, ki so z notranjimi ali zunanjimi kanali povezani z oljnim koritom in skozi katere lahko uhajajo plini in hlapi;

| 2.8 | „kritični sestavni deli, povezani z emisijami“, pomeni naslednje sestavne dele, ki so predvsem namenjeni nadzoru emisij: vsi sistemi za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ECU, vključno s povezanimi tipali in stikali, ter sistem za vračanje izpušnih plinov (EGR), vključno z vsemi povezanimi filtri, hladilniki, nadzornimi ventili in cevmi; |
| --- | --- |

2.8

„kritični sestavni deli, povezani z emisijami“, pomeni naslednje sestavne dele, ki so predvsem namenjeni nadzoru emisij: vsi sistemi za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ECU, vključno s povezanimi tipali in stikali, ter sistem za vračanje izpušnih plinov (EGR), vključno z vsemi povezanimi filtri, hladilniki, nadzornimi ventili in cevmi;

| 2.9 | „kritični poseg vzdrževanja, povezan z emisijami“, pomeni poseg vzdrževanja, ki se izvaja na kritičnih sestavnih delih, povezanih z emisijami; |
| --- | --- |

2.9

„kritični poseg vzdrževanja, povezan z emisijami“, pomeni poseg vzdrževanja, ki se izvaja na kritičnih sestavnih delih, povezanih z emisijami;

| 2.10 | „odklopna strategija“ pomeni strategijo za nadzor emisij, ki ne izpolnjuje zahtev glede zmogljivosti za osnovno in/ali pomožno strategijo za nadzor emisij, kot je določena v tej prilogi; |
| --- | --- |

2.10

„odklopna strategija“ pomeni strategijo za nadzor emisij, ki ne izpolnjuje zahtev glede zmogljivosti za osnovno in/ali pomožno strategijo za nadzor emisij, kot je določena v tej prilogi;

| 2.11 | „sistem za naknadno obdelavo NOX“ pomeni sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov, namenjen zmanjševanju emisij dušikovih oksidov (NOx) (npr. pasivni in aktivni varčni katalizatorji NOx, adsorberji NOx in sistemi selektivne katalitične redukcije (SCR)); |
| --- | --- |

2.11

„sistem za naknadno obdelavo NOX

x

x

x

| 2.12 | „diagnostična koda težave“ (DTC) pomeni numerični ali alfanumerični identifikator, ki opredeljuje ali označuje napako; |
| --- | --- |

2.12

„diagnostična koda težave“ (DTC) pomeni numerični ali alfanumerični identifikator, ki opredeljuje ali označuje napako;

| 2.13 | „dizelski način“ pomeni normalni način delovanja motorja na kombinirano gorivo, med katerim motor za noben pogoj delovanja ne uporablja nobenega plinastega goriva; |
| --- | --- |

2.13

„dizelski način“ pomeni normalni način delovanja motorja na kombinirano gorivo, med katerim motor za noben pogoj delovanja ne uporablja nobenega plinastega goriva;

| 2.14 | „vozni cikel“ pomeni zaporedje, ki vključuje zagon motorja, obdobje delovanja (vozila), zaustavitev motorja in čas do naslednjega zagona; |
| --- | --- |

2.14

„vozni cikel“ pomeni zaporedje, ki vključuje zagon motorja, obdobje delovanja (vozila), zaustavitev motorja in čas do naslednjega zagona;

| 2.15 | „motor, ki uporablja kombinirano gorivo“, pomeni sistem motorja, ki je namenjen za istočasno delovanje na dizelsko in plinasto gorivo, pri čemer se gorivi merita ločeno in se lahko razmerje med porabo enega in drugega goriva spreminja glede na delovanje; |
| --- | --- |

2.15

„motor, ki uporablja kombinirano gorivo“, pomeni sistem motorja, ki je namenjen za istočasno delovanje na dizelsko in plinasto gorivo, pri čemer se gorivi merita ločeno in se lahko razmerje med porabo enega in drugega goriva spreminja glede na delovanje;

| 2.16 | „način na kombinirano gorivo“ pomeni normalni način obratovanja motorja, ki uporablja kombinirano gorivo, med katerim motor pri nekaterih pogojih delovanja istočasno uporablja dizelsko in plinasto gorivo; |
| --- | --- |

2.16

„način na kombinirano gorivo“ pomeni normalni način obratovanja motorja, ki uporablja kombinirano gorivo, med katerim motor pri nekaterih pogojih delovanja istočasno uporablja dizelsko in plinasto gorivo;

| 2.17 | „vozilo, ki uporablja kombinirano gorivo“, pomeni vozilo, ki ga poganja motor na kombinirano gorivo, pri čemer se gorivi, ki ju uporablja motor, dovajata iz ločenih sistemov za shranjevanje; |
| --- | --- |

2.17

„vozilo, ki uporablja kombinirano gorivo“, pomeni vozilo, ki ga poganja motor na kombinirano gorivo, pri čemer se gorivi, ki ju uporablja motor, dovajata iz ločenih sistemov za shranjevanje;

| 2.18 | „element konstrukcije“ pomeni v zvezi z vozilom ali motorjem:


  (a) | kateri koli element sistema motorja; |
| --- | --- | --- |

2.18

„element konstrukcije“ pomeni v zvezi z vozilom ali motorjem:

(a)

kateri koli element sistema motorja;

| (b) | kateri koli upravljalni sistem, vključno z: računalniško programsko opremo; elektronskimi krmilnimi sistemi in računalniško logiko; |
| --- | --- |

(b)

kateri koli upravljalni sistem, vključno z: računalniško programsko opremo; elektronskimi krmilnimi sistemi in računalniško logiko;

| (c) | kakršno koli kalibriranje upravljalnega sistema ali |
| --- | --- |

(c)

kakršno koli kalibriranje upravljalnega sistema ali

| (d) | rezultate medsebojnega delovanja sistemov; |
| --- | --- |

(d)

rezultate medsebojnega delovanja sistemov;

| 2.19 | „sistem za spremljanje nadzora emisij“ pomeni sistem, ki zagotavlja pravilno delovanje naprav za zmanjševanje NOx v sistemu motorja v skladu z zahtevami iz odstavka 5.5;

  „sistem za nadzor emisij“ pomeni elemente sestave in strategije za nadzor emisij, razvite ali kalibrirane za nadzor emisij; |
| --- | --- |

2.19

„sistem za spremljanje nadzora emisij“ pomeni sistem, ki zagotavlja pravilno delovanje naprav za zmanjševanje NOx

„sistem za nadzor emisij“ pomeni elemente sestave in strategije za nadzor emisij, razvite ali kalibrirane za nadzor emisij;

| 2.20 | „poseg vzdrževanja, povezan z emisijami“, pomeni poseg vzdrževanja, ki znatno vpliva na emisije ali bo verjetno vplival na poslabšanje emisij iz vozila ali motorja pri običajni uporabi vozila; |
| --- | --- |

2.20

„poseg vzdrževanja, povezan z emisijami“, pomeni poseg vzdrževanja, ki znatno vpliva na emisije ali bo verjetno vplival na poslabšanje emisij iz vozila ali motorja pri običajni uporabi vozila;

| 2.21 | „strategija za nadzor emisij“ pomeni element ali garnituro elementov sestave, ki je vključena v skupno sestavo sistema motorja ali vozila in se uporablja pri nadzoru emisij; |
| --- | --- |

2.21

„strategija za nadzor emisij“ pomeni element ali garnituro elementov sestave, ki je vključena v skupno sestavo sistema motorja ali vozila in se uporablja pri nadzoru emisij;

| 2.22 | „družina motorjev glede na sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov“ pomeni proizvajalčevo razvrstitev motorjev, ki so skladni z opredelitvijo pojma družine motorjev, vendar so še naprej razvrščeni v skupine motorjev, ki uporabljajo podobne sisteme za naknadno obdelavo izpušnih plinov; |
| --- | --- |

2.22

„družina motorjev glede na sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov“ pomeni proizvajalčevo razvrstitev motorjev, ki so skladni z opredelitvijo pojma družine motorjev, vendar so še naprej razvrščeni v skupine motorjev, ki uporabljajo podobne sisteme za naknadno obdelavo izpušnih plinov;

| 2.23 | „družina motorjev“ pomeni proizvajalčevo razvrstitev motorjev, ki imajo po konstrukciji, kot je opredeljena v odstavku 7 tega pravilnika, podobne značilnosti emisij izpušnih plinov; |
| --- | --- |

2.23

„družina motorjev“ pomeni proizvajalčevo razvrstitev motorjev, ki imajo po konstrukciji, kot je opredeljena v odstavku 7 tega pravilnika, podobne značilnosti emisij izpušnih plinov;

| 2.24 | „sistem motorja“ pomeni motor, sistem za nadzor emisij in komunikacijski vmesnik (strojna oprema in sporočila) med elektronsko krmilno enoto (elektronskimi krmilnimi enotami) sistema motorja (ECU) in katero koli drugo krmilno enoto prenosa moči ali vozila; |
| --- | --- |

2.24

„sistem motorja“ pomeni motor, sistem za nadzor emisij in komunikacijski vmesnik (strojna oprema in sporočila) med elektronsko krmilno enoto (elektronskimi krmilnimi enotami) sistema motorja (ECU) in katero koli drugo krmilno enoto prenosa moči ali vozila;

| 2.25 | „zagon motorja“ vključuje vžig, zaganjanje in začetek zgorevanja ter je končan, ko vrtilna frekvenca motorja doseže 150 min–1 pod običajno vrtilno frekvenco v prostem teku pri ogretem motorju; |
| --- | --- |

2.25

„zagon motorja“ vključuje vžig, zaganjanje in začetek zgorevanja ter je končan, ko vrtilna frekvenca motorja doseže 150 min–1

| 2.26 | „tip motorja“ pomeni kategorijo motorjev, ki se ne razlikujejo v bistvenih značilnostih motorja iz Priloge 1; |
| --- | --- |

2.26

„tip motorja“ pomeni kategorijo motorjev, ki se ne razlikujejo v bistvenih značilnostih motorja iz Priloge 1;

| 2.27 | „sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov“ pomeni katalizator (oksidacijski, tristezni ali kateri koli drug), filter za delce, sistem za odstranjevanje NOx, kombinirani filter za odstranjevanje NOx in delce ali katero koli drugo napravo za zmanjševanje emisij, ki je nameščena za motorjem; |
| --- | --- |

2.27

„sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov“ pomeni katalizator (oksidacijski, tristezni ali kateri koli drug), filter za delce, sistem za odstranjevanje NOx

x

| 2.28 | „plinasta onesnaževala“ pomenijo emisije izpušnih plinov ogljikovega monoksida, NOx, izraženega v ekvivalentu NO2, ogljikovodikov (tj. skupnih ogljikovodikov, nemetanskih ogljikovodikov in metana); |
| --- | --- |

2.28

„plinasta onesnaževala“ pomenijo emisije izpušnih plinov ogljikovega monoksida, NOx

2

| 2.29 | „splošni imenovalec“ pomeni števec, ki označuje, kolikokrat je vozilo delovalo, pri čemer se upoštevajo splošni pogoji; |
| --- | --- |

2.29

„splošni imenovalec“ pomeni števec, ki označuje, kolikokrat je vozilo delovalo, pri čemer se upoštevajo splošni pogoji;

| 2.30 | „skupina monitorjev“ pomeni, za namen ocenjevanja učinkovitosti družine motorjev OBD med uporabo, sklop monitorjev OBD, ki se uporabljajo za določanje pravilnega delovanja sistema za nadzor emisij; |
| --- | --- |

2.30

„skupina monitorjev“ pomeni, za namen ocenjevanja učinkovitosti družine motorjev OBD med uporabo, sklop monitorjev OBD, ki se uporabljajo za določanje pravilnega delovanja sistema za nadzor emisij;

| 2.31 | „števec ciklov vžiga“ pomeni števec, ki označuje število vžigov motorja; |
| --- | --- |

2.31

„števec ciklov vžiga“ pomeni števec, ki označuje število vžigov motorja;

| 2.32 | „razmerje učinkovitosti med uporabo“ (IUPR) pomeni razmerje med številom, ki označuje, kolikokrat so bili na voljo pogoji, pod katerimi bi moral monitor ali skupina monitorjev zaznati napako, in številom voznih ciklov, pomembnih za delovanje navedenega monitorja ali skupine monitorjev; |
| --- | --- |

2.32

„razmerje učinkovitosti med uporabo“ (IUPR) pomeni razmerje med številom, ki označuje, kolikokrat so bili na voljo pogoji, pod katerimi bi moral monitor ali skupina monitorjev zaznati napako, in številom voznih ciklov, pomembnih za delovanje navedenega monitorja ali skupine monitorjev;

| 2.33 | „nizka vrtilna frekvenca (n
  lo)“ pomeni najnižjo vrtilno frekvenco motorja, pri kateri doseže 50 % največje deklarirane moči; |
| --- | --- |

2.33

„nizka vrtilna frekvenca (n

lo

| 2.34 | „napaka“ pomeni okvaro ali poslabšanje sistema motorja, vključno s sistemom OBD, za katero se lahko razumno pričakuje, da bo povzročila povečanje emisij katerega koli od onesnaževal, urejenih s predpisi, iz sistema motorja ali zmanjšanje učinkovitosti sistema OBD; |
| --- | --- |

2.34

„napaka“ pomeni okvaro ali poslabšanje sistema motorja, vključno s sistemom OBD, za katero se lahko razumno pričakuje, da bo povzročila povečanje emisij katerega koli od onesnaževal, urejenih s predpisi, iz sistema motorja ali zmanjšanje učinkovitosti sistema OBD;

| 2.35 | „indikator nepravilnega delovanja“ (MI) pomeni indikator, ki je del sistema za opozarjanje in ki jasno opozori voznika vozila na napako; |
| --- | --- |

2.35

„indikator nepravilnega delovanja“ (MI) pomeni indikator, ki je del sistema za opozarjanje in ki jasno opozori voznika vozila na napako;

| 2.36 | „proizvajalec“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki je homologacijskemu organu odgovorna za vse vidike homologacijskega postopka ali postopka izdaje soglasja in za zagotavljanje skladnosti proizvodnje. Ni nujno, da je ta fizična ali pravna oseba neposredno vključena v vse faze izdelave vozila, sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote iz homologacijskega postopka; |
| --- | --- |

2.36

„proizvajalec“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki je homologacijskemu organu odgovorna za vse vidike homologacijskega postopka ali postopka izdaje soglasja in za zagotavljanje skladnosti proizvodnje. Ni nujno, da je ta fizična ali pravna oseba neposredno vključena v vse faze izdelave vozila, sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote iz homologacijskega postopka;

| 2.37 | „nazivna moč“ pomeni največjo koristno moč, izmerjeno pri polni obremenitvi motorja; |
| --- | --- |

2.37

„nazivna moč“ pomeni največjo koristno moč, izmerjeno pri polni obremenitvi motorja;

| 2.38 | „neto moč“ pomeni moč, izmerjeno na napravi za preizkušanje na koncu ročične gredi, ali enakovredno moč, izmerjeno pri ustreznem številu vrtljajev ali pri vrtilni frekvenci motorja z dodatno opremo v skladu s Pravilnikom UN št. 85 ter izračunano pri referenčnih atmosferskih pogojih; |
| --- | --- |

2.38

„neto moč“ pomeni moč, izmerjeno na napravi za preizkušanje na koncu ročične gredi, ali enakovredno moč, izmerjeno pri ustreznem številu vrtljajev ali pri vrtilni frekvenci motorja z dodatno opremo v skladu s Pravilnikom UN št. 85 ter izračunano pri referenčnih atmosferskih pogojih;

| 2.39 | „poseg vzdrževanja, nepovezan z emisijami“, pomeni poseg vzdrževanja, ki znatno ne vpliva na emisije in nima trajnega učinka na poslabšanje emisij iz vozila ali motorja pri običajni uporabi vozila, ko je poseg vzdrževanja opravljen; |
| --- | --- |

2.39

„poseg vzdrževanja, nepovezan z emisijami“, pomeni poseg vzdrževanja, ki znatno ne vpliva na emisije in nima trajnega učinka na poslabšanje emisij iz vozila ali motorja pri običajni uporabi vozila, ko je poseg vzdrževanja opravljen;

| 2.40 | „vgrajen sistem za diagnostiko na vozilu“ (sistem OBD) pomeni sistem v vozilu ali motorju, ki lahko:


  (a) | zaznava napake, ki vplivajo na emisijske vrednosti sistema motorja, |
| --- | --- | --- |

2.40

„vgrajen sistem za diagnostiko na vozilu“ (sistem OBD) pomeni sistem v vozilu ali motorju, ki lahko:

(a)

zaznava napake, ki vplivajo na emisijske vrednosti sistema motorja,

| (b) | opozarja na njihov pojav s sistemom opozarjanja ter |
| --- | --- |

(b)

opozarja na njihov pojav s sistemom opozarjanja ter

| (c) | ugotavlja verjetno območje napak z informacijami, shranjenimi v računalniškem pomnilniku, in te informacije sporoča zunanji napravi; |
| --- | --- |

(c)

ugotavlja verjetno območje napak z informacijami, shranjenimi v računalniškem pomnilniku, in te informacije sporoča zunanji napravi;

| 2.41 | „družina motorjev OBD“ pomeni proizvajalčevo razvrstitev sistemov motorjev, ki imajo skupne metode spremljanja in diagnosticiranja napak, povezanih z emisijami; |
| --- | --- |

2.41

„družina motorjev OBD“ pomeni proizvajalčevo razvrstitev sistemov motorjev, ki imajo skupne metode spremljanja in diagnosticiranja napak, povezanih z emisijami;

| 2.42 | „zaporedje delovanja“ pomeni zaporedje, sestavljeno iz zagona motorja, obdobja delovanja (motorja), zaustavitve motorja in časa do naslednjega zagona, kadar specifični monitor OBD deluje do konca in bi bila morebitna napaka zaznana; |
| --- | --- |

2.42

„zaporedje delovanja“ pomeni zaporedje, sestavljeno iz zagona motorja, obdobja delovanja (motorja), zaustavitve motorja in časa do naslednjega zagona, kadar specifični monitor OBD deluje do konca in bi bila morebitna napaka zaznana;

| 2.43 | „originalna naprava za nadzor onesnaževanja“ pomeni napravo za nadzor onesnaževanja ali sestav takšnih naprav, ki so vključene v homologacijo zadevnega vozila; |
| --- | --- |

2.43

„originalna naprava za nadzor onesnaževanja“ pomeni napravo za nadzor onesnaževanja ali sestav takšnih naprav, ki so vključene v homologacijo zadevnega vozila;

| 2.44 | „osnovni motor“ pomeni motor, izbran izmed družine motorjev tako, da bodo njegove emisijske lastnosti reprezentativne za to družino motorjev; |
| --- | --- |

2.44

„osnovni motor“ pomeni motor, izbran izmed družine motorjev tako, da bodo njegove emisijske lastnosti reprezentativne za to družino motorjev;

| 2.45 | „naprava za naknadno obdelavo delcev“ pomeni sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov, namenjen zmanjševanju emisij trdnih onesnaževal (PT), z mehanskim, aerodinamičnim, difuzijskim ali inercijskim ločevanjem; |
| --- | --- |

2.45

„naprava za naknadno obdelavo delcev“ pomeni sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov, namenjen zmanjševanju emisij trdnih onesnaževal (PT), z mehanskim, aerodinamičnim, difuzijskim ali inercijskim ločevanjem;

| 2.46 | „delci (PM)“ pomenijo vsako snov, ki se nabere na predpisanem filtru, ko se izpušni plini razredčijo s čistim filtriranim redčilom na temperaturo med 315 K (42 °C) in 325 K (52 °C); tu gre zlasti za ogljik, kondenzirane ogljikovodike in sulfate s primešano vodo; |
| --- | --- |

2.46

„delci (PM)“ pomenijo vsako snov, ki se nabere na predpisanem filtru, ko se izpušni plini razredčijo s čistim filtriranim redčilom na temperaturo med 315 K (42 °C) in 325 K (52 °C); tu gre zlasti za ogljik, kondenzirane ogljikovodike in sulfate s primešano vodo;

| 2.46.1 | „število trdnih delcev“ pomeni celotno število trdnih delcev, ki so izpuščeni skozi izpuh vozila, količinsko opredeljeno z metodami redčenja, vzorčenja in merjenja, kot je opredeljeno v Prilogi 4; |
| --- | --- |

2.46.1

„število trdnih delcev“ pomeni celotno število trdnih delcev, ki so izpuščeni skozi izpuh vozila, količinsko opredeljeno z metodami redčenja, vzorčenja in merjenja, kot je opredeljeno v Prilogi 4;

| 2.47 | „odstotek obremenitve“ pomeni delež največjega razpoložljivega navora pri določeni vrtilni frekvenci motorja; |
| --- | --- |

2.47

„odstotek obremenitve“ pomeni delež največjega razpoložljivega navora pri določeni vrtilni frekvenci motorja;

| 2.48 | „spremljanje učinkovitosti“ pomeni spremljanje napak, ki vključuje preverjanje funkcionalnosti, in spremljanje parametrov, ki niso neposredno povezani z mejnimi vrednostmi emisij, pri čemer se to izvaja na sestavnih delih ali sistemih, da se preveri, ali delujejo v ustreznem območju; |
| --- | --- |

2.48

„spremljanje učinkovitosti“ pomeni spremljanje napak, ki vključuje preverjanje funkcionalnosti, in spremljanje parametrov, ki niso neposredno povezani z mejnimi vrednostmi emisij, pri čemer se to izvaja na sestavnih delih ali sistemih, da se preveri, ali delujejo v ustreznem območju;

| 2.49 | „periodična regeneracija“ pomeni postopek regeneracija naprave za nadzor nad emisijami, ki se izvaja periodično v manj kot 100 urah normalnega delovanja motorja; |
| --- | --- |

2.49

„periodična regeneracija“ pomeni postopek regeneracija naprave za nadzor nad emisijami, ki se izvaja periodično v manj kot 100 urah normalnega delovanja motorja;

| 2.50 | „prenosni sistem za merjenje emisij“ (PEMS) pomeni prenosni sistem za merjenje emisij, ki izpolnjuje zahteve iz Dodatka 2 k Prilogi 8 tega pravilnika; |
| --- | --- |

2.50

„prenosni sistem za merjenje emisij“ (PEMS) pomeni prenosni sistem za merjenje emisij, ki izpolnjuje zahteve iz Dodatka 2 k Prilogi 8 tega pravilnika;

| 2.51 | „odgon“ pomeni enoto za zagotovitev potrebne moči za pogon pomožne opreme, vgrajene na vozilo, ki jo poganja motor; |
| --- | --- |

2.51

„odgon“ pomeni enoto za zagotovitev potrebne moči za pogon pomožne opreme, vgrajene na vozilo, ki jo poganja motor;

| 2.52 | „kvalificiran okvarjen sestavni del ali sistem“ (v nadaljnjem besedilu: „QDC“) pomeni sestavni del ali sistem, ki je bil namenoma okvarjen, na primer s pospešenim staranjem, ali prirejen na kontroliran način, ter ki ga je homologacijski organ v skladu z določbami iz Priloge 9B k temu pravilniku odobril za uporabo pri prikazu učinkovitosti OBD v sistemu motorja; |
| --- | --- |

2.52

„kvalificiran okvarjen sestavni del ali sistem“ (v nadaljnjem besedilu: „QDC“) pomeni sestavni del ali sistem, ki je bil namenoma okvarjen, na primer s pospešenim staranjem, ali prirejen na kontroliran način, ter ki ga je homologacijski organ v skladu z določbami iz Priloge 9B k temu pravilniku odobril za uporabo pri prikazu učinkovitosti OBD v sistemu motorja;

| 2.53 | „reagent“ pomeni vsak medij, ki je shranjen v posodi v vozilu in se dovaja sistemu za naknadno obdelavo izpušnih plinov (če se to zahteva) na podlagi zahteve sistema za nadzor emisij; |
| --- | --- |

2.53

„reagent“ pomeni vsak medij, ki je shranjen v posodi v vozilu in se dovaja sistemu za naknadno obdelavo izpušnih plinov (če se to zahteva) na podlagi zahteve sistema za nadzor emisij;

| 2.54 | „ponovna kalibracija“ pomeni fino nastavitev motorja na zemeljski plin, da se zagotovi enaka zmogljivost (moč, poraba goriva) v različnem območju zemeljskega plina; |
| --- | --- |

2.54

„ponovna kalibracija“ pomeni fino nastavitev motorja na zemeljski plin, da se zagotovi enaka zmogljivost (moč, poraba goriva) v različnem območju zemeljskega plina;

| 2.55 | „referenčna masa“ pomeni maso vozila, pripravljenega za vožnjo, od katere se odšteje enotna masa voznika 75 kg in h kateri se prišteje enotna masa 100 kg; |
| --- | --- |

2.55

„referenčna masa“ pomeni maso vozila, pripravljenega za vožnjo, od katere se odšteje enotna masa voznika 75 kg in h kateri se prišteje enotna masa 100 kg;

| 2.56 | „nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja“ pomeni napravo za nadzor onesnaževanja ali sestav takšnih naprav, ki so namenjene za nadomestitev originalne naprave za uravnavanje onesnaževanja in se jih lahko odobri kot samostojno tehnično enoto; |
| --- | --- |

2.56

„nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja“ pomeni napravo za nadzor onesnaževanja ali sestav takšnih naprav, ki so namenjene za nadomestitev originalne naprave za uravnavanje onesnaževanja in se jih lahko odobri kot samostojno tehnično enoto;

| 2.57 | „diagnostično orodje“ pomeni zunanjo preizkusno opremo, ki se uporablja za standardno zunanjo komunikacijo s sistemom OBD v skladu z zahtevami tega pravilnika; |
| --- | --- |

2.57

„diagnostično orodje“ pomeni zunanjo preizkusno opremo, ki se uporablja za standardno zunanjo komunikacijo s sistemom OBD v skladu z zahtevami tega pravilnika;

| 2.58 | „program kopičenja uporabe“ pomeni cikel staranja in obdobje kopičenja uporabe za določanje faktorjev poslabšanja za družino motorjev glede na sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov; |
| --- | --- |

2.58

„program kopičenja uporabe“ pomeni cikel staranja in obdobje kopičenja uporabe za določanje faktorjev poslabšanja za družino motorjev glede na sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov;

| 2.59 | „servisni način“ pomeni posebni način delovanja motorja na kombinirano gorivo, ki se aktivira za namen popravila ali za odstranitev vozila iz prometa, kadar delovanje v načinu na kombinirano gorivo ni možno (2); |
| --- | --- |

2.59

„servisni način“ pomeni posebni način delovanja motorja na kombinirano gorivo, ki se aktivira za namen popravila ali za odstranitev vozila iz prometa, kadar delovanje v načinu na kombinirano gorivo ni možno (2

| 2.60 | „emisije iz izpušne cevi“ pomenijo emisije plinastih in trdnih onesnaževal; |
| --- | --- |

2.60

„emisije iz izpušne cevi“ pomenijo emisije plinastih in trdnih onesnaževal;

| 2.61 | „nedovoljeni poseg“ pomeni izključitev, prilagoditev ali spremembo sistema za nadzor emisij vozila ali pogonskega sistema, vključno z vso programsko opremo ali drugimi elementi nadzorne logike v teh sistemih, katerega načrtovani ali nenačrtovani učinek je povečanje emisij vozila; |
| --- | --- |

2.61

„nedovoljeni poseg“ pomeni izključitev, prilagoditev ali spremembo sistema za nadzor emisij vozila ali pogonskega sistema, vključno z vso programsko opremo ali drugimi elementi nadzorne logike v teh sistemih, katerega načrtovani ali nenačrtovani učinek je povečanje emisij vozila;

| 2.62 | „masa neobremenjenega vozila“ pomeni maso vozila, pripravljenega za vožnjo, brez enotne mase voznika 75 kg, potnikov ali tovora, vendar z 90-odstotno napolnjeno posodo za gorivo in običajnim kompletom orodja ter rezervnim kolesom v vozilu, če je primerno; |
| --- | --- |

2.62

„masa neobremenjenega vozila“ pomeni maso vozila, pripravljenega za vožnjo, brez enotne mase voznika 75 kg, potnikov ali tovora, vendar z 90-odstotno napolnjeno posodo za gorivo in običajnim kompletom orodja ter rezervnim kolesom v vozilu, če je primerno;

| 2.63 | „življenjska doba“ pomeni ustrezno število prevoženih kilometrov in/ali časa delovanja, v katerem mora biti zagotovljena skladnost z ustreznimi mejnimi vrednostmi emisij plinov in delcev; |
| --- | --- |

2.63

„življenjska doba“ pomeni ustrezno število prevoženih kilometrov in/ali časa delovanja, v katerem mora biti zagotovljena skladnost z ustreznimi mejnimi vrednostmi emisij plinov in delcev;

| 2.64 | „tip vozila glede na emisije“ pomeni skupino vozil, ki se ne razlikujejo v bistvenih značilnostih motorja in vozila iz Priloge 1; |
| --- | --- |

2.64

„tip vozila glede na emisije“ pomeni skupino vozil, ki se ne razlikujejo v bistvenih značilnostih motorja in vozila iz Priloge 1;

| 2.65 | „filter za trdne delce pri dizelskih motorjih s stenskim pretokom“ pomeni filter za trdne delce pri dizelskih motorjih („DPF“), pri katerem morajo vsi izpušni plini prehajati skozi steno, ki prefiltrira trdno snov; |
| --- | --- |

2.65

„filter za trdne delce pri dizelskih motorjih s stenskim pretokom“ pomeni filter za trdne delce pri dizelskih motorjih („DPF“), pri katerem morajo vsi izpušni plini prehajati skozi steno, ki prefiltrira trdno snov;

| 2.66 | „Wobbejev indeks (spodnji Wl ali zgornji Wu)“ pomeni razmerje med ustrezno kalorično vrednostjo plina na enoto prostornine in kvadratnim korenom njegove relativne gostote pod enakimi referenčnimi pogoji; |
| --- | --- |

2.66

„Wobbejev indeks (spodnji Wl ali zgornji Wu)“ pomeni razmerje med ustrezno kalorično vrednostjo plina na enoto prostornine in kvadratnim korenom njegove relativne gostote pod enakimi referenčnimi pogoji;

Formula

| 2.67 | „faktor λ-premika (Sλ)“ pomeni izraz, ki opisuje potrebno prožnost sistema upravljanja motorja glede spremembe razmerja presežnega zraka λ, če uporablja motor za gorivo plinasto spojino, ki se razlikuje od čistega metana (za izračun Sλ glej Dodatek 5 k Prilogi 4). |
| --- | --- |

2.67

„faktor λ-premika (Sλ

λ

3.   Vloga za podelitev homologacije

| 3.1 | Vloga za podelitev homologacije za sistem motorja ali družino motorjev kot samostojno tehnično enoto |
| --- | --- |

3.1

Vloga za podelitev homologacije za sistem motorja ali družino motorjev kot samostojno tehnično enoto

| 3.1.1 | Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik homologacijskemu organu predloži vlogo za podelitev homologacije za sistem motorja ali družino motorjev kot samostojno tehnično enoto. |
| --- | --- |

3.1.1

Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik homologacijskemu organu predloži vlogo za podelitev homologacije za sistem motorja ali družino motorjev kot samostojno tehnično enoto.

| 3.1.2 | Vloga iz odstavka 3.1.1 se sestavi v skladu z vzorcem opisnega lista, ki je določen v Prilogi 1. Za ta namen se uporablja del 1 Priloge 1. |
| --- | --- |

3.1.2

Vloga iz odstavka 3.1.1 se sestavi v skladu z vzorcem opisnega lista, ki je določen v Prilogi 1. Za ta namen se uporablja del 1 Priloge 1.

| 3.1.3 | Proizvajalec skupaj z vlogo predloži dokumentacijski paket, v katerem so v celoti opredeljeni vsi elementi konstrukcije, ki vplivajo na emisije, strategijo za nadzor emisij sistema motorja in načine, s katerimi sistem motorja nadzira izhodne spremenljivke, ki vplivajo na emisije, ne glede na to, ali je navedeni nadzor posreden ali neposreden, in ukrepi za preprečevanje nedovoljenega poseganja ter v katerem je v celoti opredeljen sistem za opozarjanje in prisilo voznika v skladu z odstavkoma 4 in 5 Priloge 11.
  Homologacijski organ dokumentacijski paket označi in datira ter ga hrani vsaj deset let po podelitvi homologacije.
  Dokumentacijski paket je sestavljen iz naslednjih delov:


  (a) | informacije iz odstavka 5.1.4; |
| --- | --- | --- |

3.1.3

Proizvajalec skupaj z vlogo predloži dokumentacijski paket, v katerem so v celoti opredeljeni vsi elementi konstrukcije, ki vplivajo na emisije, strategijo za nadzor emisij sistema motorja in načine, s katerimi sistem motorja nadzira izhodne spremenljivke, ki vplivajo na emisije, ne glede na to, ali je navedeni nadzor posreden ali neposreden, in ukrepi za preprečevanje nedovoljenega poseganja ter v katerem je v celoti opredeljen sistem za opozarjanje in prisilo voznika v skladu z odstavkoma 4 in 5 Priloge 11.

Homologacijski organ dokumentacijski paket označi in datira ter ga hrani vsaj deset let po podelitvi homologacije.

Dokumentacijski paket je sestavljen iz naslednjih delov:

(a)

informacije iz odstavka 5.1.4;

| (b) | dokumentacijskega paketa o pomožnih strategijah za nadzor emisij, kot je opisan v Prilogi 2D k tej uredbi, da se homologacijskim organom omogoči ocena pravilne uporabe pomožnih strategij za nadzor emisij. |
| --- | --- |

(b)

dokumentacijskega paketa o pomožnih strategijah za nadzor emisij, kot je opisan v Prilogi 2D k tej uredbi, da se homologacijskim organom omogoči ocena pravilne uporabe pomožnih strategij za nadzor emisij.

Homologacijski organ na zahtevo proizvajalca izvede predhodno oceno pomožne strategije za nadzor emisij za nove tipe vozil. V tem primeru proizvajalec homologacijskemu organu osnutek dokumentacijskega paketa o pomožnih strategijah za nadzor emisij predloži najmanj dva in največ dvanajst mesecev pred začetkom postopka homologacije.

Homologacijski organ predhodno oceno izvede na podlagi osnutka dokumentacijskega paketa o pomožnih strategijah za nadzor emisij, ki ga predloži proizvajalec. Izvede jo v skladu z metodologijo, opisano v Dodatku 2 k Prilogi 10. V izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih lahko odstopa od navedene metodologije.

Za namene homologacije predhodna ocena pomožne strategije za nadzor emisij za nove tipe vozil ostane veljavna 18 mesecev. Navedeno obdobje se lahko podaljša za dodatnih 12 mesecev, če proizvajalec homologacijskemu organu predloži dokaze, da na trgu niso na voljo nobene nove tehnologije, ki bi spremenile predhodno oceno pomožne strategije za nadzor emisij.

| 3.1.4 | Poleg informacij iz odstavka 3.1.3 proizvajalec predloži tudi naslednje informacije:


  (a) | pri motorjih s prisilnim vžigom izjavo proizvajalca o najmanjšem odstotku neuspelih vžigov na skupno število vžigov, ki lahko povzročijo, da emisije presežejo vrednosti iz Priloge 9A, če bi ta odstotek neuspelih vžigov obstajal od začetka preizkusa emisij iz Priloge 4, ali lahko povzročijo pregrevanje katalizatorja ali katalizatorjev izpušnih plinov, preden bi nastala nepopravljiva škoda; |
| --- | --- | --- |

3.1.4

Poleg informacij iz odstavka 3.1.3 proizvajalec predloži tudi naslednje informacije:

(a)

pri motorjih s prisilnim vžigom izjavo proizvajalca o najmanjšem odstotku neuspelih vžigov na skupno število vžigov, ki lahko povzročijo, da emisije presežejo vrednosti iz Priloge 9A, če bi ta odstotek neuspelih vžigov obstajal od začetka preizkusa emisij iz Priloge 4, ali lahko povzročijo pregrevanje katalizatorja ali katalizatorjev izpušnih plinov, preden bi nastala nepopravljiva škoda;

| (b) | opis določb, sprejetih za preprečevanje nedovoljenega poseganja v računalnike za nadzor emisij in njihovo spreminjanje, vključno z možnostjo za posodabljanje s programom, ki ga je odobril proizvajalec, ali kalibriranjem; |
| --- | --- |

(b)

opis določb, sprejetih za preprečevanje nedovoljenega poseganja v računalnike za nadzor emisij in njihovo spreminjanje, vključno z možnostjo za posodabljanje s programom, ki ga je odobril proizvajalec, ali kalibriranjem;

| (c) | dokumentacijo sistema OBD v skladu z zahtevami iz odstavka 8 Priloge 9B; |
| --- | --- |

(c)

dokumentacijo sistema OBD v skladu z zahtevami iz odstavka 8 Priloge 9B;

| (d) | informacije v zvezi z OBD za dostop do OBD v skladu z zahtevami iz Priloge 14 k temu pravilniku; |
| --- | --- |

(d)

informacije v zvezi z OBD za dostop do OBD v skladu z zahtevami iz Priloge 14 k temu pravilniku;

| (e) | izjavo o skladnosti emisij zunaj preizkuševalnega cikla z zahtevami odstavka 5.1.3 in odstavka 10 Priloge 10; |
| --- | --- |

(e)

izjavo o skladnosti emisij zunaj preizkuševalnega cikla z zahtevami odstavka 5.1.3 in odstavka 10 Priloge 10;

| (f) | izjavo o skladnosti učinkovitosti OBD med uporabo z zahtevami iz Dodatka 2 k Prilogi 9A; |
| --- | --- |

(f)

izjavo o skladnosti učinkovitosti OBD med uporabo z zahtevami iz Dodatka 2 k Prilogi 9A;

| (g) | začetni načrt za preizkušanje v prometu v skladu z odstavkom 2.4 Priloge 8; |
| --- | --- |

(g)

začetni načrt za preizkušanje v prometu v skladu z odstavkom 2.4 Priloge 8;

| (h) | (če je primerno) kopije drugih homologacij z ustreznimi podatki, ki omogočajo razširitev homologacij in določanje faktorjev poslabšanja; |
| --- | --- |

(h)

(če je primerno) kopije drugih homologacij z ustreznimi podatki, ki omogočajo razširitev homologacij in določanje faktorjev poslabšanja;

| (i) | (če je primerno) dokumentacijski paket, ki se zahteva po tem pravilniku za pravilno vgradnjo motorja, homologiranega kot samostojna tehnična enota. |
| --- | --- |

(i)

(če je primerno) dokumentacijski paket, ki se zahteva po tem pravilniku za pravilno vgradnjo motorja, homologiranega kot samostojna tehnična enota.

| 3.1.5 | Proizvajalec tehnični službi, pristojni za izvajanje homologacijskih preizkusov, predloži motor ali (če je primerno) osnovni motor, ki predstavlja tip, za katerega se zahteva homologacija. |
| --- | --- |

3.1.5

Proizvajalec tehnični službi, pristojni za izvajanje homologacijskih preizkusov, predloži motor ali (če je primerno) osnovni motor, ki predstavlja tip, za katerega se zahteva homologacija.

| 3.1.6 | Spremembe znamke sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, do katerih pride po homologaciji, homologacije ne razveljavijo samodejno, razen če se njihove prvotne tehnične značilnosti ali tehnični parametri spremenijo tako, da to vpliva na delovanje motorja ali sistema za nadzor onesnaževanja. |
| --- | --- |

3.1.6

Spremembe znamke sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, do katerih pride po homologaciji, homologacije ne razveljavijo samodejno, razen če se njihove prvotne tehnične značilnosti ali tehnični parametri spremenijo tako, da to vpliva na delovanje motorja ali sistema za nadzor onesnaževanja.

| 3.2 | Vloga za podelitev homologacije za vozilo s homologiranim sistemom motorja glede na emisije |
| --- | --- |

3.2

Vloga za podelitev homologacije za vozilo s homologiranim sistemom motorja glede na emisije

| 3.2.1 | Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik homologacijskemu organu predloži vlogo za podelitev homologacije za vozilo s homologiranim sistemom motorja glede na emisije. |
| --- | --- |

3.2.1

Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik homologacijskemu organu predloži vlogo za podelitev homologacije za vozilo s homologiranim sistemom motorja glede na emisije.

| 3.2.2 | Vloga iz odstavka 3.2.1 se sestavi v skladu z vzorcem opisnega lista, ki je določen v delu 2 Priloge 1. Tej vlogi se priloži kopija certifikata o homologaciji za sistem motorja ali družino motorjev kot samostojno tehnično enoto. |
| --- | --- |

3.2.2

Vloga iz odstavka 3.2.1 se sestavi v skladu z vzorcem opisnega lista, ki je določen v delu 2 Priloge 1. Tej vlogi se priloži kopija certifikata o homologaciji za sistem motorja ali družino motorjev kot samostojno tehnično enoto.

| 3.2.3 | Proizvajalec predloži dokumentacijski paket, v katerem so v celoti opredeljeni elementi sistema za opozarjanje in prisilo voznika, ki je vgrajen v vozilo in določen v Prilogi 11. Ta dokumentacijski paket se zagotovi v skladu z odstavkom 3.1.3. |
| --- | --- |

3.2.3

Proizvajalec predloži dokumentacijski paket, v katerem so v celoti opredeljeni elementi sistema za opozarjanje in prisilo voznika, ki je vgrajen v vozilo in določen v Prilogi 11. Ta dokumentacijski paket se zagotovi v skladu z odstavkom 3.1.3.

| 3.2.4 | Poleg informacij iz odstavka 3.2.3 proizvajalec predloži tudi naslednje informacije:


  (a) | opis ukrepov, sprejetih za preprečevanje nedovoljenega poseganja v krmilne enote vozila, ki jih zajema ta pravilnik, in njihovo spreminjanje, vključno z možnostjo za posodabljanje s programom, ki ga je odobril proizvajalec, ali kalibriranjem; |
| --- | --- | --- |

3.2.4

Poleg informacij iz odstavka 3.2.3 proizvajalec predloži tudi naslednje informacije:

(a)

opis ukrepov, sprejetih za preprečevanje nedovoljenega poseganja v krmilne enote vozila, ki jih zajema ta pravilnik, in njihovo spreminjanje, vključno z možnostjo za posodabljanje s programom, ki ga je odobril proizvajalec, ali kalibriranjem;

| (b) | opis sestavnih delov OBD na vozilu v skladu z zahtevami odstavka 8 Priloge 9B; |
| --- | --- |

(b)

opis sestavnih delov OBD na vozilu v skladu z zahtevami odstavka 8 Priloge 9B;

| (c) | informacije v zvezi s sestavnimi deli OBD na vozilu za dostop do OBD; |
| --- | --- |

(c)

informacije v zvezi s sestavnimi deli OBD na vozilu za dostop do OBD;

| (d) | (če je primerno) kopije drugih homologacij z ustreznimi podatki za razširitev homologacij. |
| --- | --- |

(d)

(če je primerno) kopije drugih homologacij z ustreznimi podatki za razširitev homologacij.

| 3.2.5 | Spremembe znamke sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, do katerih pride po homologaciji, homologacije ne razveljavijo samodejno, razen če se njihove prvotne tehnične značilnosti ali tehnični parametri spremenijo tako, da to vpliva na delovanje motorja ali sistema za nadzor onesnaževanja. |
| --- | --- |

3.2.5

Spremembe znamke sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, do katerih pride po homologaciji, homologacije ne razveljavijo samodejno, razen če se njihove prvotne tehnične značilnosti ali tehnični parametri spremenijo tako, da to vpliva na delovanje motorja ali sistema za nadzor onesnaževanja.

| 3.3 | Vloga za podelitev homologacije za vozilo glede na emisije |
| --- | --- |

3.3

Vloga za podelitev homologacije za vozilo glede na emisije

| 3.3.1 | Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik homologacijskemu organu predloži vlogo za podelitev homologacije za vozilo glede na emisije. |
| --- | --- |

3.3.1

Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik homologacijskemu organu predloži vlogo za podelitev homologacije za vozilo glede na emisije.

| 3.3.2 | Vloga iz odstavka 3.3.1 se sestavi v skladu z vzorcem opisnega lista, ki je določen v Prilogi 1. Za ta namen se uporabljata del 1 in del 2 navedene priloge. |
| --- | --- |

3.3.2

Vloga iz odstavka 3.3.1 se sestavi v skladu z vzorcem opisnega lista, ki je določen v Prilogi 1. Za ta namen se uporabljata del 1 in del 2 navedene priloge.

| 3.3.3 | Proizvajalec predloži dokumentacijski paket, v katerem so v celoti opredeljeni vsi elementi konstrukcije, ki vplivajo na emisije, strategijo za nadzor emisij sistema motorja in načine, s katerimi sistem motorja nadzira izhodne spremenljivke, ki vplivajo na emisije, ne glede na to, ali je nadzor posreden ali neposreden, ter v katerem je v celoti opredeljen sistem za opozarjanje in prisilo voznika v skladu s Prilogo 11. Ta dokumentacijski paket se zagotovi v skladu z odstavkom 3.1.3. |
| --- | --- |

3.3.3

Proizvajalec predloži dokumentacijski paket, v katerem so v celoti opredeljeni vsi elementi konstrukcije, ki vplivajo na emisije, strategijo za nadzor emisij sistema motorja in načine, s katerimi sistem motorja nadzira izhodne spremenljivke, ki vplivajo na emisije, ne glede na to, ali je nadzor posreden ali neposreden, ter v katerem je v celoti opredeljen sistem za opozarjanje in prisilo voznika v skladu s Prilogo 11. Ta dokumentacijski paket se zagotovi v skladu z odstavkom 3.1.3.

| 3.3.4 | Poleg informacij iz odstavka 3.3.3 proizvajalec predloži informacije iz odstavka 3.1.4 od (a) do (h) in odstavka 3.2.4 od (a) do (d). |
| --- | --- |

3.3.4

Poleg informacij iz odstavka 3.3.3 proizvajalec predloži informacije iz odstavka 3.1.4 od (a) do (h) in odstavka 3.2.4 od (a) do (d).

| 3.3.5 | Proizvajalec tehnični službi, pristojni za izvajanje homologacijskih preizkusov, predloži motor, ki predstavlja tip, za katerega se zahteva homologacija. |
| --- | --- |

3.3.5

Proizvajalec tehnični službi, pristojni za izvajanje homologacijskih preizkusov, predloži motor, ki predstavlja tip, za katerega se zahteva homologacija.

| 3.3.6 | Spremembe znamke sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, do katerih pride po homologaciji, homologacije ne razveljavijo samodejno, razen če se njihove prvotne tehnične značilnosti ali tehnični parametri spremenijo tako, da to vpliva na delovanje motorja ali sistema za nadzor onesnaževanja. |
| --- | --- |

3.3.6

Spremembe znamke sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, do katerih pride po homologaciji, homologacije ne razveljavijo samodejno, razen če se njihove prvotne tehnične značilnosti ali tehnični parametri spremenijo tako, da to vpliva na delovanje motorja ali sistema za nadzor onesnaževanja.

| 3.4 | Vloga za podelitev homologacije za tip nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja kot samostojne tehnične enote |
| --- | --- |

3.4

Vloga za podelitev homologacije za tip nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja kot samostojne tehnične enote

| 3.4.1 | Proizvajalec homologacijskemu organu predloži vlogo za podelitev homologacije za tip nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja kot samostojne tehnične enote. |
| --- | --- |

3.4.1

Proizvajalec homologacijskemu organu predloži vlogo za podelitev homologacije za tip nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja kot samostojne tehnične enote.

| 3.4.2 | Vloga se sestavi v skladu z vzorcem opisnega lista, ki je določen v Dodatku 1 k Prilogi 13. |
| --- | --- |

3.4.2

Vloga se sestavi v skladu z vzorcem opisnega lista, ki je določen v Dodatku 1 k Prilogi 13.

| 3.4.3 | Proizvajalec predloži izjavo o skladnosti z zahtevami v zvezi z dostopom do podatkov OBD. |
| --- | --- |

3.4.3

Proizvajalec predloži izjavo o skladnosti z zahtevami v zvezi z dostopom do podatkov OBD.

| 3.4.4 | Proizvajalec tehnični službi, pristojni za izvajanje homologacijskih preizkusov, predloži naslednje:


  (a) | sistem(-e) motorja tipa, homologiranega v skladu s tem pravilnikom, ki ima nameščeno novo originalno napravo za nadzor onesnaževanja; |
| --- | --- | --- |

3.4.4

Proizvajalec tehnični službi, pristojni za izvajanje homologacijskih preizkusov, predloži naslednje:

(a)

sistem(-e) motorja tipa, homologiranega v skladu s tem pravilnikom, ki ima nameščeno novo originalno napravo za nadzor onesnaževanja;

| (b) | en vzorec tipa nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja; |
| --- | --- |

(b)

en vzorec tipa nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja;

| (c) | Če gre za nadomestno napravo za nadzor onesnaževanja, ki je namenjena namestitvi na vozilo z vgrajenim sistemom OBD, dodaten vzorec tipa nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja. |
| --- | --- |

(c)

Če gre za nadomestno napravo za nadzor onesnaževanja, ki je namenjena namestitvi na vozilo z vgrajenim sistemom OBD, dodaten vzorec tipa nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja.

| 3.4.5 | Za namene točke (a) odstavka 3.4.4 preizkusne motorje izbere vlagatelj po dogovoru s homologacijskim organom.
  Preizkusni pogoji so skladni z zahtevami iz odstavka 6 Priloge 4.
  Preizkusni motorji morajo izpolnjevati naslednje zahteve:


  (a) | njihov sistem za nadzor emisij ne sme imeti napak; |
| --- | --- | --- |

3.4.5

Za namene točke (a) odstavka 3.4.4 preizkusne motorje izbere vlagatelj po dogovoru s homologacijskim organom.

Preizkusni pogoji so skladni z zahtevami iz odstavka 6 Priloge 4.

Preizkusni motorji morajo izpolnjevati naslednje zahteve:

(a)

njihov sistem za nadzor emisij ne sme imeti napak;

| (b) | vsak okvarjen ali čezmerno obrabljen originalni del, povezan z nadzorom emisij, se mora popraviti ali nadomestiti; |
| --- | --- |

(b)

vsak okvarjen ali čezmerno obrabljen originalni del, povezan z nadzorom emisij, se mora popraviti ali nadomestiti;

| (c) | pred preizkušanjem emisij morajo biti motorji pravilno naravnani in nastavljeni v skladu s specifikacijami proizvajalca. |
| --- | --- |

(c)

pred preizkušanjem emisij morajo biti motorji pravilno naravnani in nastavljeni v skladu s specifikacijami proizvajalca.

| 3.4.6 | Za namene točk (b) in (c) odstavka 3.4.4 je vzorec jasno in neizbrisno označen z blagovno znamko vlagatelja in njegovo trgovsko oznako. |
| --- | --- |

3.4.6

Za namene točk (b) in (c) odstavka 3.4.4 je vzorec jasno in neizbrisno označen z blagovno znamko vlagatelja in njegovo trgovsko oznako.

| 3.4.7 | Za namene točke (c) odstavka 3.4.4 je vzorec kvalificiran okvarjen sestavni del. |
| --- | --- |

3.4.7

Za namene točke (c) odstavka 3.4.4 je vzorec kvalificiran okvarjen sestavni del.

4.   Homologacija

| 4.1 | Za pridobitev homologacije za sistem motorja ali družino motorjev kot samostojno tehnično enoto, homologacije za vozilo s homologiranim sistemom motorja glede na emisije ali homologacije za vozilo glede na emisije proizvajalec v skladu z določbami tega pravilnika dokaže, da se za vozila ali sisteme motorja opravljajo preizkusi ter da so skladni z zahtevami iz odstavka 5 ter prilogami 4, 6, 7, 9A, 9B, 9C, 10, 11 in 12. Proizvajalec zagotovi tudi skladnost s specifikacijami za referenčna goriva iz Priloge 5.
  Za pridobitev homologacije za vozilo s homologiranim sistemom motorja glede na emisije ali homologacije za vozilo glede na emisije proizvajalec zagotovi skladnost z zahtevami za vgradnjo iz odstavka 6. |
| --- | --- |

4.1

Za pridobitev homologacije za sistem motorja ali družino motorjev kot samostojno tehnično enoto, homologacije za vozilo s homologiranim sistemom motorja glede na emisije ali homologacije za vozilo glede na emisije proizvajalec v skladu z določbami tega pravilnika dokaže, da se za vozila ali sisteme motorja opravljajo preizkusi ter da so skladni z zahtevami iz odstavka 5 ter prilogami 4, 6, 7, 9A, 9B, 9C, 10, 11 in 12. Proizvajalec zagotovi tudi skladnost s specifikacijami za referenčna goriva iz Priloge 5.

Za pridobitev homologacije za vozilo s homologiranim sistemom motorja glede na emisije ali homologacije za vozilo glede na emisije proizvajalec zagotovi skladnost z zahtevami za vgradnjo iz odstavka 6.

| 4.2 | Za pridobitev razširitve homologacije glede na emisije za vozilo, homologirano v skladu s tem pravilnikom, katerega referenčna masa je večja od 2 380 kg, vendar ne presega 2 610 kg, proizvajalec izpolni zahteve iz Dodatka 1 k Prilogi 12. |
| --- | --- |

4.2

Za pridobitev razširitve homologacije glede na emisije za vozilo, homologirano v skladu s tem pravilnikom, katerega referenčna masa je večja od 2 380 kg, vendar ne presega 2 610 kg, proizvajalec izpolni zahteve iz Dodatka 1 k Prilogi 12.

| 4.3 | Za pridobitev homologacije za motor ali družino motorjev, ki uporabljajo kombinirano gorivo, kot samostojne tehnične enote, homologacije za vozilo, ki uporablja kombinirano gorivo, s homologiranim motorjem, ki uporablja kombinirano gorivo, glede na emisije ali homologacije za vozilo, ki uporablja kombinirano gorivo, glede na emisije proizvajalec poleg zahtev iz odstavka 4.1 dokaže, da se za vozila ali motor, ki uporabljajo kombinirano gorivo, opravljajo preizkusi ter da so skladni z zahtevami iz Priloge 15. |
| --- | --- |

4.3

Za pridobitev homologacije za motor ali družino motorjev, ki uporabljajo kombinirano gorivo, kot samostojne tehnične enote, homologacije za vozilo, ki uporablja kombinirano gorivo, s homologiranim motorjem, ki uporablja kombinirano gorivo, glede na emisije ali homologacije za vozilo, ki uporablja kombinirano gorivo, glede na emisije proizvajalec poleg zahtev iz odstavka 4.1 dokaže, da se za vozila ali motor, ki uporabljajo kombinirano gorivo, opravljajo preizkusi ter da so skladni z zahtevami iz Priloge 15.

| 4.4 | Rezervirano (3) |
| --- | --- |

4.4

Rezervirano (3

| 4.5 | Za pridobitev homologacije za sistem motorja ali družino motorjev kot samostojno tehnično enoto ali homologacije za vozilo glede na emisije proizvajalec zagotovi skladnost z zahtevami v zvezi z vrsto goriva za homologacijo na podlagi univerzalnega goriva ali, v primeru motorja s prisilnim vžigom s pogonom na zemeljski plin in utekočinjeni naftni plin, za homologacijo za omejeno vrsto goriva iz odstavka 4.6. |
| --- | --- |

4.5

Za pridobitev homologacije za sistem motorja ali družino motorjev kot samostojno tehnično enoto ali homologacije za vozilo glede na emisije proizvajalec zagotovi skladnost z zahtevami v zvezi z vrsto goriva za homologacijo na podlagi univerzalnega goriva ali, v primeru motorja s prisilnim vžigom s pogonom na zemeljski plin in utekočinjeni naftni plin, za homologacijo za omejeno vrsto goriva iz odstavka 4.6.

| 4.5.1 | tabele s povzetki zahtev za homologacijo motorjev s pogonom na zemeljski plin, motorjev s pogonom na utekočinjeni naftni plin in motorjev, ki uporabljajo kombinirano gorivo, so na voljo v Dodatku 4. |
| --- | --- |

4.5.1

tabele s povzetki zahtev za homologacijo motorjev s pogonom na zemeljski plin, motorjev s pogonom na utekočinjeni naftni plin in motorjev, ki uporabljajo kombinirano gorivo, so na voljo v Dodatku 4.

| 4.6 | Zahteve v zvezi s homologacijo za univerzalno vrsto goriva
  Homologacija za univerzalno vrsto goriva se podeli na podlagi zahtev iz odstavkov 4.6.1 do 4.6.6.1. |
| --- | --- |

4.6

Zahteve v zvezi s homologacijo za univerzalno vrsto goriva

Homologacija za univerzalno vrsto goriva se podeli na podlagi zahtev iz odstavkov 4.6.1 do 4.6.6.1.

| 4.6.1 | Osnovni motor izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika o ustreznih referenčnih gorivih iz Priloge 5. Posebne zahteve veljajo za motorje, ki uporabljajo zemeljski plin/biometan (vključno z motorji, ki uporabljajo kombinirano gorivo), kot je določeno v odstavku 4.6.3. |
| --- | --- |

4.6.1

Osnovni motor izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika o ustreznih referenčnih gorivih iz Priloge 5. Posebne zahteve veljajo za motorje, ki uporabljajo zemeljski plin/biometan (vključno z motorji, ki uporabljajo kombinirano gorivo), kot je določeno v odstavku 4.6.3.

| 4.6.2 | Če proizvajalec dovoli, da družina motorjev deluje s tržnimi gorivi, ki niso v skladu z referenčnimi gorivi iz Priloge 5 ali standardom CEN EN 228 (v primeru neosvinčenega bencina) oziroma standardom CEN EN 590 (v primeru dizelskega goriva), na primer FAME B100 (standard CEN EN 14214), mešanice dizelskega goriva FAME B20/B30 (standard CEN EN 16709), parafinsko gorivo (standard CEN EN 15940) ali drugo, mora proizvajalec poleg zahtev iz odstavka 4.6.1 izpolniti naslednje zahteve:


  (a) | opredeli goriva, ki jih lahko uporablja družina motorjev, v odstavku 3.2.2.2.1 opisnega lista iz dela 1 Priloge 1, s sklicevanjem bodisi na uradni standard bodisi na proizvodno specifikacijo tržnega goriva specifične blagovne znamke, ki ne ustreza nobenemu uradnemu standardu, na primer tistim iz odstavka 4.6.2. Poleg tega proizvajalec izjavi, da uporaba opredeljenega goriva ne vpliva na funkcionalnost sistema OBD; |
| --- | --- | --- |

4.6.2

Če proizvajalec dovoli, da družina motorjev deluje s tržnimi gorivi, ki niso v skladu z referenčnimi gorivi iz Priloge 5 ali standardom CEN EN 228 (v primeru neosvinčenega bencina) oziroma standardom CEN EN 590 (v primeru dizelskega goriva), na primer FAME B100 (standard CEN EN 14214), mešanice dizelskega goriva FAME B20/B30 (standard CEN EN 16709), parafinsko gorivo (standard CEN EN 15940) ali drugo, mora proizvajalec poleg zahtev iz odstavka 4.6.1 izpolniti naslednje zahteve:

(a)

opredeli goriva, ki jih lahko uporablja družina motorjev, v odstavku 3.2.2.2.1 opisnega lista iz dela 1 Priloge 1, s sklicevanjem bodisi na uradni standard bodisi na proizvodno specifikacijo tržnega goriva specifične blagovne znamke, ki ne ustreza nobenemu uradnemu standardu, na primer tistim iz odstavka 4.6.2. Poleg tega proizvajalec izjavi, da uporaba opredeljenega goriva ne vpliva na funkcionalnost sistema OBD;

| (b) | določi korekcijski faktor za moč za vsako gorivo v skladu z odstavkom 9.4.2.8, če je to primerno glede na določbe iz odstavka 9.4.2.7; opredeli faktor za vsako gorivo iz točke 3.2.2.2.2 opisnega lista, kot je določeno v delu 1 Priloge 1, če je primerno; |
| --- | --- |

(b)

določi korekcijski faktor za moč za vsako gorivo v skladu z odstavkom 9.4.2.8, če je to primerno glede na določbe iz odstavka 9.4.2.7; opredeli faktor za vsako gorivo iz točke 3.2.2.2.2 opisnega lista, kot je določeno v delu 1 Priloge 1, če je primerno;

| (c) | dokaže, da osnovni motor izpolnjuje zahteve iz Priloge 4 in Dodatka 1 k Prilogi 10 tega pravilnika v zvezi z opredeljenimi gorivi; homologacijski organ lahko zahteva, da se zahteve za dokazovanje dodatno razširijo na zahteve iz Priloge 7 in Priloge 9A; |
| --- | --- |

(c)

dokaže, da osnovni motor izpolnjuje zahteve iz Priloge 4 in Dodatka 1 k Prilogi 10 tega pravilnika v zvezi z opredeljenimi gorivi; homologacijski organ lahko zahteva, da se zahteve za dokazovanje dodatno razširijo na zahteve iz Priloge 7 in Priloge 9A;

| (d) | izpolni zahteve v zvezi s skladnostjo v prometu iz Priloge 8 o opredeljenih gorivih, vključno s katero koli mešanico opredeljenih goriv in goriv, ki so skladna z ustreznimi tržnimi standardi. |
| --- | --- |

(d)

izpolni zahteve v zvezi s skladnostjo v prometu iz Priloge 8 o opredeljenih gorivih, vključno s katero koli mešanico opredeljenih goriv in goriv, ki so skladna z ustreznimi tržnimi standardi.

Na zahtevo proizvajalca se zahteve iz tega odstavka uporabljajo za goriva, ki se uporabljajo za vojaške namene.

Za namene pododstavka 4.6.2(a) se pri preizkusih emisij, ki se izvajajo za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz te uredbe, poročilu o preizkusu priloži poročilo o analizi preizkusnega goriva, ki vsebuje najmanj parametre iz uradne specifikacije proizvajalca goriva.

| 4.6.3 | Pri motorjih, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin/biometan, vključno z motorji na kombinirano gorivo, proizvajalec dokaže, da se osnovni motorji lahko prilagodijo kateri koli sestavi zemeljskega plina/biometana, ki bi se pojavila na tržišču. To dokazovanje se izvede v skladu s tem odstavkom, v primeru motorjev na kombinirano gorivo pa tudi v skladu z dodatnimi določbami o postopku prilagajanja gorivu iz odstavka 6.4 Priloge 15 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.6.3

Pri motorjih, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin/biometan, vključno z motorji na kombinirano gorivo, proizvajalec dokaže, da se osnovni motorji lahko prilagodijo kateri koli sestavi zemeljskega plina/biometana, ki bi se pojavila na tržišču. To dokazovanje se izvede v skladu s tem odstavkom, v primeru motorjev na kombinirano gorivo pa tudi v skladu z dodatnimi določbami o postopku prilagajanja gorivu iz odstavka 6.4 Priloge 15 k temu pravilniku.

| 4.6.3.1 | Pri stisnjenem zemeljskem plinu/biometanu (SZP) sta običajni dve vrsti goriva, visokokalorično gorivo (plin iz območja H) in nizkokalorično gorivo (plin iz območja L), vendar imata zelo širok razpon znotraj obeh območij; do bistvenih razlik prihaja pri energijski vsebnosti, izraženi z Wobbejevim indeksom, in pri faktorju λ-premika (Sλ). Zemeljski plini s faktorjem λ-premika med 0,89 in 1,08 (0,89 ≤Sλ ≤ 1,08) spadajo v območje H, zemeljski plini s faktorjem λ-premika med 1,08 in 1,19 (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19) pa v območje L. Sestava referenčnih goriv upošteva ekstremne razlike v Sλ.
  Osnovni motor izpolnjuje zahteve tega pravilnika o referenčnih gorivih GR (gorivo 1) in G25 (gorivo 2) iz Priloge 5 brez kakršnega koli ročnega prilagajanja sistema za napajanje motorja z gorivom med obema preizkusoma (zahtevano je samoprilagajanje). Po menjavi goriva je dovoljen en vroči cikel WHTC prilagoditvenega teka brez merjenja. Po prilagoditvenem teku se motor ohladi v skladu z odstavkom 7.6.1 Priloge 4. |
| --- | --- |

4.6.3.1

Pri stisnjenem zemeljskem plinu/biometanu (SZP) sta običajni dve vrsti goriva, visokokalorično gorivo (plin iz območja H) in nizkokalorično gorivo (plin iz območja L), vendar imata zelo širok razpon znotraj obeh območij; do bistvenih razlik prihaja pri energijski vsebnosti, izraženi z Wobbejevim indeksom, in pri faktorju λ-premika (Sλ

λ

λ

λ

Osnovni motor izpolnjuje zahteve tega pravilnika o referenčnih gorivih GR (gorivo 1) in G25 (gorivo 2) iz Priloge 5 brez kakršnega koli ročnega prilagajanja sistema za napajanje motorja z gorivom med obema preizkusoma (zahtevano je samoprilagajanje). Po menjavi goriva je dovoljen en vroči cikel WHTC prilagoditvenega teka brez merjenja. Po prilagoditvenem teku se motor ohladi v skladu z odstavkom 7.6.1 Priloge 4.

R

25

| 4.6.3.1.1 | Na zahtevo proizvajalca se lahko motor preizkusi s tretjim gorivom (gorivo 3), če je faktor λ-premika (Sλ) med 0,89 (tj. spodnjim območjem GR) in 1,19 (tj. zgornjim območjem G25), na primer, če je gorivo 3 tržno gorivo. Rezultati tega preizkusa se lahko uporabijo kot podlaga za ovrednotenje skladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

4.6.3.1.1

Na zahtevo proizvajalca se lahko motor preizkusi s tretjim gorivom (gorivo 3), če je faktor λ-premika (Sλ

R

25

| 4.6.3.2 | Pri motorjih, ki uporabljajo utekočinjeni zemeljski plin/utekočinjeni biometan (UZP), osnovni motor izpolnjuje zahteve tega pravilnika o referenčnih gorivih GR (gorivo 1) in G20 (gorivo 2) iz Priloge 5 brez kakršnega koli ročnega prilagajanja gorivu motorja med obema preizkusoma (zahtevano je samoprilagajanje). Po menjavi goriva je dovoljen en vroči cikel WHTC prilagoditvenega teka brez merjenja. Po prilagoditvenem teku se motor ohladi v skladu z odstavkom 7.6.1 Priloge 4. |
| --- | --- |

4.6.3.2

Pri motorjih, ki uporabljajo utekočinjeni zemeljski plin/utekočinjeni biometan (UZP), osnovni motor izpolnjuje zahteve tega pravilnika o referenčnih gorivih GR

20

| 4.6.4 | Pri motorju na stisnjeni zemeljski plin/biometan (SZP), ki se avtomatsko prilagaja v območju plinov H in območju plinov L ter pri katerem se z uporabo stikala preklaplja med območjem H in območjem L, se osnovni motor preizkusi pri vsakem položaju stikala z ustreznim referenčnim gorivom, kot je za vsako območje posebej določeno v Prilogi 5. Gorivi sta GR (gorivo 1) in G23 (gorivo 3) za območje visokokaloričnih plinov (H) ter G25 (gorivo 2) in G23 (gorivo 3) za območje nizkokaloričnih plinov (L). Osnovni motor mora izpolnjevati zahteve te uredbe pri obeh položajih stikala brez kakršnega koli prilagajanja sistema napajanja z gorivom med obema preizkusoma pri posameznem položaju stikala. Po menjavi goriva je dovoljen en vroči cikel WHTC prilagoditvenega teka brez merjenja. Po prilagoditvenem teku se motor ohladi v skladu z odstavkom 7.6.1 Priloge 4. |
| --- | --- |

4.6.4

Pri motorju na stisnjeni zemeljski plin/biometan (SZP), ki se avtomatsko prilagaja v območju plinov H in območju plinov L ter pri katerem se z uporabo stikala preklaplja med območjem H in območjem L, se osnovni motor preizkusi pri vsakem položaju stikala z ustreznim referenčnim gorivom, kot je za vsako območje posebej določeno v Prilogi 5. Gorivi sta GR

23

25

23

| 4.6.4.1 | Na zahtevo proizvajalca se lahko motor preizkusi s tretjim gorivom namesto z gorivom G23 (gorivo 3), če je faktor λ-premika (Sλ) med 0,89 (tj. spodnjim območjem GR) in 1,19 (tj. zgornjim območjem G25), na primer, če je gorivo 3 tržno gorivo. Rezultati tega preizkusa se lahko uporabijo kot podlaga za ovrednotenje skladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

4.6.4.1

Na zahtevo proizvajalca se lahko motor preizkusi s tretjim gorivom namesto z gorivom G23

λ

R

25

| 4.6.5 | Pri motorjih na zemeljski plin/biometan se razmerje med rezultati emisij „r“ za vsako onesnaževalo določi na naslednji način:


  r = | rezultat emisij pri referenčnem gorivu 2 |
| --- | --- | --- |
| rezultat emisij pri referenčnem gorivu 1 |

4.6.5

Pri motorjih na zemeljski plin/biometan se razmerje med rezultati emisij „r“ za vsako onesnaževalo določi na naslednji način:

r =

rezultat emisij pri referenčnem gorivu 2

rezultat emisij pri referenčnem gorivu 1

ali

| ra = | rezultat emisij pri referenčnem gorivu 2 |
| --- | --- |
| rezultat emisij pri referenčnem gorivu 3 |

ra =

a

rezultat emisij pri referenčnem gorivu 2

rezultat emisij pri referenčnem gorivu 3

in

| rb = | rezultat emisij pri referenčnem gorivu 1 |
| --- | --- |
| rezultat emisij pri referenčnem gorivu 3 |

rb =

b

rezultat emisij pri referenčnem gorivu 1

rezultat emisij pri referenčnem gorivu 3

| 4.6.6 | Pri UNP proizvajalec dokaže, da se osnovni motor lahko prilagodi kateri koli sestavi goriva, ki bi se pojavila na tržišču.
  Pri UNP se spreminja sestava C3/C4. Te razlike se odražajo v referenčnih gorivih. Osnovni motor mora izpolnjevati zahteve glede emisij v zvezi z referenčnima gorivoma A in B iz Priloge 5 brez kakršnega koli prilagajanja sistema napajanja z gorivom med preizkusoma. Po menjavi goriva je dovoljen en vroči cikel WHTC prilagoditvenega teka brez merjenja. Po prilagoditvenem teku se motor ohladi v skladu z odstavkom 7.6.1 Priloge 4. |
| --- | --- |

4.6.6

Pri UNP proizvajalec dokaže, da se osnovni motor lahko prilagodi kateri koli sestavi goriva, ki bi se pojavila na tržišču.

Pri UNP se spreminja sestava C3/C4. Te razlike se odražajo v referenčnih gorivih. Osnovni motor mora izpolnjevati zahteve glede emisij v zvezi z referenčnima gorivoma A in B iz Priloge 5 brez kakršnega koli prilagajanja sistema napajanja z gorivom med preizkusoma. Po menjavi goriva je dovoljen en vroči cikel WHTC prilagoditvenega teka brez merjenja. Po prilagoditvenem teku se motor ohladi v skladu z odstavkom 7.6.1 Priloge 4.

| 4.6.6.1 | Razmerje med rezultati emisij "r" se za vsako onesnaževalo določi tako:


  r = | rezultat emisij na referenčnem gorivu B |
| --- | --- | --- |
| rezultat emisij na referenčnem gorivu A |

4.6.6.1

Razmerje med rezultati emisij "r" se za vsako onesnaževalo določi tako:

r =

rezultat emisij na referenčnem gorivu B

rezultat emisij na referenčnem gorivu A

| 4.7 | Zahteve za homologacijo za omejeno vrsto goriva za motorje, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin/biometan ali UNP, vključno z motorji na kombinirano gorivo
  Homologacija za omejeno vrsto goriva se podeli na podlagi zahtev iz odstavkov 4.7.1 do 4.7.2.3. |
| --- | --- |

4.7

Zahteve za homologacijo za omejeno vrsto goriva za motorje, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin/biometan ali UNP, vključno z motorji na kombinirano gorivo

Homologacija za omejeno vrsto goriva se podeli na podlagi zahtev iz odstavkov 4.7.1 do 4.7.2.3.

| 4.7.1 | Homologacija za emisije izpušnih plinov iz motorja na SZP, prirejenega za obratovanje na pline iz območja H ali pline iz območja L. |
| --- | --- |

4.7.1

Homologacija za emisije izpušnih plinov iz motorja na SZP, prirejenega za obratovanje na pline iz območja H ali pline iz območja L.

| 4.7.1.1 | Osnovni motor se preizkusi na ustrezno referenčno gorivo, kot je določeno v Prilogi 5, za ustrezno območje. Gorivi sta GR (gorivo 1) in G23 (gorivo 3) za območje visokokaloričnih plinov (H) ter G25 (gorivo 2) in G23 (gorivo 3) za območje nizkokaloričnih plinov (L). Osnovni motor mora izpolnjevati zahteve te uredbe brez kakršnega koli prilagajanja sistema napajanja z gorivom med obema preizkusoma. Po menjavi goriva je dovoljen en vroči cikel WHTC prilagoditvenega teka brez merjenja. Po prilagoditvenem teku se motor ohladi v skladu z odstavkom 7.6.1 Priloge 4. |
| --- | --- |

4.7.1.1

Osnovni motor se preizkusi na ustrezno referenčno gorivo, kot je določeno v Prilogi 5, za ustrezno območje. Gorivi sta GR

23

25

23

| 4.7.1.2 | Na zahtevo proizvajalca se lahko motor preizkusi s tretjim gorivom namesto z gorivom G23 (gorivo 3), če je faktor λ-premika (Sλ) med 0,89 (tj. spodnjim območjem GR) in 1,19 (tj. zgornjim območjem G25), na primer, če je gorivo 3 tržno gorivo. Rezultati tega preizkusa se lahko uporabijo kot podlaga za ovrednotenje skladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

4.7.1.2

Na zahtevo proizvajalca se lahko motor preizkusi s tretjim gorivom namesto z gorivom G23

λ

R

25

| 4.7.1.3 | Razmerje med rezultati emisij "r" se za vsako onesnaževalo določi tako:


  r = | rezultat emisij pri referenčnem gorivu 2 |
| --- | --- | --- |
| rezultat emisij pri referenčnem gorivu 1 |

4.7.1.3

Razmerje med rezultati emisij "r" se za vsako onesnaževalo določi tako:

r =

rezultat emisij pri referenčnem gorivu 2

rezultat emisij pri referenčnem gorivu 1

ali

| ra = | rezultat emisij pri referenčnem gorivu 2 |
| --- | --- |
| rezultat emisij pri referenčnem gorivu 3 |

ra =

a

rezultat emisij pri referenčnem gorivu 2

rezultat emisij pri referenčnem gorivu 3

in

| rb = | rezultat emisij pri referenčnem gorivu 1 |
| --- | --- |
| rezultat emisij pri referenčnem gorivu 3 |

rb =

b

rezultat emisij pri referenčnem gorivu 1

rezultat emisij pri referenčnem gorivu 3

| 4.7.1.4 | Ob dobavi kupcu ima motor oznako v skladu z odstavkom 4.12.8, na kateri je navedeno, za katero območje plinov je motor homologiran. |
| --- | --- |

4.7.1.4

Ob dobavi kupcu ima motor oznako v skladu z odstavkom 4.12.8, na kateri je navedeno, za katero območje plinov je motor homologiran.

| 4.7.2 | Homologacija za emisije izpušnih plinov iz motorja, ki za gorivo uporablja zemeljski plin ali UNP in je predviden za delovanje na eno specifično sestavo goriva. |
| --- | --- |

4.7.2

Homologacija za emisije izpušnih plinov iz motorja, ki za gorivo uporablja zemeljski plin ali UNP in je predviden za delovanje na eno specifično sestavo goriva.

| 4.7.2.1 | Pri SZP osnovni motor v skladu s Prilogo 5 izpolnjuje zahteve glede emisij za referenčni gorivi GR in G25, pri UZP za referenčni gorivi GR in G20, pri UNP pa za referenčni gorivi A in B. Fina nastavitev sistema za dovajanje goriva med preizkusi je dovoljena. Takšna fina nastavitev pomeni ponovno kalibracijo podatkovne zbirke sistema za napajanje z gorivom, ne da bi se pri tem kakor koli spremenila osnovna strategija krmiljenja ali osnovna zgradba podatkovne zbirke. (če je primerno) se dovoli zamenjava delov, ki neposredno vplivajo na pretok goriva, kot so vbrizgalne šobe. |
| --- | --- |

4.7.2.1

Pri SZP osnovni motor v skladu s Prilogo 5 izpolnjuje zahteve glede emisij za referenčni gorivi GR

25

R

20

| 4.7.2.2 | Pri SZP se lahko na zahtevo proizvajalca motor preizkusi na referenčnih gorivih GR in G23 ali na referenčnih gorivih G25 in G23, vendar v tem primeru homologacija velja le za pline iz območja H ali le za pline iz območja L, kot je ustrezno. |
| --- | --- |

4.7.2.2

Pri SZP se lahko na zahtevo proizvajalca motor preizkusi na referenčnih gorivih GR

23

25

23

| 4.7.2.3 | Ob dobavi kupcu je motor opremljen z oznako iz odstavka 4.12.8, na kateri je navedeno, za katero sestavo goriva je motor kalibriran. |
| --- | --- |

4.7.2.3

Ob dobavi kupcu je motor opremljen z oznako iz odstavka 4.12.8, na kateri je navedeno, za katero sestavo goriva je motor kalibriran.

| 4.8 | Zahteve za homologacijo, specifično za gorivo, v primeru motorjev s pogonom na utekočinjeni zemeljski plin/utekočinjeni biometan (UZP)
  Pri motorjih s pogonom na utekočinjeni zemeljski plin/utekočinjeni biometan se lahko homologacija, specifična za gorivo, podeli na podlagi zahtev iz odstavkov 4.8.1 do 4.8.2. |
| --- | --- |

4.8

Zahteve za homologacijo, specifično za gorivo, v primeru motorjev s pogonom na utekočinjeni zemeljski plin/utekočinjeni biometan (UZP)

Pri motorjih s pogonom na utekočinjeni zemeljski plin/utekočinjeni biometan se lahko homologacija, specifična za gorivo, podeli na podlagi zahtev iz odstavkov 4.8.1 do 4.8.2.

| 4.8.1 | Pogoji za vlogo za homologacijo, specifično za gorivo, v primeru motorjev s pogonom na utekočinjeni zemeljski plin/utekočinjeni biometan (UZP). |
| --- | --- |

4.8.1

Pogoji za vlogo za homologacijo, specifično za gorivo, v primeru motorjev s pogonom na utekočinjeni zemeljski plin/utekočinjeni biometan (UZP).

| 4.8.1.1 | Proizvajalec lahko zaprosi za homologacijo, specifično za gorivo, le za motor, ki je kalibriran za določeno sestavo utekočinjenega zemeljskega plina (4), katere faktor λ-premika se ne razlikuje za več kot 3 odstotke od faktorja λ-premika goriva G20 iz Priloge 5 in katere vsebnost etana je največ 1,5 odstotka. |
| --- | --- |

4.8.1.1

Proizvajalec lahko zaprosi za homologacijo, specifično za gorivo, le za motor, ki je kalibriran za določeno sestavo utekočinjenega zemeljskega plina (4

20

| 4.8.1.2 | V vseh drugih primerih proizvajalec zaprosi za homologacijo za univerzalno gorivo v skladu s specifikacijami iz odstavka 4.6.3.2. |
| --- | --- |

4.8.1.2

V vseh drugih primerih proizvajalec zaprosi za homologacijo za univerzalno gorivo v skladu s specifikacijami iz odstavka 4.6.3.2.

| 4.8.2 | Posebne zahteve za preizkušanje v primeru homologacije, specifične za gorivo (UZP). |
| --- | --- |

4.8.2

Posebne zahteve za preizkušanje v primeru homologacije, specifične za gorivo (UZP).

| 4.8.2.1 | Pri družini motorjev, ki uporabljajo kombinirano gorivo in so motorji kalibrirani za določeno sestavo utekočinjenega zemeljskega plina2, katere faktor λ-premika se ne razlikuje za več kot 3 odstotke od faktorja λ-premika goriva G20 iz Priloge 5 in katere vsebnost etana je največ 1,5 odstotka, se osnovni motor preizkusi le na referenčno gorivo G20, kakor je določeno v Prilogi 5. |
| --- | --- |

4.8.2.1

Pri družini motorjev, ki uporabljajo kombinirano gorivo in so motorji kalibrirani za določeno sestavo utekočinjenega zemeljskega plina2

20

20

| 4.9 | Homologacija emisij izpušnih plinov za člana družine motorjev |
| --- | --- |

4.9

Homologacija emisij izpušnih plinov za člana družine motorjev

| 4.9.1 | Razen v primeru iz odstavka 4.8.2 se homologacija osnovnega motorja brez dodatnega preizkušanja razširi na celotno družino za vse sestave goriva v določenem območju, za katero je osnovni motor homologiran (v primeru motorjev iz odstavka 4.7.2), ali za isto vrsto goriv (v primeru motorjev iz odstavka 4.6 ali 4.7), za katero je osnovni motor homologiran. |
| --- | --- |

4.9.1

Razen v primeru iz odstavka 4.8.2 se homologacija osnovnega motorja brez dodatnega preizkušanja razširi na celotno družino za vse sestave goriva v določenem območju, za katero je osnovni motor homologiran (v primeru motorjev iz odstavka 4.7.2), ali za isto vrsto goriv (v primeru motorjev iz odstavka 4.6 ali 4.7), za katero je osnovni motor homologiran.

| 4.9.2 | Če tehnična služba ugotovi, da predložena vloga glede na izbrani osnovni motor ne predstavlja celotne družine motorjev iz dela 1 Priloge 1, mora tehnična služba izbrati ter preizkusiti nadomesten in (če je primerno) dodaten referenčni preizkusni motor. |
| --- | --- |

4.9.2

Če tehnična služba ugotovi, da predložena vloga glede na izbrani osnovni motor ne predstavlja celotne družine motorjev iz dela 1 Priloge 1, mora tehnična služba izbrati ter preizkusiti nadomesten in (če je primerno) dodaten referenčni preizkusni motor.

| 4.10 | Zahteve za homologacijo za vgrajene sisteme za diagnostiko na vozilu |
| --- | --- |

4.10

Zahteve za homologacijo za vgrajene sisteme za diagnostiko na vozilu

| 4.10.1 | Proizvajalci zagotovijo, da so vsi sistemi motorjev in vozila opremljeni s sistemom OBD. |
| --- | --- |

4.10.1

Proizvajalci zagotovijo, da so vsi sistemi motorjev in vozila opremljeni s sistemom OBD.

| 4.10.2 | Sistem OBD je zasnovan, sestavljen in nameščen na vozilo v skladu s Prilogo 9A tako, da lahko prepoznava, beleži in sporoča vrsto poslabšanja ali napake iz navedene priloge med celotno življenjsko dobo vozila. |
| --- | --- |

4.10.2

Sistem OBD je zasnovan, sestavljen in nameščen na vozilo v skladu s Prilogo 9A tako, da lahko prepoznava, beleži in sporoča vrsto poslabšanja ali napake iz navedene priloge med celotno življenjsko dobo vozila.

| 4.10.3 | Proizvajalec zagotovi, da je sistem OBD skladen z zahtevami iz Priloge 9A, vključno z zahtevami za učinkovitost OBD med uporabo, pri vseh običajnih in razumno predvidljivih voznih razmerah, vključno s pogoji običajne uporabe iz Priloge 9B. |
| --- | --- |

4.10.3

Proizvajalec zagotovi, da je sistem OBD skladen z zahtevami iz Priloge 9A, vključno z zahtevami za učinkovitost OBD med uporabo, pri vseh običajnih in razumno predvidljivih voznih razmerah, vključno s pogoji običajne uporabe iz Priloge 9B.

| 4.10.4 | Pri preizkusu s kvalificiranim okvarjenim sestavnim delom se v skladu s Prilogo 9B aktivira indikator nepravilnega delovanja sistema OBD. Indikator nepravilnega delovanja sistema OBD se lahko aktivira tudi, če je raven emisij nižja od mejnih vrednosti OBD iz Priloge 9A. |
| --- | --- |

4.10.4

Pri preizkusu s kvalificiranim okvarjenim sestavnim delom se v skladu s Prilogo 9B aktivira indikator nepravilnega delovanja sistema OBD. Indikator nepravilnega delovanja sistema OBD se lahko aktivira tudi, če je raven emisij nižja od mejnih vrednosti OBD iz Priloge 9A.

| 4.10.5 | Proizvajalec zagotovi, da so izpolnjene določbe o učinkovitosti družine motorjev OBD med uporabo iz Priloge 9A. |
| --- | --- |

4.10.5

Proizvajalec zagotovi, da so izpolnjene določbe o učinkovitosti družine motorjev OBD med uporabo iz Priloge 9A.

| 4.10.6 | Podatki o učinkovitosti OBD med uporabo se shranijo in so na voljo brez kakršnega koli šifriranja prek standardnega komunikacijskega protokola OBD s sistemom OBD v skladu z določbami Priloge 9A. |
| --- | --- |

4.10.6

Podatki o učinkovitosti OBD med uporabo se shranijo in so na voljo brez kakršnega koli šifriranja prek standardnega komunikacijskega protokola OBD s sistemom OBD v skladu z določbami Priloge 9A.

| 4.10.7 | Če se proizvajalec tako odloči, so lahko sistemi OBD do datuma, navedenega v odstavku 13.2.3 za nove homologacije, skladni z nadomestnimi določbami iz Priloge 9A, ki se sklicujejo na ta odstavek. |
| --- | --- |

4.10.7

Če se proizvajalec tako odloči, so lahko sistemi OBD do datuma, navedenega v odstavku 13.2.3 za nove homologacije, skladni z nadomestnimi določbami iz Priloge 9A, ki se sklicujejo na ta odstavek.

| 4.10.8 | Če se proizvajalec tako odloči, lahko do datuma, navedenega v odstavku 13.2.3 za nove homologacije, uporabi nadomestne določbe za spremljanje delcev pri dizelskih motorjih (DPF), kot je določeno v odstavku 2.3.2.2 Priloge 9A. |
| --- | --- |

4.10.8

Če se proizvajalec tako odloči, lahko do datuma, navedenega v odstavku 13.2.3 za nove homologacije, uporabi nadomestne določbe za spremljanje delcev pri dizelskih motorjih (DPF), kot je določeno v odstavku 2.3.2.2 Priloge 9A.

| 4.11 | Zahteve za homologacijo za nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja |
| --- | --- |

4.11

Zahteve za homologacijo za nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja

| 4.11.1 | Proizvajalec zagotovi, da so nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja, namenjene namestitvi na homologirane sisteme motorjev ali vozila, zajeta v tem pravilniku, homologirane kot samostojne tehnične enote v skladu z zahtevami iz odstavkov od 4.11.2 do 4.11.5.
  V tej uredbi se katalizatorji, naprave za naknadno obdelavo NOx in filtri za delce obravnavajo kot naprave za nadzor onesnaževanja. |
| --- | --- |

4.11.1

Proizvajalec zagotovi, da so nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja, namenjene namestitvi na homologirane sisteme motorjev ali vozila, zajeta v tem pravilniku, homologirane kot samostojne tehnične enote v skladu z zahtevami iz odstavkov od 4.11.2 do 4.11.5.

V tej uredbi se katalizatorji, naprave za naknadno obdelavo NOx in filtri za delce obravnavajo kot naprave za nadzor onesnaževanja.

x

| 4.11.2 | Za originalne nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja, ki spadajo pod tip iz odstavka 3.2.12 Dodatka 1 k Prilogi 1 in so namenjene za namestitev na vozilo, na katero se sklicuje ustrezni homologacijski dokument, se ne zahteva, da so skladne z vsemi določbami Priloge 13, če izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 2.1, 2.2 in 2.3 navedene priloge. |
| --- | --- |

4.11.2

Za originalne nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja, ki spadajo pod tip iz odstavka 3.2.12 Dodatka 1 k Prilogi 1 in so namenjene za namestitev na vozilo, na katero se sklicuje ustrezni homologacijski dokument, se ne zahteva, da so skladne z vsemi določbami Priloge 13, če izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 2.1, 2.2 in 2.3 navedene priloge.

| 4.11.3 | Proizvajalec zagotovi, da originalna naprava za nadzor onesnaževanja nosi identifikacijske oznake. |
| --- | --- |

4.11.3

Proizvajalec zagotovi, da originalna naprava za nadzor onesnaževanja nosi identifikacijske oznake.

| 4.11.4 | Identifikacijske oznake iz odstavka 4.11.3 vključujejo naslednje podatke:


  (a) | ime ali blagovno znamko proizvajalca vozila ali motorja; |
| --- | --- | --- |

4.11.4

Identifikacijske oznake iz odstavka 4.11.3 vključujejo naslednje podatke:

(a)

ime ali blagovno znamko proizvajalca vozila ali motorja;

| (b) | znamko in identifikacijsko številko dela originalne naprave za nadzor onesnaževanja v skladu z informacijami iz odstavka 3.2.12.2 dela 1 Priloge 1. |
| --- | --- |

(b)

znamko in identifikacijsko številko dela originalne naprave za nadzor onesnaževanja v skladu z informacijami iz odstavka 3.2.12.2 dela 1 Priloge 1.

| 4.11.5 | Nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja se homologirajo v skladu s posebnimi zahtevami za preizkušanje iz Priloge 13 k temu pravilniku (5). |
| --- | --- |

4.11.5

Nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja se homologirajo v skladu s posebnimi zahtevami za preizkušanje iz Priloge 13 k temu pravilniku (5

| 4.12 | Homologacijske oznake in označevanje za sisteme motorjev in vozila |
| --- | --- |

4.12

Homologacijske oznake in označevanje za sisteme motorjev in vozila

| 4.12.1 | Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (trenutno 07, v skladu s serijo sprememb 07) označujeta serijo sprememb, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika v času izdaje homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu motorja ali vozila. |
| --- | --- |

4.12.1

Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (trenutno 07, v skladu s serijo sprememb 07) označujeta serijo sprememb, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika v času izdaje homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu motorja ali vozila.

| 4.12.2 | Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije ali o dokončnem prenehanju proizvodnje tipa motorja ali vozila v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 2A, 2B ali 2C k temu pravilniku. Navedejo se tudi vrednosti, izmerjene med preizkusom tipa. |
| --- | --- |

4.12.2

Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije ali o dokončnem prenehanju proizvodnje tipa motorja ali vozila v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 2A, 2B ali 2C k temu pravilniku. Navedejo se tudi vrednosti, izmerjene med preizkusom tipa.

| 4.12.3 | Na vsak motor, skladen s tipom motorja, homologiranim po tem pravilniku, ali na vsako vozilo, skladno s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, se na vidno in zlahka dostopno mesto pritrdi mednarodno homologacijsko oznako, ki jo sestavlja: |
| --- | --- |

4.12.3

Na vsak motor, skladen s tipom motorja, homologiranim po tem pravilniku, ali na vsako vozilo, skladno s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, se na vidno in zlahka dostopno mesto pritrdi mednarodno homologacijsko oznako, ki jo sestavlja:

| 4.12.3.1 | kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (6); |
| --- | --- |

4.12.3.1

kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (6

| 4.12.3.2 | številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka na desni strani kroga iz odstavka 4.12.3.1. |
| --- | --- |

4.12.3.2

številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka na desni strani kroga iz odstavka 4.12.3.1.

| 4.12.3.3 | Homologacijska oznaka vsebuje tudi pomišljaj in dodatno črko, postavljeno za številko homologacije, na podlagi katere se razlikuje stopnjo, za katero je bila v skladu z odstavkom 13.2 homologacija podeljena in sporočena v tabeli 1 v Prilogi 3. |
| --- | --- |

4.12.3.3

Homologacijska oznaka vsebuje tudi pomišljaj in dodatno črko, postavljeno za številko homologacije, na podlagi katere se razlikuje stopnjo, za katero je bila v skladu z odstavkom 13.2 homologacija podeljena in sporočena v tabeli 1 v Prilogi 3.

| 4.12.3.3.1 | Pri dizelskih motorjih s kompresijskim vžigom homologacijska oznaka za nacionalnim simbolom vsebuje črko „D“, na podlagi katere se razlikuje tip motorja, za katerega je bila homologacija podeljena. |
| --- | --- |

4.12.3.3.1

Pri dizelskih motorjih s kompresijskim vžigom homologacijska oznaka za nacionalnim simbolom vsebuje črko „D“, na podlagi katere se razlikuje tip motorja, za katerega je bila homologacija podeljena.

| 4.12.3.3.2 | Pri motorjih s kompresijskim vžigom s pogonom na etanol (ED95) homologacijska oznaka za nacionalnim simbolom vsebuje črki „ED“, na podlagi katerih se razlikuje tip motorja, za katerega je bila homologacija podeljena. |
| --- | --- |

4.12.3.3.2

Pri motorjih s kompresijskim vžigom s pogonom na etanol (ED95) homologacijska oznaka za nacionalnim simbolom vsebuje črki „ED“, na podlagi katerih se razlikuje tip motorja, za katerega je bila homologacija podeljena.

| 4.12.3.3.3 | Pri motorjih s prisilnim vžigom s pogonom na etanol (E85) homologacijska oznaka za nacionalnim simbolom vsebuje oznako „E85“, na podlagi katere se razlikuje tip motorja, za katerega je bila homologacija podeljena. |
| --- | --- |

4.12.3.3.3

Pri motorjih s prisilnim vžigom s pogonom na etanol (E85) homologacijska oznaka za nacionalnim simbolom vsebuje oznako „E85“, na podlagi katere se razlikuje tip motorja, za katerega je bila homologacija podeljena.

| 4.12.3.3.4 | Pri motorjih s prisilnim vžigom s pogonom na bencin homologacijska oznaka za nacionalnim simbolom vsebuje črko „P“, katere namen je razlikovati tip motorja, za katerega je bila homologacija podeljena. |
| --- | --- |

4.12.3.3.4

Pri motorjih s prisilnim vžigom s pogonom na bencin homologacijska oznaka za nacionalnim simbolom vsebuje črko „P“, katere namen je razlikovati tip motorja, za katerega je bila homologacija podeljena.

| 4.12.3.3.5 | Pri motorjih s prisilnim vžigom s pogonom na utekočinjeni naftni plin homologacijska oznaka za nacionalnim simbolom vsebuje črko „Q“, na podlagi katere se razlikuje tip motorja, za katerega je bila homologacija podeljena. |
| --- | --- |

4.12.3.3.5

Pri motorjih s prisilnim vžigom s pogonom na utekočinjeni naftni plin homologacijska oznaka za nacionalnim simbolom vsebuje črko „Q“, na podlagi katere se razlikuje tip motorja, za katerega je bila homologacija podeljena.

| 4.12.3.3.6 | Pri motorjih s pogonom na zemeljski plin/biometan homologacijska oznaka za nacionalnim simbolom vsebuje črko/črke, na podlagi katere(-rih) se ugotovi, za katero vrsto plinov je bila homologacija podeljena. Črka/črke bodo:


  (a) | H za motor, ki je homologiran in kalibriran za pline iz območja H; |
| --- | --- | --- |

4.12.3.3.6

Pri motorjih s pogonom na zemeljski plin/biometan homologacijska oznaka za nacionalnim simbolom vsebuje črko/črke, na podlagi katere(-rih) se ugotovi, za katero vrsto plinov je bila homologacija podeljena. Črka/črke bodo:

(a)

H za motor, ki je homologiran in kalibriran za pline iz območja H;

| (b) | L za motor, ki je homologiran in kalibriran za pline iz območja L; |
| --- | --- |

(b)

L za motor, ki je homologiran in kalibriran za pline iz območja L;

| (c) | HL za motor, ki je homologiran in kalibriran za pline iz območij H in L; |
| --- | --- |

(c)

HL za motor, ki je homologiran in kalibriran za pline iz območij H in L;

| (d) | Ht za motor, ki je homologiran in kalibriran za specifično sestavo plina iz območja H in ga je mogoče s fino nastavitvijo dovajanja goriva motorju nastaviti na drug specifičen plin iz območja H; |
| --- | --- |

(d)

Ht za motor, ki je homologiran in kalibriran za specifično sestavo plina iz območja H in ga je mogoče s fino nastavitvijo dovajanja goriva motorju nastaviti na drug specifičen plin iz območja H;

t

| (e) | Lt za motor, ki je homologiran in kalibriran za specifično sestavo plina iz območja L in ga je mogoče s fino nastavitvijo dovajanja goriva motorju nastaviti na drug specifičen plin iz območja L; |
| --- | --- |

(e)

Lt za motor, ki je homologiran in kalibriran za specifično sestavo plina iz območja L in ga je mogoče s fino nastavitvijo dovajanja goriva motorju nastaviti na drug specifičen plin iz območja L;

t

| (f) | HLt za motor, ki je homologiran in kalibriran za specifično sestavo plina v območju H ali območju L in ga je mogoče s fino nastavitvijo dovajanja goriva motorju nastaviti na drug specifičen plin iz območja H ali L; |
| --- | --- |

(f)

HLt za motor, ki je homologiran in kalibriran za specifično sestavo plina v območju H ali območju L in ga je mogoče s fino nastavitvijo dovajanja goriva motorju nastaviti na drug specifičen plin iz območja H ali L;

t

| (g) | SZPfr v vseh drugih primerih, kadar motor uporablja za gorivo stisnjeni zemeljski plin/biometan in je predviden za delovanje na eno omejeno območje sestave goriva; |
| --- | --- |

(g)

SZPfr v vseh drugih primerih, kadar motor uporablja za gorivo stisnjeni zemeljski plin/biometan in je predviden za delovanje na eno omejeno območje sestave goriva;

fr

| (h) | UZPfr v primerih, kadar motor uporablja za gorivo utekočinjeni zemeljski plin in je predviden za delovanje na eno omejeno območje sestave goriva; |
| --- | --- |

(h)

UZPfr v primerih, kadar motor uporablja za gorivo utekočinjeni zemeljski plin in je predviden za delovanje na eno omejeno območje sestave goriva;

fr

| (i) | UNPfr v primerih, kadar motor uporablja za gorivo utekočinjeni naftni plin in je predviden za delovanje na eno omejeno območje sestave goriva; |
| --- | --- |

(i)

UNPfr v primerih, kadar motor uporablja za gorivo utekočinjeni naftni plin in je predviden za delovanje na eno omejeno območje sestave goriva;

fr

| (j) | UNP20 pri motorju, ki je homologiran in kalibriran za določeno sestavo utekočinjenega zemeljskega plina/utekočinjenega biometana, katere faktor λ-premika se ne razlikuje za več kot 3 odstotke od faktorja λ-premika plina G20 iz Priloge 5 k temu pravilniku in katere vsebnost etana je največ 1,5 odstotka; |
| --- | --- |

(j)

UNP20 pri motorju, ki je homologiran in kalibriran za določeno sestavo utekočinjenega zemeljskega plina/utekočinjenega biometana, katere faktor λ-premika se ne razlikuje za več kot 3 odstotke od faktorja λ-premika plina G20 iz Priloge 5 k temu pravilniku in katere vsebnost etana je največ 1,5 odstotka;

20

| (k) | UNP za motor, ki je homologiran in kalibriran za katero koli drugo sestavo utekočinjenega zemeljskega plina/utekočinjenega biometana. |
| --- | --- |

(k)

UNP za motor, ki je homologiran in kalibriran za katero koli drugo sestavo utekočinjenega zemeljskega plina/utekočinjenega biometana.

| 4.12.3.3.7 | Pri motorjih, ki uporabljajo kombinirano gorivo, homologacijska oznaka za nacionalnim simbolom vsebuje niz števk, katerih namen je razlikovati, za kateri tip motorja s pogonom na kombinirano gorivo in katero vrsto plinov je bila homologacija podeljena.
  Ta niz znakov je sestavljen iz dveh števk, ki opredeljujeta tip vozila na kombinirano gorivo iz Priloge 15, sledijo jim črke iz odstavkov 4.12.3.3.1 do 4.12.3.3.6, ki ustrezajo sestavi zemeljskega plina/biometana, ki ga uporablja motor.
  Števki, ki opredeljujeta tipe motorjev na kombinirano gorivo v skladu s Prilogo 15, sta:


  (a) | 1A za motorje na kombinirano gorivo tipa 1A; |
| --- | --- | --- |

4.12.3.3.7

Pri motorjih, ki uporabljajo kombinirano gorivo, homologacijska oznaka za nacionalnim simbolom vsebuje niz števk, katerih namen je razlikovati, za kateri tip motorja s pogonom na kombinirano gorivo in katero vrsto plinov je bila homologacija podeljena.

Ta niz znakov je sestavljen iz dveh števk, ki opredeljujeta tip vozila na kombinirano gorivo iz Priloge 15, sledijo jim črke iz odstavkov 4.12.3.3.1 do 4.12.3.3.6, ki ustrezajo sestavi zemeljskega plina/biometana, ki ga uporablja motor.

Števki, ki opredeljujeta tipe motorjev na kombinirano gorivo v skladu s Prilogo 15, sta:

(a)

1A za motorje na kombinirano gorivo tipa 1A;

| (b) | 1B za motorje na kombinirano gorivo tipa 1B; |
| --- | --- |

(b)

1B za motorje na kombinirano gorivo tipa 1B;

| (c) | 2A za motorje na kombinirano gorivo tipa 2A; |
| --- | --- |

(c)

2A za motorje na kombinirano gorivo tipa 2A;

| (d) | 2B za motorje na kombinirano gorivo tipa 2B; |
| --- | --- |

(d)

2B za motorje na kombinirano gorivo tipa 2B;

| (e) | 3B za motorje na kombinirano gorivo tipa 3B. |
| --- | --- |

(e)

3B za motorje na kombinirano gorivo tipa 3B.

| 4.12.3.4 | Poleg oznake na motorju je mogoče homologacijsko oznako dobiti tudi s skupino instrumentov. Oznaka je nato zlahka na voljo za pregled, navodila za dostop pa so vključena v priročnik za uporabnika vozila. |
| --- | --- |

4.12.3.4

Poleg oznake na motorju je mogoče homologacijsko oznako dobiti tudi s skupino instrumentov. Oznaka je nato zlahka na voljo za pregled, navodila za dostop pa so vključena v priročnik za uporabnika vozila.

| 4.12.4 | Če je vozilo skladno s homologiranim tipom po enem ali več drugih pravilnikih, priloženih Sporazumu, v državi, ki je homologacijo podelila v skladu s tem pravilnikom, simbola, predpisanega v odstavku 4.12.3.1, ni treba ponoviti. V takem primeru se številka pravilnika in homologacije ter dodatni simboli iz vseh pravilnikov, po katerih je bila podeljena homologacija, uvrstijo v navpične stolpce desno od simbola, predpisanega v odstavku 4.12.3.1. |
| --- | --- |

4.12.4

Če je vozilo skladno s homologiranim tipom po enem ali več drugih pravilnikih, priloženih Sporazumu, v državi, ki je homologacijo podelila v skladu s tem pravilnikom, simbola, predpisanega v odstavku 4.12.3.1, ni treba ponoviti. V takem primeru se številka pravilnika in homologacije ter dodatni simboli iz vseh pravilnikov, po katerih je bila podeljena homologacija, uvrstijo v navpične stolpce desno od simbola, predpisanega v odstavku 4.12.3.1.

| 4.12.5 | Homologacijska oznaka se namesti blizu napisne ploščice, ki jo pritrdi proizvajalec homologiranega tipa, ali nanjo. |
| --- | --- |

4.12.5

Homologacijska oznaka se namesti blizu napisne ploščice, ki jo pritrdi proizvajalec homologiranega tipa, ali nanjo.

| 4.12.6 | V Prilogi 3 k temu pravilniku so prikazani primeri namestitve homologacijskih oznak. |
| --- | --- |

4.12.6

V Prilogi 3 k temu pravilniku so prikazani primeri namestitve homologacijskih oznak.

| 4.12.7 | Na motorju, homologiranem kot samostojna tehnična enota, sta poleg oznake o homologaciji še: |
| --- | --- |

4.12.7

Na motorju, homologiranem kot samostojna tehnična enota, sta poleg oznake o homologaciji še:

| 4.12.7.1 | blagovno ime ali znamko proizvajalca motorja, |
| --- | --- |

4.12.7.1

blagovno ime ali znamko proizvajalca motorja,

| 4.12.7.2 | proizvajalčevo trgovsko oznako motorja. |
| --- | --- |

4.12.7.2

proizvajalčevo trgovsko oznako motorja.

| 4.12.8 | Oznake za motorje, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin/biometan in UNP
  Pri motorjih, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin ali UNP in je njihova homologacija omejena na vrsto goriva, se uporabljajo naslednje oznake: |
| --- | --- |

4.12.8

Oznake za motorje, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin/biometan in UNP

Pri motorjih, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin ali UNP in je njihova homologacija omejena na vrsto goriva, se uporabljajo naslednje oznake:

| 4.12.8.1 | Vsebina
  Podani so naslednji podatki:
  V primeru iz odstavka 4.7.1.4 na oznaki piše: „SAMO ZA UPORABO Z ZEMELJSKIM PLINOM IZ OBMOČJA H“. (če je primerno) se „H“ zamenja z „L“.
  V primeru odstavka 4.7.2.3 na oznaki piše „SAMO ZA UPORABO Z ZEMELJSKIM PLINOM S SPECIFIKACIJO ...“ ali „SAMO ZA UPORABO S TEKOČIM NAFTNIM PLINOM S SPECIFIKACIJO ...“, kakor v določenem primeru ustreza. Vse informacije v ustreznih tabelah v Prilogi 5 se navedejo s posamičnimi sestavinami in mejnimi vrednostmi, ki jih določi proizvajalec motorja.
  Črke in številke so visoke najmanj 4 mm.

  Opomba: Če zaradi pomanjkanja prostora tako označevanje ni mogoče, se lahko uporabi poenostavljena koda. V takem primeru so vsakomur, ki polni posodo za gorivo ali vzdržuje ali popravlja motor in njegovo dodatno opremo, ter tudi zadevnim pristojnim organom na voljo lahko dostopna pojasnila, ki vključujejo vse navedene informacije. Mesto in vsebina teh pojasnil se določita z dogovorom med proizvajalcem in homologacijskim organom. |
| --- | --- |

4.12.8.1

Vsebina

Podani so naslednji podatki:

V primeru iz odstavka 4.7.1.4 na oznaki piše: „SAMO ZA UPORABO Z ZEMELJSKIM PLINOM IZ OBMOČJA H“. (če je primerno) se „H“ zamenja z „L“.

V primeru odstavka 4.7.2.3 na oznaki piše „SAMO ZA UPORABO Z ZEMELJSKIM PLINOM S SPECIFIKACIJO ...“ ali „SAMO ZA UPORABO S TEKOČIM NAFTNIM PLINOM S SPECIFIKACIJO ...“, kakor v določenem primeru ustreza. Vse informacije v ustreznih tabelah v Prilogi 5 se navedejo s posamičnimi sestavinami in mejnimi vrednostmi, ki jih določi proizvajalec motorja.

Črke in številke so visoke najmanj 4 mm.

Opomba: Če zaradi pomanjkanja prostora tako označevanje ni mogoče, se lahko uporabi poenostavljena koda. V takem primeru so vsakomur, ki polni posodo za gorivo ali vzdržuje ali popravlja motor in njegovo dodatno opremo, ter tudi zadevnim pristojnim organom na voljo lahko dostopna pojasnila, ki vključujejo vse navedene informacije. Mesto in vsebina teh pojasnil se določita z dogovorom med proizvajalcem in homologacijskim organom.

Opomba:

| 4.12.8.2 | Značilnosti
  Oznake se morajo ohraniti vso življenjsko dobo motorja. So jasno berljive, črke in številke na njih pa neizbrisne. Poleg tega morajo biti oznake pritrjene tako, da pritrditev vzdrži vso življenjsko dobo motorja in oznak ni mogoče odstraniti, ne da bi jih uničili ali poškodovali. |
| --- | --- |

4.12.8.2

Značilnosti

Oznake se morajo ohraniti vso življenjsko dobo motorja. So jasno berljive, črke in številke na njih pa neizbrisne. Poleg tega morajo biti oznake pritrjene tako, da pritrditev vzdrži vso življenjsko dobo motorja in oznak ni mogoče odstraniti, ne da bi jih uničili ali poškodovali.

| 4.12.8.3 | Namestitev
  Oznake je treba varno namestiti na del motorja, ki je potreben za normalno delovanje motorja in ga običajno ni treba zamenjati med življenjsko dobo motorja. Poleg tega morajo biti oznake na takem mestu, da so zlahka vidne, potem ko je bil motor dopolnjen z vso dodatno opremo, potrebno za njegovo delovanje. |
| --- | --- |

4.12.8.3

Namestitev

Oznake je treba varno namestiti na del motorja, ki je potreben za normalno delovanje motorja in ga običajno ni treba zamenjati med življenjsko dobo motorja. Poleg tega morajo biti oznake na takem mestu, da so zlahka vidne, potem ko je bil motor dopolnjen z vso dodatno opremo, potrebno za njegovo delovanje.

| 4.13 | V primeru vloge za podelitev homologacije za tip vozila glede na njegov motor se oznaka iz odstavka 4.12.8 prav tako namesti v bližini odprtine za polnjenje goriva. |
| --- | --- |

4.13

V primeru vloge za podelitev homologacije za tip vozila glede na njegov motor se oznaka iz odstavka 4.12.8 prav tako namesti v bližini odprtine za polnjenje goriva.

| 4.14 | V primeru vloge za podelitev homologacije za tip vozila s homologiranim motorjem se oznaka iz odstavka 4.12.8 prav tako namesti v bližini odprtine za polnjenje goriva. |
| --- | --- |

4.14

V primeru vloge za podelitev homologacije za tip vozila s homologiranim motorjem se oznaka iz odstavka 4.12.8 prav tako namesti v bližini odprtine za polnjenje goriva.

5.   Zahteve in preizkusi

| 5.1 | Splošno |
| --- | --- |

5.1

Splošno

| 5.1.1 | Proizvajalci morajo opremiti vozila in motorje tako, da so sestavni deli, ki lahko vplivajo na emisije, načrtovani, izdelani in sestavljeni tako, da vozilu ali motorju med normalno uporabo omogočijo skladnost s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

5.1.1

Proizvajalci morajo opremiti vozila in motorje tako, da so sestavni deli, ki lahko vplivajo na emisije, načrtovani, izdelani in sestavljeni tako, da vozilu ali motorju med normalno uporabo omogočijo skladnost s tem pravilnikom.

| 5.1.2 | Proizvajalec izvede tehnične ukrepe, s katerimi zagotovi, da se v skladu s to uredbo emisije iz izpušne cevi učinkovito omejujejo med celotno običajno življenjsko dobo vozila in pri običajnih pogojih uporabe. |
| --- | --- |

5.1.2

Proizvajalec izvede tehnične ukrepe, s katerimi zagotovi, da se v skladu s to uredbo emisije iz izpušne cevi učinkovito omejujejo med celotno običajno življenjsko dobo vozila in pri običajnih pogojih uporabe.

| 5.1.2.1 | Ukrepi iz odstavka 5.1.2 vključujejo zagotavljanje varnosti cevi, spojev in priključkov, ki se uporabljajo v sistemih za nadzor emisij, tako da so skladni s prvotnim namenom načrtovanja. |
| --- | --- |

5.1.2.1

Ukrepi iz odstavka 5.1.2 vključujejo zagotavljanje varnosti cevi, spojev in priključkov, ki se uporabljajo v sistemih za nadzor emisij, tako da so skladni s prvotnim namenom načrtovanja.

| 5.1.2.2 | Proizvajalec zagotovi, da rezultati preizkusov emisij ustrezajo veljavnim mejnim vrednostim v skladu s preizkusnimi pogoji, predpisanimi v tej uredbi. |
| --- | --- |

5.1.2.2

Proizvajalec zagotovi, da rezultati preizkusov emisij ustrezajo veljavnim mejnim vrednostim v skladu s preizkusnimi pogoji, predpisanimi v tej uredbi.

| 5.1.2.3 | Kateri koli sistem motorja in kateri koli element sestave, ki lahko vpliva na emisije plinastih in trdnih onesnaževal, se načrtuje, izdela, sestavi in namesti tako, da se omogoči skladnost motorja med normalno uporabo z določbami tega pravilnika. Proizvajalec zagotovi tudi skladnost z zahtevami zunaj pogojev preizkuševalnega cikla iz odstavka 5.1.3 in Priloge 10. |
| --- | --- |

5.1.2.3

Kateri koli sistem motorja in kateri koli element sestave, ki lahko vpliva na emisije plinastih in trdnih onesnaževal, se načrtuje, izdela, sestavi in namesti tako, da se omogoči skladnost motorja med normalno uporabo z določbami tega pravilnika. Proizvajalec zagotovi tudi skladnost z zahtevami zunaj pogojev preizkuševalnega cikla iz odstavka 5.1.3 in Priloge 10.

| 5.1.2.4 | Uporaba odklopnih strategij, ki zmanjšujejo učinkovitost opreme za nadzor emisij, je prepovedana. |
| --- | --- |

5.1.2.4

Uporaba odklopnih strategij, ki zmanjšujejo učinkovitost opreme za nadzor emisij, je prepovedana.

| 5.1.2.5 | Za pridobitev homologacije v primeru vozil s pogonom na bencin ali E85, proizvajalec zagotovi, da so izpolnjene posebne zahteve za dovodne odprtine posod za gorivo vozil s pogonom na bencin ali E85, kot so določene v odstavku 6.3. |
| --- | --- |

5.1.2.5

Za pridobitev homologacije v primeru vozil s pogonom na bencin ali E85, proizvajalec zagotovi, da so izpolnjene posebne zahteve za dovodne odprtine posod za gorivo vozil s pogonom na bencin ali E85, kot so določene v odstavku 6.3.

| 5.1.3 | Zahteve za omejitev emisij zunaj pogojev preizkuševalnega cikla |
| --- | --- |

5.1.3

Zahteve za omejitev emisij zunaj pogojev preizkuševalnega cikla

| 5.1.3.1 | Pri izpolnjevanju zahtev iz odstavka 5.1.2 izvedeni tehnični ukrepi upoštevajo:


  (a) | splošne zahteve, vključno z zahtevami za učinkovitost in prepoved odklopnih strategij, kot je navedeno v Prilogi 10; |
| --- | --- | --- |

5.1.3.1

Pri izpolnjevanju zahtev iz odstavka 5.1.2 izvedeni tehnični ukrepi upoštevajo:

(a)

splošne zahteve, vključno z zahtevami za učinkovitost in prepoved odklopnih strategij, kot je navedeno v Prilogi 10;

| (b) | zahteve za učinkovito omejitev emisij iz izpušne cevi v različnih okoljskih pogojih, v katerih bo vozilo predvidoma delovalo, in v različnih pogojih delovanja, ki lahko nastopijo; |
| --- | --- |

(b)

zahteve za učinkovito omejitev emisij iz izpušne cevi v različnih okoljskih pogojih, v katerih bo vozilo predvidoma delovalo, in v različnih pogojih delovanja, ki lahko nastopijo;

| (c) | zahteve v zvezi z laboratorijskim preizkušanjem zunaj pogojev preizkuševalnega cikla pri homologaciji; |
| --- | --- |

(c)

zahteve v zvezi z laboratorijskim preizkušanjem zunaj pogojev preizkuševalnega cikla pri homologaciji;

| (d) | zahteve v zvezi z demonstracijskimi preizkusi prenosnega sistema za merjenje emisij pri homologaciji in vse dodatne zahteve v zvezi s preizkušanjem vozil med uporabo zunaj pogojev preizkuševalnega cikla iz tega pravilnika; |
| --- | --- |

(d)

zahteve v zvezi z demonstracijskimi preizkusi prenosnega sistema za merjenje emisij pri homologaciji in vse dodatne zahteve v zvezi s preizkušanjem vozil med uporabo zunaj pogojev preizkuševalnega cikla iz tega pravilnika;

| (e) | zahtevo, da proizvajalec predloži izjavo o skladnosti z zahtevami za omejitev emisij zunaj pogojev preizkuševalnega cikla. |
| --- | --- |

(e)

zahtevo, da proizvajalec predloži izjavo o skladnosti z zahtevami za omejitev emisij zunaj pogojev preizkuševalnega cikla.

| 5.1.3.2 | Proizvajalec izpolnjuje posebne zahteve iz Priloge 10, vključno s povezanimi preizkuševalnimi postopki. |
| --- | --- |

5.1.3.2

Proizvajalec izpolnjuje posebne zahteve iz Priloge 10, vključno s povezanimi preizkuševalnimi postopki.

| 5.1.4 | Zahteve glede dokumentacije |
| --- | --- |

5.1.4

Zahteve glede dokumentacije

| 5.1.4.1 | Dokumentacijski paket, ki se zahteva v odstavku 3 tega pravilnika in omogoča homologacijskemu organu, da oceni strategije nadzora emisij in sisteme, vgrajene v vozilo in motor, da se zagotovi pravilno delovanje ukrepov za nadzor emisij NOx, ter dokumentacijski paketi, zahtevani v Prilogi 10 (zunaj pogojev preizkuševalnega cikla), Prilogah 9A in 9B (OBD) ter Prilogi 15 k temu pravilniku (motorji na kombinirano gorivo), vključujejo naslednji informaciji:


  (a) | popoln opis sistema za prisilo voznika, ki ga zahteva Priloga 11, vključno s povezanimi strategijami spremljanja; |
| --- | --- | --- |

5.1.4.1

Dokumentacijski paket, ki se zahteva v odstavku 3 tega pravilnika in omogoča homologacijskemu organu, da oceni strategije nadzora emisij in sisteme, vgrajene v vozilo in motor, da se zagotovi pravilno delovanje ukrepov za nadzor emisij NOx

(a)

popoln opis sistema za prisilo voznika, ki ga zahteva Priloga 11, vključno s povezanimi strategijami spremljanja;

| (b) | opis ukrepov za preprečevanje nedovoljenega poseganja, obravnavanih v odstavkih 3.1.4(b) in 3.2.4(a). |
| --- | --- |

(b)

opis ukrepov za preprečevanje nedovoljenega poseganja, obravnavanih v odstavkih 3.1.4(b) in 3.2.4(a).

| 5.1.4.2 | Formalni dokumentacijski paket je lahko kratek, če vključuje dokaze, da so bile opredeljene vse izstopne vrednosti, ki jih dovoljuje matrica, pridobljena iz obsega nadzora vnosov posameznih enot. V dokumentaciji mora biti opisano delovanje sistema za prisilo voznika iz Priloge 11, vključno s parametri, ki so potrebni za pridobivanje informacij, povezanih s tem sistemom. To gradivo shrani homologacijski organ. |
| --- | --- |

5.1.4.2

Formalni dokumentacijski paket je lahko kratek, če vključuje dokaze, da so bile opredeljene vse izstopne vrednosti, ki jih dovoljuje matrica, pridobljena iz obsega nadzora vnosov posameznih enot. V dokumentaciji mora biti opisano delovanje sistema za prisilo voznika iz Priloge 11, vključno s parametri, ki so potrebni za pridobivanje informacij, povezanih s tem sistemom. To gradivo shrani homologacijski organ.

| 5.1.4.3 | Razširjen dokumentacijski paket vključuje:


  (a) | informacije o delovanju vseh pomožnih strategij in osnovnih strategij za nadzor emisij, vključno z opisom parametrov, ki jih spremeni katera koli pomožna strategija za nadzor emisij, in mejnih pogojev, pod katerimi deluje pomožna strategija za nadzor emisij, ter navedbo, katere pomožne in osnovne strategije za nadzor emisij bodo verjetno aktivne pod pogoji za preizkusne postopke iz Priloge 10 k temu pravilniku; |
| --- | --- | --- |

5.1.4.3

Razširjen dokumentacijski paket vključuje:

(a)

informacije o delovanju vseh pomožnih strategij in osnovnih strategij za nadzor emisij, vključno z opisom parametrov, ki jih spremeni katera koli pomožna strategija za nadzor emisij, in mejnih pogojev, pod katerimi deluje pomožna strategija za nadzor emisij, ter navedbo, katere pomožne in osnovne strategije za nadzor emisij bodo verjetno aktivne pod pogoji za preizkusne postopke iz Priloge 10 k temu pravilniku;

| (b) | opis krmilne logike sistema za dovod goriva, strategij krmiljenja in preklopnih točk v vseh načinih delovanja; |
| --- | --- |

(b)

opis krmilne logike sistema za dovod goriva, strategij krmiljenja in preklopnih točk v vseh načinih delovanja;

| (c) | popoln opis sistema za prisilo voznika, ki ga zahteva Priloga 11 k temu pravilniku, vključno s povezanimi strategijami spremljanja; |
| --- | --- |

(c)

popoln opis sistema za prisilo voznika, ki ga zahteva Priloga 11 k temu pravilniku, vključno s povezanimi strategijami spremljanja;

| (d) | opis ukrepov za preprečevanje nedovoljenega poseganja, obravnavanih v odstavkih 3.1.4(b) in 3.2.4(a) tega pravilnika. |
| --- | --- |

(d)

opis ukrepov za preprečevanje nedovoljenega poseganja, obravnavanih v odstavkih 3.1.4(b) in 3.2.4(a) tega pravilnika.

| 5.1.4.4 | Razširjeni dokumentacijski paket ostane strogo zaupen. Hrani ga lahko homologacijski organ ali ga, po presoji homologacijskega organa, zadrži proizvajalec. Če dokumentacijski paket zadrži proizvajalec, ga mora homologacijski organ, potem ko ga pregleda in odobri, označiti in opremiti z datumom. Homologacijskemu organu ga je treba dati na voljo za pregled ob homologaciji ali kadar koli med veljavnostjo homologacije. |
| --- | --- |

5.1.4.4

Razširjeni dokumentacijski paket ostane strogo zaupen. Hrani ga lahko homologacijski organ ali ga, po presoji homologacijskega organa, zadrži proizvajalec. Če dokumentacijski paket zadrži proizvajalec, ga mora homologacijski organ, potem ko ga pregleda in odobri, označiti in opremiti z datumom. Homologacijskemu organu ga je treba dati na voljo za pregled ob homologaciji ali kadar koli med veljavnostjo homologacije.

| 5.1.5 | Določbe za varnost elektronskega sistema |
| --- | --- |

5.1.5

Določbe za varnost elektronskega sistema

| 5.1.5.1 | Splošne zahteve, vključno s posebnimi zahtevami za varnost elektronskega sistema, so določene v odstavku 4 Priloge 9B k temu pravilniku in opisane v odstavku 2 Priloge 9A. |
| --- | --- |

5.1.5.1

Splošne zahteve, vključno s posebnimi zahtevami za varnost elektronskega sistema, so določene v odstavku 4 Priloge 9B k temu pravilniku in opisane v odstavku 2 Priloge 9A.

| 5.2 | Tehnične zahteve, ki se nanašajo na emisije plinastih in trdnih onesnaževal |
| --- | --- |

5.2

Tehnične zahteve, ki se nanašajo na emisije plinastih in trdnih onesnaževal

| 5.2.1 | Pri opravljanju preizkusov iz Priloge 4 emisije plinastih in trdnih onesnaževal ne presegajo količin, prikazanih v tabeli 1. |
| --- | --- |

5.2.1

Pri opravljanju preizkusov iz Priloge 4 emisije plinastih in trdnih onesnaževal ne presegajo količin, prikazanih v tabeli 1.

| 5.2.2 | Pri motorjih s prisilnim vžigom, za katere se izvaja preizkus iz Priloge 6, je pri normalnem prostem teku motorja najvišja dovoljena vsebnost ogljikovega monoksida v izpušnih plinih tista, ki jo navaja proizvajalec vozila. Kljub temu pa najvišja vsebnost ogljikovega monoksida ne sme presegati 0,3 volumskega odstotka.
  Pri visokem prostem teku vsebnost ogljikovega monoksida na prostornino izpušnih plinov ne sme presegati 0,2 %, pri tem pa mora biti hitrost motorja vsaj 2 000 min–1 in vrednost lambda 1 ± 0,03 ali v skladu s tehničnimi podatki proizvajalca. |
| --- | --- |

5.2.2

Pri motorjih s prisilnim vžigom, za katere se izvaja preizkus iz Priloge 6, je pri normalnem prostem teku motorja najvišja dovoljena vsebnost ogljikovega monoksida v izpušnih plinih tista, ki jo navaja proizvajalec vozila. Kljub temu pa najvišja vsebnost ogljikovega monoksida ne sme presegati 0,3 volumskega odstotka.

Pri visokem prostem teku vsebnost ogljikovega monoksida na prostornino izpušnih plinov ne sme presegati 0,2 %, pri tem pa mora biti hitrost motorja vsaj 2 000 min–1 in vrednost lambda 1 ± 0,03 ali v skladu s tehničnimi podatki proizvajalca.

–1

| 5.2.3 | V primeru zaprtega ohišja motorja proizvajalci zagotovijo, da za preizkuse iz odstavkov 6.10 in 6.11 Priloge 4 prezračevalni sistem motorja ne dovoljuje emisije nobenega plina iz ohišja motorja v ozračje. Če je ohišje motorja odprtega tipa, se emisije izmerijo in prištejejo k emisijam iz izpušne cevi v skladu z določbami iz odstavka 6.10 Priloge 4. |
| --- | --- |

5.2.3

V primeru zaprtega ohišja motorja proizvajalci zagotovijo, da za preizkuse iz odstavkov 6.10 in 6.11 Priloge 4 prezračevalni sistem motorja ne dovoljuje emisije nobenega plina iz ohišja motorja v ozračje. Če je ohišje motorja odprtega tipa, se emisije izmerijo in prištejejo k emisijam iz izpušne cevi v skladu z določbami iz odstavka 6.10 Priloge 4.

| 5.2.4 | Za testiranje motorjev s prisilnim vžigom z uporabo sistema za redčenje izpušnih plinov se lahko uporabljajo sistemi analizatorjev, ki izpolnjujejo splošne zahteve in kalibracijske postopke iz Pravilnika ZN št. 83 ali Pravilnika ZN št. 154. V tem primeru se določbe odstavka 9 in Dodatka 2 k Prilogi 4 k temu pravilniku ne uporabljajo.
  Uporabljajo pa se preizkuševalni postopki iz odstavka 7 Priloge 4 k temu pravilniku in izračuni emisij iz odstavka 8 Priloge 4. |
| --- | --- |

5.2.4

Za testiranje motorjev s prisilnim vžigom z uporabo sistema za redčenje izpušnih plinov se lahko uporabljajo sistemi analizatorjev, ki izpolnjujejo splošne zahteve in kalibracijske postopke iz Pravilnika ZN št. 83 ali Pravilnika ZN št. 154. V tem primeru se določbe odstavka 9 in Dodatka 2 k Prilogi 4 k temu pravilniku ne uporabljajo.

Uporabljajo pa se preizkuševalni postopki iz odstavka 7 Priloge 4 k temu pravilniku in izračuni emisij iz odstavka 8 Priloge 4.

| 5.3 | Mejne vrednosti emisij
  Tabela 1 prikazuje emisije, ki se uporabljajo za ta pravilnik.

  Tabela 1


  Mejne vrednosti emisij | Mejne vrednosti |
| --- | --- | --- |
| CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC
  (mg/kWh) | CH4

  (mg/kWh) | NOX
   (*1)

  (mg/kWh) | NH3

  (ppm) | Masa trdnih delcev
  (mg/kWh) | Število trdnih delcev
  (#/kWh) |
| WHSC (KV) | 1 500 | 130 | | | 400 | 10 | 10 | 8,0 x 10 11 |
| WHSC (KV) | 4 000 | 160 | | | 460 | 10 | 10 | 6,0 x 10 11
   (*2) |
| WHTC (PV) | 4 000 | | 160 | 500 | 460 | 10 | 10 | 6,0 x 10 11
   (*2) |
| Opombe:


  PV | prisilni vžig |

5.3

Mejne vrednosti emisij

Tabela 1 prikazuje emisije, ki se uporabljajo za ta pravilnik.

Tabela 1

Tabela 1

Mejne vrednosti emisij

Mejne vrednosti emisij

Mejne vrednosti

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC

(mg/kWh)

CH4

4

(mg/kWh)

NOX
   (*1)

X

*1

(mg/kWh)

NH3

3

(ppm)

Masa trdnih delcev

(mg/kWh)

Število trdnih delcev

(#/kWh)

WHSC (KV)

1 500

130

400

10

10

8,0 x 10 11

11

WHSC (KV)

4 000

160

460

10

10

6,0 x 10 11
   (*2)

11

*2

WHTC (PV)

4 000

160

500

460

10

10

6,0 x 10 11
   (*2)

11

*2

Opombe:

Opombe:

PV

prisilni vžig

| KV | kompresijski vžig |
| --- | --- |

KV

kompresijski vžig

| 5.4 | Trajnost in faktorji poslabšanja
  Proizvajalec določi faktorje poslabšanja, ki se bodo uporabljali za dokazovanje, da so med običajno življenjsko dobo, določeno v nadaljevanju, plinaste emisije in emisije delcev iz družine motorjev ali družine motorjev glede na sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov skladne z ustreznimi mejnimi vrednostmi emisij iz odstavka 5.3.
  Postopki za dokazovanje skladnosti sistema motorja ali družine motorjev glede na sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov med običajno življenjsko dobo so določeni v Prilogi 7.
  V ta namen veljajo za opravljanje preizkusov trajnosti naprav za nadzor onesnaževanja za pridobitev homologacije in preizkusov skladnosti vozil ali motorjev v uporabi naslednje prevožene razdalje in obdobja:


  (a) | 160 000 km ali pet let, kar koli nastopi prej, če so z motorji opremljena vozila kategorij M1, N1 in M2; |
| --- | --- | --- |

5.4

Trajnost in faktorji poslabšanja

Proizvajalec določi faktorje poslabšanja, ki se bodo uporabljali za dokazovanje, da so med običajno življenjsko dobo, določeno v nadaljevanju, plinaste emisije in emisije delcev iz družine motorjev ali družine motorjev glede na sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov skladne z ustreznimi mejnimi vrednostmi emisij iz odstavka 5.3.

Postopki za dokazovanje skladnosti sistema motorja ali družine motorjev glede na sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov med običajno življenjsko dobo so določeni v Prilogi 7.

V ta namen veljajo za opravljanje preizkusov trajnosti naprav za nadzor onesnaževanja za pridobitev homologacije in preizkusov skladnosti vozil ali motorjev v uporabi naslednje prevožene razdalje in obdobja:

(a)

160 000 km ali pet let, kar koli nastopi prej, če so z motorji opremljena vozila kategorij M1, N1 in M2;

1

1

2

| (b) | 300 000 km ali šest let, kar koli nastopi prej, če so z motorji opremljena vozila kategorij N2, N3 z največjo tehnično dovoljeno maso do vključno 16 ton in M3 razreda I, razreda II in razreda A, in razreda B z največjo tehnično dovoljeno maso do vključno 7,5 ton; |
| --- | --- |

(b)

300 000 km ali šest let, kar koli nastopi prej, če so z motorji opremljena vozila kategorij N2, N3 z največjo tehnično dovoljeno maso do vključno 16 ton in M3 razreda I, razreda II in razreda A, in razreda B z največjo tehnično dovoljeno maso do vključno 7,5 ton;

2

3

| (c) | 700 000 km ali sedem let, kar koli nastopi prej, če so z motorji opremljena vozila kategorije N3 z največjo tehnično dovoljeno maso večjo od 16 ton in kategorije M3 razreda III in razreda B z največjo tehnično dovoljeno maso večjo od 7,5 ton. |
| --- | --- |

(c)

700 000 km ali sedem let, kar koli nastopi prej, če so z motorji opremljena vozila kategorije N3 z največjo tehnično dovoljeno maso večjo od 16 ton in kategorije M3 razreda III in razreda B z največjo tehnično dovoljeno maso večjo od 7,5 ton.

3

3

| 5.5 | Zahteve za zagotovitev pravilnega delovanja ukrepov za nadzor emisij NOx |
| --- | --- |

5.5

Zahteve za zagotovitev pravilnega delovanja ukrepov za nadzor emisij NOx

| 5.5.1 | Pri vlogi za homologacijo proizvajalci homologacijskemu organu predložijo informacije, ki dokazujejo, da sistem za NOx ohranja svojo funkcijo nadzora emisij pri vseh pogojih, ki so redno prisotni v regiji (npr. Evropski uniji), zlasti pri nizkih temperaturah .
  Poleg tega proizvajalci homologacijskemu organu predložijo informacije o strategiji delovanja katerega koli sistema za vračanje izpušnih plinov v valj (EGR), vključno z informacijami o delovanju pri nizkih temperaturah okolja.
  Te informacije morajo vključevati tudi opis morebitnih učinkov na emisije pri delovanju sistema pri nizkih temperaturah okolja.
  Informacije o preizkusih in postopkih za izpolnjevanje teh zahtev so na voljo v Prilogi 11. |
| --- | --- |

5.5.1

Pri vlogi za homologacijo proizvajalci homologacijskemu organu predložijo informacije, ki dokazujejo, da sistem za NOx

Poleg tega proizvajalci homologacijskemu organu predložijo informacije o strategiji delovanja katerega koli sistema za vračanje izpušnih plinov v valj (EGR), vključno z informacijami o delovanju pri nizkih temperaturah okolja.

Te informacije morajo vključevati tudi opis morebitnih učinkov na emisije pri delovanju sistema pri nizkih temperaturah okolja.

Informacije o preizkusih in postopkih za izpolnjevanje teh zahtev so na voljo v Prilogi 11.

6.   Vgradnja v vozilo

| 6.1 | Motor se vgradi v vozilo tako, da so izpolnjene homologacijske zahteve. Upoštevajo se naslednje značilnosti v zvezi s homologacijo motorja: |
| --- | --- |

6.1

Motor se vgradi v vozilo tako, da so izpolnjene homologacijske zahteve. Upoštevajo se naslednje značilnosti v zvezi s homologacijo motorja:

| 6.1.1 | podtlak v sesalni cevi ni višji od tistega, ki je za homologacijo motorja naveden v delu 1 Priloge 1; |
| --- | --- |

6.1.1

podtlak v sesalni cevi ni višji od tistega, ki je za homologacijo motorja naveden v delu 1 Priloge 1;

| 6.1.2 | protitlak izpušnih plinov ni višji od tistega, ki je za homologacijo motorja naveden v delu 1 Priloge 1; |
| --- | --- |

6.1.2

protitlak izpušnih plinov ni višji od tistega, ki je za homologacijo motorja naveden v delu 1 Priloge 1;

| 6.1.3 | moč, ki jo absorbira dodatna oprema, potrebna za delovanje motorja, ne sme biti višja od tiste, ki je za homologacijo motorja navedena v delu 1 Priloge 1; |
| --- | --- |

6.1.3

moč, ki jo absorbira dodatna oprema, potrebna za delovanje motorja, ne sme biti višja od tiste, ki je za homologacijo motorja navedena v delu 1 Priloge 1;

| 6.1.4 | značilnosti sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov so v skladu s tistimi, ki so za homologacijo motorja navedene v delu 1 Priloge 1. |
| --- | --- |

6.1.4

značilnosti sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov so v skladu s tistimi, ki so za homologacijo motorja navedene v delu 1 Priloge 1.

| 6.2 | Vgradnja homologiranega motorja v vozilo |
| --- | --- |

6.2

Vgradnja homologiranega motorja v vozilo

| 6.2.1 | Vgradnja motorja, homologiranega kot samostojna tehnična enota, v vozilo poleg tega izpolnjuje naslednje zahteve:


  (a) | v zvezi s skladnostjo sistema OBD so v skladu z Dodatkom 1 k Prilogi 9B k temu pravilniku pri vgradnji izpolnjene zahteve proizvajalca za vgradnjo iz dela 1 Priloge 1; |
| --- | --- | --- |

6.2.1

Vgradnja motorja, homologiranega kot samostojna tehnična enota, v vozilo poleg tega izpolnjuje naslednje zahteve:

(a)

v zvezi s skladnostjo sistema OBD so v skladu z Dodatkom 1 k Prilogi 9B k temu pravilniku pri vgradnji izpolnjene zahteve proizvajalca za vgradnjo iz dela 1 Priloge 1;

| (b) | v zvezi s skladnostjo sistema, s katerim se zagotavlja pravilno delovanje ukrepov za nadzor emisij NOx, morajo biti pri vgradnji v skladu z Dodatkom 4 Priloge 11 k temu pravilniku izpolnjene zahteve proizvajalca v zvezi z vgradnjo iz dela 1 Priloge 1 k temu pravilniku; |
| --- | --- |

(b)

v zvezi s skladnostjo sistema, s katerim se zagotavlja pravilno delovanje ukrepov za nadzor emisij NOx, morajo biti pri vgradnji v skladu z Dodatkom 4 Priloge 11 k temu pravilniku izpolnjene zahteve proizvajalca v zvezi z vgradnjo iz dela 1 Priloge 1 k temu pravilniku;

x

| (c) | pri vgradnji motorja na kombinirano gorivo, homologiranega kot samostojna tehnična enota, v vozilo se upoštevajo posebne zahteve v zvezi z vgradnjo in zahteve proizvajalca v zvezi z vgradnjo iz Priloge 15 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

(c)

pri vgradnji motorja na kombinirano gorivo, homologiranega kot samostojna tehnična enota, v vozilo se upoštevajo posebne zahteve v zvezi z vgradnjo in zahteve proizvajalca v zvezi z vgradnjo iz Priloge 15 k temu pravilniku.

| 6.3 | Dovodne odprtine posod za gorivo pri motorjih, ki za gorivo uporabljajo bencin ali E85 |
| --- | --- |

6.3

Dovodne odprtine posod za gorivo pri motorjih, ki za gorivo uporabljajo bencin ali E85

| 6.3.1 | Dovodna odprtina posode za bencin ali E85 mora biti zasnovana tako, da je onemogočeno polnjenje posode iz šobe za točenje goriva z zunanjim premerom 23,6 mm ali več. |
| --- | --- |

6.3.1

Dovodna odprtina posode za bencin ali E85 mora biti zasnovana tako, da je onemogočeno polnjenje posode iz šobe za točenje goriva z zunanjim premerom 23,6 mm ali več.

| 6.3.2 | Odstavek 6.3.1 se ne uporablja za vozila, pri katerih sta izpolnjena oba naslednja pogoja:


  (a) | vozilo je zasnovano in izdelano tako, da osvinčeni bencin nima škodljivega vpliva na nobeno napravo, ki je namenjena nadzoru emisij plinastih onesnaževal; |
| --- | --- | --- |

6.3.2

Odstavek 6.3.1 se ne uporablja za vozila, pri katerih sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

(a)

vozilo je zasnovano in izdelano tako, da osvinčeni bencin nima škodljivega vpliva na nobeno napravo, ki je namenjena nadzoru emisij plinastih onesnaževal;

| (b) | vozilo je razločno, čitljivo in neizbrisno označeno s simbolom za neosvinčeni bencin iz standarda ISO 2575:2004 na takšnem mestu, da ga lahko oseba, ki polni posodo za gorivo, takoj opazi. Dovoljene so dodatne oznake. |
| --- | --- |

(b)

vozilo je razločno, čitljivo in neizbrisno označeno s simbolom za neosvinčeni bencin iz standarda ISO 2575:2004 na takšnem mestu, da ga lahko oseba, ki polni posodo za gorivo, takoj opazi. Dovoljene so dodatne oznake.

| 6.3.3 | Sprejmejo se ustrezni ukrepi za preprečevanje prevelikih emisij zaradi izhlapevanja in razlitja goriva zaradi manjkajočega pokrova na posodi za gorivo. To se lahko doseže z enim od naslednjih ukrepov:


  (a) | s pokrovom posode za gorivo, ki se avtomatsko odpira in zapira ter ni odstranljiv; |
| --- | --- | --- |

6.3.3

Sprejmejo se ustrezni ukrepi za preprečevanje prevelikih emisij zaradi izhlapevanja in razlitja goriva zaradi manjkajočega pokrova na posodi za gorivo. To se lahko doseže z enim od naslednjih ukrepov:

(a)

s pokrovom posode za gorivo, ki se avtomatsko odpira in zapira ter ni odstranljiv;

| (b) | z zasnovo, ki preprečuje prevelike emisije zaradi izhlapevanja v primeru manjkajočega pokrova posode za gorivo; |
| --- | --- |

(b)

z zasnovo, ki preprečuje prevelike emisije zaradi izhlapevanja v primeru manjkajočega pokrova posode za gorivo;

| (c) | v primeru vozil M1 ali N1 na kakršen koli drug način, ki ima enak učinek. Primeri lahko med drugim vključujejo pokrov posode za gorivo, pritrjen z vrvico ali verižico oziroma pokrov, ki se odklepa s ključem za vžig vozila. V takšnem primeru se ključ lahko odstrani iz pokrova posode le, ko je pokrov zaklenjen. |
| --- | --- |

(c)

v primeru vozil M1 ali N1 na kakršen koli drug način, ki ima enak učinek. Primeri lahko med drugim vključujejo pokrov posode za gorivo, pritrjen z vrvico ali verižico oziroma pokrov, ki se odklepa s ključem za vžig vozila. V takšnem primeru se ključ lahko odstrani iz pokrova posode le, ko je pokrov zaklenjen.

1

1

7.   Družina motorjev

| 7.1 | Parametri, ki opredeljujejo družino motorjev
  Družina motorjev, kot jo določi proizvajalec, je skladna z odstavkom 5.2 Priloge 4.
  Pri motorju, ki uporablja kombinirano gorivo, družina motorjev izpolnjuje tudi dodatne zahteve iz odstavka 3.1.1 Priloge 15. |
| --- | --- |

7.1

Parametri, ki opredeljujejo družino motorjev

Družina motorjev, kot jo določi proizvajalec, je skladna z odstavkom 5.2 Priloge 4.

Pri motorju, ki uporablja kombinirano gorivo, družina motorjev izpolnjuje tudi dodatne zahteve iz odstavka 3.1.1 Priloge 15.

| 7.2 | Izbira osnovnega motorja
  Osnovni motor družine se izbere v skladu z zahtevami iz odstavka 5.2.4 Priloge 4.
  Pri motorju, ki uporablja kombinirano gorivo, družina osnovnih motorjev izpolnjuje tudi dodatne zahteve iz odstavka 3.1.2 Priloge 15. |
| --- | --- |

7.2

Izbira osnovnega motorja

Osnovni motor družine se izbere v skladu z zahtevami iz odstavka 5.2.4 Priloge 4.

Pri motorju, ki uporablja kombinirano gorivo, družina osnovnih motorjev izpolnjuje tudi dodatne zahteve iz odstavka 3.1.2 Priloge 15.

| 7.3 | Razširitev, ki v družino motorjev vključuje nov sistem motorja |
| --- | --- |

7.3

Razširitev, ki v družino motorjev vključuje nov sistem motorja

| 7.3.1 | Na zahtevo proizvajalca in po odobritvi homologacijskega organa se lahko kot član certificirane družine motorjev vključi nov sistem motorja, če izpolnjuje merila iz odstavka 7.1. |
| --- | --- |

7.3.1

Na zahtevo proizvajalca in po odobritvi homologacijskega organa se lahko kot član certificirane družine motorjev vključi nov sistem motorja, če izpolnjuje merila iz odstavka 7.1.

| 7.3.2 | Če so elementi sestave osnovnega sistema motorja reprezentativni za elemente sestave novega sistema motorja v skladu z odstavkom 7.2 ali, pri motorjih, ki uporabljajo kombinirano gorivo, v skladu z odstavkom 3.1.2 Priloge 15, osnovni sistem motorja ostane nespremenjen, proizvajalec pa spremeni opisni list iz Priloge 1. |
| --- | --- |

7.3.2

Če so elementi sestave osnovnega sistema motorja reprezentativni za elemente sestave novega sistema motorja v skladu z odstavkom 7.2 ali, pri motorjih, ki uporabljajo kombinirano gorivo, v skladu z odstavkom 3.1.2 Priloge 15, osnovni sistem motorja ostane nespremenjen, proizvajalec pa spremeni opisni list iz Priloge 1.

| 7.3.3 | Če novi sistem motorja vključuje elemente sestave, ki jih osnovni sistem motorja v skladu z odstavkom 7.2 ali, pri motorjih, ki uporabljajo kombinirano gorivo, v skladu z odstavkom 3.1.2 Priloge 15 ne predstavlja, sam pa bi predstavljal celotno družino v skladu s tema odstavkoma, potem novi sistem motorja postane novi osnovni motor. V tem primeru je treba dokazati, da novi elementi sestave izpolnjujejo določbe tega pravilnika, opisni dokument iz Priloge 1 pa se spremeni. |
| --- | --- |

7.3.3

Če novi sistem motorja vključuje elemente sestave, ki jih osnovni sistem motorja v skladu z odstavkom 7.2 ali, pri motorjih, ki uporabljajo kombinirano gorivo, v skladu z odstavkom 3.1.2 Priloge 15 ne predstavlja, sam pa bi predstavljal celotno družino v skladu s tema odstavkoma, potem novi sistem motorja postane novi osnovni motor. V tem primeru je treba dokazati, da novi elementi sestave izpolnjujejo določbe tega pravilnika, opisni dokument iz Priloge 1 pa se spremeni.

| 7.4 | Parametri, ki opredeljujejo družino motorjev OBD
  Družina motorjev OBD se opredeli z osnovnimi parametri konstrukcije, ki so skupni sistemom motorjev v družini, v skladu z odstavkom 6.1 Priloge 9B. |
| --- | --- |

7.4

Parametri, ki opredeljujejo družino motorjev OBD

Družina motorjev OBD se opredeli z osnovnimi parametri konstrukcije, ki so skupni sistemom motorjev v družini, v skladu z odstavkom 6.1 Priloge 9B.

8.   Skladnost proizvodnje

| 8.1 | Vsak motor ali vozilo, ki ima v skladu s tem pravilnikom nameščeno homologacijsko oznako, mora biti proizvedeno tako, da je glede na opis iz homologacijskega obrazca in njegovih prilog v skladu s homologiranim tipom. Postopki za nadzor skladnosti proizvodnje so v skladu s tistimi iz Dodatka 2 k Sporazumu iz leta 1958 (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2), pri čemer morajo biti izpolnjene zahteve iz odstavkov od 8.2 do 8.5. |
| --- | --- |

8.1

Vsak motor ali vozilo, ki ima v skladu s tem pravilnikom nameščeno homologacijsko oznako, mora biti proizvedeno tako, da je glede na opis iz homologacijskega obrazca in njegovih prilog v skladu s homologiranim tipom. Postopki za nadzor skladnosti proizvodnje so v skladu s tistimi iz Dodatka 2 k Sporazumu iz leta 1958 (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2), pri čemer morajo biti izpolnjene zahteve iz odstavkov od 8.2 do 8.5.

| 8.1.1 | Skladnost proizvodnje se preveri na podlagi opisa v certifikatih o homologaciji iz prilog 2A, 2B in 2C, kakor je ustrezno. |
| --- | --- |

8.1.1

Skladnost proizvodnje se preveri na podlagi opisa v certifikatih o homologaciji iz prilog 2A, 2B in 2C, kakor je ustrezno.

| 8.1.2 | Skladnost proizvodnje se ocenjuje na podlagi posebnih pogojev iz tega odstavka in ustreznih statističnih metod iz dodatkov 1, 2 in 3. |
| --- | --- |

8.1.2

Skladnost proizvodnje se ocenjuje na podlagi posebnih pogojev iz tega odstavka in ustreznih statističnih metod iz dodatkov 1, 2 in 3.

| 8.2 | Splošne zahteve |
| --- | --- |

8.2

Splošne zahteve

| 8.2.1 | Pri uporabi dodatkov 1, 2 ali 3 se izmerjene emisije plinastih in trdnih onesnaževal iz motorjev, ki so predmet preverjanja skladnosti proizvodnje, prilagodijo z ustreznimi faktorji poslabšanja za tisti motor, kot je navedeno v dopolnilu k certifikatu o homologaciji, podeljenem v skladu s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

8.2.1

Pri uporabi dodatkov 1, 2 ali 3 se izmerjene emisije plinastih in trdnih onesnaževal iz motorjev, ki so predmet preverjanja skladnosti proizvodnje, prilagodijo z ustreznimi faktorji poslabšanja za tisti motor, kot je navedeno v dopolnilu k certifikatu o homologaciji, podeljenem v skladu s tem pravilnikom.

| 8.2.2 | Določbe Dodatka 2 k Sporazumu iz leta 1958 (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) se uporabljajo, če se homologacijski organi strinjajo s proizvajalčevim postopkom preverjanja. |
| --- | --- |

8.2.2

Določbe Dodatka 2 k Sporazumu iz leta 1958 (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) se uporabljajo, če se homologacijski organi strinjajo s proizvajalčevim postopkom preverjanja.

| 8.2.3 | Vse motorje, ki se preizkušajo, je treba naključno izbrati iz proizvodne serije. |
| --- | --- |

8.2.3

Vse motorje, ki se preizkušajo, je treba naključno izbrati iz proizvodne serije.

| 8.3 | Emisije onesnaževal |
| --- | --- |

8.3

Emisije onesnaževal

| 8.3.1 | Če se merijo emisije onesnaževal in je bila homologacija motorja enkrat ali večkrat razširjena, se preizkusi opravijo na motorjih iz opisne dokumentacije za ustrezno razširitev. |
| --- | --- |

8.3.1

Če se merijo emisije onesnaževal in je bila homologacija motorja enkrat ali večkrat razširjena, se preizkusi opravijo na motorjih iz opisne dokumentacije za ustrezno razširitev.

| 8.3.2 | Skladnost motorja, predloženega v preizkus emisij onesnaževal:
  Ko proizvajalec motor predloži pristojnim organom, na izbranih motorjih ne sme izvesti nobenih prilagoditev več. |
| --- | --- |

8.3.2

Skladnost motorja, predloženega v preizkus emisij onesnaževal:

Ko proizvajalec motor predloži pristojnim organom, na izbranih motorjih ne sme izvesti nobenih prilagoditev več.

| 8.3.2.1 | Trije motorji se vzamejo iz proizvodne serije zadevnih motorjev. Motorje se preizkusi z WHTC in (če je primerno) z WHSC, da se preveri skladnost proizvodnje. Mejne vrednosti so določene v odstavku 5.3. |
| --- | --- |

8.3.2.1

Trije motorji se vzamejo iz proizvodne serije zadevnih motorjev. Motorje se preizkusi z WHTC in (če je primerno) z WHSC, da se preveri skladnost proizvodnje. Mejne vrednosti so določene v odstavku 5.3.

| 8.3.2.2 | Če se homologacijski organ strinja s standardnim odstopanjem proizvodnje, kot ga navaja proizvajalec v skladu z Dodatkom 2 k Sporazumu iz leta 1958 (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2), se preizkusi opravijo v skladu z Dodatkom 1.
  Če se homologacijski organ ne strinja s standardnim odstopanjem proizvodnje, kot ga navaja proizvajalec v skladu z Dodatkom 2 k Sporazumu iz leta 1958 (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2), se preizkusi opravijo v skladu z Dodatkom 2.
  Na zahtevo proizvajalca se lahko preizkusi izvedejo v skladu z Dodatkom 3. |
| --- | --- |

8.3.2.2

Če se homologacijski organ strinja s standardnim odstopanjem proizvodnje, kot ga navaja proizvajalec v skladu z Dodatkom 2 k Sporazumu iz leta 1958 (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2), se preizkusi opravijo v skladu z Dodatkom 1.

Če se homologacijski organ ne strinja s standardnim odstopanjem proizvodnje, kot ga navaja proizvajalec v skladu z Dodatkom 2 k Sporazumu iz leta 1958 (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2), se preizkusi opravijo v skladu z Dodatkom 2.

Na zahtevo proizvajalca se lahko preizkusi izvedejo v skladu z Dodatkom 3.

| 8.3.2.3 | Na podlagi preizkusov naključno izbranih motorjev v skladu z odstavkom 8.3.2.2 se šteje, da je proizvodna serija zadevnih motorjev skladna, če je po preizkusnih merilih iz ustreznega dodatka sprejeta odločitev, da so emisije vseh onesnaževal ustrezne, in da ni skladna, če je za eno od onesnaževal sprejeta odločitev, da emisije niso ustrezne.
  Če se za eno od onesnaževal sprejme odločitev o ustreznosti emisij, te odločitve ni mogoče spremeniti na podlagi rezultata morebitnih dodatnih preizkusov, ki bi se izvedli zaradi odločanja o emisijah drugih onesnaževal.
  Če ni sprejeta odločitev o ustreznosti za vsa onesnaževala in če za nobeno onesnaževalo ni sprejeta odločitev o zavrnitvi, se preizkus opravi na drugem motorju (glej sliko 1).
  Če ni bila sprejeta nobena odločitev, se lahko proizvajalec kadar koli odloči, da ustavi preizkušanje. V takem primeru se evidentira odločitev o zavrnitvi. |
| --- | --- |

8.3.2.3

Na podlagi preizkusov naključno izbranih motorjev v skladu z odstavkom 8.3.2.2 se šteje, da je proizvodna serija zadevnih motorjev skladna, če je po preizkusnih merilih iz ustreznega dodatka sprejeta odločitev, da so emisije vseh onesnaževal ustrezne, in da ni skladna, če je za eno od onesnaževal sprejeta odločitev, da emisije niso ustrezne.

Če se za eno od onesnaževal sprejme odločitev o ustreznosti emisij, te odločitve ni mogoče spremeniti na podlagi rezultata morebitnih dodatnih preizkusov, ki bi se izvedli zaradi odločanja o emisijah drugih onesnaževal.

Če ni sprejeta odločitev o ustreznosti za vsa onesnaževala in če za nobeno onesnaževalo ni sprejeta odločitev o zavrnitvi, se preizkus opravi na drugem motorju (glej sliko 1).

Če ni bila sprejeta nobena odločitev, se lahko proizvajalec kadar koli odloči, da ustavi preizkušanje. V takem primeru se evidentira odločitev o zavrnitvi.

Slika 1

Slika 1

Shematski prikaz preizkušanja skladnosti proizvodnje

Shematski prikaz preizkušanja skladnosti proizvodnje

Image 1

| 8.3.3 | Preizkusi se izvajajo na novih motorjih. |
| --- | --- |

8.3.3

Preizkusi se izvajajo na novih motorjih.

| 8.3.3.1 | Na zahtevo proizvajalca se lahko preizkusi izvajajo tudi na motorjih, ki so bili utečeni, vendar do največ 125 ur. V tem primeru mora postopek utekanja motorja opraviti proizvajalec, ki se zaveže, da na teh motorjih ne bo izvedel nobenih prilagoditev. |
| --- | --- |

8.3.3.1

Na zahtevo proizvajalca se lahko preizkusi izvajajo tudi na motorjih, ki so bili utečeni, vendar do največ 125 ur. V tem primeru mora postopek utekanja motorja opraviti proizvajalec, ki se zaveže, da na teh motorjih ne bo izvedel nobenih prilagoditev.

| 8.3.3.2 | Če želi proizvajalec v skladu z odstavkom 8.3.3.1 izvesti postopek utekanja, ga lahko opravi na enega od naslednjih načinov:


  (a) | na vseh preizkušanih motorjih |
| --- | --- | --- |

8.3.3.2

Če želi proizvajalec v skladu z odstavkom 8.3.3.1 izvesti postopek utekanja, ga lahko opravi na enega od naslednjih načinov:

(a)

na vseh preizkušanih motorjih

| (b) | na prvem preizkušanem motorju, pri katerem se koeficient naraščanja emisij določi tako


  (i) | emisije onesnaževal se izmerijo na novem motorju in preden poteče največ 125 ur iz odstavka 8.3.3.1 na prvem preizkušanem motorju; |
| --- | --- | --- |

(b)

na prvem preizkušanem motorju, pri katerem se koeficient naraščanja emisij določi tako

(i)

emisije onesnaževal se izmerijo na novem motorju in preden poteče največ 125 ur iz odstavka 8.3.3.1 na prvem preizkušanem motorju;

| (ii) | za vsako onesnaževalo se izračuna koeficient naraščanja emisij med preizkusoma:
  emisije pri drugem preizkusu/emisije pri prvem preizkusu;
  Vrednost koeficienta naraščanja je lahko manjša od ena. |
| --- | --- |

(ii)

za vsako onesnaževalo se izračuna koeficient naraščanja emisij med preizkusoma:

emisije pri drugem preizkusu/emisije pri prvem preizkusu;

Vrednost koeficienta naraščanja je lahko manjša od ena.

Naslednji preizkusni motorji se ne utekajo, ampak se njihove emisije, ko so motorji novi, popravijo s koeficientom naraščanja emisij.

V tem primeru je treba upoštevati naslednje vrednosti:

| (a) | pri prvem motorju vrednosti iz drugega preizkusa; |
| --- | --- |

(a)

pri prvem motorju vrednosti iz drugega preizkusa;

| (b) | pri drugih motorjih vrednosti pri novih motorjih, pomnožene s koeficientom naraščanja emisij. |
| --- | --- |

(b)

pri drugih motorjih vrednosti pri novih motorjih, pomnožene s koeficientom naraščanja emisij.

| 8.3.3.3 | Pri motorjih, ki za gorivo uporabljajo dizelsko gorivo, etanol (ED95), bencin, E85, UZP20, UZP in UNP, vključno z motorji na kombinirano gorivo, se lahko vsi navedeni preizkusi izvedejo s tržnimi gorivi, ki se uporabljajo. Na zahtevo proizvajalca pa se lahko uporabijo referenčna goriva iz Priloge 5 k temu pravilniku. To pomeni, da je treba opraviti preizkuse iz odstavka 4 tega pravilnika. |
| --- | --- |

8.3.3.3

Pri motorjih, ki za gorivo uporabljajo dizelsko gorivo, etanol (ED95), bencin, E85, UZP20

| 8.3.3.4 | Pri motorjih, ki za gorivo uporabljajo stisnjeni zemeljski plin, vključno z motorji na kombinirano gorivo, se lahko za vse navedene preizkuse uporablja tržno gorivo, in sicer tako:


  (a) | za motorje, označene s H, tržno gorivo v območju H (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00); |
| --- | --- | --- |

8.3.3.4

Pri motorjih, ki za gorivo uporabljajo stisnjeni zemeljski plin, vključno z motorji na kombinirano gorivo, se lahko za vse navedene preizkuse uporablja tržno gorivo, in sicer tako:

(a)

za motorje, označene s H, tržno gorivo v območju H (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00);

λ

| (b) | za motorje, označene z L, tržno gorivo v območju L (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19); |
| --- | --- |

(b)

za motorje, označene z L, tržno gorivo v območju L (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19);

λ

| (c) | za motorje, označene s HL, tržno gorivo iz skrajnega območja faktorja λ-premika (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19). |
| --- | --- |

(c)

za motorje, označene s HL, tržno gorivo iz skrajnega območja faktorja λ-premika (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19).

λ

Na zahtevo proizvajalca pa se lahko uporabijo tudi referenčna goriva iz Priloge 5. To pomeni, da je treba opraviti preizkuse iz odstavka 4.

| 8.3.3.5 | Neustreznost motorjev na plinasto in kombinirano gorivo
  V primeru spora zaradi neskladnosti motorjev na plinasto gorivo, vključno z motorji na kombinirano gorivo, kadar uporabljajo tržno gorivo, se preizkusi izvedejo z referenčnim gorivom, s katerim je bil preizkušen osnovni motor, in, na zahtevo proizvajalca, z možnim dodatnim tretjim gorivom iz odstavkov 4.6.4.1 in 4.7.1.2 tega pravilnika, na katero je bil morda preizkušen osnovni motor.
  Če je to ustrezno, se rezultat pretvori z izračunom, pri katerem se uporabijo ustrezni faktorji „r“, „ra
  “ ali „rb
  “, kot je opisano v točkah 4.6.5, 4.6.6.1 in 4.7.1.3 tega pravilnika. Če so r, ra ali rb manjši od ena, popravek ni potreben.
  Izmerjeni in, kadar je ustrezno, izračunani rezultati morajo dokazovati, da motor izpolnjuje mejne vrednosti z vsemi ustreznimi gorivi (na primer gorivoma 1 in 2 ter (če je primerno) tretjim gorivom pri motorjih na zemeljski plin ter gorivoma A in B pri motorjih na UNP. |
| --- | --- |

8.3.3.5

Neustreznost motorjev na plinasto in kombinirano gorivo

V primeru spora zaradi neskladnosti motorjev na plinasto gorivo, vključno z motorji na kombinirano gorivo, kadar uporabljajo tržno gorivo, se preizkusi izvedejo z referenčnim gorivom, s katerim je bil preizkušen osnovni motor, in, na zahtevo proizvajalca, z možnim dodatnim tretjim gorivom iz odstavkov 4.6.4.1 in 4.7.1.2 tega pravilnika, na katero je bil morda preizkušen osnovni motor.

Če je to ustrezno, se rezultat pretvori z izračunom, pri katerem se uporabijo ustrezni faktorji „r“, „ra
  “ ali „rb
  “, kot je opisano v točkah 4.6.5, 4.6.6.1 in 4.7.1.3 tega pravilnika. Če so r, ra ali rb manjši od ena, popravek ni potreben.

a

b

a

b

Izmerjeni in, kadar je ustrezno, izračunani rezultati morajo dokazovati, da motor izpolnjuje mejne vrednosti z vsemi ustreznimi gorivi (na primer gorivoma 1 in 2 ter (če je primerno) tretjim gorivom pri motorjih na zemeljski plin ter gorivoma A in B pri motorjih na UNP.

| 8.3.3.6 | Preizkusi skladnosti proizvodnje določenega motorja na plinasto gorivo, ki je predviden za delovanje na gorivo s določeno sestavo, se izvedejo na gorivu, za katero je bil motor kalibriran. |
| --- | --- |

8.3.3.6

Preizkusi skladnosti proizvodnje določenega motorja na plinasto gorivo, ki je predviden za delovanje na gorivo s določeno sestavo, se izvedejo na gorivu, za katero je bil motor kalibriran.

| 8.4 | Diagnostika na vozilu (OBD) |
| --- | --- |

8.4

Diagnostika na vozilu (OBD)

| 8.4.1 | Če homologacijski organ ugotovi, da je kakovost proizvodnje nezadovoljiva, lahko zahteva preverjanje skladnosti proizvodnje za sistem OBD. To preverjanje se opravi v skladu z naslednjim:
  Iz proizvodne serije se naključno izbere motor, na katerem se opravijo preizkusi iz Priloge 9B, v primeru motorjev na kombinirano gorivo pa še dodatni preizkusi iz odstavka 7 Priloge 15 k temu pravilniku. Preizkusi se lahko izvajajo na motorjih, ki so se utekali do največ 125 ur. |
| --- | --- |

8.4.1

Če homologacijski organ ugotovi, da je kakovost proizvodnje nezadovoljiva, lahko zahteva preverjanje skladnosti proizvodnje za sistem OBD. To preverjanje se opravi v skladu z naslednjim:

Iz proizvodne serije se naključno izbere motor, na katerem se opravijo preizkusi iz Priloge 9B, v primeru motorjev na kombinirano gorivo pa še dodatni preizkusi iz odstavka 7 Priloge 15 k temu pravilniku. Preizkusi se lahko izvajajo na motorjih, ki so se utekali do največ 125 ur.

| 8.4.2 | Proizvodnja se šteje za skladno, če ta motor izpolnjuje zahteve preizkusov iz Priloge 9B k temu pravilniku, v primeru motorjev na kombinirano gorivo pa še dodatnih preizkusov iz odstavka 7 Priloge 15 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

8.4.2

Proizvodnja se šteje za skladno, če ta motor izpolnjuje zahteve preizkusov iz Priloge 9B k temu pravilniku, v primeru motorjev na kombinirano gorivo pa še dodatnih preizkusov iz odstavka 7 Priloge 15 k temu pravilniku.

| 8.4.3 | Če motor, vzet iz proizvodne serije, ne izpolnjuje zahtev iz odstavka 8.4.1, se iz proizvodne serije naključno vzame dodaten vzorec štirih motorjev, ki se preizkusijo v skladu s Prilogo 9B, v primeru motorjev na kombinirano gorivo pa še dodatno s preizkusi iz odstavka 7 Priloge 15 k temu pravilniku. Preizkusi se lahko izvajajo na motorjih, ki so se utekali do največ 125 ur. |
| --- | --- |

8.4.3

Če motor, vzet iz proizvodne serije, ne izpolnjuje zahtev iz odstavka 8.4.1, se iz proizvodne serije naključno vzame dodaten vzorec štirih motorjev, ki se preizkusijo v skladu s Prilogo 9B, v primeru motorjev na kombinirano gorivo pa še dodatno s preizkusi iz odstavka 7 Priloge 15 k temu pravilniku. Preizkusi se lahko izvajajo na motorjih, ki so se utekali do največ 125 ur.

| 8.4.4 | Proizvodnja se šteje za skladno, če vsaj trije motorji iz naključnega vzorca dodatnih štirih motorjev izpolnjujejo zahteve preizkusov iz Priloge 9B. |
| --- | --- |

8.4.4

Proizvodnja se šteje za skladno, če vsaj trije motorji iz naključnega vzorca dodatnih štirih motorjev izpolnjujejo zahteve preizkusov iz Priloge 9B.

| 8.5 | Podatki o elektronski krmilni enoti (ECU), ki se zahtevajo za preizkušanje v prometu |
| --- | --- |

8.5

Podatki o elektronski krmilni enoti (ECU), ki se zahtevajo za preizkušanje v prometu

| 8.5.1 | Razpoložljivost informacij o pretoku podatkov, zahtevanih v odstavku 9.4.2.1, se v skladu z zahtevami iz odstavka 9.4.2.2 dokaže z zunanjim diagnostičnim orodjem OBD iz Priloge 9B. |
| --- | --- |

8.5.1

Razpoložljivost informacij o pretoku podatkov, zahtevanih v odstavku 9.4.2.1, se v skladu z zahtevami iz odstavka 9.4.2.2 dokaže z zunanjim diagnostičnim orodjem OBD iz Priloge 9B.

| 8.5.2 | Če informacij ni mogoče pridobiti na ustrezen način, medtem ko diagnostično orodje deluje pravilno v skladu s Prilogo 9B, motor velja za neskladnega. |
| --- | --- |

8.5.2

Če informacij ni mogoče pridobiti na ustrezen način, medtem ko diagnostično orodje deluje pravilno v skladu s Prilogo 9B, motor velja za neskladnega.

| 8.5.3 | Skladnost signala ECU za navor z zahtevami iz odstavkov 9.4.2.2 in 9.4.2.3 se dokaže z izvajanjem preizkusa WHSC v skladu s Prilogo 4. |
| --- | --- |

8.5.3

Skladnost signala ECU za navor z zahtevami iz odstavkov 9.4.2.2 in 9.4.2.3 se dokaže z izvajanjem preizkusa WHSC v skladu s Prilogo 4.

| 8.5.4 | Če preizkusna oprema ne izpolnjuje zahtev iz Pravilnika št. 85 v zvezi z dodatno opremo, je treba izmerjeni navor popraviti v skladu s popravno metodo iz Priloge 4. |
| --- | --- |

8.5.4

Če preizkusna oprema ne izpolnjuje zahtev iz Pravilnika št. 85 v zvezi z dodatno opremo, je treba izmerjeni navor popraviti v skladu s popravno metodo iz Priloge 4.

| 8.5.5 | Skladnost signala ECU za navor velja za zadostno, če izračunani navor ostane znotraj dovoljenih odstopanj iz odstavka 9.4.2.5. |
| --- | --- |

8.5.5

Skladnost signala ECU za navor velja za zadostno, če izračunani navor ostane znotraj dovoljenih odstopanj iz odstavka 9.4.2.5.

| 8.5.6 | Razpoložljivost in preverjanje skladnosti podatkov o ECU, ki se zahtevajo za preizkušanje v prometu, proizvajalec redno zagotavlja za vsak proizveden tip motorja v vsaki proizvedeni družini motorjev. |
| --- | --- |

8.5.6

Razpoložljivost in preverjanje skladnosti podatkov o ECU, ki se zahtevajo za preizkušanje v prometu, proizvajalec redno zagotavlja za vsak proizveden tip motorja v vsaki proizvedeni družini motorjev.

| 8.5.7 | Rezultati študije proizvajalca so na voljo homologacijskemu organu na njegovo zahtevo. |
| --- | --- |

8.5.7

Rezultati študije proizvajalca so na voljo homologacijskemu organu na njegovo zahtevo.

| 8.5.8 | Na zahtevo homologacijskega organa proizvajalec dokaže razpoložljivost ali skladnost podatkov o ECU v serijski proizvodnji, tako da izvede ustrezne preizkuse iz odstavkov od 8.5.1 do 8.5.4 na vzorcu motorjev istega tipa. Pravila o vzorčenju, vključno z merili za velikost vzorca in statističnimi merili za sprejem ali zavrnitev, so navedena odstavkih od 8.1 do 8.3 o preverjanju skladnosti emisij. |
| --- | --- |

8.5.8

Na zahtevo homologacijskega organa proizvajalec dokaže razpoložljivost ali skladnost podatkov o ECU v serijski proizvodnji, tako da izvede ustrezne preizkuse iz odstavkov od 8.5.1 do 8.5.4 na vzorcu motorjev istega tipa. Pravila o vzorčenju, vključno z merili za velikost vzorca in statističnimi merili za sprejem ali zavrnitev, so navedena odstavkih od 8.1 do 8.3 o preverjanju skladnosti emisij.

9.   Skladnost vozil/motorjev v prometu

| 9.1 | Uvod
  Ta odstavek določa zahteve za skladnost v prometu za tipe vozil, homologirane v skladu s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

9.1

Uvod

Ta odstavek določa zahteve za skladnost v prometu za tipe vozil, homologirane v skladu s tem pravilnikom.

| 9.2 | Skladnost v prometu |
| --- | --- |

9.2

Skladnost v prometu

| 9.2.1 | Ukrepi za zagotavljanje skladnosti v prometu za vozila ali sisteme motorja, homologirane v skladu s tem pravilnikom, se v skladu z Dodatkom 2 k Sporazumu iz leta 1958 (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ter zahtevami iz Priloge 8 k temu pravilniku sprejmejo v primeru vozil ali sistemov motorja, homologiranih v skladu s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

9.2.1

Ukrepi za zagotavljanje skladnosti v prometu za vozila ali sisteme motorja, homologirane v skladu s tem pravilnikom, se v skladu z Dodatkom 2 k Sporazumu iz leta 1958 (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ter zahtevami iz Priloge 8 k temu pravilniku sprejmejo v primeru vozil ali sistemov motorja, homologiranih v skladu s tem pravilnikom.

| 9.2.2 | Tehnični ukrepi, ki jih izvede proizvajalec, morajo zagotoviti, da se emisije iz izpušne cevi učinkovito omejujejo med celotno običajno življenjsko dobo vozil pri običajnih pogojih uporabe. Skladnost z določbami tega pravilnika se preverja med običajno življenjsko dobo sistema motorja, nameščenega v vozilu, pri običajnih pogojih uporabe v skladu s Prilogo 8 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

9.2.2

Tehnični ukrepi, ki jih izvede proizvajalec, morajo zagotoviti, da se emisije iz izpušne cevi učinkovito omejujejo med celotno običajno življenjsko dobo vozil pri običajnih pogojih uporabe. Skladnost z določbami tega pravilnika se preverja med običajno življenjsko dobo sistema motorja, nameščenega v vozilu, pri običajnih pogojih uporabe v skladu s Prilogo 8 k temu pravilniku.

| 9.2.3 | Proizvajalec sporoči rezultate preizkušanja v prometu homologacijskemu organu, ki je podelil prvotno homologacijo v skladu s prvotnim načrtom. Vsako odstopanje od prvotnega načrta se ustrezno utemelji homologacijskemu organu. |
| --- | --- |

9.2.3

Proizvajalec sporoči rezultate preizkušanja v prometu homologacijskemu organu, ki je podelil prvotno homologacijo v skladu s prvotnim načrtom. Vsako odstopanje od prvotnega načrta se ustrezno utemelji homologacijskemu organu.

| 9.2.4 | Če se homologacijski organ, ki je podelil prvotno homologacijo, ne strinja s proizvajalčevim poročanjem v skladu z odstavkom 10 Priloge 8 ali če predložena dokumentacija dokazuje nezadovoljivo skladnost v prometu, lahko homologacijski organ od proizvajalca zahteva, da izvede preizkus za potrditev. Homologacijski organ prouči poročilo o potrdilnem preizkusu, ki ga predloži proizvajalec. |
| --- | --- |

9.2.4

Če se homologacijski organ, ki je podelil prvotno homologacijo, ne strinja s proizvajalčevim poročanjem v skladu z odstavkom 10 Priloge 8 ali če predložena dokumentacija dokazuje nezadovoljivo skladnost v prometu, lahko homologacijski organ od proizvajalca zahteva, da izvede preizkus za potrditev. Homologacijski organ prouči poročilo o potrdilnem preizkusu, ki ga predloži proizvajalec.

| 9.2.5 | Če homologacijski organ, ki je podelil prvotno homologacijo, ni zadovoljen z rezultati preizkusov v prometu ali potrdilnih preizkusov v skladu z merili iz Priloge 8 ali na podlagi preizkušanja v prometu, ki ga izvede pogodbenica, od proizvajalca zahteva, da predloži načrt popravnih ukrepov, s katerimi bo odpravil neskladnost iz odstavka 9.3 tega pravilnika in odstavka 9 Priloge 8. |
| --- | --- |

9.2.5

Če homologacijski organ, ki je podelil prvotno homologacijo, ni zadovoljen z rezultati preizkusov v prometu ali potrdilnih preizkusov v skladu z merili iz Priloge 8 ali na podlagi preizkušanja v prometu, ki ga izvede pogodbenica, od proizvajalca zahteva, da predloži načrt popravnih ukrepov, s katerimi bo odpravil neskladnost iz odstavka 9.3 tega pravilnika in odstavka 9 Priloge 8.

| 9.2.6 | Vsaka pogodbenica lahko sama izvede nadzorno preizkušanje na podlagi postopka za preizkušanje skladnosti v prometu iz Priloge 8 in o njem poroča. Beležijo se podatki o nabavi, vzdrževanju in sodelovanju proizvajalca pri dejavnostih. Na zahtevo homologacijskega organa homologacijski organ, ki je podelil prvotno homologacijo, zagotovi potrebne informacije o homologaciji, da zagotovi preizkušanje v skladu s postopkom iz Priloge 8. |
| --- | --- |

9.2.6

Vsaka pogodbenica lahko sama izvede nadzorno preizkušanje na podlagi postopka za preizkušanje skladnosti v prometu iz Priloge 8 in o njem poroča. Beležijo se podatki o nabavi, vzdrževanju in sodelovanju proizvajalca pri dejavnostih. Na zahtevo homologacijskega organa homologacijski organ, ki je podelil prvotno homologacijo, zagotovi potrebne informacije o homologaciji, da zagotovi preizkušanje v skladu s postopkom iz Priloge 8.

| 9.2.7 | Če pogodbenica ugotovi, da tip motorja ali vozila ni skladen z veljavnimi zahtevami tega odstavka (tj. odstavek 9.2) in Priloge 8, o tem prek svojega homologacijskega organa takoj obvesti homologacijski organ, ki je podelil prvotno homologacijo. Po prejemu takšnega obvestila zadevna država članica potrebno preverjanje opravi takoj oziroma najpozneje v šestih mesecih od datuma zahteve.
  Po tem obvestilu homologacijski organ pogodbenice, ki je podelila prvotno homologacijo, takoj sporoči proizvajalcu, da tip motorja ali vozila ne izpolnjuje zahtev teh določb. |
| --- | --- |

9.2.7

Če pogodbenica ugotovi, da tip motorja ali vozila ni skladen z veljavnimi zahtevami tega odstavka (tj. odstavek 9.2) in Priloge 8, o tem prek svojega homologacijskega organa takoj obvesti homologacijski organ, ki je podelil prvotno homologacijo. Po prejemu takšnega obvestila zadevna država članica potrebno preverjanje opravi takoj oziroma najpozneje v šestih mesecih od datuma zahteve.

Po tem obvestilu homologacijski organ pogodbenice, ki je podelila prvotno homologacijo, takoj sporoči proizvajalcu, da tip motorja ali vozila ne izpolnjuje zahtev teh določb.

| 9.2.8 | Po obvestilu iz odstavka 9.2.7 in če se s predhodnim preizkušanjem skladnosti v prometu dokaže skladnost, lahko homologacijski organ, ki je podelil prvotno homologacijo, od proizvajalca zahteva, da opravi dodatne potrdilne preizkuse po posvetovanju s strokovnjaki pogodbenice, ki je predložila sporočilo o neskladnem vozilu.
  Če takšni podatki o preizkusu niso na voljo, proizvajalec v 60 delovnih dneh po prejetju obvestila iz odstavka 9.2.7 navedenemu organu, ki je podelil prvotno homologacijo, bodisi predloži načrt popravnih ukrepov v skladu s členom 9.3 bodisi opravi dodatno preizkušanje skladnosti v prometu z enakovrednim vozilom, da preveri, ali tip motorja ali vozila izpolnjuje zahteve. Homologacijski organ, ki je podelil prvotno homologacijo, lahko proizvajalcu odobri podaljšanje tega roka, če lahko proizvajalec homologacijskemu organu ustrezno utemelji, da potrebuje več časa za izvedbo dodatnega preizkušanja. |
| --- | --- |

9.2.8

Po obvestilu iz odstavka 9.2.7 in če se s predhodnim preizkušanjem skladnosti v prometu dokaže skladnost, lahko homologacijski organ, ki je podelil prvotno homologacijo, od proizvajalca zahteva, da opravi dodatne potrdilne preizkuse po posvetovanju s strokovnjaki pogodbenice, ki je predložila sporočilo o neskladnem vozilu.

Če takšni podatki o preizkusu niso na voljo, proizvajalec v 60 delovnih dneh po prejetju obvestila iz odstavka 9.2.7 navedenemu organu, ki je podelil prvotno homologacijo, bodisi predloži načrt popravnih ukrepov v skladu s členom 9.3 bodisi opravi dodatno preizkušanje skladnosti v prometu z enakovrednim vozilom, da preveri, ali tip motorja ali vozila izpolnjuje zahteve. Homologacijski organ, ki je podelil prvotno homologacijo, lahko proizvajalcu odobri podaljšanje tega roka, če lahko proizvajalec homologacijskemu organu ustrezno utemelji, da potrebuje več časa za izvedbo dodatnega preizkušanja.

| 9.2.9 | Strokovnjaki pogodbenice, ki je predložila sporočilo o neskladnem tipu motorja ali vozila v skladu z odstavkom 9.2.7, so povabljeni, da si ogledajo izvajanje dodatnih preizkusov skladnosti v prometu iz odstavka 9.2.8. Poleg tega se rezultati preizkusov sporočijo navedeni državi članici in homologacijskim organom.
  Če se s temi preizkusi skladnosti v prometu ali potrdilnimi preizkusi potrdi neskladnost tipa motorja ali vozila, homologacijski organ od proizvajalca zahteva, da predloži načrt popravnih ukrepov za odpravo neskladnosti. Načrt popravnih ukrepov je skladen z določbami odstavka 9.3 tega pravilnika in odstavkom 9 Priloge 8.
  Če se s preizkusi skladnosti v prometu ali potrdilnimi preizkusi dokaže skladnost, proizvajalec homologacijskemu organu, ki je podelil prvotno homologacijo, predloži poročilo. Homologacijski organ, ki je podelil prvotno homologacijo, poročilo pošlje državi članici, ki je predložila sporočilo o neskladnem tipu vozila, in homologacijskim organom. Poročilo vključuje rezultate preizkusov v skladu z odstavkom 10 Priloge 8. |
| --- | --- |

9.2.9

Strokovnjaki pogodbenice, ki je predložila sporočilo o neskladnem tipu motorja ali vozila v skladu z odstavkom 9.2.7, so povabljeni, da si ogledajo izvajanje dodatnih preizkusov skladnosti v prometu iz odstavka 9.2.8. Poleg tega se rezultati preizkusov sporočijo navedeni državi članici in homologacijskim organom.

Če se s temi preizkusi skladnosti v prometu ali potrdilnimi preizkusi potrdi neskladnost tipa motorja ali vozila, homologacijski organ od proizvajalca zahteva, da predloži načrt popravnih ukrepov za odpravo neskladnosti. Načrt popravnih ukrepov je skladen z določbami odstavka 9.3 tega pravilnika in odstavkom 9 Priloge 8.

Če se s preizkusi skladnosti v prometu ali potrdilnimi preizkusi dokaže skladnost, proizvajalec homologacijskemu organu, ki je podelil prvotno homologacijo, predloži poročilo. Homologacijski organ, ki je podelil prvotno homologacijo, poročilo pošlje državi članici, ki je predložila sporočilo o neskladnem tipu vozila, in homologacijskim organom. Poročilo vključuje rezultate preizkusov v skladu z odstavkom 10 Priloge 8.

| 9.2.10 | Homologacijski organ, ki je podelil prvotno homologacijo, državo članico, ki je ugotovila, da tip motorja ali vozila ni skladen z veljavnimi zahtevami, obvešča o napredku in rezultatih razprav s proizvajalcem, preveritvenih preizkusih ter popravnih ukrepih. |
| --- | --- |

9.2.10

Homologacijski organ, ki je podelil prvotno homologacijo, državo članico, ki je ugotovila, da tip motorja ali vozila ni skladen z veljavnimi zahtevami, obvešča o napredku in rezultatih razprav s proizvajalcem, preveritvenih preizkusih ter popravnih ukrepih.

| 9.3 | Popravni ukrepi |
| --- | --- |

9.3

Popravni ukrepi

| 9.3.1 | Na zahtevo homologacijskega organa in po preizkušanju v prometu v skladu s členom 9.2 proizvajalec homologacijskemu organu predloži načrt popravnih ukrepov najpozneje v 60 delovnih dneh po prejetju obvestila homologacijskega organa. Homologacijski organ, ki je podelil prvotno homologacijo, lahko proizvajalcu odobri podaljšanje tega roka, če lahko proizvajalec homologacijskemu organu ustrezno utemelji, da potrebuje več časa za preiskavo vzroka neskladnosti, da bi lahko predložil načrt popravnih ukrepov. |
| --- | --- |

9.3.1

Na zahtevo homologacijskega organa in po preizkušanju v prometu v skladu s členom 9.2 proizvajalec homologacijskemu organu predloži načrt popravnih ukrepov najpozneje v 60 delovnih dneh po prejetju obvestila homologacijskega organa. Homologacijski organ, ki je podelil prvotno homologacijo, lahko proizvajalcu odobri podaljšanje tega roka, če lahko proizvajalec homologacijskemu organu ustrezno utemelji, da potrebuje več časa za preiskavo vzroka neskladnosti, da bi lahko predložil načrt popravnih ukrepov.

| 9.3.2 | Popravni ukrepi se uporabljajo za vse motorje v prometu, ki spadajo v iste družine motorjev ali družine motorjev OBD, in se razširijo tudi na družine motorjev ali družine motorjev OBD, ki bi lahko imele enake napake. Proizvajalec oceni potrebo po spremembi homologacijskih dokumentov in rezultat sporoči homologacijskemu organu. |
| --- | --- |

9.3.2

Popravni ukrepi se uporabljajo za vse motorje v prometu, ki spadajo v iste družine motorjev ali družine motorjev OBD, in se razširijo tudi na družine motorjev ali družine motorjev OBD, ki bi lahko imele enake napake. Proizvajalec oceni potrebo po spremembi homologacijskih dokumentov in rezultat sporoči homologacijskemu organu.

| 9.3.3 | Homologacijski organ se posvetuje s proizvajalcem ter se z njim dogovori glede načrta popravnih ukrepov in izvrševanja načrta. Če homologacijski organ, ki je podelil prvotno homologacijo, ugotovi, da dogovora ni mogoče doseči, sprejme vse potrebne ukrepe, vključno s preklicem homologacije, če je to potrebno, da zagotovi, da se proizvodnja vozil, sistemov, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot, kakor je ustrezno, uskladi s homologiranim tipom. Homologacijski organ obvesti homologacijske organe drugih pogodbenic o sprejetih ukrepih. Če se homologacija prekliče, homologacijski organ v 20 delovnih dneh obvesti homologacijske organe drugih pogodbenic o preklicu in razlogih za preklic. |
| --- | --- |

9.3.3

Homologacijski organ se posvetuje s proizvajalcem ter se z njim dogovori glede načrta popravnih ukrepov in izvrševanja načrta. Če homologacijski organ, ki je podelil prvotno homologacijo, ugotovi, da dogovora ni mogoče doseči, sprejme vse potrebne ukrepe, vključno s preklicem homologacije, če je to potrebno, da zagotovi, da se proizvodnja vozil, sistemov, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot, kakor je ustrezno, uskladi s homologiranim tipom. Homologacijski organ obvesti homologacijske organe drugih pogodbenic o sprejetih ukrepih. Če se homologacija prekliče, homologacijski organ v 20 delovnih dneh obvesti homologacijske organe drugih pogodbenic o preklicu in razlogih za preklic.

| 9.3.4 | Homologacijski organ v 30 delovnih dneh od datuma, ko je od proizvajalca prejel načrt popravnih ukrepov, ta načrt potrdi ali zavrne. Homologacijski organ v istem času tudi obvesti proizvajalca in vse pogodbenice o svoji odločitvi glede potrditve ali zavrnitve načrta popravnih ukrepov. |
| --- | --- |

9.3.4

Homologacijski organ v 30 delovnih dneh od datuma, ko je od proizvajalca prejel načrt popravnih ukrepov, ta načrt potrdi ali zavrne. Homologacijski organ v istem času tudi obvesti proizvajalca in vse pogodbenice o svoji odločitvi glede potrditve ali zavrnitve načrta popravnih ukrepov.

| 9.3.5 | Proizvajalec je odgovoren za izvajanje odobrenega načrta popravnih ukrepov. |
| --- | --- |

9.3.5

Proizvajalec je odgovoren za izvajanje odobrenega načrta popravnih ukrepov.

| 9.3.6 | Proizvajalec vodi evidenco o vsakem sistemu motorja ali vozilu, vrnjenem v popravilo in popravljenem ali spremenjenem, ter o delavnici, ki je popravilo izvedla. Homologacijski organ ima na zahtevo dostop do te evidence med izvajanjem načrta in v obdobju 5 let po koncu izvajanja načrta. |
| --- | --- |

9.3.6

Proizvajalec vodi evidenco o vsakem sistemu motorja ali vozilu, vrnjenem v popravilo in popravljenem ali spremenjenem, ter o delavnici, ki je popravilo izvedla. Homologacijski organ ima na zahtevo dostop do te evidence med izvajanjem načrta in v obdobju 5 let po koncu izvajanja načrta.

| 9.3.7 | Kakršno koli popravilo ali sprememba iz odstavka 9.3.6 se zabeleži v certifikatu, ki ga proizvajalec predloži lastniku motorja ali vozila. |
| --- | --- |

9.3.7

Kakršno koli popravilo ali sprememba iz odstavka 9.3.6 se zabeleži v certifikatu, ki ga proizvajalec predloži lastniku motorja ali vozila.

| 9.4 | Zahteve in preizkusi za preizkušanje v prometu |
| --- | --- |

9.4

Zahteve in preizkusi za preizkušanje v prometu

| 9.4.1 | Uvod
  Ta odstavek (odstavek 9.4) določa specifikacije in preizkuse podatkov ECU pri homologaciji za namen preizkušanja v prometu. |
| --- | --- |

9.4.1

Uvod

Ta odstavek (odstavek 9.4) določa specifikacije in preizkuse podatkov ECU pri homologaciji za namen preizkušanja v prometu.

| 9.4.2 | Splošne zahteve |
| --- | --- |

9.4.2

Splošne zahteve

| 9.4.2.1 | Za namen preizkušanja v prometu mora sistem OBD v realnem času in s frekvenco najmanj 1 Hz kot obvezne informacije o pretoku podatkov dati na voljo izračunano vrednost obremenitve (navor motorja kot odstotek največjega navora in največjega razpoložljivega navora pri trenutni vrtilni frekvenci motorja), vrtilno frekvenco motorja, temperaturo hladilne tekočine motorja, trenutno porabo goriva ter referenčni največji navor motorja kot funkcijo vrtilne frekvence motorja. |
| --- | --- |

9.4.2.1

Za namen preizkušanja v prometu mora sistem OBD v realnem času in s frekvenco najmanj 1 Hz kot obvezne informacije o pretoku podatkov dati na voljo izračunano vrednost obremenitve (navor motorja kot odstotek največjega navora in največjega razpoložljivega navora pri trenutni vrtilni frekvenci motorja), vrtilno frekvenco motorja, temperaturo hladilne tekočine motorja, trenutno porabo goriva ter referenčni največji navor motorja kot funkcijo vrtilne frekvence motorja.

| 9.4.2.2 | ECU lahko oceni izhodni navor z vgrajenimi algoritmi za izračun proizvedenega notranjega navora in navora trenja. |
| --- | --- |

9.4.2.2

ECU lahko oceni izhodni navor z vgrajenimi algoritmi za izračun proizvedenega notranjega navora in navora trenja.

| 9.4.2.3 | Navor motorja v Nm, ki izhaja iz navedenih informacij o pretoku podatkov, omogoča neposredno primerjavo z vrednostmi, izmerjenimi pri določanju moči motorja v skladu s Pravilnikom št. 85. V navedene informacije o pretoku podatkov je treba vključiti zlasti vse morebitne popravke v zvezi z dodatno opremo. |
| --- | --- |

9.4.2.3

Navor motorja v Nm, ki izhaja iz navedenih informacij o pretoku podatkov, omogoča neposredno primerjavo z vrednostmi, izmerjenimi pri določanju moči motorja v skladu s Pravilnikom št. 85. V navedene informacije o pretoku podatkov je treba vključiti zlasti vse morebitne popravke v zvezi z dodatno opremo.

| 9.4.2.4 | Dostop do informacij, zahtevanih v odstavku 9.4.2.1, se zagotovi v skladu z zahtevami iz Priloge 9A in standardi iz Dodatka 6 k Prilogi 9B. |
| --- | --- |

9.4.2.4

Dostop do informacij, zahtevanih v odstavku 9.4.2.1, se zagotovi v skladu z zahtevami iz Priloge 9A in standardi iz Dodatka 6 k Prilogi 9B.

| 9.4.2.5 | Povprečna obremenitev pri posameznem pogoju delovanja v Nm, izračunana na podlagi informacij, zahtevanih v odstavku 9.4.2.1, se ne razlikuje od povprečne izmerjene obremenitve pri tem pogoju delovanja za več kot:


  (a) | 7 odstotkov pri določanju moči motorja v skladu s Pravilnikom ZN št. 85; |
| --- | --- | --- |

9.4.2.5

Povprečna obremenitev pri posameznem pogoju delovanja v Nm, izračunana na podlagi informacij, zahtevanih v odstavku 9.4.2.1, se ne razlikuje od povprečne izmerjene obremenitve pri tem pogoju delovanja za več kot:

(a)

7 odstotkov pri določanju moči motorja v skladu s Pravilnikom ZN št. 85;

| (b) | 10 odstotkov pri izvajanju preizkusa WHSC (globalno usklajeni vozni ciklus v ustaljenem stanju) v skladu s Prilogo 4, odstavek 7.7, razen za načina 1 in 13 (prosti tek); |
| --- | --- |

(b)

10 odstotkov pri izvajanju preizkusa WHSC (globalno usklajeni vozni ciklus v ustaljenem stanju) v skladu s Prilogo 4, odstavek 7.7, razen za načina 1 in 13 (prosti tek);

Pravilnik ZN št. 85 dovoljuje, da se dejanska največja obremenitev motorja razlikuje od referenčne največje obremenitve za 5 odstotkov, da se upošteva spremenljivost postopka izdelave. To dovoljeno odstopanje se upošteva pri navedenih vrednostih.

| 9.4.2.6 | Zunanji dostop do informacij, zahtevanih v odstavku 9.4.2.1, ne vpliva na emisije ali učinkovitost vozila. |
| --- | --- |

9.4.2.6

Zunanji dostop do informacij, zahtevanih v odstavku 9.4.2.1, ne vpliva na emisije ali učinkovitost vozila.

| 9.4.2.7 | Če razlika med izmerjeno vrednostjo navora, pridobljeno z opredeljenim tržnim gorivom v skladu z odstavkom 4.6.2, in vrednostjo navora, izračunano na podlagi informacij iz odstavka 9.4.2.1, presega katero koli vrednost iz odstavka 9.4.2.5, se uporablja naslednji odstavek 9.4.2.8. |
| --- | --- |

9.4.2.7

Če razlika med izmerjeno vrednostjo navora, pridobljeno z opredeljenim tržnim gorivom v skladu z odstavkom 4.6.2, in vrednostjo navora, izračunano na podlagi informacij iz odstavka 9.4.2.1, presega katero koli vrednost iz odstavka 9.4.2.5, se uporablja naslednji odstavek 9.4.2.8.

| 9.4.2.8 | Korekcijski faktor za moč za vsako dodatno tržno gorivo, ki ga dovoljuje proizvajalec, se določi za družino motorjev. Korekcijski faktor se izračuna kot razmerje med povprečnim izmerjenim največjim navorom [Nm] za referenčno gorivo v skladu s Prilogo 5 in povprečnim izmerjenim največjim navorom [Nm] za opredeljeno tržno gorivo. |
| --- | --- |

9.4.2.8

Korekcijski faktor za moč za vsako dodatno tržno gorivo, ki ga dovoljuje proizvajalec, se določi za družino motorjev. Korekcijski faktor se izračuna kot razmerje med povprečnim izmerjenim največjim navorom [Nm] za referenčno gorivo v skladu s Prilogo 5 in povprečnim izmerjenim največjim navorom [Nm] za opredeljeno tržno gorivo.

| 9.4.3 | Preverjanje razpoložljivosti in skladnosti podatkov o ECU, ki se zahtevajo za preizkušanje v prometu |
| --- | --- |

9.4.3

Preverjanje razpoložljivosti in skladnosti podatkov o ECU, ki se zahtevajo za preizkušanje v prometu

| 9.4.3.1 | Razpoložljivost informacij o pretoku podatkov, zahtevanih v odstavku 9.4.2.1, se v skladu z zahtevami iz odstavka 9.4.2.2 dokaže z zunanjim diagnostičnim orodjem OBD iz Priloge 9B. |
| --- | --- |

9.4.3.1

Razpoložljivost informacij o pretoku podatkov, zahtevanih v odstavku 9.4.2.1, se v skladu z zahtevami iz odstavka 9.4.2.2 dokaže z zunanjim diagnostičnim orodjem OBD iz Priloge 9B.

| 9.4.3.2 | Če informacij ni mogoče pridobiti na ustrezen način z diagnostičnim orodjem, ki deluje pravilno, motor velja za neskladnega. |
| --- | --- |

9.4.3.2

Če informacij ni mogoče pridobiti na ustrezen način z diagnostičnim orodjem, ki deluje pravilno, motor velja za neskladnega.

| 9.4.3.3 | Skladnost signala ECU za navor s splošnimi zahtevami iz odstavka 9.4.2 se dokaže pri določanju moči motorja v skladu s Pravilnikom ZN št. 85 in pri izvajanju preizkusa WHSC v skladu s Prilogo 4. |
| --- | --- |

9.4.3.3

Skladnost signala ECU za navor s splošnimi zahtevami iz odstavka 9.4.2 se dokaže pri določanju moči motorja v skladu s Pravilnikom ZN št. 85 in pri izvajanju preizkusa WHSC v skladu s Prilogo 4.

| 9.4.3.3.1 | Skladnost signala ECU za navor z zahtevami iz odstavka 9.4.2 se dokaže za vsakega člana družine motorjev pri določanju moči motorja v skladu s Pravilnikom ZN št. 85. Za ta namen se izvedejo dodatne meritve pri več delnih obremenitvah in obratovalnih točkah vrtilne frekvence motorja (na primer pri načinih WHSC in nekaterih dodatnih naključnih točkah). Če je primerno, se za družino motorjev korekcijski faktor za moč iz točke 9.4.2.8 določi za osnovni motor družine motorjev. |
| --- | --- |

9.4.3.3.1

Skladnost signala ECU za navor z zahtevami iz odstavka 9.4.2 se dokaže za vsakega člana družine motorjev pri določanju moči motorja v skladu s Pravilnikom ZN št. 85. Za ta namen se izvedejo dodatne meritve pri več delnih obremenitvah in obratovalnih točkah vrtilne frekvence motorja (na primer pri načinih WHSC in nekaterih dodatnih naključnih točkah). Če je primerno, se za družino motorjev korekcijski faktor za moč iz točke 9.4.2.8 določi za osnovni motor družine motorjev.

| 9.4.3.4 | Če motor, ki se preizkuša, ne izpolnjuje zahtev iz Pravilnika št. 85 v zvezi z dodatno opremo, se izmerjeni navor popravi v skladu s popravno metodo za moč iz odstavka 6.3.5 Priloge 4. |
| --- | --- |

9.4.3.4

Če motor, ki se preizkuša, ne izpolnjuje zahtev iz Pravilnika št. 85 v zvezi z dodatno opremo, se izmerjeni navor popravi v skladu s popravno metodo za moč iz odstavka 6.3.5 Priloge 4.

| 9.4.3.5 | Skladnost signala ECU za navor velja za zadostno, če signal za navor ostane znotraj dovoljenih odstopanj iz odstavka 9.4.2.5. |
| --- | --- |

9.4.3.5

Skladnost signala ECU za navor velja za zadostno, če signal za navor ostane znotraj dovoljenih odstopanj iz odstavka 9.4.2.5.

10.   Kazni za neskladnost proizvodnje

| 10.1 | Homologacija, ki je bila podeljena za tip motorja ali vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 8.1 ali če motor(-ji) ali vozilo(-a) ne prestane(-jo) preizkusov iz odstavka 8.3. |
| --- | --- |

10.1

Homologacija, ki je bila podeljena za tip motorja ali vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 8.1 ali če motor(-ji) ali vozilo(-a) ne prestane(-jo) preizkusov iz odstavka 8.3.

| 10.2 | Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelila, o tem nemudoma uradno obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Prilog 2A, 2B ali 2C k temu pravilniku. |
| --- | --- |

10.2

Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelila, o tem nemudoma uradno obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Prilog 2A, 2B ali 2C k temu pravilniku.

11.   Sprememba in razširitev homologacije homologiranega vozila

| 11.1 | O vseh spremembah homologiranega tipa se uradno obvesti homologacijski organ, ki je tip homologiral. Homologacijski organ lahko potem: |
| --- | --- |

11.1

O vseh spremembah homologiranega tipa se uradno obvesti homologacijski organ, ki je tip homologiral. Homologacijski organ lahko potem:

| 11.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali |
| --- | --- |

11.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali

| 11.1.2 | od tehnične službe, pristojne za izvajanje preizkusov, zahteva poročilo o nadaljnjih preizkusih. |
| --- | --- |

11.1.2

od tehnične službe, pristojne za izvajanje preizkusov, zahteva poročilo o nadaljnjih preizkusih.

| 11.2 | O potrditvi ali zavrnitvi homologacije, z opredelitvijo sprememb, se po postopku iz odstavka 4.12.2. obvesti pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik. |
| --- | --- |

11.2

O potrditvi ali zavrnitvi homologacije, z opredelitvijo sprememb, se po postopku iz odstavka 4.12.2. obvesti pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

| 11.3 | Homologacijski organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko za takšno razširitev in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Prilog 2A, 2B ali 2C k temu pravilniku. |
| --- | --- |

11.3

Homologacijski organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko za takšno razširitev in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Prilog 2A, 2B ali 2C k temu pravilniku.

12.   Dokončno prenehanje proizvodnje

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti homologacijski organ, ki je podelil homologacijo. Ko navedeni homologacijski organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz prilog 2A, 2B ali 2C k temu pravilniku.

13.   Prehodne določbe

| 13.1 | Splošne določbe |
| --- | --- |

13.1

Splošne določbe

| 13.1.1 | Od uradnega začetka veljavnosti sprememb 07 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne zavrne podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 07. |
| --- | --- |

13.1.1

Od uradnega začetka veljavnosti sprememb 07 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne zavrne podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 07.

| 13.2 | Homologacije |
| --- | --- |

13.2

Homologacije

| 13.2.1 | Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 07 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, homologacijo za nove tipe vozil podelijo samo, če izpolnjujejo zahteve tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 07. |
| --- | --- |

13.2.1

Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 07 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, homologacijo za nove tipe vozil podelijo samo, če izpolnjujejo zahteve tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 07.

| 13.2.2 | Z odstopanjem od odstavka 13.2.1 novi tipi motorjev s prisilnim vžigom, motorjev na kombinirano gorivo tipa 1A in motorjev na kombinirano gorivo tipa 1B (v kombiniranem načinu) ter vozila, opremljena s takšnimi motorji, upoštevajo največji dovoljeni faktor skladnosti za število trdnih delcev v skladu z odstavkom 6.3 Priloge 8 z učinkom od 1. januarja 2023. Vendar se od datuma začetka veljavnosti tega pravilnika za namene spremljanja faktor skladnosti števila trdnih delcev delovnega okna in faktor skladnosti masnega okna CO2 navedeta v rezultatih demonstracijskega preizkusa prenosnega sistema za merjenje emisij v sporočilu o homologaciji. |
| --- | --- |

13.2.2

Z odstopanjem od odstavka 13.2.1 novi tipi motorjev s prisilnim vžigom, motorjev na kombinirano gorivo tipa 1A in motorjev na kombinirano gorivo tipa 1B (v kombiniranem načinu) ter vozila, opremljena s takšnimi motorji, upoštevajo največji dovoljeni faktor skladnosti za število trdnih delcev v skladu z odstavkom 6.3 Priloge 8 z učinkom od 1. januarja 2023. Vendar se od datuma začetka veljavnosti tega pravilnika za namene spremljanja faktor skladnosti števila trdnih delcev delovnega okna in faktor skladnosti masnega okna CO2

| 13.2.3 | Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 07 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, niso zavezane priznati homologacij, ki niso bile podeljene v skladu spremembami 07 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

13.2.3

Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 07 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, niso zavezane priznati homologacij, ki niso bile podeljene v skladu spremembami 07 k temu pravilniku.

| 13.2.4 | Z odstopanjem od odstavka 13.2.3 po dveh letih od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 07 pogodbenice za nova vozila, opremljena z motorji s prisilnim vžigom, motorje na kombinirano gorivo tipa 1A in motorje na kombinirano gorivo tipa 1B (v kombiniranem načinu), ki ne izpolnjujejo največjega dovoljenega faktorja skladnosti za število trdnih delcev v skladu z odstavkom 6.3 Priloge 8 in zahtev tega pravilnika, niso zavezane priznati homologacij, ki niso bile podeljene v skladu spremembami 07 k temu pravilniku. Vendar se od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 07 za namene spremljanja faktor skladnosti števila trdnih delcev delovnega okna in faktor skladnosti masnega okna CO2 navedeta v rezultatih demonstracijskega preizkusa prenosnega sistema za merjenje emisij v sporočilu o homologaciji. |
| --- | --- |

13.2.4

Z odstopanjem od odstavka 13.2.3 po dveh letih od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 07 pogodbenice za nova vozila, opremljena z motorji s prisilnim vžigom, motorje na kombinirano gorivo tipa 1A in motorje na kombinirano gorivo tipa 1B (v kombiniranem načinu), ki ne izpolnjujejo največjega dovoljenega faktorja skladnosti za število trdnih delcev v skladu z odstavkom 6.3 Priloge 8 in zahtev tega pravilnika, niso zavezane priznati homologacij, ki niso bile podeljene v skladu spremembami 07 k temu pravilniku. Vendar se od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 07 za namene spremljanja faktor skladnosti števila trdnih delcev delovnega okna in faktor skladnosti masnega okna CO2

| 13.2.5 | Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 07 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, niso zavezane priznati homologacij za vozila, katerih referenčna masa je večja od 2 380 kg, vendar ne presega 2 610 kg, ki niso bile podeljene v skladu spremembami 07 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

13.2.5

Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 07 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, niso zavezane priznati homologacij za vozila, katerih referenčna masa je večja od 2 380 kg, vendar ne presega 2 610 kg, ki niso bile podeljene v skladu spremembami 07 k temu pravilniku.

| 13.3 | Rezervirano |
| --- | --- |

13.3

Rezervirano

| 13.4 | Posebne določbe |
| --- | --- |

13.4

Posebne določbe

| 13.4.1 | Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, lahko nadaljujejo s podeljevanjem homologacij tistim sistemom motorjev ali vozilom, ki so skladni s katerimi koli prejšnjimi spremembami ali katero koli ravnjo tega pravilnika, če so namenjena za prodajo ali izvoz v države, ki v svoji nacionalni zakonodaji uporabljajo ustrezne zahteve. |
| --- | --- |

13.4.1

Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, lahko nadaljujejo s podeljevanjem homologacij tistim sistemom motorjev ali vozilom, ki so skladni s katerimi koli prejšnjimi spremembami ali katero koli ravnjo tega pravilnika, če so namenjena za prodajo ali izvoz v države, ki v svoji nacionalni zakonodaji uporabljajo ustrezne zahteve.

| 13.4.2 | Nadomestni motorji za vozila v uporabi
  Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, lahko nadaljujejo s podeljevanjem homologacij tistim motorjem, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s katerimi koli prejšnjimi spremembami ali kateri koli ravnjo tega pravilnika, če je motor namenjen zamenjavi za vozilo v uporabi in je zanj na dan začetka uporabe tega vozila veljal prejšnji standard. |
| --- | --- |

13.4.2

Nadomestni motorji za vozila v uporabi

Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, lahko nadaljujejo s podeljevanjem homologacij tistim motorjem, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s katerimi koli prejšnjimi spremembami ali kateri koli ravnjo tega pravilnika, če je motor namenjen zamenjavi za vozilo v uporabi in je zanj na dan začetka uporabe tega vozila veljal prejšnji standard.

| 13.4.3 | Pri uporabi posebnih določb iz odstavka 13.4.1 ali odstavka 13.4.2 sporočilo o homologaciji iz odstavka 1.6 Dodatka k prilogama 2A in 2C vključuje informacije v zvezi s temi določbami. |
| --- | --- |

13.4.3

Pri uporabi posebnih določb iz odstavka 13.4.1 ali odstavka 13.4.2 sporočilo o homologaciji iz odstavka 1.6 Dodatka k prilogama 2A in 2C vključuje informacije v zvezi s temi določbami.

| 13.4.3.1 | V primeru homologacij na podlagi posebnih določb iz odstavka 13.4.1 sporočilo o homologaciji na sprednji strani vključuje naslednje besedilo z ustrezno številko sprememb, ki nadomesti „xx“, naveden v primeru v nadaljevanju:

  „Motor je skladen s spremembami xx Pravilnika ZN št. 49“. |
| --- | --- |

13.4.3.1

V primeru homologacij na podlagi posebnih določb iz odstavka 13.4.1 sporočilo o homologaciji na sprednji strani vključuje naslednje besedilo z ustrezno številko sprememb, ki nadomesti „xx“, naveden v primeru v nadaljevanju:

„Motor je skladen s spremembami xx Pravilnika ZN št. 49“.

| 13.4.3.2 | V primeru homologacij na podlagi posebnih določb iz odstavka 13.4.2 sporočilo o homologaciji na sprednji strani vključuje naslednje besedilo z ustrezno številko sprememb, ki nadomesti „xx“, naveden v primeru v nadaljevanju:

  „Nadomestni motor je skladen s spremembami xx Pravilnika ZN št. 49“. |
| --- | --- |

13.4.3.2

V primeru homologacij na podlagi posebnih določb iz odstavka 13.4.2 sporočilo o homologaciji na sprednji strani vključuje naslednje besedilo z ustrezno številko sprememb, ki nadomesti „xx“, naveden v primeru v nadaljevanju:

„Nadomestni motor je skladen s spremembami xx Pravilnika ZN št. 49“.

| 13.4.4 | Primerno je, da se spremenjene zahteve za preizkušanje v prometu v skladu z odstavkom 9 ne uporabljajo retroaktivno za motorje in vozila, ki niso bili homologirani v skladu z navedenimi zahtevami. Zato se vozila, za katera je treba opraviti preizkušanje v prometu v skladu z odstavkom 9, vedno preizkusijo v skladu z določbami ustrezne ravni tega pravilnika, ki je veljal v času homologacije. |
| --- | --- |

13.4.4

Primerno je, da se spremenjene zahteve za preizkušanje v prometu v skladu z odstavkom 9 ne uporabljajo retroaktivno za motorje in vozila, ki niso bili homologirani v skladu z navedenimi zahtevami. Zato se vozila, za katera je treba opraviti preizkušanje v prometu v skladu z odstavkom 9, vedno preizkusijo v skladu z določbami ustrezne ravni tega pravilnika, ki je veljal v času homologacije.

| 14. | Nazivi in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preizkuse, in homologacijskih organov
  Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo nazive in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preizkuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacije in ki se jim pošljejo certifikati, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije v drugih državah. |
| --- | --- |

14.

Nazivi in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preizkuse, in homologacijskih organov

Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo nazive in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preizkuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacije in ki se jim pošljejo certifikati, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije v drugih državah.

---

(1)  Kot je opredeljeno v oddelku 2 Konsolidirane resolucije o konstrukciji vozil (R.E.3), (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6).https://unece.org/transport/standards/transport/vehicle-regulations-wp29/resolutions.

1

(2)  Na primer, če je posoda za plin prazna.

2

(3)  Ta odstavek je rezerviran za nadomestne določbe v zvezi z nadomestnimi zahtevami za OBD za lahka tovorna vozila in nadzor emisij NOx.

3

x

(4)  To običajno velja za utekočinjeni biometan.

4

(5)  Preden se lahko sestavijo homologacije, mora biti zaključen postopek staranja v Prilogi 13.

5

(6)  Številčne oznake pogodbenic Sporazuma iz leta 1958 so navedene v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.

6

(*1)  Dopustna raven sestavine NO2 v mejni vrednosti NOx se lahko določi pozneje.

*1

2

x

(*2)  Mejna vrednost se uporablja od datumov iz vrstice B tabele 1 v Dodatku 9 k Prilogi 1 k temu pravilniku.

*2

---

Dodatek 1

Postopek za preizkušanje skladnosti proizvodnje, če je standardno odstopanje zadovoljivo

A.1.1

Ta dodatek opisuje postopek preverjanja skladnosti proizvodnje glede emisij onesnaževal, če je standardno odstopanje proizvodnje proizvajalca zadovoljivo.

A.1.2

Pri najmanjši velikosti vzorca treh motorjev je postopek vzorčenja zastavljen tako, da je verjetnost uspešno opravljenega preizkusa serije, kadar je 40 % motorjev neustrezne kakovosti, 0,95 (tveganje proizvajalca = 5 %), verjetnost, da bo serija sprejeta, kadar je 65 % motorjev neustrezne kakovosti, pa 0,10 (tveganje potrošnika = 10 %).

A.1.3

Naj bo:

| L | = | naravni logaritem mejne vrednosti onesnaževala; |
| --- | --- | --- |
| xi | = | naravni logaritem meritve (po uporabi ustreznega DF) za i-ti motor iz vzorca; |
| s | = | ocena standardnega odklona pri proizvodnji (ko se določi naravni logaritem meritve); |
| n | = | trenutna številka vzorca. |

L

=

naravni logaritem mejne vrednosti onesnaževala;

xi

=

naravni logaritem meritve (po uporabi ustreznega DF) za i-ti motor iz vzorca;

s

=

ocena standardnega odklona pri proizvodnji (ko se določi naravni logaritem meritve);

n

=

trenutna številka vzorca.

A.1.4

Image 2

A.1.5

| (a) | če je statistični rezultat preizkusa večji od vrednosti za odločitev o sprejemu za dano velikost vzorca iz tabele 2, se za tako onesnaževalo sprejme odločitev o sprejemu, |
| --- | --- |

(a)

če je statistični rezultat preizkusa večji od vrednosti za odločitev o sprejemu za dano velikost vzorca iz tabele 2, se za tako onesnaževalo sprejme odločitev o sprejemu,

| (b) | če je statistični rezultat preizkusa manjši od vrednosti za odločitev o zavrnitvi za dano velikost vzorca iz tabele 2, se za tako onesnaževalo sprejme odločitev o zavrnitvi, |
| --- | --- |

(b)

če je statistični rezultat preizkusa manjši od vrednosti za odločitev o zavrnitvi za dano velikost vzorca iz tabele 2, se za tako onesnaževalo sprejme odločitev o zavrnitvi,

| (c) | sicer se v skladu z odstavkom 8.3.2 preizkusi dodaten motor, postopek izračuna pa se uporabi za vzorec, povečan za še eno enoto.

  Tabela 2


  Vrednosti za odločitev o sprejemu in zavrnitvi v načrtu vzorčenja iz Dodatka 1

  Najmanjša velikost vzorca: 3


  Skupno število preizkušenih motorjev (velikost vzorca) | Vrednost za odločitev o sprejemu An | Vrednost za odločitev o zavrnitvi Bn |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | 3,327 | –4,724 |
| 4 | 3,261 | –4,790 |
| 5 | 3,195 | –4,856 |
| 6 | 3,129 | –4,922 |
| 7 | 3,063 | –4,988 |
| 8 | 2,997 | –5,054 |
| 9 | 2,931 | –5,120 |
| 10 | 2,865 | –5,185 |
| 11 | 2,799 | –5,251 |
| 12 | 2,733 | –5,317 |
| 13 | 2,667 | –5,383 |
| 14 | 2,601 | –5,449 |
| 15 | 2,535 | –5,515 |
| 16 | 2,469 | –5,581 |
| 17 | 2,403 | –5,647 |
| 18 | 2,337 | –5,713 |
| 19 | 2,271 | –5,779 |
| 20 | 2,205 | –5,845 |
| 21 | 2,139 | –5,911 |
| 22 | 2,073 | –5,977 |
| 23 | 2,007 | –6,043 |
| 24 | 1,941 | –6,109 |
| 25 | 1,875 | –6,175 |
| 26 | 1,809 | –6,241 |
| 27 | 1,743 | –6,307 |
| 28 | 1,677 | –6,373 |
| 29 | 1,611 | –6,439 |
| 30 | 1,545 | –6,505 |
| 31 | 1,479 | –6,571 |
| 32 | –2,112 | –2,112 |

(c)

sicer se v skladu z odstavkom 8.3.2 preizkusi dodaten motor, postopek izračuna pa se uporabi za vzorec, povečan za še eno enoto.

Tabela 2

Vrednosti za odločitev o sprejemu in zavrnitvi v načrtu vzorčenja iz Dodatka 1

Najmanjša velikost vzorca: 3

Skupno število preizkušenih motorjev (velikost vzorca)

Vrednost za odločitev o sprejemu An

Vrednost za odločitev o zavrnitvi Bn

3

3,327

–4,724

4

3,261

–4,790

5

3,195

–4,856

6

3,129

–4,922

7

3,063

–4,988

8

2,997

–5,054

9

2,931

–5,120

10

2,865

–5,185

11

2,799

–5,251

12

2,733

–5,317

13

2,667

–5,383

14

2,601

–5,449

15

2,535

–5,515

16

2,469

–5,581

17

2,403

–5,647

18

2,337

–5,713

19

2,271

–5,779

20

2,205

–5,845

21

2,139

–5,911

22

2,073

–5,977

23

2,007

–6,043

24

1,941

–6,109

25

1,875

–6,175

26

1,809

–6,241

27

1,743

–6,307

28

1,677

–6,373

29

1,611

–6,439

30

1,545

–6,505

31

1,479

–6,571

32

–2,112

–2,112

---

Dodatek 2

Postopek za preizkušanje skladnosti proizvodnje, če je standardno odstopanje nezadovoljivo ali podatek ni na voljo

A.2.1

Ta dodatek opisuje postopek za preverjanje skladnosti proizvodnje glede emisij onesnaževal, če standardno odstopanje proizvodnje proizvajalca ni zadovoljivo ali pa podatek ni na voljo.

A.2.2

Pri najmanjši velikosti vzorca treh motorjev je postopek vzorčenja zastavljen tako, da je verjetnost uspešno opravljenega preizkusa serije, kadar je 40 % motorjev neustrezne kakovosti, 0,95 (tveganje proizvajalca = 5 %), verjetnost, da bo serija sprejeta, kadar je 65 % motorjev neustrezne kakovosti, pa 0,10 (tveganje potrošnika = 10 %).

A.2.3

Šteje se, da imajo vrednosti onesnaževal iz odstavka 5.3 tega pravilnika, po uporabi ustreznega DF, normalno logaritemsko porazdelitev in bi jih bilo treba pretvoriti tako, da se jim določijo naravni logaritmi. Oznaki m0 in m označujeta najmanjšo oziroma največjo velikost vzorca (m0 = 3 in m = 32),n pa označuje trenutno številko vzorca.

A.2.4

Image 3

Image 4

Image 5

A.2.5

za m0 ≤ n ≤ m:

| (a) | serija je ustrezna, če je |
| --- | --- |

(a)

Image 7

| (b) | serija je neustrezna, če je |
| --- | --- |

(b)

Image 8

| (c) | opravi se še ena meritev, če je |
| --- | --- |

(c)

Image 9

A.2.6

Za izračun zaporednih vrednosti statistike preizkusov se uporabijo naslednje rekurzivne formule:

Image 10

Image 11

Image 12

Tabela 3

Vrednosti za odločitev o sprejemu in zavrnitvi v načrtu vzorčenja iz Dodatka 2

Najmanjša velikost vzorca: 3

| Skupno število preizkušenih motorjev (velikost vzorca) | Vrednost za odločitev o sprejemu An | Vrednost za odločitev o zavrnitvi Bn |
| --- | --- | --- |
| 3 | –0,80381 | 16,64743 |
| 4 | –0,76339 | 7,68627 |
| 5 | –0,72982 | 4,67136 |
| 6 | –0,69962 | 3,25573 |
| 7 | –0,67129 | 2,45431 |
| 8 | –0,64406 | 1,94369 |
| 9 | –0,61750 | 1,59105 |
| 10 | –0,59135 | 1,33295 |
| 11 | –0,56542 | 1,13566 |
| 12 | –0,53960 | 0,97970 |
| 13 | –0,51379 | 0,85307 |
| 14 | –0,48791 | 0,74801 |
| 15 | –0,46191 | 0,65928 |
| 16 | –0,43573 | 0,58321 |
| 17 | –0,40933 | 0,51718 |
| 18 | –0,38266 | 0,45922 |
| 19 | –0,35570 | 0,40788 |
| 20 | –0,32840 | 0,36203 |
| 21 | –0,30072 | 0,32078 |
| 22 | –0,27263 | 0,28343 |
| 23 | –0,24410 | 0,24943 |
| 24 | –0,21509 | 0,21831 |
| 25 | –0,18557 | 0,18970 |
| 26 | –0,15550 | 0,16328 |
| 27 | –0,12483 | 0,13880 |
| 28 | –0,09354 | 0,11603 |
| 29 | –0,06159 | 0,09480 |
| 30 | –0,02892 | 0,07493 |
| 31 | –0,00449 | 0,05629 |
| 32 | 0,03876 | 0,03876 |

Skupno število preizkušenih motorjev (velikost vzorca)

Vrednost za odločitev o sprejemu An

Vrednost za odločitev o zavrnitvi Bn

3

–0,80381

16,64743

4

–0,76339

7,68627

5

–0,72982

4,67136

6

–0,69962

3,25573

7

–0,67129

2,45431

8

–0,64406

1,94369

9

–0,61750

1,59105

10

–0,59135

1,33295

11

–0,56542

1,13566

12

–0,53960

0,97970

13

–0,51379

0,85307

14

–0,48791

0,74801

15

–0,46191

0,65928

16

–0,43573

0,58321

17

–0,40933

0,51718

18

–0,38266

0,45922

19

–0,35570

0,40788

20

–0,32840

0,36203

21

–0,30072

0,32078

22

–0,27263

0,28343

23

–0,24410

0,24943

24

–0,21509

0,21831

25

–0,18557

0,18970

26

–0,15550

0,16328

27

–0,12483

0,13880

28

–0,09354

0,11603

29

–0,06159

0,09480

30

–0,02892

0,07493

31

–0,00449

0,05629

32

0,03876

0,03876

---

Dodatek 3

Postopek za preizkušanje skladnosti proizvodnje na zahtevo proizvajalca

A.3.1

Ta dodatek opisuje postopek za preverjanje skladnosti proizvodnje glede emisij onesnaževal na zahtevo proizvajalca.

A.3.2

Pri najmanjši velikosti vzorca treh motorjev je postopek vzorčenja zastavljen tako, da je verjetnost uspešno opravljenega preizkusa serije, kadar je 30 % motorjev neustrezne kakovosti, 0,90 (tveganje proizvajalca = 10 %), verjetnost, da bo serija sprejeta, kadar je 65 % motorjev neustrezne kakovosti, pa 0,10 (tveganje potrošnika = 10 %).

A.3.3

Naj bo:

| n | = | trenutna številka vzorca. |
| --- | --- | --- |

n

=

trenutna številka vzorca.

A.3.4

Za vzorec določite statistično veličino preizkusa, s katero se določi skupno število neskladnih preizkusov pri n-tem preizkusu.

A.3.5

| (a) | če je statistični rezultat preizkusa manjši ali enak vrednosti za odločitev o sprejemu za dano velikost vzorca iz tabele 4, se za tako onesnaževalo sprejme odločitev o sprejemu, |
| --- | --- |

(a)

če je statistični rezultat preizkusa manjši ali enak vrednosti za odločitev o sprejemu za dano velikost vzorca iz tabele 4, se za tako onesnaževalo sprejme odločitev o sprejemu,

| (b) | če je statistični rezultat preizkusa večji ali enak vrednosti za odločitev o zavrnitvi za dano velikost vzorca iz tabele 4, se za tako onesnaževalo sprejme odločitev o zavrnitvi, |
| --- | --- |

(b)

če je statistični rezultat preizkusa večji ali enak vrednosti za odločitev o zavrnitvi za dano velikost vzorca iz tabele 4, se za tako onesnaževalo sprejme odločitev o zavrnitvi,

| (c) | sicer se v skladu z odstavkom 8.3.2 tega pravilnika preizkusi dodaten motor, postopek izračuna pa se uporabi za vzorec, povečan za še eno enoto. |
| --- | --- |

(c)

sicer se v skladu z odstavkom 8.3.2 tega pravilnika preizkusi dodaten motor, postopek izračuna pa se uporabi za vzorec, povečan za še eno enoto.

V tabeli 4 so vrednosti za odločitev o sprejemu in zavrnitvi izračunane po mednarodnem standardu ISO 8422/1991.

Tabela 4

Vrednosti za odločitev o sprejemu in zavrnitvi v načrtu vzorčenja iz Dodatka 3

Najmanjša velikost vzorca: 3

| Skupno število preizkušenih motorjev (velikost vzorca) | Vrednost za odločitev o sprejemu | Vrednost za odločitev o zavrnitvi |
| --- | --- | --- |
| 3 | — | 3 |
| 4 | 0 | 4 |
| 5 | 0 | 4 |
| 6 | 1 | 5 |
| 7 | 1 | 5 |
| 8 | 2 | 6 |
| 9 | 2 | 6 |
| 10 | 3 | 7 |
| 11 | 3 | 7 |
| 12 | 4 | 8 |
| 13 | 4 | 8 |
| 14 | 5 | 9 |
| 15 | 5 | 9 |
| 16 | 6 | 10 |
| 17 | 6 | 10 |
| 18 | 7 | 11 |
| 19 | 8 | 9 |

Skupno število preizkušenih motorjev (velikost vzorca)

Vrednost za odločitev o sprejemu

Vrednost za odločitev o zavrnitvi

3

—

3

4

0

4

5

0

4

6

1

5

7

1

5

8

2

6

9

2

6

10

3

7

11

3

7

12

4

8

13

4

8

14

5

9

15

5

9

16

6

10

17

6

10

18

7

11

19

8

9

---

Dodatek 4

Povzetek postopka homologacije za motorje s pogonom na zemeljski plin, motorje s pogonom na utekočinjeni naftni plin in motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo, s pogonom na zemeljski plin/biometan ali utekočinjeni naftni plin

Homologacija motorjev na utekočinjeni naftni plin (UNP)

| | Odstavek 4.6: Zahteve v zvezi s homologacijo za univerzalno vrsto goriva | Število preizkusov | Izračun „r“ | Odstavek 4.7: Zahteve za homologacijo za omejeno vrsto goriva v primeru motorjev s prisilnim vžigom, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin ali UNP | Število preizkusov | Izračun „r“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Glej odstavek 4.6.6.
  Motorji na UNP, prilagodljivi na vsako sestavo goriva | gorivo A in gorivo B | 2 | | | | |
| Glej odstavek 4.7.2.
  Motor na UNP, ki je predviden za delovanje na eno specifično sestavo goriva | | | | gorivo A in gorivo B,
  fino uravnavanje med preizkusi je dovoljeno | 2 | |

Odstavek 4.6: Zahteve v zvezi s homologacijo za univerzalno vrsto goriva

Število preizkusov

Izračun „r“

Odstavek 4.7: Zahteve za homologacijo za omejeno vrsto goriva v primeru motorjev s prisilnim vžigom, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin ali UNP

Število preizkusov

Izračun „r“

Glej odstavek 4.6.6.

Motorji na UNP, prilagodljivi na vsako sestavo goriva

gorivo A in gorivo B

2

Image 13

Glej odstavek 4.7.2.

Motor na UNP, ki je predviden za delovanje na eno specifično sestavo goriva

gorivo A in gorivo B,

fino uravnavanje med preizkusi je dovoljeno

2

Homologacija motorjev na zemeljski plin

| | Odstavek 4.6: Zahteve v zvezi s homologacijo za univerzalno vrsto goriva | Število preizkusov | Izračun „r“ | Odstavek 4.7: Zahteve za homologacijo za omejeno vrsto goriva v primeru motorjev s prisilnim vžigom, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin ali UNP | Število preizkusov | Izračun „r“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Glej odstavek 4.6.3.
  Motor na zemeljski plin, prilagodljiv na vsako sestavo goriva | GR (1) in G25 (2)
  Na zahtevo proizvajalca se lahko motor preizkusi z dodatnim tržnim gorivom (3),
  če je Sλ = 0,89 – 1,19 | 2
  (največ 3) | in, če je preizkušen z dodatnim gorivom,


  ter | | | |
| Glej odstavek 4.6.4.
  Motor na zemeljski plin, ki je samoprilagodljiv s stikalom | GR (1) in G23 (3) za H
  ter G25 (2) in G23 (3) za L
  na zahtevo proizvajalca se motor lahko preizkusi na dodatno tržno gorivo (3) namesto na G23, če je Sλ = 0,89 – 1,19 | 2 za območje H in
  2 za območje L;
  v ustreznem položaju stikala 4 | ter | | | |
| Glej odstavek 4.7.1.
  Motor na zemeljski plin, ki je predviden za delovanje na plin iz območja H ali L | | | | GR (1) in G23 (3) za H ali
  ter G25 (2) in G23 (3) za L
  na zahtevo proizvajalca se motor lahko preizkusi na dodatno tržno gorivo (3) namesto na G23, če je Sλ = 0,89 – 1,19 | 2 za območje H
  ali
  2 za območje L
  2 | za območje H
  ali


  za območje L |
| Glej odstavek 4.7.2. Motor na zemeljski plin, ki je predviden za delovanje na eno specifično sestavo goriva | | | | GR (1) in G25 (2)
  fino uravnavanje med preizkusi je dovoljeno;
  na zahtevo proizvajalca se motor lahko preizkusi na:
  GR (1) in G23 (3) za H ali
  ter G25 (2) in G23 (3) za L | 2
  ali
  2 za območje H
  ali
  2 za območje L
  2 | |

Odstavek 4.6: Zahteve v zvezi s homologacijo za univerzalno vrsto goriva

Število preizkusov

Izračun „r“

Odstavek 4.7: Zahteve za homologacijo za omejeno vrsto goriva v primeru motorjev s prisilnim vžigom, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin ali UNP

Število preizkusov

Izračun „r“

Glej odstavek 4.6.3.

Motor na zemeljski plin, prilagodljiv na vsako sestavo goriva

GR (1) in G25 (2)

Na zahtevo proizvajalca se lahko motor preizkusi z dodatnim tržnim gorivom (3),

če je Sλ = 0,89 – 1,19

2

(največ 3)

Image 14

in, če je preizkušen z dodatnim gorivom,

Image 15

ter

Image 16

Glej odstavek 4.6.4.

Motor na zemeljski plin, ki je samoprilagodljiv s stikalom

GR (1) in G23 (3) za H

ter G25 (2) in G23 (3) za L

na zahtevo proizvajalca se motor lahko preizkusi na dodatno tržno gorivo (3) namesto na G23, če je Sλ = 0,89 – 1,19

2 za območje H in

2 za območje L;

v ustreznem položaju stikala 4

Image 17

ter

Image 18

Glej odstavek 4.7.1.

Motor na zemeljski plin, ki je predviden za delovanje na plin iz območja H ali L

GR (1) in G23 (3) za H ali

ter G25 (2) in G23 (3) za L

na zahtevo proizvajalca se motor lahko preizkusi na dodatno tržno gorivo (3) namesto na G23, če je Sλ = 0,89 – 1,19

2 za območje H

ali

2 za območje L

2

Image 19

za območje H

ali

Image 20

za območje L

Glej odstavek 4.7.2. Motor na zemeljski plin, ki je predviden za delovanje na eno specifično sestavo goriva

GR (1) in G25 (2)

fino uravnavanje med preizkusi je dovoljeno;

na zahtevo proizvajalca se motor lahko preizkusi na:

GR (1) in G23 (3) za H ali

ter G25 (2) in G23 (3) za L

2

ali

2 za območje H

ali

2 za območje L

2

Homologacija za motorje s pogonom na zemeljski plin/biometan ali tekoči naftni plin, ki uporabljajo kombinirano gorivo

| Tip na kombinirano gorivo (1) | Dizelski način | Način na kombinirano gorivo |
| --- | --- | --- |
| SZP | UZP | UZP20 | UNP |
| 1A | | univerzalni ali omejeni
  (2 preizkusa) | univerzalni (2 preizkusa) | specifični za gorivo
  (1 preizkus) | univerzalni ali omejeni
  (2 preizkusa) |
| 1B | univerzalni
  (1 preizkus) | univerzalni ali omejeni
  (2 preizkusa) | univerzalni (2 preizkusa) | specifični za gorivo
  (1 preizkus) | univerzalni ali omejeni
  (2 preizkusa) |
| 2A | | univerzalni ali omejeni
  (2 preizkusa) | univerzalni (2 preizkusa) | specifični za gorivo
  (1 preizkus) | univerzalni ali omejeni
  (2 preizkusa) |
| 2B | univerzalni
  (1 preizkus) | univerzalni ali omejeni
  (2 preizkusa) | univerzalni (2 preizkusa) | specifični za gorivo
  (1 preizkus) | univerzalni ali omejeni
  (2 preizkusa) |
| 3B | univerzalni
  (1 preizkus) | univerzalni ali omejeni
  (2 preizkusa) | univerzalni (2 preizkusa) | specifični za gorivo
  (1 preizkus) | univerzalni ali omejeni
  (2 preizkusa) |

Tip na kombinirano gorivo (1)

Dizelski način

Način na kombinirano gorivo

SZP

UZP

UZP20

UNP

1A

univerzalni ali omejeni

(2 preizkusa)

univerzalni (2 preizkusa)

specifični za gorivo

(1 preizkus)

univerzalni ali omejeni

(2 preizkusa)

1B

univerzalni

(1 preizkus)

univerzalni ali omejeni

(2 preizkusa)

univerzalni (2 preizkusa)

specifični za gorivo

(1 preizkus)

univerzalni ali omejeni

(2 preizkusa)

2A

univerzalni ali omejeni

(2 preizkusa)

univerzalni (2 preizkusa)

specifični za gorivo

(1 preizkus)

univerzalni ali omejeni

(2 preizkusa)

2B

univerzalni

(1 preizkus)

univerzalni ali omejeni

(2 preizkusa)

univerzalni (2 preizkusa)

specifični za gorivo

(1 preizkus)

univerzalni ali omejeni

(2 preizkusa)

3B

univerzalni

(1 preizkus)

univerzalni ali omejeni

(2 preizkusa)

univerzalni (2 preizkusa)

specifični za gorivo

(1 preizkus)

univerzalni ali omejeni

(2 preizkusa)

---

(1)  V skladu z opredelitvami pojmov iz Priloge 15.

---

PRILOGA 1

Vzorci opisnega lista

Ta opisni list se nanaša na homologacijo v skladu s Pravilnikom št. 49. Nanaša se na ukrepe, ki jih je treba sprejeti proti emisijam plinastih in trdnih onesnaževal iz sistemov motorjev in vozil. Povezan je s:

| — | homologacijo za motor ali družino motorjev kot samostojno tehnično enoto, |
| --- | --- |

—

homologacijo za motor ali družino motorjev kot samostojno tehnično enoto,

| — | homologacijo za vozilo s homologiranim motorjem glede na emisije, |
| --- | --- |

—

homologacijo za vozilo s homologiranim motorjem glede na emisije,

| — | homologacijo za vozila glede na emisije. |
| --- | --- |

—

homologacijo za vozila glede na emisije.

Če je ustrezno, se naslednji podatki predložijo v treh izvodih, ki vsebujejo tudi seznam vsebine. Vse risbe so v ustreznem merilu in dovolj podrobne ter v formatu A4 ali zložene na format A4. Morebitne fotografije morajo biti dovolj podrobne.

Če so sistemi, sestavni deli ali samostojne tehnične enote iz te priloge upravljani elektronsko, je treba dodati informacije o njihovem delovanju.

Informacije, ki jih je treba predložiti

Opisni list vedno vsebuje:

| | Splošne informacije |
| --- | --- |

Splošne informacije

| | Poleg tega bi bilo treba navesti tudi naslednje informacije, če je to ustrezno:


  Del 1: | Bistvene značilnosti (osnovnega) motorja in tipov motorja v družini motorjev |
| --- | --- | --- |

Poleg tega bi bilo treba navesti tudi naslednje informacije, če je to ustrezno:

Del 1:

Bistvene značilnosti (osnovnega) motorja in tipov motorja v družini motorjev

| Del 2: | Bistvene značilnosti sestavnih delov in sistemov vozila glede na emisije izpušnih plinov |
| --- | --- |

Del 2:

Bistvene značilnosti sestavnih delov in sistemov vozila glede na emisije izpušnih plinov

Dodatek k opisnemu listu: Informacije o preizkusnih pogojih

Fotografije in/ali risbe osnovnega motorja, tipa motorja in, če je primerno, motornega prostora.

Seznam morebitnih drugih prilog.

Datum, spis

Opombe v zvezi z izpolnjevanjem tabel

Črke A, B, C, D, E, ki ustrezajo članom družine motorjev, se nadomestijo z dejanskimi imeni članov družine motorjev.

Če se v zvezi s posamezno značilnostjo motorja uporablja enaka vrednost/opis za vse člane družine motorjev, se celice, ki ustrezajo črkam A–E, združijo.

Če je družina sestavljena iz več kot petih članov, se lahko dodajo novi stolpci.

V primeru vloge za podelitev homologacije za motor ali družino motorjev kot samostojno tehnično enoto se izpolnita splošni del in del 1.

V primeru vloge za podelitev homologacije za vozilo s homologiranim motorjem glede na emisije se izpolnita splošni del in del 2.

V primeru vloge za podelitev homologacije za vozilo glede na emisije se izpolnita splošni del ter dela 1 in 2.

| | | Osnovni motor ali tip motorja | Člani družine motorjev |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E |
| 0. | Splošno |
| 0.l | Znamka (blagovno ime proizvajalca) | |
| 0.2 | Tip | |
| | | |
| 0.2.0.3 | Tip motorja kot samostojna tehnična enota/družina motorja kot samostojna tehnična enota/vozilo s homologiranim motorjem glede na emisije/vozilo glede na emisije1 | |
| 0.2.1 | Trgovska imena (če obstajajo) | | | | | | |
| 0.3 | Oznake za identifikacijo tipa, če je oznaka na samostojni tehnični enoti2 | | | | | | |
| 0.3.1 | Mesto navedene oznake | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 0.5 | Naziv in naslov proizvajalca | |
| | | |
| 0.7 | Za sestavne dele in samostojne tehnične enote mesto in način namestitve homologacijske oznake | | | | | | |
| 0.8 | Nazivi in naslovi proizvodnih obratov | | | | | | |
| 0.9 | Naziv in naslov zastopnika proizvajalca (če obstaja) | |

Osnovni motor ali tip motorja

Člani družine motorjev

A

B

C

D

E

0.

Splošno

0.l

Znamka (blagovno ime proizvajalca)

0.2

Tip

0.2.0.3

Tip motorja kot samostojna tehnična enota/družina motorja kot samostojna tehnična enota/vozilo s homologiranim motorjem glede na emisije/vozilo glede na emisije1

0.2.1

Trgovska imena (če obstajajo)

0.3

Oznake za identifikacijo tipa, če je oznaka na samostojni tehnični enoti2

0.3.1

Mesto navedene oznake

0.5

Naziv in naslov proizvajalca

0.7

Za sestavne dele in samostojne tehnične enote mesto in način namestitve homologacijske oznake

0.8

Nazivi in naslovi proizvodnih obratov

0.9

Naziv in naslov zastopnika proizvajalca (če obstaja)

1.   Del 1

Bistvene značilnosti (osnovnega) motorja in tipov motorja v družini motorjev

| | | Osnovni motor ali tip motorja | Člani družine motorjev |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E |
| 3.2 | Motor z notranjim zgorevanjem | | | | | | |
| 3.2.1 | Informacije o določenem motorju | | | | | | |
| 3.2.1.1 | Način delovanja: prisilni vžig/kompresijski vžig/kombinirano gorivo1

  Cikel: štiritaktni/dvotaktni/rotacijski1 | |
| 3.2.1.1.1 | Tip motorja na kombinirano gorivo:
  tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B1,14 | | | | | | |
| 3.2.1.1.2 | Razmerje energije iz plina v vročem delu preizkuševalnega cikla WHTC: ...%14 | | | | | | |
| 3.2.1.2 | Število in razvrstitev valjev | | | | | | |
| 3.2.1.2.1 | Premer valja3 mm | | | | | | |
| 3.2.1.2.2 | Gib3 mm | | | | | | |
| 3.2.1.2.3 | Zaporedje vžigov | | | | | | |
| 3.2.1.3 | Delovna prostornina motorja4 cm3 | | | | | | |
| 3.2.1.4 | Kompresijsko razmerje5 | | | | | | |
| 3.2.1.5 | Risbe zgorevalnega prostora, čela bata in, pri motorjih s prisilnim vžigom, risbe batnih obročkov | | | | | | |
| 3.2.1.6 | Normalna vrtilna frekvenca prostega teka5 min–1 | | | | | | |
| 3.2.1.6.1 | Visoka vrtilna frekvenca prostega teka5 min–1 | | | | | | |
| 3.2.1.6.2 | Prosti tek na dizelsko gorivo: da/ne1,14 | | | | | | |
| 3.2.1.7 | Prostorninski delež ogljikovega monoksida v izpuhu pri prostem teku motorja5: % po podatkih proizvajalca (samo motorji s prisilnim vžigom) | | | | | | |
| 3.2.1.8 | Največja neto moč6... kW pri....min–1 (po navedbi proizvajalca) | | | | | | |
| 3.2.1.9 | Najvišja dovoljena vrtilna frekvenca motorja po podatkih proizvajalca (min–1) | | | | | | |
| 3.2.1.10 | Največji nazivni navor6 (Nm) pri (min–1) (po navedbi proizvajalca) | | | | | | |
| 3.2.1.11 | Sklicevanje proizvajalca na dokumentacijski paket, ki se zahteva v odstavkih 3.1, 3.2 in 3.3 tega pravilnika, ter homologacijskemu organu omogoča, da oceni strategije nadzora emisij in sisteme, vgrajene v motor, da se zagotovi pravilno delovanje ukrepov za nadzor emisij NOx | | | | | | |
| 3.2.2 | Gorivo | | | | | | |
| 3.2.2.2 | Težka vozila na dizelsko gorivo/bencin/UNP/ZP-H/ZP-L/ZP-HL/etanol (ED95)/etanol (E85)1 | | | | | | |
| 3.2.2.2.1 | Goriva, združljiva z uporabo v motorju, ki jih je predpisal proizvajalec v skladu z odstavkom 4.6.2 tega pravilnika (če je primerno) | | | | | | |
| 3.2.2.2.2 | Korekcijski faktorji za moč v skladu z odstavkom 9.4.2.8 za vsako opredeljeno gorivo (če je primerno) | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.4 | Dovod goriva | | | | | | |
| 3.2.4.2 | Z vbrizgavanjem goriva (samo za motorje s kompresijskim vžigom ali kombinirano gorivo): da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.4.2.1 | Opis sistema | | | | | | |
| 3.2.4.2.2 | Način delovanja neposredni vbrizg/predkomora/vrtinčna komora1 | | | | | | |
| 3.2.4.2.3 | Tlačilka za vbrizgavanje goriva | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.1 | Znamke | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.2 | Tipi | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.3 | Največja količina vbrizga1,5 ... mm3/gib ali vrtljaj pri vrtilni frekvenci motorja ... min–1 ali, namesto tega, diagram karakteristik vbrizga
  (če ima motor avtomatsko krmiljenje vbrizgane količine goriva v odvisnosti od tlaka, navedite značilno količino dovoda goriva in tlak glede na vrtilno frekvenco motorja) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.4 | Statično krmiljenje vbrizga5 | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.5 | Krivulja predvbrizga5 | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.6 | Postopek kalibracije: preizkusna naprava/motor1 | | | | | | |
| 3.2.4.2.4 | Regulator | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.1 | Tip | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2 | Vrtilna frekvenca, pri kateri regulator zapre dovod goriva | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2.1 | Vrtilna frekvenca, pri kateri se pri polni obremenitvi začne zapiranje dovoda goriva (min–1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2.2 | Najvišja vrtilna frekvenca brez obremenitve (min–1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2.3 | Vrtilna frekvenca v prostem teku (min–1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.5 | Visokotlačne cevi | | | | | | |
| 3.2.4.2.5.1 | Dolžina (mm) | | | | | | |
| 3.2.4.2.5.2 | Notranji premer (mm) | | | | | | |
| 3.2.4.2.5.3 | Skupni vod, izdelava in tip | | | | | | |
| 3.2.4.2.6 | Vbrizgalne šobe | | | | | | |
| 3.2.4.2.6.1 | Znamke | | | | | | |
| 3.2.4.2.6.2 | Tipi | | | | | | |
| 3.2.4.2.6.3 | Tlak odpiranja5: kPa ali karakteristika odpiranja5 | | | | | | |
| 3.2.4.2.7 | Sistem za hladni zagon | | | | | | |
| 3.2.4.2.7.1 | Znamke | | | | | | |
| 3.2.4.2.7.2 | Tipi | | | | | | |
| 3.2.4.2.7.3 | Opis | | | | | | |
| 3.2.4.2.8 | Pomožna naprava za pomoč pri zagonu | | | | | | |
| 3.2.4.2.8.1 | Znamke | | | | | | |
| 3.2.4.2.8.2 | Tipi | | | | | | |
| 3.2.4.2.8.3 | Opis sistema | | | | | | |
| 3.2.4.2.9 | Elektronsko nadzorovano vbrizgavanje: da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.1 | Znamke | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.2 | Tipi | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3 | Opis sistema (pri sistemih, ki nimajo neprekinjenega vbrizgavanja, navedite enakovredne podrobnosti) | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.1 | Znamka in tip krmilne enote (ECU) | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.2 | Znamka in tip regulatorja goriva | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.3 | Znamka in tip tipala pretoka zraka | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.4 | Znamka in tip naprave za razdeljevanje goriva | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.5 | Znamka in tip ohišja lopute za zrak | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.6 | Znamka in tip tipala temperature vode | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.7 | Znamka in tip tipala temperature zraka | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.8 | Znamka in tip tipala zračnega tlaka | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.9 | Številke kalibracije programske opreme | | | | | | |
| 3.2.4.3 | Z vbrizgavanjem goriva (samo za motorje s prisilnim vžigom) da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.4.3.1 | Način delovanja Vbrizgavanje v sesalno cev (eno-/večtočkovno/neposredno vbrizgavanje1/drugo (navedite)) | | | | | | |
| 3.2.4.3.2 | Znamke | | | | | | |
| 3.2.4.3.3 | Tipi | | | | | | |
| 3.2.4.3.4 | Opis sistema (pri sistemih, drugačnih od zveznega vbrizgavanja, navesti enakovredne podrobnosti) | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.1 | Znamka in tip krmilne enote (ECU) | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.2 | Znamka in tip naprave za razdeljevanje goriva | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.3 | Znamka in tip tipala pretoka zraka | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.4 | Znamka in tip naprave za razdeljevanje goriva | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.5 | Znamka in tip krmilnika tlaka | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.6. | Znamka in tip mikrostikala | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.7 | Znamka in tip regulirnega vijaka za prosti tek | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.8 | Znamka in tip ohišja lopute za zrak | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.9 | Znamka in tip tipala temperature vode | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.10 | Znamka in tip tipala temperature zraka | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.11 | Znamka in tip tipala zračnega tlaka | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.12 | Številke kalibracije programske opreme | | | | | | |
| 3.2.4.3.5 | Vbrizgalne šobe: tlak odpiranja5 (kPa) ali diagram lastnosti5 | | | | | | |
| 3.2.4.3.5.1 | Znamka | | | | | | |
| 3.2.4.3.5.2 | Tip | | | | | | |
| 3.2.4.3.6 | Krmiljenje začetka vbrizgavanja | | | | | | |
| 3.2.4.3.7 | Sistem za hladni zagon | | | | | | |
| 3.2.4.3.7.1 | Načini delovanja | | | | | | |
| 3.2.4.3.7.2 | Delovno območje/nastavitve1,5 | | | | | | |
| 3.2.4.4 | Črpalka za gorivo | | | | | | |
| 3.2.4.4.1 | Tlak5 (kPa) ali diagram lastnosti5 | | | | | | |
| 3.2.5 | Električni sistem | | | | | | |
| 3.2.5.1 | Nazivna napetost (V), priključek mase pozitivni/negativni(1) | | | | | | |
| 3.2.5.2 | Dinamo | | | | | | |
| 3.2.5.2.1 | Tip | | | | | | |
| 3.2.5.2.2 | Nazivna moč (VA) | | | | | | |
| 3.2.6 | Sistem vžiga (samo motorji s prisilnim vžigom) | | | | | | |
| 3.2.6.1 | Znamke | | | | | | |
| 3.2.6.2 | Tipi | | | | | | |
| 3.2.6.3 | Način delovanja | | | | | | |
| 3.2.6.4 | Krivulja ali diagram predvžiga5 | | | | | | |
| 3.2.6.5 | Statični predvžig5 (stopinj pred zgornjo mrtvo lego) | | | | | | |
| 3.2.6.6 | Vžigalne svečke | | | | | | |
| 3.2.6.6.1 | Znamka | | | | | | |
| 3.2.6.6.2 | Tip | | | | | | |
| 3.2.6.6.3 | Nastavitev razdalje med elektrodama (mm) | | | | | | |
| 3.2.6.7 | Vžigalne tuljave | | | | | | |
| 3.2.6.7.1 | Znamka | | | | | | |
| 3.2.6.7.2 | Tip | | | | | | |
| 3.2.7 | Hladilni sistem: tekočina/zrak1 | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.7.2 | Tekočina | | | | | | |
| 3.2.7.2.1 | Vrsta tekočine | | | | | | |
| 3.2.7.2.2 | Obtočne črpalke: da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.7.2.3 | Lastnosti | | | | | | |
| 3.2.7.2.3.1 | Znamke | | | | | | |
| 3.2.7.2.3.2 | Tipi | | | | | | |
| 3.2.7.2.4 | Stopnja prenosov pogona | | | | | | |
| 3.2.7.3 | Zrak | | | | | | |
| 3.2.7.3.1 | Ventilator: da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.7.3.2 | Lastnosti | | | | | | |
| 3.2.7.3.2.1 | Znamke | | | | | | |
| 3.2.7.3.2.2 | Tipi | | | | | | |
| 3.2.7.3.3 | Stopnja prenosov pogona | | | | | | |
| 3.2.8 | Sesalni sistem | | | | | | |
| 3.2.8.1 | Nadtlačni polnilnik da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.8.1.1 | Znamke | | | | | | |
| 3.2.8.1.2 | Tipi | | | | | | |
| 3.2.8.1.3 | Opis sistema (npr. najvišji polnilni tlak: ... kPa, omejilni ventil, če obstaja) | | | | | | |
| 3.2.8.2 | Hladilnik polnilnega zraka: da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.8.2.1 | Tip: zrak-zrak/zrak-voda1 | | | | | | |
| 3.2.8.3 | Podtlak dovoda zraka pri nazivni vrtilni frekvenci motorja in polni obremenitvi (samo motorji s kompresijskim vžigom) | | | | | | |
| 3.2.8.3.1 | Najnižji dovoljeni (kPa) | | | | | | |
| 3.2.8.3.2 | Najvišji dovoljeni (kPa) | | | | | | |
| 3.2.8.4 | Opis in risbe sesalnih cevi ter njihovih dodatkov (posoda za vsesani zrak, grelne naprave, dodatni vstopi za zrak itd.) | | | | | | |
| 3.2.8.4.1 | Opis sesalnega kolektorja (vključno z risbami in/ali fotografijami) | | | | | | |
| 3.2.9 | Izpušni sistem | | | | | | |
| 3.2.9.1 | Opis in/ali risba izpušnega kolektorja | | | | | | |
| 3.2.9.2 | Opis in/ali risba izpušnega sistema | | | | | | |
| 3.2.9.2.1 | Opis in/ali risba sestavnih delov izpušnega sistema, ki so del sistema motorja | | | | | | |
| 3.2.9.3 | Najvišji dovoljeni protitlak izpušnih plinov pri nazivni vrtilni frekvenci motorja in polni obremenitvi (samo motorji s kompresijskim vžigom) (kPa)7 | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.9.7 | Prostornina izpušnega sistema (dm3) | | | | | | |
| 3.2.9.7.1 | Sprejemljiva prostornina izpušnega sistema (vozilo in sistem motorja): (dm3) | | | | | | |
| 3.2.9.7.2 | Prostornina izpušnega sistema, ki je del sistema motorja: ...dm3 | | | | | | |
| 3.2.10 | Najmanjše površine presekov sesalnih in izpušnih odprtin | | | | | | |
| 3.2.11 | Krmilni časi ventilov ali enakovredni podatki |
| 3.2.11.1 | Največji gib ventilov, koti odpiranja in zapiranja ali podatki o časih odpiranja in zapiranja glede na mrtve točke batov pri alternativnih sistemih krmiljenja. Za spremenljive sisteme določanja časa, najkrajši in najdaljši čas | | | | | | |
| 3.2.11.2 | Referenčno območje in/ali območje nastavitve7 | | | | | | |
| 3.2.12 | Ukrepi proti onesnaževanju zraka |
| | |
| 3.2.12.1.1 | Naprava za recikliranje plinov iz okrova ročične gredi: da/ne1

  Če da, opis in risbe
  Če ne, se zahteva skladnost z odstavkom 6.10 Priloge 4 k temu pravilniku | | | | | | |
| 3.2.12.2 | Dodatne naprave za nadzor onesnaževanja (če obstajajo in če niso opisane drugje) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1 | Katalizator: da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.1 | Število katalizatorjev in elementov (spodnji podatki se zagotovijo za vsako posamezno enoto) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.2 | Mere, oblika in prostornina katalizatorjev | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.3 | Vrsta katalitične reakcije | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.4 | Skupna količina plemenitih kovin | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.5 | Relativna koncentracija | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.6 | Podlaga (struktura in material) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.7 | Gostota celic | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.8 | Tip ohišja katalizatorjev | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.9 | Mesto vgradnje katalizatorjev (mesto in referenčna razdalja v izpušnem sistemu) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.10 | Ščitnik proti toploti: da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11 | Sistemi regeneracije/metoda naknadne obdelave izpušnih plinov, opis | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.5 | Običajno območje delovne temperature (K) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.6 | Gorljivi reagenti: da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.7 | Vrsta in koncentracija reagenta, potrebnega za katalitično reakcijo | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.8 | Običajno območje delovne temperature reagenta K | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.9 | Mednarodni standard | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.10 | Pogostost ponovnega polnjenja reagenta: neprekinjeno/vzdrževanje1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.12 | Znamka katalizatorja | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.13 | Identifikacijska številka dela | | | | | | |
| 3.2.12.2.2 | Lambda sonda da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.1 | Znamka | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.2 | Kraj | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.3 | Območje delovanja | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.4 | Tip | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.5 | Identifikacija številke dela | | | | | | |
| 3.2.12.2.3 | Vpihavanje zraka: da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.3.1 | Tip (pulziranje zraka, zračna črpalka itd.): | | | | | | |
| 3.2.12.2.4 | Vračanje izpušnih plinov: da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.4.1 | Značilnosti (znamka, tip, pretok itd.) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6 | Filter za delce (PT): da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.1 | Mere, oblika in prostornina filtra za delce | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.2 | Konstrukcija filtra za delce | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.3 | Mesto vgradnje (referenčna razdalja v izpušnem sistemu): | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.4 | Način ali sistem regeneracije, opis in/ali risba | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.5 | Znamka filtra za delce | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.6 | Identifikacija številke dela | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.7 | Običajno območje delovne temperature (K) in tlaka (kPa) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.8 | V primeru periodične regeneracije | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.8.1.1 | Število preizkuševalnih ciklov WHTC brez regeneracije (n) | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.8.2.1 | Število preizkuševalnih ciklov WHTC z regeneracijo (nR): | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.9 | Drugi sistemi: da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.9.1 | Opis in delovanje | | | | | | |
| 3.2.12.2.7 | Vgrajeni sistem za diagnostiko na vozilu (OBD) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0.1 | Število družin motorjev OBD v družini motorjev | |
| 3.2.12.2.7.0.2 | Seznam družin motorjev OBD (če je to ustrezno) | Družina motorjev OBD 1: ... |
| Družina motorjev OBD 2: .... |
| itd. |
| 3.2.12.2.7.0.3 | Številka družine motorjev OBD, v katero spada osnovni motor/član družine motorjev | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0.4 | Sklicevanje proizvajalca na dokumentacijo OBD, ki se zahteva v odstavku 3.1.4(c) in odstavku 3.3.4 tega pravilnika, ter je določena v Prilogi 9A k temu pravilniku zaradi homologacije sistema OBD | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0.5 | Kadar je primerno, sklicevanje proizvajalca na dokumentacijo za vgradnjo sistema motorja, opremljenega z OBD, v vozilo | | | | | | |
| 3.2.12.7.0.6 | Če je ustrezno, sklicevanje proizvajalca na dokumentacijo za vgradnjo motorja na kombinirano gorivo v vozilo | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.2 | Seznam in vloga vseh sestavnih delov, ki jih nadzira sistem OBD8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3 | Pisni opis (splošna načela delovanja) za | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1 | Motorji s prisilnim vžigom8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.1 | Spremljanje katalizatorja8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.2 | Zaznavanje neuspelih vžigov8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.3 | Spremljanje lambda sonde8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.4 | Drugi sestavni deli, ki jih nadzira sistem OBD | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2 | Motorji s kompresijskim vžigom8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.1 | Spremljanje katalizatorja8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.2 | Spremljanje filtra za delce8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.3 | Spremljanje elektronskega sistema za dovod goriva8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.4 | Spremljanje sistema za odstranjevanje NOx
  8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.5 | Drugi sestavni deli, ki jih nadzira sistem OBD8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.4 | Merila za aktiviranje MI (določeno število voznih ciklov ali statistična metoda)8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.5 | Seznam vseh izhodnih kod in obrazcev, ki jih uporablja OBD (z ustreznimi pojasnili)8 | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.6.5 | Standard komunikacijskega protokola OBD8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.7 | Sklicevanje proizvajalca na informacije, povezane z OBD, ki se zahtevajo v odstavkih 3.1.4(d) in 3.3.4 tega pravilnika, da bi se zagotovila skladnost z določbami o dostopu do OBD vozila, ali | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.7.1 | namesto sklicevanja proizvajalca iz odstavka 3.2.12.2.7.7 sklicevanje na dodatek k tej prilogi, ki vsebuje naslednjo tabelo, izpolnjeno v skladu z zadevnim primerom:
  Sestavni del – Koda napake – Strategija spremljanja – Merila za zaznavanje napak – Merila za aktiviranje MI – Sekundarni parametri – Predkondicioniranje – Demonstracijski preizkus
  Katalizator SCR – P20EE – Signali tipal NOx 1 in 2 – Razlika med signali tipala 1 in tipala 2 – Drugi cikel – Vrtilna frekvenca motorja, obremenitev motorja, temperatura katalizatorja, aktivnost reagenta, masni pretok izpušnih plinov – En preizkuševalni cikel OBD (WHTC, vroči del) – preizkuševalni cikel OBD (WHTC, vroči del) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8 | Drugi sistemi (opis in delovanje) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.1 | Sistemi za zagotovitev pravilnega delovanja ukrepov za nadzor emisij NOx | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2 | Sistem za prisilo voznika | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2.1 | Motor s stalnim deaktiviranjem prisile voznika, ki ga uporabljajo reševalne službe ali se uporablja v vozilih, zasnovanih in izdelanih za uporabo v oboroženih silah, civilni zaščiti, gasilskih službah in službah, ki so odgovorne za vzdrževanje javnega reda: da/ne1 | |
| 3.2.12.2.8.2.2 | Aktiviranje načina počasne vožnje „onemogoči po ponovnem zagonu“/„onemogoči po polnjenju z gorivom“/„onemogoči po parkiranju“1,7 | |
| 3.2.12.2.8.3 | Število družin motorjev OBD v družini motorja, obravnavanih pri zagotavljanju pravilnega delovanja ukrepov za nadzor emisij NOx | |
| 3.2.12.2.8.3.1 | Seznam družin motorjev OBD v družini motorja, obravnavani pri zagotavljanju pravilnega delovanja ukrepov za nadzor emisij NOx (kadar je to ustrezno) | Družina motorjev OBD 1: ...
  Družina motorjev OBD 2: ...
  itd. ... |
| 3.2.12.2.8.3.2 | Referenčna številka družine motorjev OBD, obravnavane pri zagotavljanju pravilnega delovanja ukrepov za nadzor emisij NOx, v katero spada osnovni motor/član družine motorjev | |
| 3.2.12.2.8.4 | Seznam družin motorjev OBD (če je to ustrezno) | Družina motorjev OBD 1: ...
  Družina motorjev OBD 2: ...
  itd. ... |
| 3.2.12.2.8.5 | Številka družine motorjev OBD, v katero spada osnovni motor/član družine motorjev | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.8.5 | Ogrevana/neogrevana posoda za reagent in sistem za doziranje (glej točko 2.4 Priloge 11) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.7 | Kadar je to ustrezno, sklicevanje proizvajalca na dokumentacijo za vgradnjo sistemov za zagotavljanje pravilnega delovanja ukrepov za nadzor emisij NOx v vozilo | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.17 | Specifične informacije za motorje na plinasto in kombinirano gorivo za težka vozila (za drugačne sisteme navedite enakovredne informacije) (če je primerno) | | | | | | |
| 3.2.17.1 | Gorivo: UNP/ZP-H/ZP-L/ZP-HL1 | | | | | | |
| 3.2.17.2 | Krmilniki tlaka oziroma uparjalniki/krmilniki tlaka1 | | | | | | |
| 3.2.17.2.1 | Znamke | | | | | | |
| 3.2.17.2.2 | Tipi | | | | | | |
| 3.2.17.2.3 | Število stopenj zniževanja tlaka | | | | | | |
| 3.2.17.2.4 | Tlak v končni fazi najmanj (kPa) – največ (v kPa) | | | | | | |
| 3.2.17.2.5 | Število glavnih nastavitvenih točk | | | | | | |
| 3.2.17.2.6 | Število nastavitvenih točk pri prostem teku | | | | | | |
| 3.2.17.2.7 | Homologacijska številka | | | | | | |
| 3.2.17.3 | Sistem za dovod goriva: mešalna enota/vbrizgavanje plina/vbrizgavanje tekočine/neposredno vbrizgavanje1 | | | | | | |
| 3.2.17.3.1 | Uravnavanje moči mešanice | | | | | | |
| 3.2.17.3.2 | Opis sistema in/ali shema in risbe | | | | | | |
| 3.2.17.3.3 | Homologacijska številka | | | | | | |
| 3.2.17.4 | Mešalna enota | | | | | | |
| 3.2.17.4.1 | Število | | | | | | |
| 3.2.17.4.2 | Znamke | | | | | | |
| 3.2.17.4.3 | Tipi | | | | | | |
| 3.2.17.4.4 | Lokacija | | | | | | |
| 3.2.17.4.5 | Možnosti nastavitve | | | | | | |
| 3.2.17.4.6 | Homologacijska številka | | | | | | |
| 3.2.17.5 | Vbrizgavanje v sesalni kolektor | | | | | | |
| 3.2.17.5.1 | Vbrizgavanje: enotočkovno/večtočkovno1 | | | | | | |
| 3.2.17.5.2 | Vbrizgavanje: neprekinjeno/simultano/zaporedno1 | | | | | | |
| 3.2.17.5.3 | Oprema za vbrizgavanje | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.1 | Znamke | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.2 | Tipi | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.3 | Možnosti nastavitve | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.4 | Homologacijska številka | | | | | | |
| 3.2.17.5.4 | Napajalna črpalka (če je primerno) | | | | | | |
| 3.2.17.5.4.1 | Znamke | | | | | | |
| 3.2.17.5.4.2 | Tipi | | | | | | |
| 3.2.17.5.4.3 | Homologacijska številka | | | | | | |
| 3.2.17.5.5 | Vbrizgalne šobe | | | | | | |
| 3.2.17.5.5.1 | Znamke | | | | | | |
| 3.2.17.5.5.2 | Tipi | | | | | | |
| 3.2.17.5.5.3 | Homologacijska številka | | | | | | |
| 3.2.17.6 | Neposredno vbrizgavanje | | | | | | |
| 3.2.17.6.1 | Tlačilka za vbrizgavanje/krmilnik tlaka1 | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.1 | Znamke | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.2 | Tipi | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.3 | Krmiljenje začetka vbrizgavanja | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.4 | Homologacijska številka | | | | | | |
| 3.2.17.6.2 | Vbrizgalne šobe | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.1 | Znamke | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.2 | Tipi | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.3 | Tlak odpiranja ali karakteristika odpiranja1 | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.4 | Homologacijska številka | | | | | | |
| 3.2.17.7 | Elektronska krmilna enota (ECU) | | | | | | |
| 3.2.17.7.1 | Znamke | | | | | | |
| 3.2.17.7.2 | Tipi | | | | | | |
| 3.2.17.7.3 | Možnosti nastavitve | | | | | | |
| 3.2.17.7.4 | Številke kalibracije programske opreme | | | | | | |
| 3.2.17.8 | Oprema, značilna za motorje na zemeljski plin | | | | | | |
| 3.2.17.8.1 | Varianta 1 (samo pri homologaciji motorjev za več specifičnih sestav goriva) | | | | | | |
| 3.2.17.8.1.0.1 | Funkcija za avtomatsko prilagajanje? da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.17.8.1.0.2 | Kalibracija za specifično sestavo plina ZP-H/ZP-L/ZP-HL1
  Pretvorba za specifično sestavo plina ZP-Ht/ZP-Lt/ZP-HLt 1 | | | | | | |
| 3.2.17.8.1.1 | metan (CH4); ...osnova (% mola)
  etan (C2H6) ...osnova (% mola)
  propan (C3H8) ...osnova (% mola)
  butan (C4H10) ...osnova (% mola)
  C5/C5+: ...osnova (% mola)
  kisik (O2) ...osnova (% mola)
  inertni plin (N2, He itd.) ...osnova (% mola) | najmanj (% mola)
  najmanj (% mola)
  najmanj (% mola)
  najmanj (% mola)
  najmanj (% mola)
  najmanj (% mola)
  najmanj (% mola) | največ (% mola)
  največ (% mola)
  največ (% mola)
  največ (% mola)
  največ (% mola)
  največ (% mola)
  največ (% mola) |
| | |
| 3.2.17.9 | Če je ustrezno, sklicevanje proizvajalca na dokumentacijo za vgradnjo motorja na kombinirano gorivo v vozilo14 | | | | | | |
| 3.5.4 | Emisije CO2 za motorje za težka vozila | | | | | | |
| 3.5.4.1 | Preizkus WHSC masnih emisij CO2
  16: ... (g/kWh) | | | | | | |
| 3.5.4.1.1 | Preizkus WHSC masnih emisij CO2 za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo v dizelskem načinu13: ...g/kWh
  Preizkus WHSC masnih emisij CO2 za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo, v načinu na kombinirano gorivo13, če je primerno: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.4.2 | Preizkus WHSC masnih emisij CO2 v dizelskem načinu17: ...g/kWh | | | | | | |
| 3.5.4.2.1 | Preizkus WHTC masnih emisij CO2 za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo v dizelskem načinu13: ... g/kWh
  Preizkus WHTC masnih emisij CO2 za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo, v načinu na kombinirano gorivo13: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.4.3 | Preizkus WHSC masnih emisij CO2 v načinu na kombinirano gorivo14 (če je primerno): ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.4.4 | Preizkus WHTC masnih emisij CO2
  16: ... (g/kWh) | | | | | | |
| 3.5.4.5 | Preizkus WHTC masnih emisij CO2 v dizelskem načinu17: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.4.6 | Preizkus WHTC masnih emisij CO2 v načinu na kombinirano gorivo14 ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.5 | Poraba goriva za motorje za težka goriva | | | | | | |
| 3.5.5.1 | Preizkus WHSC porabe goriva16: ... (g/kWh) | | | | | | |
| 3.5.5.1.1 | Preizkus WHSC porabe goriva za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo, v dizelskem načinu13: ... g/kWh
  Preizkus WHSC porabe goriva za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo, v načinu na kombinirano gorivo13: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.5.2 | Preizkus WHSC porabe goriva v dizelskem načinu17: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.5.2.1 | Preizkus WHTC porabe goriva za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo, v dizelskem načinu13: ... g/kWh
  Preizkus WHTC porabe goriva za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo, v načinu na kombinirano gorivo13: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.5.3 | Preizkus WHSC porabe goriva v načinu na kombinirano gorivo14: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.5.4 | Preizkus WHTC porabe goriva5,16: ... (g/kWh) | | | | | | |
| 3.5.5.5 | Preizkus WHTC porabe goriva v dizelskem načinu13: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.5.6 | Preizkus WHTC porabe goriva v načinu na kombinirano gorivo14: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.6 | Temperature, ki jih dovoljuje proizvajalec | | | | | | |
| 3.6.1 | Hladilni sistem | | | | | | |
| 3.6.1.1 | Tekočinsko hlajenje Najvišja temperatura pri izhodu (K) | | | | | | |
| 3.6.1.2 | Zračno hlajenje | | | | | | |
| 3.6.1.2.1 | Referenčna točka | | | | | | |
| 3.6.1.2.2 | Najvišja temperatura v referenčni točki (K) | | | | | | |
| 3.6.2 | Najvišja izhodna temperatura hladilnika polnilnega zraka (K) | | | | | | |
| 3.6.3 | Najvišja temperatura izpušnih plinov v točki izpušnega sistema, ki je najbližja zunanji prirobnici izpušnega kolektorja ali turbinskega polnilnika (K) | | | | | | |
| 3.6.4 | Temperatura goriva Najnižja (K) – najvišja (K)
  Za dizelske motorje na vstopu v tlačilko za vbrizgavanje goriva, za motorje na plinasto gorivo na končni stopnji krmilnika tlaka | | | | | | |
| 3.6.5 | Temperatura maziva
  najnižja (K) – najvišja (K) | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.8 | Mazalni sistem | | | | | | |
| 3.8.1 | Opis sistema | | | | | | |
| 3.8.1.1 | Lega posode za mazivo | | | | | | |
| 3.8.1.2 | Sistem dovoda maziva (s črpalko/z vbrizgavanjem v sesalni del/mešanje z gorivom itd.)1 | | | | | | |
| 3.8.2 | Črpalka za mazivo | | | | | | |
| 3.8.2.1 | Znamke | | | | | | |
| 3.8.2.2 | Tipi | | | | | | |
| 3.8.3 | Mešanica z gorivom | | | | | | |
| 3.8.3.1 | Odstotek | | | | | | |
| 3.8.4 | Oljni hladilnik: da/ne1 | | | | | | |
| 3.8.4.1 | Risbe | | | | | | |
| 3.8.4.1.1 | Znamke | | | | | | |
| 3.8.4.1.2 | Tipi | | | | | | |

Osnovni motor ali tip motorja

Člani družine motorjev

A

B

C

D

E

3.2

Motor z notranjim zgorevanjem

3.2.1

Informacije o določenem motorju

3.2.1.1

Način delovanja: prisilni vžig/kompresijski vžig/kombinirano gorivo1

Cikel: štiritaktni/dvotaktni/rotacijski1

3.2.1.1.1

Tip motorja na kombinirano gorivo:

tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B1,14

3.2.1.1.2

Razmerje energije iz plina v vročem delu preizkuševalnega cikla WHTC: ...%14

3.2.1.2

Število in razvrstitev valjev

3.2.1.2.1

Premer valja3 mm

3.2.1.2.2

Gib3 mm

3.2.1.2.3

Zaporedje vžigov

3.2.1.3

Delovna prostornina motorja4 cm3

3.2.1.4

Kompresijsko razmerje5

3.2.1.5

Risbe zgorevalnega prostora, čela bata in, pri motorjih s prisilnim vžigom, risbe batnih obročkov

3.2.1.6

Normalna vrtilna frekvenca prostega teka5 min–1

3.2.1.6.1

Visoka vrtilna frekvenca prostega teka5 min–1

3.2.1.6.2

Prosti tek na dizelsko gorivo: da/ne1,14

3.2.1.7

Prostorninski delež ogljikovega monoksida v izpuhu pri prostem teku motorja5: % po podatkih proizvajalca (samo motorji s prisilnim vžigom)

3.2.1.8

Največja neto moč6... kW pri....min–1 (po navedbi proizvajalca)

3.2.1.9

Najvišja dovoljena vrtilna frekvenca motorja po podatkih proizvajalca (min–1)

3.2.1.10

Največji nazivni navor6 (Nm) pri (min–1) (po navedbi proizvajalca)

3.2.1.11

Sklicevanje proizvajalca na dokumentacijski paket, ki se zahteva v odstavkih 3.1, 3.2 in 3.3 tega pravilnika, ter homologacijskemu organu omogoča, da oceni strategije nadzora emisij in sisteme, vgrajene v motor, da se zagotovi pravilno delovanje ukrepov za nadzor emisij NOx

3.2.2

Gorivo

3.2.2.2

Težka vozila na dizelsko gorivo/bencin/UNP/ZP-H/ZP-L/ZP-HL/etanol (ED95)/etanol (E85)1

3.2.2.2.1

Goriva, združljiva z uporabo v motorju, ki jih je predpisal proizvajalec v skladu z odstavkom 4.6.2 tega pravilnika (če je primerno)

3.2.2.2.2

Korekcijski faktorji za moč v skladu z odstavkom 9.4.2.8 za vsako opredeljeno gorivo (če je primerno)

3.2.4

Dovod goriva

3.2.4.2

Z vbrizgavanjem goriva (samo za motorje s kompresijskim vžigom ali kombinirano gorivo): da/ne1

3.2.4.2.1

Opis sistema

3.2.4.2.2

Način delovanja neposredni vbrizg/predkomora/vrtinčna komora1

3.2.4.2.3

Tlačilka za vbrizgavanje goriva

3.2.4.2.3.1

Znamke

3.2.4.2.3.2

Tipi

3.2.4.2.3.3

Največja količina vbrizga1,5 ... mm3/gib ali vrtljaj pri vrtilni frekvenci motorja ... min–1 ali, namesto tega, diagram karakteristik vbrizga

(če ima motor avtomatsko krmiljenje vbrizgane količine goriva v odvisnosti od tlaka, navedite značilno količino dovoda goriva in tlak glede na vrtilno frekvenco motorja)

3.2.4.2.3.4

Statično krmiljenje vbrizga5

3.2.4.2.3.5

Krivulja predvbrizga5

3.2.4.2.3.6

Postopek kalibracije: preizkusna naprava/motor1

3.2.4.2.4

Regulator

3.2.4.2.4.1

Tip

3.2.4.2.4.2

Vrtilna frekvenca, pri kateri regulator zapre dovod goriva

3.2.4.2.4.2.1

Vrtilna frekvenca, pri kateri se pri polni obremenitvi začne zapiranje dovoda goriva (min–1)

3.2.4.2.4.2.2

Najvišja vrtilna frekvenca brez obremenitve (min–1)

3.2.4.2.4.2.3

Vrtilna frekvenca v prostem teku (min–1)

3.2.4.2.5

Visokotlačne cevi

3.2.4.2.5.1

Dolžina (mm)

3.2.4.2.5.2

Notranji premer (mm)

3.2.4.2.5.3

Skupni vod, izdelava in tip

3.2.4.2.6

Vbrizgalne šobe

3.2.4.2.6.1

Znamke

3.2.4.2.6.2

Tipi

3.2.4.2.6.3

Tlak odpiranja5: kPa ali karakteristika odpiranja5

3.2.4.2.7

Sistem za hladni zagon

3.2.4.2.7.1

Znamke

3.2.4.2.7.2

Tipi

3.2.4.2.7.3

Opis

3.2.4.2.8

Pomožna naprava za pomoč pri zagonu

3.2.4.2.8.1

Znamke

3.2.4.2.8.2

Tipi

3.2.4.2.8.3

Opis sistema

3.2.4.2.9

Elektronsko nadzorovano vbrizgavanje: da/ne1

3.2.4.2.9.1

Znamke

3.2.4.2.9.2

Tipi

3.2.4.2.9.3

Opis sistema (pri sistemih, ki nimajo neprekinjenega vbrizgavanja, navedite enakovredne podrobnosti)

3.2.4.2.9.3.1

Znamka in tip krmilne enote (ECU)

3.2.4.2.9.3.2

Znamka in tip regulatorja goriva

3.2.4.2.9.3.3

Znamka in tip tipala pretoka zraka

3.2.4.2.9.3.4

Znamka in tip naprave za razdeljevanje goriva

3.2.4.2.9.3.5

Znamka in tip ohišja lopute za zrak

3.2.4.2.9.3.6

Znamka in tip tipala temperature vode

3.2.4.2.9.3.7

Znamka in tip tipala temperature zraka

3.2.4.2.9.3.8

Znamka in tip tipala zračnega tlaka

3.2.4.2.9.3.9

Številke kalibracije programske opreme

3.2.4.3

Z vbrizgavanjem goriva (samo za motorje s prisilnim vžigom) da/ne1

3.2.4.3.1

Način delovanja Vbrizgavanje v sesalno cev (eno-/večtočkovno/neposredno vbrizgavanje1/drugo (navedite))

3.2.4.3.2

Znamke

3.2.4.3.3

Tipi

3.2.4.3.4

Opis sistema (pri sistemih, drugačnih od zveznega vbrizgavanja, navesti enakovredne podrobnosti)

3.2.4.3.4.1

Znamka in tip krmilne enote (ECU)

3.2.4.3.4.2

Znamka in tip naprave za razdeljevanje goriva

3.2.4.3.4.3

Znamka in tip tipala pretoka zraka

3.2.4.3.4.4

Znamka in tip naprave za razdeljevanje goriva

3.2.4.3.4.5

Znamka in tip krmilnika tlaka

3.2.4.3.4.6.

Znamka in tip mikrostikala

3.2.4.3.4.7

Znamka in tip regulirnega vijaka za prosti tek

3.2.4.3.4.8

Znamka in tip ohišja lopute za zrak

3.2.4.3.4.9

Znamka in tip tipala temperature vode

3.2.4.3.4.10

Znamka in tip tipala temperature zraka

3.2.4.3.4.11

Znamka in tip tipala zračnega tlaka

3.2.4.3.4.12

Številke kalibracije programske opreme

3.2.4.3.5

Vbrizgalne šobe: tlak odpiranja5 (kPa) ali diagram lastnosti5

3.2.4.3.5.1

Znamka

3.2.4.3.5.2

Tip

3.2.4.3.6

Krmiljenje začetka vbrizgavanja

3.2.4.3.7

Sistem za hladni zagon

3.2.4.3.7.1

Načini delovanja

3.2.4.3.7.2

Delovno območje/nastavitve1,5

3.2.4.4

Črpalka za gorivo

3.2.4.4.1

Tlak5 (kPa) ali diagram lastnosti5

3.2.5

Električni sistem

3.2.5.1

Nazivna napetost (V), priključek mase pozitivni/negativni(1)

3.2.5.2

Dinamo

3.2.5.2.1

Tip

3.2.5.2.2

Nazivna moč (VA)

3.2.6

Sistem vžiga (samo motorji s prisilnim vžigom)

3.2.6.1

Znamke

3.2.6.2

Tipi

3.2.6.3

Način delovanja

3.2.6.4

Krivulja ali diagram predvžiga5

3.2.6.5

Statični predvžig5 (stopinj pred zgornjo mrtvo lego)

3.2.6.6

Vžigalne svečke

3.2.6.6.1

Znamka

3.2.6.6.2

Tip

3.2.6.6.3

Nastavitev razdalje med elektrodama (mm)

3.2.6.7

Vžigalne tuljave

3.2.6.7.1

Znamka

3.2.6.7.2

Tip

3.2.7

Hladilni sistem: tekočina/zrak1

3.2.7.2

Tekočina

3.2.7.2.1

Vrsta tekočine

3.2.7.2.2

Obtočne črpalke: da/ne1

3.2.7.2.3

Lastnosti

3.2.7.2.3.1

Znamke

3.2.7.2.3.2

Tipi

3.2.7.2.4

Stopnja prenosov pogona

3.2.7.3

Zrak

3.2.7.3.1

Ventilator: da/ne1

3.2.7.3.2

Lastnosti

3.2.7.3.2.1

Znamke

3.2.7.3.2.2

Tipi

3.2.7.3.3

Stopnja prenosov pogona

3.2.8

Sesalni sistem

3.2.8.1

Nadtlačni polnilnik da/ne1

3.2.8.1.1

Znamke

3.2.8.1.2

Tipi

3.2.8.1.3

Opis sistema (npr. najvišji polnilni tlak: ... kPa, omejilni ventil, če obstaja)

3.2.8.2

Hladilnik polnilnega zraka: da/ne1

3.2.8.2.1

Tip: zrak-zrak/zrak-voda1

3.2.8.3

Podtlak dovoda zraka pri nazivni vrtilni frekvenci motorja in polni obremenitvi (samo motorji s kompresijskim vžigom)

3.2.8.3.1

Najnižji dovoljeni (kPa)

3.2.8.3.2

Najvišji dovoljeni (kPa)

3.2.8.4

Opis in risbe sesalnih cevi ter njihovih dodatkov (posoda za vsesani zrak, grelne naprave, dodatni vstopi za zrak itd.)

3.2.8.4.1

Opis sesalnega kolektorja (vključno z risbami in/ali fotografijami)

3.2.9

Izpušni sistem

3.2.9.1

Opis in/ali risba izpušnega kolektorja

3.2.9.2

Opis in/ali risba izpušnega sistema

3.2.9.2.1

Opis in/ali risba sestavnih delov izpušnega sistema, ki so del sistema motorja

3.2.9.3

Najvišji dovoljeni protitlak izpušnih plinov pri nazivni vrtilni frekvenci motorja in polni obremenitvi (samo motorji s kompresijskim vžigom) (kPa)7

3.2.9.7

Prostornina izpušnega sistema (dm3)

3.2.9.7.1

Sprejemljiva prostornina izpušnega sistema (vozilo in sistem motorja): (dm3)

3.2.9.7.2

Prostornina izpušnega sistema, ki je del sistema motorja: ...dm3

3.2.10

Najmanjše površine presekov sesalnih in izpušnih odprtin

3.2.11

Krmilni časi ventilov ali enakovredni podatki

3.2.11.1

Največji gib ventilov, koti odpiranja in zapiranja ali podatki o časih odpiranja in zapiranja glede na mrtve točke batov pri alternativnih sistemih krmiljenja. Za spremenljive sisteme določanja časa, najkrajši in najdaljši čas

3.2.11.2

Referenčno območje in/ali območje nastavitve7

3.2.12

Ukrepi proti onesnaževanju zraka

3.2.12.1.1

Naprava za recikliranje plinov iz okrova ročične gredi: da/ne1

Če da, opis in risbe

Če ne, se zahteva skladnost z odstavkom 6.10 Priloge 4 k temu pravilniku

3.2.12.2

Dodatne naprave za nadzor onesnaževanja (če obstajajo in če niso opisane drugje)

3.2.12.2.1

Katalizator: da/ne1

3.2.12.2.1.1

Število katalizatorjev in elementov (spodnji podatki se zagotovijo za vsako posamezno enoto)

3.2.12.2.1.2

Mere, oblika in prostornina katalizatorjev

3.2.12.2.1.3

Vrsta katalitične reakcije

3.2.12.2.1.4

Skupna količina plemenitih kovin

3.2.12.2.1.5

Relativna koncentracija

3.2.12.2.1.6

Podlaga (struktura in material)

3.2.12.2.1.7

Gostota celic

3.2.12.2.1.8

Tip ohišja katalizatorjev

3.2.12.2.1.9

Mesto vgradnje katalizatorjev (mesto in referenčna razdalja v izpušnem sistemu)

3.2.12.2.1.10

Ščitnik proti toploti: da/ne1

3.2.12.2.1.11

Sistemi regeneracije/metoda naknadne obdelave izpušnih plinov, opis

3.2.12.2.1.11.5

Običajno območje delovne temperature (K)

3.2.12.2.1.11.6

Gorljivi reagenti: da/ne1

3.2.12.2.1.11.7

Vrsta in koncentracija reagenta, potrebnega za katalitično reakcijo

3.2.12.2.1.11.8

Običajno območje delovne temperature reagenta K

3.2.12.2.1.11.9

Mednarodni standard

3.2.12.2.1.11.10

Pogostost ponovnega polnjenja reagenta: neprekinjeno/vzdrževanje1

3.2.12.2.1.12

Znamka katalizatorja

3.2.12.2.1.13

Identifikacijska številka dela

3.2.12.2.2

Lambda sonda da/ne1

3.2.12.2.2.1

Znamka

3.2.12.2.2.2

Kraj

3.2.12.2.2.3

Območje delovanja

3.2.12.2.2.4

Tip

3.2.12.2.2.5

Identifikacija številke dela

3.2.12.2.3

Vpihavanje zraka: da/ne1

3.2.12.2.3.1

Tip (pulziranje zraka, zračna črpalka itd.):

3.2.12.2.4

Vračanje izpušnih plinov: da/ne1

3.2.12.2.4.1

Značilnosti (znamka, tip, pretok itd.)

3.2.12.2.6

Filter za delce (PT): da/ne1

3.2.12.2.6.1

Mere, oblika in prostornina filtra za delce

3.2.12.2.6.2

Konstrukcija filtra za delce

3.2.12.2.6.3

Mesto vgradnje (referenčna razdalja v izpušnem sistemu):

3.2.12.2.6.4

Način ali sistem regeneracije, opis in/ali risba

3.2.12.2.6.5

Znamka filtra za delce

3.2.12.2.6.6

Identifikacija številke dela

3.2.12.2.6.7

Običajno območje delovne temperature (K) in tlaka (kPa)

3.2.12.2.6.8

V primeru periodične regeneracije

3.2.12.2.6.8.1.1

Število preizkuševalnih ciklov WHTC brez regeneracije (n)

3.2.12.2.6.8.2.1

Število preizkuševalnih ciklov WHTC z regeneracijo (nR):

3.2.12.2.6.9

Drugi sistemi: da/ne1

3.2.12.2.6.9.1

Opis in delovanje

3.2.12.2.7

Vgrajeni sistem za diagnostiko na vozilu (OBD)

3.2.12.2.7.0.1

Število družin motorjev OBD v družini motorjev

3.2.12.2.7.0.2

Seznam družin motorjev OBD (če je to ustrezno)

Družina motorjev OBD 1: ...

Družina motorjev OBD 2: ....

itd.

3.2.12.2.7.0.3

Številka družine motorjev OBD, v katero spada osnovni motor/član družine motorjev

3.2.12.2.7.0.4

Sklicevanje proizvajalca na dokumentacijo OBD, ki se zahteva v odstavku 3.1.4(c) in odstavku 3.3.4 tega pravilnika, ter je določena v Prilogi 9A k temu pravilniku zaradi homologacije sistema OBD

3.2.12.2.7.0.5

Kadar je primerno, sklicevanje proizvajalca na dokumentacijo za vgradnjo sistema motorja, opremljenega z OBD, v vozilo

3.2.12.7.0.6

Če je ustrezno, sklicevanje proizvajalca na dokumentacijo za vgradnjo motorja na kombinirano gorivo v vozilo

3.2.12.2.7.2

Seznam in vloga vseh sestavnih delov, ki jih nadzira sistem OBD8

3.2.12.2.7.3

Pisni opis (splošna načela delovanja) za

3.2.12.2.7.3.1

Motorji s prisilnim vžigom8

3.2.12.2.7.3.1.1

Spremljanje katalizatorja8

3.2.12.2.7.3.1.2

Zaznavanje neuspelih vžigov8

3.2.12.2.7.3.1.3

Spremljanje lambda sonde8

3.2.12.2.7.3.1.4

Drugi sestavni deli, ki jih nadzira sistem OBD

3.2.12.2.7.3.2

Motorji s kompresijskim vžigom8

3.2.12.2.7.3.2.1

Spremljanje katalizatorja8

3.2.12.2.7.3.2.2

Spremljanje filtra za delce8

3.2.12.2.7.3.2.3

Spremljanje elektronskega sistema za dovod goriva8

3.2.12.2.7.3.2.4

Spremljanje sistema za odstranjevanje NOx
  8

3.2.12.2.7.3.2.5

Drugi sestavni deli, ki jih nadzira sistem OBD8

3.2.12.2.7.4

Merila za aktiviranje MI (določeno število voznih ciklov ali statistična metoda)8

3.2.12.2.7.5

Seznam vseh izhodnih kod in obrazcev, ki jih uporablja OBD (z ustreznimi pojasnili)8

3.2.12.2.7.6.5

Standard komunikacijskega protokola OBD8

3.2.12.2.7.7

Sklicevanje proizvajalca na informacije, povezane z OBD, ki se zahtevajo v odstavkih 3.1.4(d) in 3.3.4 tega pravilnika, da bi se zagotovila skladnost z določbami o dostopu do OBD vozila, ali

3.2.12.2.7.7.1

namesto sklicevanja proizvajalca iz odstavka 3.2.12.2.7.7 sklicevanje na dodatek k tej prilogi, ki vsebuje naslednjo tabelo, izpolnjeno v skladu z zadevnim primerom:

Sestavni del – Koda napake – Strategija spremljanja – Merila za zaznavanje napak – Merila za aktiviranje MI – Sekundarni parametri – Predkondicioniranje – Demonstracijski preizkus

Katalizator SCR – P20EE – Signali tipal NOx 1 in 2 – Razlika med signali tipala 1 in tipala 2 – Drugi cikel – Vrtilna frekvenca motorja, obremenitev motorja, temperatura katalizatorja, aktivnost reagenta, masni pretok izpušnih plinov – En preizkuševalni cikel OBD (WHTC, vroči del) – preizkuševalni cikel OBD (WHTC, vroči del)

3.2.12.2.8

Drugi sistemi (opis in delovanje)

3.2.12.2.8.1

Sistemi za zagotovitev pravilnega delovanja ukrepov za nadzor emisij NOx

3.2.12.2.8.2

Sistem za prisilo voznika

3.2.12.2.8.2.1

Motor s stalnim deaktiviranjem prisile voznika, ki ga uporabljajo reševalne službe ali se uporablja v vozilih, zasnovanih in izdelanih za uporabo v oboroženih silah, civilni zaščiti, gasilskih službah in službah, ki so odgovorne za vzdrževanje javnega reda: da/ne1

3.2.12.2.8.2.2

Aktiviranje načina počasne vožnje „onemogoči po ponovnem zagonu“/„onemogoči po polnjenju z gorivom“/„onemogoči po parkiranju“1,7

3.2.12.2.8.3

Število družin motorjev OBD v družini motorja, obravnavanih pri zagotavljanju pravilnega delovanja ukrepov za nadzor emisij NOx

3.2.12.2.8.3.1

Seznam družin motorjev OBD v družini motorja, obravnavani pri zagotavljanju pravilnega delovanja ukrepov za nadzor emisij NOx (kadar je to ustrezno)

Družina motorjev OBD 1: ...

Družina motorjev OBD 2: ...

itd. ...

3.2.12.2.8.3.2

Referenčna številka družine motorjev OBD, obravnavane pri zagotavljanju pravilnega delovanja ukrepov za nadzor emisij NOx, v katero spada osnovni motor/član družine motorjev

3.2.12.2.8.4

Seznam družin motorjev OBD (če je to ustrezno)

Družina motorjev OBD 1: ...

Družina motorjev OBD 2: ...

itd. ...

3.2.12.2.8.5

Številka družine motorjev OBD, v katero spada osnovni motor/član družine motorjev

3.2.12.2.8.8.5

Ogrevana/neogrevana posoda za reagent in sistem za doziranje (glej točko 2.4 Priloge 11)

3.2.12.2.8.7

Kadar je to ustrezno, sklicevanje proizvajalca na dokumentacijo za vgradnjo sistemov za zagotavljanje pravilnega delovanja ukrepov za nadzor emisij NOx v vozilo

3.2.17

Specifične informacije za motorje na plinasto in kombinirano gorivo za težka vozila (za drugačne sisteme navedite enakovredne informacije) (če je primerno)

3.2.17.1

Gorivo: UNP/ZP-H/ZP-L/ZP-HL1

3.2.17.2

Krmilniki tlaka oziroma uparjalniki/krmilniki tlaka1

3.2.17.2.1

Znamke

3.2.17.2.2

Tipi

3.2.17.2.3

Število stopenj zniževanja tlaka

3.2.17.2.4

Tlak v končni fazi najmanj (kPa) – največ (v kPa)

3.2.17.2.5

Število glavnih nastavitvenih točk

3.2.17.2.6

Število nastavitvenih točk pri prostem teku

3.2.17.2.7

Homologacijska številka

3.2.17.3

Sistem za dovod goriva: mešalna enota/vbrizgavanje plina/vbrizgavanje tekočine/neposredno vbrizgavanje1

3.2.17.3.1

Uravnavanje moči mešanice

3.2.17.3.2

Opis sistema in/ali shema in risbe

3.2.17.3.3

Homologacijska številka

3.2.17.4

Mešalna enota

3.2.17.4.1

Število

3.2.17.4.2

Znamke

3.2.17.4.3

Tipi

3.2.17.4.4

Lokacija

3.2.17.4.5

Možnosti nastavitve

3.2.17.4.6

Homologacijska številka

3.2.17.5

Vbrizgavanje v sesalni kolektor

3.2.17.5.1

Vbrizgavanje: enotočkovno/večtočkovno1

3.2.17.5.2

Vbrizgavanje: neprekinjeno/simultano/zaporedno1

3.2.17.5.3

Oprema za vbrizgavanje

3.2.17.5.3.1

Znamke

3.2.17.5.3.2

Tipi

3.2.17.5.3.3

Možnosti nastavitve

3.2.17.5.3.4

Homologacijska številka

3.2.17.5.4

Napajalna črpalka (če je primerno)

3.2.17.5.4.1

Znamke

3.2.17.5.4.2

Tipi

3.2.17.5.4.3

Homologacijska številka

3.2.17.5.5

Vbrizgalne šobe

3.2.17.5.5.1

Znamke

3.2.17.5.5.2

Tipi

3.2.17.5.5.3

Homologacijska številka

3.2.17.6

Neposredno vbrizgavanje

3.2.17.6.1

Tlačilka za vbrizgavanje/krmilnik tlaka1

3.2.17.6.1.1

Znamke

3.2.17.6.1.2

Tipi

3.2.17.6.1.3

Krmiljenje začetka vbrizgavanja

3.2.17.6.1.4

Homologacijska številka

3.2.17.6.2

Vbrizgalne šobe

3.2.17.6.2.1

Znamke

3.2.17.6.2.2

Tipi

3.2.17.6.2.3

Tlak odpiranja ali karakteristika odpiranja1

3.2.17.6.2.4

Homologacijska številka

3.2.17.7

Elektronska krmilna enota (ECU)

3.2.17.7.1

Znamke

3.2.17.7.2

Tipi

3.2.17.7.3

Možnosti nastavitve

3.2.17.7.4

Številke kalibracije programske opreme

3.2.17.8

Oprema, značilna za motorje na zemeljski plin

3.2.17.8.1

Varianta 1 (samo pri homologaciji motorjev za več specifičnih sestav goriva)

3.2.17.8.1.0.1

Funkcija za avtomatsko prilagajanje? da/ne1

3.2.17.8.1.0.2

Kalibracija za specifično sestavo plina ZP-H/ZP-L/ZP-HL1

Pretvorba za specifično sestavo plina ZP-Ht/ZP-Lt/ZP-HLt 1

3.2.17.8.1.1

metan (CH4); ...osnova (% mola)

etan (C2H6) ...osnova (% mola)

propan (C3H8) ...osnova (% mola)

butan (C4H10) ...osnova (% mola)

C5/C5+: ...osnova (% mola)

kisik (O2) ...osnova (% mola)

inertni plin (N2, He itd.) ...osnova (% mola)

najmanj (% mola)

najmanj (% mola)

najmanj (% mola)

najmanj (% mola)

najmanj (% mola)

najmanj (% mola)

najmanj (% mola)

največ (% mola)

največ (% mola)

največ (% mola)

največ (% mola)

največ (% mola)

največ (% mola)

največ (% mola)

3.2.17.9

Če je ustrezno, sklicevanje proizvajalca na dokumentacijo za vgradnjo motorja na kombinirano gorivo v vozilo14

3.5.4

Emisije CO2 za motorje za težka vozila

3.5.4.1

Preizkus WHSC masnih emisij CO2
  16: ... (g/kWh)

3.5.4.1.1

Preizkus WHSC masnih emisij CO2 za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo v dizelskem načinu13: ...g/kWh

Preizkus WHSC masnih emisij CO2 za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo, v načinu na kombinirano gorivo13, če je primerno: ... g/kWh

3.5.4.2

Preizkus WHSC masnih emisij CO2 v dizelskem načinu17: ...g/kWh

3.5.4.2.1

Preizkus WHTC masnih emisij CO2 za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo v dizelskem načinu13: ... g/kWh

Preizkus WHTC masnih emisij CO2 za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo, v načinu na kombinirano gorivo13: ... g/kWh

3.5.4.3

Preizkus WHSC masnih emisij CO2 v načinu na kombinirano gorivo14 (če je primerno): ... g/kWh

3.5.4.4

Preizkus WHTC masnih emisij CO2
  16: ... (g/kWh)

3.5.4.5

Preizkus WHTC masnih emisij CO2 v dizelskem načinu17: ... g/kWh

3.5.4.6

Preizkus WHTC masnih emisij CO2 v načinu na kombinirano gorivo14 ... g/kWh

3.5.5

Poraba goriva za motorje za težka goriva

3.5.5.1

Preizkus WHSC porabe goriva16: ... (g/kWh)

3.5.5.1.1

Preizkus WHSC porabe goriva za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo, v dizelskem načinu13: ... g/kWh

Preizkus WHSC porabe goriva za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo, v načinu na kombinirano gorivo13: ... g/kWh

3.5.5.2

Preizkus WHSC porabe goriva v dizelskem načinu17: ... g/kWh

3.5.5.2.1

Preizkus WHTC porabe goriva za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo, v dizelskem načinu13: ... g/kWh

Preizkus WHTC porabe goriva za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo, v načinu na kombinirano gorivo13: ... g/kWh

3.5.5.3

Preizkus WHSC porabe goriva v načinu na kombinirano gorivo14: ... g/kWh

3.5.5.4

Preizkus WHTC porabe goriva5,16: ... (g/kWh)

3.5.5.5

Preizkus WHTC porabe goriva v dizelskem načinu13: ... g/kWh

3.5.5.6

Preizkus WHTC porabe goriva v načinu na kombinirano gorivo14: ... g/kWh

3.6

Temperature, ki jih dovoljuje proizvajalec

3.6.1

Hladilni sistem

3.6.1.1

Tekočinsko hlajenje Najvišja temperatura pri izhodu (K)

3.6.1.2

Zračno hlajenje

3.6.1.2.1

Referenčna točka

3.6.1.2.2

Najvišja temperatura v referenčni točki (K)

3.6.2

Najvišja izhodna temperatura hladilnika polnilnega zraka (K)

3.6.3

Najvišja temperatura izpušnih plinov v točki izpušnega sistema, ki je najbližja zunanji prirobnici izpušnega kolektorja ali turbinskega polnilnika (K)

3.6.4

Temperatura goriva Najnižja (K) – najvišja (K)

Za dizelske motorje na vstopu v tlačilko za vbrizgavanje goriva, za motorje na plinasto gorivo na končni stopnji krmilnika tlaka

3.6.5

Temperatura maziva

najnižja (K) – najvišja (K)

3.8

Mazalni sistem

3.8.1

Opis sistema

3.8.1.1

Lega posode za mazivo

3.8.1.2

Sistem dovoda maziva (s črpalko/z vbrizgavanjem v sesalni del/mešanje z gorivom itd.)1

3.8.2

Črpalka za mazivo

3.8.2.1

Znamke

3.8.2.2

Tipi

3.8.3

Mešanica z gorivom

3.8.3.1

Odstotek

3.8.4

Oljni hladilnik: da/ne1

3.8.4.1

Risbe

3.8.4.1.1

Znamke

3.8.4.1.2

Tipi

2.   Del 2

Bistvene značilnosti sestavnih delov in sistemov vozila glede na emisije izpušnih plinov

| | | Osnovni motor ali tip motorja | Člani družine motorjev |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E |
| 3.1 | Proizvajalec motorja | |
| 3.1.1 | Proizvajalčeva oznaka motorja (označba na motorju ali drug način identifikacije) | | | | | | |
| 3.1.2 | Številka homologacije (kadar je potrebno), vključno z oznako goriva | | | | | | |
| 3.2.2 | Gorivo | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.2.3 | Nalivno grlo posode za gorivo: zožen premer/označba | | | | | | |
| 3.2.2.4.1 | Dvogorivno vozilo: da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.3 | Posode za gorivo | | | | | | |
| 3.2.3.1 | Posode za pogonsko gorivo | | | | | | |
| 3.2.3.1.1 | Število in prostornina posamezne posode: | | | | | | |
| 3.2.3.2 | Posode za rezervno gorivo | | | | | | |
| 3.2.3.2.1 | Število in prostornina posamezne posode: | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.8 | Sesalni sistem | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.8.3.3 | Dejanski podtlak v sesalnem sistemu pri nazivni vrtilni frekvenci motorja in polni obremenitvi vozila (kPa) | | | | | | |
| 3.2.8.4.2 | Zračni filter, risbe | | | | | | |
| 3.2.8.4.2.1 | Znamke | | | | | | |
| 3.2.8.4.2.2 | Tipi | | | | | | |
| 3.2.8.4.3 | Dušilec zvoka, risbe | | | | | | |
| 3.2.8.4.3.1 | Znamke | | | | | | |
| 3.2.8.4.3.2 | Tipi | | | | | | |
| 3.2.9 | Izpušni sistem | | | | | | |
| 3.2.9.2 | Opis in/ali risba izpušnega sistema | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.9.2.2 | Opis in/ali risba sestavnih delov izpušnega sistema, ki niso del sistema motorja | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.9.3.1 | Dejanski protitlak izpušnih plinov pri nazivni vrtilni frekvenci motorja in polni obremenitvi vozila (samo pri motorjih s kompresijskim vžigom) (kPa) | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.9.7 | Celotna prostornina izpušnega sistema (vozilo in sistem motorja) (dm3) | | | | | | |
| 3.2.9.7.1 | Sprejemljiva prostornina izpušnega sistema (vozilo in sistem motorja) ... dm3 | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.7 | Vgrajeni sistem za diagnostiko na vozilu (OBD) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0 | Uporabljena druga možnost odobritve, kot je opredeljena v odstavku 2.4 Priloge 9A k temu pravilniku: da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.1 | Sestavni deli OBD na vozilu | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.2 | Kadar je primerno, sklicevanje proizvajalca na dokumentacijski paket v zvezi z vgradnjo sistema OBD homologiranega motorja v vozilo | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3 | Pisni opis in/ali risba MI10 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.4 | Pisni opis in/ali risba zunanjega komunikacijskega vmesnika OBD10 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8 | Sestavni deli OBD na vozilu | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8.0 | Uporabljena druga možnost odobritve, kot je opredeljena v odstavku 2.4 Priloge 9A k temu pravilniku: da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8.1 | Sestavni deli OBD na vozilu | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8.2 | Kadar je primerno, sklicevanje proizvajalca na dokumentacijski paket v zvezi z vgradnjo sistema OBD homologiranega motorja v vozilo | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8.3 | Pisni opis in/ali risba MI10 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8.4 | Pisni opis in/ali risba zunanjega komunikacijskega vmesnika OBD10 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8.5 | Standard komunikacijskega protokola OBD4 | | | | | | |
| 3.2.12.2.8 | Sistemi za zagotovitev pravilnega delovanja ukrepov za nadzor emisij NOx | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.0 | Uporabljena druga možnost odobritve, kot je opredeljena v odstavku 2.1 Priloge 1111 k temu pravilniku: da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.1 | Sistemi za zagotovitev pravilnega delovanja ukrepov za nadzor emisij NOx | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2 | Sistem za prisilo voznika | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2.1 | Motor s stalnim deaktiviranjem prisile voznika, ki ga uporabljajo reševalne službe ali se uporablja v vozilih, zasnovanih in izdelanih za uporabo v oboroženih silah, civilni zaščiti, gasilskih službah in službah, ki so odgovorne za vzdrževanje javnega reda: da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2.2 | Aktiviranje načina počasne vožnje „onemogoči po ponovnem zagonu“/„onemogoči po polnjenju z gorivom“/„onemogoči po parkiranju“1,7 | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.3 | Kadar je primerno, sklicevanje proizvajalca na dokumentacijski paket v zvezi z vgradnjo sistema v vozilo, da se zagotovi pravilno delovanje ukrepov za nadzor emisij NOx homologiranega motorja | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.4 | Pisni opis in/ali risba opozorilnega signala10 | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.5 | Ogrevana/neogrevana posoda za reagent in sistem za doziranje (glej odstavek 2.4 Priloge 11 k temu pravilniku) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.8 | Sestavni deli sistemov na vozilu, da se zagotovi pravilno delovanje ukrepov za nadzor emisij NOx | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.8.1 | Seznam sestavnih delov sistemov na vozilu, da se zagotovi pravilno delovanje ukrepov za nadzor emisij NOx | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.8.2 | Kadar je primerno, sklicevanje proizvajalca na dokumentacijski paket v zvezi z vgradnjo sistema v vozilo, da se zagotovi pravilno delovanje ukrepov za nadzor emisij NOx homologiranega motorja | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.8.3 | Pisni opis in/ali risba opozorilnega signala10 | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.8.5 | Ogrevana/neogrevana posoda za reagent in sistem za doziranje (glej točko 2.4 Priloge 11) | | | | | | |

Osnovni motor ali tip motorja

Člani družine motorjev

A

B

C

D

E

3.1

Proizvajalec motorja

3.1.1

Proizvajalčeva oznaka motorja (označba na motorju ali drug način identifikacije)

3.1.2

Številka homologacije (kadar je potrebno), vključno z oznako goriva

3.2.2

Gorivo

3.2.2.3

Nalivno grlo posode za gorivo: zožen premer/označba

3.2.2.4.1

Dvogorivno vozilo: da/ne1

3.2.3

Posode za gorivo

3.2.3.1

Posode za pogonsko gorivo

3.2.3.1.1

Število in prostornina posamezne posode:

3.2.3.2

Posode za rezervno gorivo

3.2.3.2.1

Število in prostornina posamezne posode:

3.2.8

Sesalni sistem

3.2.8.3.3

Dejanski podtlak v sesalnem sistemu pri nazivni vrtilni frekvenci motorja in polni obremenitvi vozila (kPa)

3.2.8.4.2

Zračni filter, risbe

3.2.8.4.2.1

Znamke

3.2.8.4.2.2

Tipi

3.2.8.4.3

Dušilec zvoka, risbe

3.2.8.4.3.1

Znamke

3.2.8.4.3.2

Tipi

3.2.9

Izpušni sistem

3.2.9.2

Opis in/ali risba izpušnega sistema

3.2.9.2.2

Opis in/ali risba sestavnih delov izpušnega sistema, ki niso del sistema motorja

3.2.9.3.1

Dejanski protitlak izpušnih plinov pri nazivni vrtilni frekvenci motorja in polni obremenitvi vozila (samo pri motorjih s kompresijskim vžigom) (kPa)

3.2.9.7

Celotna prostornina izpušnega sistema (vozilo in sistem motorja) (dm3)

3.2.9.7.1

Sprejemljiva prostornina izpušnega sistema (vozilo in sistem motorja) ... dm3

3.2.12.2.7

Vgrajeni sistem za diagnostiko na vozilu (OBD)

3.2.12.2.7.0

Uporabljena druga možnost odobritve, kot je opredeljena v odstavku 2.4 Priloge 9A k temu pravilniku: da/ne1

3.2.12.2.7.1

Sestavni deli OBD na vozilu

3.2.12.2.7.2

Kadar je primerno, sklicevanje proizvajalca na dokumentacijski paket v zvezi z vgradnjo sistema OBD homologiranega motorja v vozilo

3.2.12.2.7.3

Pisni opis in/ali risba MI10

3.2.12.2.7.4

Pisni opis in/ali risba zunanjega komunikacijskega vmesnika OBD10

3.2.12.2.7.8

Sestavni deli OBD na vozilu

3.2.12.2.7.8.0

Uporabljena druga možnost odobritve, kot je opredeljena v odstavku 2.4 Priloge 9A k temu pravilniku: da/ne1

3.2.12.2.7.8.1

Sestavni deli OBD na vozilu

3.2.12.2.7.8.2

Kadar je primerno, sklicevanje proizvajalca na dokumentacijski paket v zvezi z vgradnjo sistema OBD homologiranega motorja v vozilo

3.2.12.2.7.8.3

Pisni opis in/ali risba MI10

3.2.12.2.7.8.4

Pisni opis in/ali risba zunanjega komunikacijskega vmesnika OBD10

3.2.12.2.7.8.5

Standard komunikacijskega protokola OBD4

3.2.12.2.8

Sistemi za zagotovitev pravilnega delovanja ukrepov za nadzor emisij NOx

3.2.12.2.8.0

Uporabljena druga možnost odobritve, kot je opredeljena v odstavku 2.1 Priloge 1111 k temu pravilniku: da/ne1

3.2.12.2.8.1

Sistemi za zagotovitev pravilnega delovanja ukrepov za nadzor emisij NOx

3.2.12.2.8.2

Sistem za prisilo voznika

3.2.12.2.8.2.1

Motor s stalnim deaktiviranjem prisile voznika, ki ga uporabljajo reševalne službe ali se uporablja v vozilih, zasnovanih in izdelanih za uporabo v oboroženih silah, civilni zaščiti, gasilskih službah in službah, ki so odgovorne za vzdrževanje javnega reda: da/ne1

3.2.12.2.8.2.2

Aktiviranje načina počasne vožnje „onemogoči po ponovnem zagonu“/„onemogoči po polnjenju z gorivom“/„onemogoči po parkiranju“1,7

3.2.12.2.8.3

Kadar je primerno, sklicevanje proizvajalca na dokumentacijski paket v zvezi z vgradnjo sistema v vozilo, da se zagotovi pravilno delovanje ukrepov za nadzor emisij NOx homologiranega motorja

3.2.12.2.8.4

Pisni opis in/ali risba opozorilnega signala10

3.2.12.2.8.5

Ogrevana/neogrevana posoda za reagent in sistem za doziranje (glej odstavek 2.4 Priloge 11 k temu pravilniku)

3.2.12.2.8.8

Sestavni deli sistemov na vozilu, da se zagotovi pravilno delovanje ukrepov za nadzor emisij NOx

3.2.12.2.8.8.1

Seznam sestavnih delov sistemov na vozilu, da se zagotovi pravilno delovanje ukrepov za nadzor emisij NOx

3.2.12.2.8.8.2

Kadar je primerno, sklicevanje proizvajalca na dokumentacijski paket v zvezi z vgradnjo sistema v vozilo, da se zagotovi pravilno delovanje ukrepov za nadzor emisij NOx homologiranega motorja

3.2.12.2.8.8.3

Pisni opis in/ali risba opozorilnega signala10

3.2.12.2.8.8.5

Ogrevana/neogrevana posoda za reagent in sistem za doziranje (glej točko 2.4 Priloge 11)

Opombe:

| 1 | Neustrezno črtati (v nekaterih primerih, ko je možen več kot en vnos, ni treba črtati ničesar). |
| --- | --- |

1

| 2 | Če podatki za identifikacijo tipa vsebujejo znake, ki niso bistveni za opis tipa vozila, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, vsebovane v tem opisnem listu, se ti znaki v dokumentaciji nadomestijo s simbolom „?“ (npr. ABC??123??). |
| --- | --- |

2

| 3 | Vrednost se zaokroži na najbližjo desetinko milimetra. |
| --- | --- |

3

| 4 | Vrednost se mora izračunati in zaokrožiti na najbližji polni cm3. |
| --- | --- |

4

| 5 | Navedite toleranco. |
| --- | --- |

5

| 6 | Določeno v skladu z zahtevami Pravilnika št. 85. |
| --- | --- |

6

| 7 | Vpišite najvišje in najnižje vrednosti za vsako varianto. |
| --- | --- |

7

| 8 | Zabeleži se v primeru ene družine motorjev OBD in če še ni zabeleženo v dokumentacijskih paketih iz vrstice 3.2.12.2.7.0.4 dela 1 Priloge 1. |
| --- | --- |

8

| 9 | Poraba goriva za kombinirani WHTC, vključno z vročim in hladnim delom v skladu s Prilogo 12. |
| --- | --- |

9

| 10 | Zabeleži se, če še ni zabeleženo v dokumentaciji iz vrstice 3.2.12.2.7.2 dela 2 Priloge 1. |
| --- | --- |

10

| 11 | Odstavek 2.1 Priloge 11 je rezerviran za prihodnje druge možnosti odobritve. |
| --- | --- |

11

| 12 | Neustrezno črtati. |
| --- | --- |

12

| 13 | Motorji na kombinirano gorivo. |
| --- | --- |

13

| 14 | Pri motorju ali vozilu, ki uporablja kombinirano gorivo (tipi, kot so opredeljeni v Prilogi 15 k temu pravilniku). |
| --- | --- |

14

| 15 | Pri motorju ali vozilu, ki uporablja kombinirano gorivo, se ne sme izpustiti vrsta plinastega goriva, ki se uporablja v načinu na kombinirano gorivo. |
| --- | --- |

15

| 16 | Razen pri motorjih ali vozilih, ki uporabljajo kombinirano gorivo (tipi, kot so opredeljeni v Prilogi 15 k temu pravilniku). |
| --- | --- |

16

| 17 | V primeru motorjev tipa 1B, tipa 2B in tipa 3B, ki uporabljajo kombinirano gorivo (tipi, kot so opredeljeni v Prilogi 15). |
| --- | --- |

17

---

Dodatek k opisnemu listu

Informacije o preizkusnih pogojih

| 1. | Vžigalne svečke |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Znamka |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Tip |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Nastavitev razmika med elektrodami vžigalnih svečk |
| --- | --- |

1.3

| 2. | Vžigalna tuljava |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Znamka |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Tip |
| --- | --- |

2.2

| 3. | Uporabljeno mazivo |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | Znamka |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Tip (navedite odstotek olja v mešanici, če se mazivo in gorivo mešata) |
| --- | --- |

3.2

| 4. | Oprema, ki jo poganja motor |
| --- | --- |

4.

| 4.1 | Moč, ki jo absorbira dodatna oprema/oprema, se določi le:


  (a) | če zahtevana dodatna oprema/oprema ni nameščena na motor in/ali |
| --- | --- | --- |

4.1

(a)

če zahtevana dodatna oprema/oprema ni nameščena na motor in/ali

| (b) | če je na motor nameščena dodatna oprema/oprema, ki se ne zahteva.

  Opomba: zahteve za opremo, ki jo poganja motor, so različne pri preizkusu emisij in preizkusu moči. |
| --- | --- |

(b)

če je na motor nameščena dodatna oprema/oprema, ki se ne zahteva.

Opomba: zahteve za opremo, ki jo poganja motor, so različne pri preizkusu emisij in preizkusu moči.

| 4.2 | Naštevanje in identifikacijske podrobnosti |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Absorbirana moč pri vrtilnih frekvencah motorja, specifičnih za preizkus emisij

  Tabela 1


  Absorbirana moč pri vrtilnih frekvencah motorja, specifičnih za preizkus emisij


  Oprema | |
| --- | --- | --- |
| | Prosti tek | Nizka vrtilna frekvenca | Visoka vrtilna frekvenca | Želena vrtilna frekvenca2 | n95h |
| Pa

  Dodatna oprema/oprema, zahtevana v skladu z Dodatkom 6 k Prilogi 4 | | | | | |
| Pb

  Dodatna oprema/oprema, ki ni zahtevana v skladu z Dodatkom 6 k Prilogi 4 | | | | | |

4.3

Tabela 1

Absorbirana moč pri vrtilnih frekvencah motorja, specifičnih za preizkus emisij

Oprema

Prosti tek

Nizka vrtilna frekvenca

Visoka vrtilna frekvenca

Želena vrtilna frekvenca2

n95h

Pa

Dodatna oprema/oprema, zahtevana v skladu z Dodatkom 6 k Prilogi 4

Pb

Dodatna oprema/oprema, ki ni zahtevana v skladu z Dodatkom 6 k Prilogi 4

| 5. | Zmogljivost motorja (kot jo je predpisal proizvajalec) (1) |
| --- | --- |

5.

| 5.1 | Preizkusne vrtilne frekvence motorja v skladu s Prilogo 42, (*1) k temu pravilniku


  Nizka vrtilna frekvenca (nlo) | ... | vrt/min |
| --- | --- | --- | --- |
| Visoka vrtilna frekvenca (nhi) | ... | vrt/min |
| Vrtilna frekvenca v prostem teku | ... | vrt/min |
| Želena vrtilna frekvenca | ... | vrt/min |
| n95h | ... | vrt/min |

5.1

Nizka vrtilna frekvenca (nlo)

...

vrt/min

Visoka vrtilna frekvenca (nhi)

...

vrt/min

Vrtilna frekvenca v prostem teku

...

vrt/min

Želena vrtilna frekvenca

...

vrt/min

n95h

...

vrt/min

| 5.2 | Navedene vrednosti za preizkus moči v skladu s Pravilnikom št. 85 ali navedene vrednosti za preizkus moči v načinu na kombinirano gorivo v skladu s Pravilnikom št. 85*


  5.2.1 | Vrtilna frekvenca v prostem teku | ... | vrt/min |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 5.2.2 | Vrtilna frekvenca pri največji moči | ... | vrt/min |
| 5.2.3 | Največja moč | ... | kW |
| 5.2.4 | Vrtilna frekvenca pri največjem navoru | ... | vrt/min |
| 5.2.5 | Največji navor | ... | Nm |

5.2

5.2.1

Vrtilna frekvenca v prostem teku

...

vrt/min

5.2.2

Vrtilna frekvenca pri največji moči

...

vrt/min

5.2.3

Največja moč

...

kW

5.2.4

Vrtilna frekvenca pri največjem navoru

...

vrt/min

5.2.5

Največji navor

...

Nm

| 6. | Informacije o nastavljeni obremenitvi dinamometra ((če je primerno)) |
| --- | --- |

6.

| 6.1 | Rezervirano za tip karoserije vozila (se ne uporablja) |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Rezervirano za tip menjalnika (se ne uporablja) |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Informacije o nastavitvi dinamometra s stalno krivuljo obremenitve (če se uporablja) |
| --- | --- |

6.3

| 6.3.1 | Uporabljena druga metoda nastavitve obremenitve dinamometra (da/ne (2)) |
| --- | --- |

6.3.1

| 6.3.2 | Vztrajnostna masa (kg) |
| --- | --- |

6.3.2

| 6.3.3 | Dejanska absorbirana moč pri 80km/h, vključno z izgubami pri teku vozila na dinamometru (kW) |
| --- | --- |

6.3.3

| 6.3.4 | Dejanska absorbirana moč pri 50 km/h, vključno z izgubami pri teku vozila na dinamometru (kW) |
| --- | --- |

6.3.4

| 6.4 | Informacije o nastavitvi dinamometra s prilagodljivo krivuljo obremenitve (če se uporablja) |
| --- | --- |

6.4

| 6.4.1 | Informacije o pojemanju hitrosti vozila s preizkusne steze |
| --- | --- |

6.4.1

| 6.4.2 | Znamka in tip pnevmatik |
| --- | --- |

6.4.2

| 6.4.3 | Mere pnevmatik (spredaj/zadaj) |
| --- | --- |

6.4.3

| 6.4.4 | Tlak v pnevmatikah (spredaj/zadaj) (kPa) |
| --- | --- |

6.4.4

| 6.4.5 | Preizkusna masa vozila skupaj z voznikom (kg) |
| --- | --- |

6.4.5

| 6.4.6 | Podatki o iztekanju vozila na cesti (če se uporabljajo)

  Tabela 2


  Podatki o iztekanju vozila na cesti


  V (km/h) | V2 (km/h) | V1 (km/h) | Povprečni popravljeni čas iztekanja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 120 | | | |
| 100 | | | |
| 80 | | | |
| 60 | | | |
| 40 | | | |
| 20 | | | |

6.4.6

Tabela 2

Podatki o iztekanju vozila na cesti

V (km/h)

V2 (km/h)

V1 (km/h)

Povprečni popravljeni čas iztekanja

120

100

80

60

40

20

| 6.4.7 | Povprečna popravljena moč, potrebna za pogon vozila na cesti (če se uporablja)

  Tabela 3


  Povprečna popravljena moč, potrebna za pogon vozila na cesti


  V (km/h) | Popravljena moč (kW) |
| --- | --- | --- |
| 120 | |
| 100 | |
| 80 | |
| 60 | |
| 40 | |
| 20 | |

6.4.7

Tabela 3

Povprečna popravljena moč, potrebna za pogon vozila na cesti

V (km/h)

Popravljena moč (kW)

120

100

80

60

40

20

| 7. | Preizkusni pogoji za preizkušanje OBD |
| --- | --- |

7.

| 7.1 | Preizkuševalni cikel, ki se uporablja za preverjanje sistema OBD |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Število ciklov predkondicioniranja, uporabljenih pred preveritvenimi preizkusi OBD |
| --- | --- |

7.2

---

(1)  Informacije v zvezi z zmogljivostjo motorja se navedejo le za osnovni motor.

(*1)  Za motorje tipa 1B, tipa 2B in tipa 3B, ki uporabljajo kombinirani gorivo (tipi, kot so opredeljeni v Prilogi 15), je treba informacije ponoviti v načinu na kombinirano gorivo in dizelskem načinu.

(2)  Neustrezno črtati.

---

Priloga 2A

Sporočilo o homologaciji za tip motorja ali družino motorjev kot samostojno tehnično enoto glede na emisije onesnaževal v skladu s Pravilnikom št. 49, spremembe 07

(največji format: A4 (210 x 297 mm))

| (1) | Izdal: | Naziv upravnega organa
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 21

Izdal:

Naziv upravnega organa

...

...

...

| o: (2) | podeljeni homologaciji
  razširjeni homologaciji
  zavrnjeni homologaciji
  preklicani homologaciji
  dokončnem prenehanju proizvodnje |
| --- | --- |

o: (2)

podeljeni homologaciji

razširjeni homologaciji

zavrnjeni homologaciji

preklicani homologaciji

dokončnem prenehanju proizvodnje

za tip motorja ali družino motorjev kot samostojne tehnične enote glede na emisije onesnaževal v skladu s Pravilnikom št. 49, spremembe 07

| Št. homologacije: ... | Št. razširitve: ... |
| --- | --- |
| Razlog za razširitev: ... |

Št. homologacije: ...

Št. razširitve: ...

Razlog za razširitev: ...

ODDELEK I

| 0.1 | Znamka (blagovno ime proizvajalca) |
| --- | --- |

0.1

| 0.2 | Tip |
| --- | --- |

0.2

| 0.2.1 | Trgovska imena (če obstajajo) |
| --- | --- |

0.2.1

| 0.3 | Podatki za identifikacijo tipa, če je oznaka na samostojni tehnični enoti (3) |
| --- | --- |

0.3

| 0.3.1 | Mesto navedene oznake |
| --- | --- |

0.3.1

| 0.4 | Naziv in naslov proizvajalca |
| --- | --- |

0.4

| 0.5 | Mesto in način namestitve homologacijske oznake |
| --- | --- |

0.5

| 0.6 | Nazivi in naslovi proizvodnih obratov |
| --- | --- |

0.6

| 0.7 | Naziv in naslov zastopnika proizvajalca (če obstaja): |
| --- | --- |

0.7

ODDELEK II

| 1. | Dodatne informacije (če je primerno): glej dodatek |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tehnična služba, pristojna za opravljanje preizkusov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Datum poročila o preizkusu |
| --- | --- |

3.

| 4. | Številka poročila o preizkusu |
| --- | --- |

4.

| 5. | Morebitne pripombe: glej dodatek |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kraj |
| --- | --- |

6.

| 7. | Datum |
| --- | --- |

7.

| 8. | Podpis
  Priloge: Opisna dokumentacija.
  Poročilo o preizkusu. |
| --- | --- |

8.

Priloge: Opisna dokumentacija.

Poročilo o preizkusu.

---

(1)  Številčna oznaka države, ki je podelila, razširila, zavrnila ali preklicala homologacijo (glej določbe o homologaciji v Pravilniku).

(2)  Neustrezno črtati (v nekaterih primerih ni treba ničesar črtati, če se uporablja več kot en vnos).

(3)  Če podatki za identifikacijo tipa vsebujejo znake, ki niso bistveni za opis tipa vozila, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, vsebovane v tem opisnem listu, se ti znaki v dokumentaciji nadomestijo s simbolom „?“ (npr. ABC??123??).

---

Dodatek k sporočilu o homologaciji št. ...

v zvezi s homologacijo za tip motorja ali družino motorjev kot samostojno tehnično enoto glede na emisije izpušnih plinov v skladu s Pravilnikom št. 49, spremembe 07

1.

Dodatne informacije

1.1

Podrobni podatki, ki jih je treba izpolniti v zvezi s homologacijo vozila z vgrajenim motorjem

1.1.1

Znamka motorja (ime podjetja)

1.1.2

Tip in komercialni opis (za vse variante)

1.1.3

Proizvajalčeva koda, kot je označena na motorju

1.1.4

Rezervirano.

1.1.5

Kategorija motorja: dizelsko gorivo/bencin/UNP/ZP-H/ZP-L/ZP-HL/etanol (ED95)/ etanol (E85)/UZP/UZP20 (1)

1.1.5.1

Tip motorja na kombinirano gorivo: tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (1) (*1)

1.1.6

Naziv in naslov proizvajalca

1.1.7

Ime in naslov pooblaščenega zastopnika proizvajalca (če obstaja)

1.2

Motor iz odstavka 1.1, homologiran kot samostojna tehnična enota

1.2.1

Homologacijska številka motorja/družine motorjev (1)

1.2.2

Številka kalibracije programske opreme krmilne enote motorja (ECU)

1.3

Podrobni podatki, ki jih je treba izpolniti v zvezi s homologacijo motorja/družine motorjev (1) kot samostojne tehnične enote (pogoji, ki jih je treba upoštevati pri vgradnji motorja v vozilo)

1.3.1

Največji in/ali najmanjši podtlak v sesalni cevi

1.3.2

Največji dopustni protitlak

1.3.3

Prostornina izpušnega sistema

1.3.4

Omejitve uporabe (če obstajajo)

1.4

Faktor poslabšanja (DF): izračunan/določen (1)

Vrednosti za FP in emisije na preizkusih WHSC (če je primerno) in WHTC je treba navesti v tabeli spodaj.

1.4.1

Tabela 4

Preizkus WHSC

| | Preizkus WHSC (če je primerno)
   (*2)
  ,
   (*3) |
| --- | --- |
| DF | CO | THC | NMHC (‡) | NOX | Masa trdnih delcev | NH3 | Število trdnih delcev |
| Multiplikativni/aditivni1 | | | | | | | |
| Emisije | CO
  (mg/kWh) | THC (mg/kWh) | NMHC (‡) | NOX

  (mg/kWh) | Masa trdnih delcev
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | Število trdnih delcev
  (#/kWh) |
| Rezultat preizkusa | | | (mg/kWh) | | | | |
| Izračunano z DF | | | | | | | |
| Masne emisije CO2: ....g/kWh
  Poraba goriva: ...g/kWh |
| Opombe: |

Preizkus WHSC (če je primerno)
   (*2)
  ,
   (*3)

DF

CO

THC

NMHC (‡)

NOX

Masa trdnih delcev

NH3

Število trdnih delcev

Multiplikativni/aditivni1

Emisije

CO

(mg/kWh)

THC (mg/kWh)

NMHC (‡)

NOX

(mg/kWh)

Masa trdnih delcev

(mg/kWh)

NH3

ppm

Število trdnih delcev

(#/kWh)

Rezultat preizkusa

(mg/kWh)

Izračunano z DF

Masne emisije CO2: ....g/kWh

Poraba goriva: ...g/kWh

Opombe:

1.4.2

Tabela 5

Preizkus WHTC

| Preizkus WHTC (*4)
  ,
   (*5) |
| --- |
| DF | CO | THC | NMHC (‡) | CH4
   (‡) | NOx | Masa trdnih delcev | NH3 | Število trdnih delcev |
| Multiplikativni/aditivni1 | | | | | | | | |
| Emisije | CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC (‡)

  (mg/kWh) | CH4
   (‡)

  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | Masa trdnih delcev
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | Število trdnih delcev
  (#/kWh) |
| Hladni zagon | | | | | | | | |
| Vroči zagon brez regeneracije | | | | | | | | |
| Vroči zagon z regeneracijo(1) | | | | | | | | |
| kr,u (multiplikativni/aditivni)1 | | | | | | | | |
| kr,d (multiplikativni/aditivni)1 |
| Uteženi rezultat preizkusa | | | | | | | | |
| Končni rezultat preizkusa s faktorjem poslabšanja | | | | | | | | |
| Masne emisije CO2 :....g/kWh |
| Poraba goriva: ...g/kWh |
| Opombe: |

Preizkus WHTC (*4)
  ,
   (*5)

DF

CO

THC

NMHC (‡)

CH4
   (‡)

NOx

Masa trdnih delcev

NH3

Število trdnih delcev

Multiplikativni/aditivni1

Emisije

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC (‡)

(mg/kWh)

CH4
   (‡)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

Masa trdnih delcev

(mg/kWh)

NH3

ppm

Število trdnih delcev

(#/kWh)

Hladni zagon

Vroči zagon brez regeneracije

Vroči zagon z regeneracijo(1)

kr,u (multiplikativni/aditivni)1

kr,d (multiplikativni/aditivni)1

Uteženi rezultat preizkusa

Končni rezultat preizkusa s faktorjem poslabšanja

Masne emisije CO2 :....g/kWh

Poraba goriva: ...g/kWh

Opombe:

1.4.3

Tabela 6

Preizkus pri prostem teku

| Preizkus | Vrednost CO
  (%vol) | Lambda1 | Vrtilna frekvenca motorja (min–1) | Temperatura olja v motorju (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Preizkus pri nizki vrtilni frekvenci prostega teka | | n. r. | | |
| Preizkus pri visoki vrtilni frekvenci prostega teka | | | | |

Preizkus

Vrednost CO

(%vol)

Lambda1

Vrtilna frekvenca motorja (min–1)

Temperatura olja v motorju (°C)

Preizkus pri nizki vrtilni frekvenci prostega teka

n. r.

Preizkus pri visoki vrtilni frekvenci prostega teka

1.4.4.

Tabela 6a

Demonstracijski preizkusi prenosnega sistema za merjenje emisij

| Tip vozila (npr. M3, N3) in uporaba (npr. tovornjak s togo ali zgibno konstrukcijo, mestni avtobus) | |
| --- | --- |
| Opis vozila (npr. model vozila, prototip) | |
| Rezultati za sprejem ali zavrnitev (2): | CO | THC | NMHC | CH4 | NOx | Število trdnih delcev |
| Faktor skladnosti delovnega okna (3) | | | | | | |
| Faktor skladnosti masnega okna CO2
   (3) | | | | | | |
| Informacije o vožnji | Mestna | Izvenmestna | Avtocesta |
| Delež vožnje glede na čas, za katerega je značilna mestna, izvenmestna ali avtocestna vožnja, kot je opisano v odstavku 4.5 Priloge 8. | | | |
| Delež vožnje glede na čas, za katerega je značilno pospeševanje, upočasnjevanje, vožnja s stalno hitrostjo in mirovanje, kot je opisano v odstavku 4.5.5 Priloge 8. | | | |
| | najmanjši | največji |
| Povprečna moč delovnega okna (%) | | |
| Trajanje masnega okna CO2 (s) | | |
| Delovno okno: odstotek veljavnih oken | |
| Masne emisije CO2: odstotek veljavnih oken | |
| Konsistenčna vrednost porabe goriva | |

Tip vozila (npr. M3, N3) in uporaba (npr. tovornjak s togo ali zgibno konstrukcijo, mestni avtobus)

Opis vozila (npr. model vozila, prototip)

Rezultati za sprejem ali zavrnitev (2):

CO

THC

NMHC

CH4

NOx

Število trdnih delcev

Faktor skladnosti delovnega okna (3)

Faktor skladnosti masnega okna CO2
   (3)

Informacije o vožnji

Mestna

Izvenmestna

Avtocesta

Delež vožnje glede na čas, za katerega je značilna mestna, izvenmestna ali avtocestna vožnja, kot je opisano v odstavku 4.5 Priloge 8.

Delež vožnje glede na čas, za katerega je značilno pospeševanje, upočasnjevanje, vožnja s stalno hitrostjo in mirovanje, kot je opisano v odstavku 4.5.5 Priloge 8.

najmanjši

največji

Povprečna moč delovnega okna (%)

Trajanje masnega okna CO2 (s)

Delovno okno: odstotek veljavnih oken

Masne emisije CO2: odstotek veljavnih oken

Konsistenčna vrednost porabe goriva

1.5

Merjenje moči

1.5.1

Tabela 7

Moč motorja, izmerjena na napravi za preizkušanje

| Številka preizkusa | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izmerjena vrtilna frekvenca motorja (vrt./min) | | | | | | | |
| Izmerjeni pretok goriva (g/h) | | | | | | | |
| Izmerjeni navor (Nm) | | | | | | | |
| Izmerjena moč (kW) | | | | | | | |
| Zračni tlak (kPa) | | | | | | | |
| Tlak vodne pare (kPa) | | | | | | | |
| Temperatura vstopnega zraka (K) | | | | | | | |
| Korekcijski faktor za moč | | | | | | | |
| Popravljena moč (kW) | | | | | | | |
| Pomožna moč (kW)1 | | | | | | | |
| Neto moč (kW) | | | | | | | |
| Neto navor (Nm) | | | | | | | |
| Korigirana specifična poraba goriva (g/kWh) | | | | | | | |

Številka preizkusa

1

2

3

4

5

6

7

Izmerjena vrtilna frekvenca motorja (vrt./min)

Izmerjeni pretok goriva (g/h)

Izmerjeni navor (Nm)

Izmerjena moč (kW)

Zračni tlak (kPa)

Tlak vodne pare (kPa)

Temperatura vstopnega zraka (K)

Korekcijski faktor za moč

Popravljena moč (kW)

Pomožna moč (kW)1

Neto moč (kW)

Neto navor (Nm)

Korigirana specifična poraba goriva (g/kWh)

1.5.2

Dodatni podatki

1.6

Posebne določbe

1.6.1

Podeljevanje homologacij za vozila, namenjena izvozu (glej odstavek 13.4.1 tega pravilnika)

1.6.1.1

Homologacije, podeljene za vozila, namenjena izvozu, v skladu z odstavkom 1.6.1: da/ne2

1.6.1.2

Navedite opis homologacij, podeljenih v odstavku 1.6.1.1, vključno s spremembo tega pravilnika in zahtevami glede ravni emisij, za katere velja ta homologacija

1.6.2

Nadomestni motorji za vozila v uporabi (glej odstavek 13.4.2 tega pravilnika)

1.6.2.1

Homologacije, podeljene za nadomestne motorje za vozila v uporabi v skladu z odstavkom 1.6.2: da/ne2

1.6.2.2

Navedite opis homologacij za nadomestne motorje za vozila v uporabi, podeljenih v odstavku 1.6.2.1, vključno s spremembo tega pravilnika in zahtevami glede ravni emisij, za katere velja ta homologacija

1.7

Druge možnosti odobritve (glej odstavek 2.4 Priloge 9A)

1.7.1

Druge možnosti odobritve, podeljene v skladu z odstavkom 1.7: da/ne2

1.7.2

Navedite opis drugih možnosti odobritve v skladu z odstavkom 1.7.1.

---

(1)  Neustrezno črtati (v nekaterih primerih, ko je možen več kot en vnos, ni treba črtati ničesar).

1

(*1)  Motorji na kombinirano gorivo.

*1

(*2)  Za motorje iz odstavkov 4.6.3 in 4.6.6 tega pravilnika je treba informacije ponoviti za vsa preizkušena goriva, če je primerno.

*2

(*3)  Za motorje tipa 1B, tipa 2B in tipa 3B, ki uporabljajo kombinirani gorivo (tipi, kot so opredeljeni v Prilogi 15 k temu pravilniku), je treba informacije ponoviti v načinu na kombinirano gorivo in dizelskem načinu.

*3

(‡)  Za primere iz tabele 1 Priloge 15 k temu pravilniku za motorje na kombinirano gorivo in motorje s prisilnim vžigom.

‡

(*4)  Za motorje iz odstavkov 4.6.3 in 4.6.6 tega pravilnika je treba informacije ponoviti za vsa preizkušena goriva, če je primerno.

*4

(*5)  Za motorje tipa 1B, tipa 2B in tipa 3B, ki uporabljajo kombinirani gorivo (tipi, kot so opredeljeni v Prilogi 15 k temu pravilniku), je treba informacije ponoviti v načinu na kombinirano gorivo in dizelskem načinu.

*5

(‡)  Za primere iz tabele 1 Priloge 15 k temu pravilniku za motorje na kombinirano gorivo in motorje s prisilnim vžigom.

‡

(2)  Neustrezno črtati.

2

(3)  Če je primerno, je treba navesti CFfinal.

3

final

---

PRILOGA 2B

Sporočilo o homologaciji za tip vozila s homologiranim motorjem glede na emisije onesnaževal v skladu s Pravilnikom št. 49, spremembe 07

(največji format: A4 (210 x 297 mm))

| (1) | Izdal: | Naziv upravnega organa
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 22

Izdal:

Naziv upravnega organa

...

...

...

| o: (2) | podeljeni homologaciji
  razširjeni homologaciji
  zavrnjeni homologaciji
  preklicu homologacije
  dokončnem prenehanju proizvodnje |
| --- | --- |

o: (2)

podeljeni homologaciji

razširjeni homologaciji

zavrnjeni homologaciji

preklicu homologacije

dokončnem prenehanju proizvodnje

za tip vozila s homologiranim motorjem glede na emisije onesnaževal v skladu s Pravilnikom št. 49, spremembe 07

| Št. homologacije: ... | Št. razširitve: ... |
| --- | --- |
| Razlog za razširitev: ... |

Št. homologacije: ...

Št. razširitve: ...

Razlog za razširitev: ...

ODDELEK I

| 0.1 | Znamka (blagovno ime proizvajalca) |
| --- | --- |

0.1

| 0.2 | Tip |
| --- | --- |

0.2

| 0.3 | Podatki za identifikacijo tipa vozila, če je oznaka na vozilu (3) |
| --- | --- |

0.3

| 0.3.1 | Mesto navedene oznake |
| --- | --- |

0.3.1

| 0.4 | Kategorija vozila (4) |
| --- | --- |

0.4

| 0.5 | Naziv in naslov proizvajalca |
| --- | --- |

0.5

| 0.6 | Nazivi in naslovi proizvodnih obratov |
| --- | --- |

0.6

| 0.7 | Naziv in naslov zastopnika proizvajalca (če obstaja) |
| --- | --- |

0.7

ODDELEK II

| 1. | Dodatne informacije (če je primerno): glej dodatek |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tehnična služba, pristojna za opravljanje preizkusov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Datum poročila o preizkusu |
| --- | --- |

3.

| 4. | Številka poročila o preizkusu |
| --- | --- |

4.

| 5. | Morebitne pripombe: glej dodatek |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kraj |
| --- | --- |

6.

| 7. | Datum |
| --- | --- |

7.

| 8. | Podpis |
| --- | --- |

8.

Priloge: Opisna dokumentacija.

Poročilo o preizkusu.

V primeru razširitve homologacije za vozilo, katerega referenčna masa je večja od 2 380 kg, vendar ne presega 2 610 kg, se vključi navedba emisij CO2 (g/km) in porabe goriva (l/100 km) v skladu z Dodatkom 1 k Prilogi 12.

---

(1)  Številčna oznaka države, ki je podelila, razširila, zavrnila ali preklicala homologacijo (glej določbe o homologaciji v Pravilniku).

(2)  Neustrezno črtati (v nekaterih primerih ni treba ničesar črtati, če se uporablja več kot en vnos).

(3)  Če podatki za identifikacijo tipa vsebujejo znake, ki niso bistveni za opis tipa vozila, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, vsebovane v tem opisnem listu, se ti znaki v dokumentaciji nadomestijo s simbolom „?“ (npr. ABC??123??).

(4)  Razvrščeno v skladu z opredelitvami iz Konsolidirane resolucije o konstrukciji vozil (R.E.3)) – ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6.

---

Dodatek k sporočilu o homologaciji št. ...

v zvezi s homologacijo za tip vozila z homologiranim motorjem glede na emisije onesnaževal v skladu s Pravilnikom št. 49, spremembe 07

1.

Dodatne informacije

1.1

Podrobni podatki, ki jih je treba izpolniti v zvezi s homologacijo vozila s homologiranim vgrajenim motorjem

1.1.1

Znamka motorja (ime podjetja)

1.1.2

Tip in komercialni opis (za vse variante)

1.1.3

Proizvajalčeva koda, kot je označena na motorju

1.1.4

Kategorija vozila

1.1.5

Kategorija motorja: dizelsko gorivo/bencin/UNP/ZP-H/ZP-L/ZP-HL/etanol (ED95)/ etanol (E85)/kombinirano gorivo (1)

1.1.5.1

Tip motorja na kombinirano gorivo: tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (1) (df)

1.1.6

Naziv in naslov proizvajalca

1.1.7

Ime in naslov pooblaščenega zastopnika proizvajalca (če obstaja)

1.2

Vozilo

1.2.1

Homologacijska številka motorja/družine motorjev (1)

1.2.2

Številka kalibracije programske opreme krmilne enote motorja (ECU)

1.3

Podrobni podatki, ki jih je treba izpolniti v zvezi s homologacijo motorja/družine motorjev (1) kot samostojne tehnične enote (pogoji, ki jih je treba upoštevati pri vgradnji motorja v vozilo)

1.3.1

Največji in/ali najmanjši podtlak v sesalni cevi

1.3.2

Največji dopustni protitlak

1.3.3

Prostornina izpušnega sistema

1.3.4

Omejitve uporabe (če obstajajo)

1.4

Faktor poslabšanja (DF): izračunan/določen (1)

Vrednosti za FP in emisije na preizkusih WHSC (če je primerno) in WHTC je treba navesti v tabeli spodaj.

Če se motorji preizkusijo na različnih referenčnih gorivih, se tabele ponovijo za vsako preizkušeno referenčno gorivo.

Za motorje na kombinirano gorivo tipa 1B in tipa 2B se tabele ponovijo za vsak preizkušeni način (način na kombinirano gorivo in dizelski način).

1.4.1

Tabela 4

Preizkus WHSC

| | Preizkus WHSC (če je primerno) (*1), (*2) |
| --- | --- |
| DF
  Multiplikativni/aditivni(1) | CO | THC | NHMC (†) | NOX | Masa trdnih delcev | NH3 | Število trdnih delcev |
| | | | | | | |
| Emisije | CO
  (mg/kWh) | THC (mg/kWh) | NHMC  (†) (mg/kWh) | NOX

  (mg/kWh) | Masa trdnih delcev
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | Število trdnih delcev
  (#/kWh) |
| Rezultat preizkusa | | | | | | | |
| Izračunano z DF | | | | | | | |
| Emisije CO2 (masne emisije, g/kWh)
  Poraba goriva  ((d)) (g/kWh) |

Preizkus WHSC (če je primerno) (*1), (*2)

DF

Multiplikativni/aditivni(1)

CO

THC

NHMC (†)

NOX

Masa trdnih delcev

NH3

Število trdnih delcev

Emisije

CO

(mg/kWh)

THC (mg/kWh)

NHMC  (†) (mg/kWh)

NOX

(mg/kWh)

Masa trdnih delcev

(mg/kWh)

NH3

ppm

Število trdnih delcev

(#/kWh)

Rezultat preizkusa

Izračunano z DF

Emisije CO2 (masne emisije, g/kWh)

Poraba goriva  ((d)) (g/kWh)

1.4.2

Tabela 5

Preizkus WHTC

| | Preizkus WHTC |
| --- | --- |
| DF
  Multiplikativni/aditivni1 | CO | THC | NMHC  (‡) | CH4
   (‡) | NOx | Masa trdnih delcev | NH3 | Število trdnih delcev |
| | | | | | | | |
| Emisije | CO
  (mg/kWh) | THC (mg/kWh) | NMHC  (‡) (mg/kWh) | CH4
   (‡) (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | Masa trdnih delcev
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | Število trdnih delcev |
| Hladni zagon | | | | | | | | |
| Vroči zagon brez regeneracije | | | | | | | | |
| Vroči zagon z regeneracijo1 | | | | | | | | |
| kr,u (multiplikativni/aditivni)1

  kr,d (multiplikativni/aditivni)1 | | | | | | | | |
| Uteženi rezultat preizkusa | | | | | | | | |
| Končni rezultat preizkusa s faktorjem poslabšanja | | | | | | | | |
| Emisije CO2
   ((d)) (masne emisije, g/kWh)
  Poraba goriva  ((d)) (g/kWh) |

Preizkus WHTC

DF

Multiplikativni/aditivni1

CO

THC

NMHC  (‡)

CH4
   (‡)

NOx

Masa trdnih delcev

NH3

Število trdnih delcev

Emisije

CO

(mg/kWh)

THC (mg/kWh)

NMHC  (‡) (mg/kWh)

CH4
   (‡) (mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

Masa trdnih delcev

(mg/kWh)

NH3

ppm

Število trdnih delcev

Hladni zagon

Vroči zagon brez regeneracije

Vroči zagon z regeneracijo1

kr,u (multiplikativni/aditivni)1

kr,d (multiplikativni/aditivni)1

Uteženi rezultat preizkusa

Končni rezultat preizkusa s faktorjem poslabšanja

Emisije CO2
   ((d)) (masne emisije, g/kWh)

Poraba goriva  ((d)) (g/kWh)

1.4.3

Tabela 6

Preizkus pri prostem teku

| Preizkus | Vrednost CO
  (%vol) | Lambda1 | Vrtilna frekvenca motorja (min–1) | Temperatura olja v motorju (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Preizkus pri nizki vrtilni frekvenci prostega teka | | n. r. | | |
| Preizkus pri visoki vrtilni frekvenci prostega teka | | | | |

Preizkus

Vrednost CO

(%vol)

Lambda1

Vrtilna frekvenca motorja (min–1)

Temperatura olja v motorju (°C)

Preizkus pri nizki vrtilni frekvenci prostega teka

n. r.

Preizkus pri visoki vrtilni frekvenci prostega teka

1.4.4

Tabela 6a

Demonstracijski preizkusi prenosnega sistema za merjenje emisij

| Tip vozila (npr. M3, N3) in uporaba (npr. tovornjak s togo ali zgibno konstrukcijo, mestni avtobus) | |
| --- | --- |
| Opis vozila (npr. model vozila, prototip) | |
| Rezultati za sprejem ali zavrnitev (2): | CO | THC | NMHC | CH4 | NOx | Število trdnih delcev |
| Faktor skladnosti delovnega okna (3) | | | | | | |
| Faktor skladnosti masnega okna CO2
   (3) | | | | | | |
| Informacije o vožnji | Mestna | Izvenmestna | Avtocesta |
| Delež vožnje glede na čas, za katerega je značilna mestna, izvenmestna ali avtocestna vožnja, kot je opisano v odstavku 4.5 Priloge 8. | | | |
| Delež vožnje glede na čas, za katerega je značilno pospeševanje, upočasnjevanje, vožnja s stalno hitrostjo in mirovanje, kot je opisano v odstavku 4.5.5 Priloge 8. | | | |
| | najmanjši | največji |
| Povprečna moč delovnega okna (%) | | |
| Trajanje masnega okna CO2 (s) | | |
| Delovno okno: odstotek veljavnih oken | |
| Masne emisije CO2: odstotek veljavnih oken | |
| Konsistenčna vrednost porabe goriva | |

Tip vozila (npr. M3, N3) in uporaba (npr. tovornjak s togo ali zgibno konstrukcijo, mestni avtobus)

Opis vozila (npr. model vozila, prototip)

Rezultati za sprejem ali zavrnitev (2):

CO

THC

NMHC

CH4

NOx

Število trdnih delcev

Faktor skladnosti delovnega okna (3)

Faktor skladnosti masnega okna CO2
   (3)

Informacije o vožnji

Mestna

Izvenmestna

Avtocesta

Delež vožnje glede na čas, za katerega je značilna mestna, izvenmestna ali avtocestna vožnja, kot je opisano v odstavku 4.5 Priloge 8.

Delež vožnje glede na čas, za katerega je značilno pospeševanje, upočasnjevanje, vožnja s stalno hitrostjo in mirovanje, kot je opisano v odstavku 4.5.5 Priloge 8.

najmanjši

največji

Povprečna moč delovnega okna (%)

Trajanje masnega okna CO2 (s)

Delovno okno: odstotek veljavnih oken

Masne emisije CO2: odstotek veljavnih oken

Konsistenčna vrednost porabe goriva

1.5

Merjenje moči

1.5.1

Tabela 7

Moč motorja, izmerjena na napravi za preizkušanje

| Številka preizkusa | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izmerjena vrtilna frekvenca motorja (vrt./min) | | | | | | | |
| Izmerjeni pretok goriva (g/h) | | | | | | | |
| Izmerjeni navor (Nm) | | | | | | | |
| Izmerjena moč (kW) | | | | | | | |
| Zračni tlak (kPa) | | | | | | | |
| Tlak vodne pare (kPa) | | | | | | | |
| Temperatura vstopnega zraka (K) | | | | | | | |
| Korekcijski faktor za moč | | | | | | | |
| Popravljena moč (kW) | | | | | | | |
| Pomožna moč (kW)1 | | | | | | | |
| Neto moč (kW) | | | | | | | |
| Neto navor (Nm) | | | | | | | |
| Korigirana specifična poraba goriva (g/kWh) | | | | | | | |

Številka preizkusa

1

2

3

4

5

6

7

Izmerjena vrtilna frekvenca motorja (vrt./min)

Izmerjeni pretok goriva (g/h)

Izmerjeni navor (Nm)

Izmerjena moč (kW)

Zračni tlak (kPa)

Tlak vodne pare (kPa)

Temperatura vstopnega zraka (K)

Korekcijski faktor za moč

Popravljena moč (kW)

Pomožna moč (kW)1

Neto moč (kW)

Neto navor (Nm)

Korigirana specifična poraba goriva (g/kWh)

1.5.2

Dodatni podatki

1.6

Posebne določbe

1.6.1

Podeljevanje homologacij za vozila, namenjena izvozu (glej odstavek 13.4.1 tega pravilnika)

1.6.1.1

Homologacije, podeljene za vozila, namenjena izvozu, v skladu z odstavkom 1.6.1: da/ne(2)

1.6.1.2

Navedite opis homologacij, podeljenih v odstavku 1.6.1.1, vključno s spremembo tega pravilnika in zahtevami glede ravni emisij, za katere velja ta homologacija

1.6.2

Nadomestni motorji za vozila v uporabi (glej odstavek 13.4.2 tega pravilnika)

1.6.2.1

Homologacije, podeljene za nadomestne motorje za vozila v uporabi v skladu z odstavkom 1.6.2: da/ne(2)

1.6.2.2

Navedite opis homologacij za nadomestne motorje za vozila v uporabi, podeljenih v odstavku 1.6.2.1, vključno s spremembo tega pravilnika in zahtevami glede ravni emisij, za katere velja ta homologacija

1.7

Druge možnosti odobritve (glej odstavek 2.4 Priloge 9A)

1.7.1

Druge možnosti odobritve, podeljene v skladu z odstavkom 1.7: da/ne(2)

1.7.2

Navedite opis drugih možnosti odobritve v skladu z odstavkom 1.7.1.

---

(1)  Neustrezno črtati (v nekaterih primerih, ko je možen več kot en vnos, ni treba črtati ničesar).

1

(df)  Motorji na kombinirano gorivo

df

(*1)  Za motorje iz odstavkov 4.6.3 in 4.6.6 tega pravilnika je treba informacije ponoviti za vsa preizkušena goriva, če je primerno.

*1

(*2)  Za motorje tipa 1B, tipa 2B in tipa 3B, ki uporabljajo kombinirani gorivo (tipi, kot so opredeljeni v Prilogi 15 k temu pravilniku), je treba informacije ponoviti v načinu na kombinirano gorivo in dizelskem načinu.

*2

(†)  Za primere iz tabele 1 Priloge 15 k temu pravilniku za motorje na kombinirano gorivo in motorje s prisilnim vžigom.

†

((d))  Če to zahteva ta pravilnik.

(d)

(‡)  Za primere iz tabele 1 Priloge 15 k temu pravilniku za motorje na kombinirano gorivo in motorje s prisilnim vžigom.

‡

((d))  Če to zahteva ta pravilnik.

(d)

(2)  Neustrezno črtati.

2

(3)  Če je primerno, je treba navesti CFfinal.

3

final

---

PRILOGA 2C

Sporočilo o homologaciji za tip vozila glede na emisije onesnaževal v skladu s Pravilnikom št. 49, spremembe 07

(največji format: A4 (210 x 297 mm))

| (1) | Izdal: | Naziv upravnega organa
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 23

Izdal:

Naziv upravnega organa

...

...

...

| o: (2) | podeljeni homologaciji
  razširjeni homologaciji
  zavrnjeni homologaciji
  preklicu homologacije
  dokončnem prenehanju proizvodnje |
| --- | --- |

o: (2)

podeljeni homologaciji

razširjeni homologaciji

zavrnjeni homologaciji

preklicu homologacije

dokončnem prenehanju proizvodnje

za tip vozila glede emisije onesnaževal v skladu s Pravilnikom št. 49, spremembe 07

| Št. homologacije ... | Št. razširitve: ...
  Razlog za razširitev: ... |
| --- | --- |

Št. homologacije ...

Št. razširitve: ...

Razlog za razširitev: ...

ODDELEK I

| 0.1 | Znamka (blagovno ime proizvajalca) |
| --- | --- |

0.1

| 0.2 | Tip |
| --- | --- |

0.2

| 0.2.1 | Trgovska imena (če obstajajo) |
| --- | --- |

0.2.1

| 0.3 | Podatki za identifikacijo tipa vozila, če je oznaka na vozilu (3) |
| --- | --- |

0.3

| 0.3.1 | Mesto navedene oznake |
| --- | --- |

0.3.1

| 0.4 | Kategorija vozila (4) |
| --- | --- |

0.4

| 0.5 | Naziv in naslov proizvajalca |
| --- | --- |

0.5

| 0.6 | Nazivi in naslovi proizvodnih obratov |
| --- | --- |

0.6

| 0.7 | Naziv in naslov zastopnika proizvajalca (če obstaja) |
| --- | --- |

0.7

ODDELEK II

| 1. | Dodatne informacije (če je primerno): glej dodatek |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tehnična služba, pristojna za opravljanje preizkusov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Datum poročila o preizkusu |
| --- | --- |

3.

| 4. | Številka poročila o preizkusu |
| --- | --- |

4.

| 5. | Morebitne pripombe: glej dodatek |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kraj |
| --- | --- |

6.

| 7. | Datum |
| --- | --- |

7.

| 8. | Podpis |
| --- | --- |

8.

Priloge: Opisna dokumentacija.

Poročilo o preizkusu.

Dodatek

V primeru razširitve homologacije za vozilo, katerega referenčna masa je večja od 2 380 kg, vendar ne presega 2 610 kg, se vključi navedba emisij CO2 (g/km) in porabe goriva (l/100 km) v skladu z Dodatkom 1 k Prilogi 12.

---

(1)  Številčna oznaka države, ki je podelila, razširila, zavrnila ali preklicala homologacijo (glej določbe o homologaciji v Pravilniku).

(2)  Neustrezno črtati (v nekaterih primerih ni treba ničesar črtati, če se uporablja več kot en vnos).

(3)  Če podatki za identifikacijo tipa vsebujejo znake, ki niso bistveni za opis tipa vozila, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, vsebovane v tem opisnem listu, se ti znaki v dokumentaciji nadomestijo s simbolom „?“ (npr. ABC??123??).

(4)  Razvrščeno v skladu z opredelitvami iz Konsolidirane resolucije o konstrukciji vozil (R.E.3)) – ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6.

---

Dodatek k sporočilu o homologaciji št. ...

v zvezi s homologacijo za tip vozila glede na emisije onesnaževal v skladu s Pravilnikom št. 49, spremembe 07

1.

Dodatne informacije

1.1

Podrobni podatki, ki jih je treba izpolniti v zvezi s homologacijo vozila z vgrajenim motorjem

1.1.1

Znamka motorja (ime podjetja)

1.1.2

Tip in komercialni opis (za vse variante)

1.1.3

Proizvajalčeva koda, kot je označena na motorju

1.1.4

Kategorija vozila

1.1.5

Kategorija motorja: dizelsko gorivo/bencin/UNP/ZP-H/ZP-L/ZP-HL/etanol (ED95)/ etanol (E85)/UZP/UZP20 (1)

1.1.5.1

Tip motorja na kombinirano gorivo: tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (1) (*1)

1.1.6

Naziv in naslov proizvajalca

1.1.7

Ime in naslov pooblaščenega zastopnika proizvajalca (če obstaja)

1.2

Vozilo

1.2.1

Homologacijska številka motorja/družine motorjev (1)

1.2.2

Številka kalibracije programske opreme krmilne enote motorja (ECU)

1.3

Podrobni podatki, ki jih je treba izpolniti v zvezi s homologacijo motorja/družine motorjev (1) (pogoji, ki jih je treba upoštevati pri vgradnji motorja v vozilo)

1.3.1

Največji in/ali najmanjši podtlak v sesalni cevi

1.3.2

Največji dopustni protitlak

1.3.3

Prostornina izpušnega sistema

1.3.4

Omejitve uporabe (če obstajajo)

1.4

Faktor poslabšanja (DF): izračunan/določen (1)

Vrednosti za FP in emisije na preizkusih WHSC (če je primerno) in WHTC je treba navesti v tabeli spodaj.

1.4.1

Tabela 4

Preizkus WHSC

| | Preizkus WHSC (če je primerno)
   (*2)
  ,
   (*3) |
| --- | --- |
| DF
  Multiplikativni/aditivni1 | CO | THC | NMHC (‡) | NOX | Masa trdnih delcev | NH3 | Število trdnih delcev |
| | | | | | | |
| Emisije | CO
  (mg/kWh) | THC (mg/kWh) | NMHC (‡) | NOX

  (mg/kWh) | Masa trdnih delcev
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | Število trdnih delcev
  (#/kWh) |
| Rezultat preizkusa | | | (mg/kWh) | | | | |
| Izračunano z DF | | | | | | | |
| Masne emisije CO2: ...g/kWh
  Poraba goriva: ...g/kWh |
| Opombe: |

Preizkus WHSC (če je primerno)
   (*2)
  ,
   (*3)

DF

Multiplikativni/aditivni1

CO

THC

NMHC (‡)

NOX

Masa trdnih delcev

NH3

Število trdnih delcev

Emisije

CO

(mg/kWh)

THC (mg/kWh)

NMHC (‡)

NOX

(mg/kWh)

Masa trdnih delcev

(mg/kWh)

NH3

ppm

Število trdnih delcev

(#/kWh)

Rezultat preizkusa

(mg/kWh)

Izračunano z DF

Masne emisije CO2: ...g/kWh

Poraba goriva: ...g/kWh

Opombe:

1.4.2

Tabela 5

Preizkus WHTC

| Preizkus WHTC (*4)
  ,
   (*5) |
| --- |
| DF | CO | THC | NMHC (‡) | CH4
   (‡) | NOx | Masa trdnih delcev | NH3 | Število trdnih delcev |
| Multiplikativni/aditivni1 | | | | | | | | |
| Emisije | CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC (‡)

  (mg/kWh) | CH4
   (‡)

  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | Masa trdnih delcev
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | Število trdnih delcev
  (#/kWh) |
| Hladni zagon | | | | | | | | |
| Vroči zagon brez regeneracije | | | | | | | | |
| Vroči zagon z regeneracijo(1) | | | | | | | | |
| kr,u (multiplikativni/aditivni)1 | | | | | | | | |
| kr,d (multiplikativni/aditivni)1 |
| Uteženi rezultat preizkusa | | | | | | | | |
| Končni rezultat preizkusa s faktorjem poslabšanja | | | | | | | | |
| Masne emisije CO2 : ...g/kWh |
| Poraba goriva: ...g/kWh |
| Opombe: |

Preizkus WHTC (*4)
  ,
   (*5)

DF

CO

THC

NMHC (‡)

CH4
   (‡)

NOx

Masa trdnih delcev

NH3

Število trdnih delcev

Multiplikativni/aditivni1

Emisije

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC (‡)

(mg/kWh)

CH4
   (‡)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

Masa trdnih delcev

(mg/kWh)

NH3

ppm

Število trdnih delcev

(#/kWh)

Hladni zagon

Vroči zagon brez regeneracije

Vroči zagon z regeneracijo(1)

kr,u (multiplikativni/aditivni)1

kr,d (multiplikativni/aditivni)1

Uteženi rezultat preizkusa

Končni rezultat preizkusa s faktorjem poslabšanja

Masne emisije CO2 : ...g/kWh

Poraba goriva: ...g/kWh

Opombe:

1.4.3

Tabela 6

Preizkus pri prostem teku

| Preizkus | Vrednost CO
  (%vol) | Lambda1 | Vrtilna frekvenca motorja (min–1) | Temperatura olja v motorju (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Preizkus pri nizki vrtilni frekvenci prostega teka | | n. r. | | |
| Preizkus pri visoki vrtilni frekvenci prostega teka | | | | |

Preizkus

Vrednost CO

(%vol)

Lambda1

Vrtilna frekvenca motorja (min–1)

Temperatura olja v motorju (°C)

Preizkus pri nizki vrtilni frekvenci prostega teka

n. r.

Preizkus pri visoki vrtilni frekvenci prostega teka

1.4.4

Tabela 6a

Demonstracijski preizkusi prenosnega sistema za merjenje emisij

| Tip vozila (npr. M3, N3) in uporaba (npr. tovornjak s togo ali zgibno konstrukcijo, mestni avtobus) | |
| --- | --- |
| Opis vozila (npr. model vozila, prototip) | |
| Rezultati za sprejem ali zavrnitev (2): | CO | THC | NMHC | CH4 | NOx | Število trdnih delcev |
| Faktor skladnosti delovnega okna (3) | | | | | | |
| Faktor skladnosti masnega okna CO2
   (3) | | | | | | |
| Informacije o vožnji | Mestna | Izvenmestna | Avtocesta |
| Delež vožnje glede na čas, za katerega je značilna mestna, izvenmestna ali avtocestna vožnja, kot je opisano v odstavku 4.5 Priloge 8 | | | |
| Delež vožnje glede na čas, za katerega je značilno pospeševanje, upočasnjevanje, vožnja s stalno hitrostjo in mirovanje, kot je opisano v odstavku 4.5.5 Priloge 8. | | | |
| | najmanjši | največji |
| Povprečna moč delovnega okna (%) | | |
| Trajanje masnega okna CO2 (s) | | |
| Delovno okno: odstotek veljavnih oken | |
| Masne emisije CO2: odstotek veljavnih oken | |
| Konsistenčna vrednost porabe goriva | |

Tip vozila (npr. M3, N3) in uporaba (npr. tovornjak s togo ali zgibno konstrukcijo, mestni avtobus)

Opis vozila (npr. model vozila, prototip)

Rezultati za sprejem ali zavrnitev (2):

CO

THC

NMHC

CH4

NOx

Število trdnih delcev

Faktor skladnosti delovnega okna (3)

Faktor skladnosti masnega okna CO2
   (3)

Informacije o vožnji

Mestna

Izvenmestna

Avtocesta

Delež vožnje glede na čas, za katerega je značilna mestna, izvenmestna ali avtocestna vožnja, kot je opisano v odstavku 4.5 Priloge 8

Delež vožnje glede na čas, za katerega je značilno pospeševanje, upočasnjevanje, vožnja s stalno hitrostjo in mirovanje, kot je opisano v odstavku 4.5.5 Priloge 8.

najmanjši

največji

Povprečna moč delovnega okna (%)

Trajanje masnega okna CO2 (s)

Delovno okno: odstotek veljavnih oken

Masne emisije CO2: odstotek veljavnih oken

Konsistenčna vrednost porabe goriva

1.5

Merjenje moči

1.5.1

Tabela 7

Moč motorja, izmerjena na napravi za preizkušanje

| Številka preizkusa | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izmerjena vrtilna frekvenca motorja (vrt./min) | | | | | | | |
| Izmerjeni pretok goriva (g/h) | | | | | | | |
| Izmerjeni navor (Nm) | | | | | | | |
| Izmerjena moč (kW) | | | | | | | |
| Zračni tlak (kPa) | | | | | | | |
| Tlak vodne pare (kPa) | | | | | | | |
| Temperatura vstopnega zraka (K) | | | | | | | |
| Korekcijski faktor za moč | | | | | | | |
| Popravljena moč (kW) | | | | | | | |
| Pomožna moč (kW)1 | | | | | | | |
| Neto moč (kW) | | | | | | | |
| Neto navor (Nm) | | | | | | | |
| Korigirana specifična poraba goriva (g/kWh) | | | | | | | |

Številka preizkusa

1

2

3

4

5

6

7

Izmerjena vrtilna frekvenca motorja (vrt./min)

Izmerjeni pretok goriva (g/h)

Izmerjeni navor (Nm)

Izmerjena moč (kW)

Zračni tlak (kPa)

Tlak vodne pare (kPa)

Temperatura vstopnega zraka (K)

Korekcijski faktor za moč

Popravljena moč (kW)

Pomožna moč (kW)1

Neto moč (kW)

Neto navor (Nm)

Korigirana specifična poraba goriva (g/kWh)

1.5.2

Dodatni podatki

1.6

Posebne določbe

1.6.1

Podeljevanje homologacij za vozila, namenjena izvozu (glej odstavek 13.4.1 tega pravilnika)

1.6.1.1

Homologacije, podeljene za vozila, namenjena izvozu, v skladu z odstavkom 1.6.1: da/ne2

1.6.1.2

Navedite opis homologacij, podeljenih v odstavku 1.6.1.1, vključno s spremembo tega pravilnika in zahtevami glede ravni emisij, za katere velja ta homologacija

1.7

Druge možnosti odobritve (glej odstavek 2.4 Priloge 9A)

1.7.1

Druge možnosti odobritve, podeljene v skladu z odstavkom 1.7: da/ne2

1.7.2

Navedite opis drugih možnosti odobritve v skladu z odstavkom 1.7.1.

---

(1)  Neustrezno črtati (v nekaterih primerih, ko je možen več kot en vnos, ni treba črtati ničesar).

1

(*1)  Motorji na kombinirano gorivo.

*1

(*2)  Za motorje iz odstavkov 4.6.3 in 4.6.6 tega pravilnika je treba informacije ponoviti za vsa preizkušena goriva, če je primerno.

*2

(*3)  Za motorje tipa 1B, tipa 2B in tipa 3B, ki uporabljajo kombinirani gorivo (tipi, kot so opredeljeni v Prilogi 15 k temu pravilniku), je treba informacije ponoviti v načinu na kombinirano gorivo in dizelskem načinu.

*3

(‡)  Za primere iz tabele 1 Priloge 15 k temu pravilniku za motorje na kombinirano gorivo in motorje s prisilnim vžigom.

‡

(*4)  Za motorje iz odstavkov 4.6.3 in 4.6.6 tega pravilnika je treba informacije ponoviti za vsa preizkušena goriva, če je primerno.

*4

(*5)  Za motorje tipa 1B, tipa 2B in tipa 3B, ki uporabljajo kombinirani gorivo (tipi, kot so opredeljeni v Prilogi 15 k temu pravilniku), je treba informacije ponoviti v načinu na kombinirano gorivo in dizelskem načinu.

*5

(‡)  Za primere iz tabele 1 Priloge 15 k temu pravilniku za motorje na kombinirano gorivo in motorje s prisilnim vžigom.

‡

(2)  Neustrezno črtati.

2

(3)  Če je primerno, je treba navesti CFfinal.

3

final

---

PRILOGA 2D

Dokumentacijski paket o pomožnih strategijah za nadzor emisij

1.

Dokumentacijski paket o pomožnih strategijah za nadzor emisij vključuje:

2.

| (a) | informacije o vseh pomožnih strategijah za nadzor emisij: izjavo proizvajalca, da sistem motorja ali družina motorjev, homologirana kot samostojna tehnična enota, ali vozilo s homologiranim sistemom motorja glede na emisije ali vozilo, homologirano glede na emisije, ne vsebuje nobene odklopne strategije; |
| --- | --- |

(a)

informacije o vseh pomožnih strategijah za nadzor emisij: izjavo proizvajalca, da sistem motorja ali družina motorjev, homologirana kot samostojna tehnična enota, ali vozilo s homologiranim sistemom motorja glede na emisije ali vozilo, homologirano glede na emisije, ne vsebuje nobene odklopne strategije;

| (b) | opis motorja ter uporabljenih strategij in naprav za nadzor emisij, in sicer programske in strojne opreme, ter vseh razmer, v katerih strategije in naprave ne bodo delovale, kot delujejo med homologacijskim preizkušanjem; |
| --- | --- |

(b)

opis motorja ter uporabljenih strategij in naprav za nadzor emisij, in sicer programske in strojne opreme, ter vseh razmer, v katerih strategije in naprave ne bodo delovale, kot delujejo med homologacijskim preizkušanjem;

| (c) | izjavo o različicah programske opreme, ki se uporabljajo za nadzor pomožnih/osnovnih strategij za nadzor emisij, vključno z ustreznimi kontrolnimi vsotami teh različic programske opreme in navodili organu, kako brati kontrolne vsote; ob vsaki novi različici programske opreme, ki vpliva na pomožne/osnovne strategije za nadzor emisij, se izjava posodobi in pošlje homologacijskemu organu, ki hrani ta dokumentacijski paket; |
| --- | --- |

(c)

izjavo o različicah programske opreme, ki se uporabljajo za nadzor pomožnih/osnovnih strategij za nadzor emisij, vključno z ustreznimi kontrolnimi vsotami teh različic programske opreme in navodili organu, kako brati kontrolne vsote; ob vsaki novi različici programske opreme, ki vpliva na pomožne/osnovne strategije za nadzor emisij, se izjava posodobi in pošlje homologacijskemu organu, ki hrani ta dokumentacijski paket;

| (d) | podrobno tehnično obrazložitev morebitnih pomožnih strategij za nadzor emisij, vključno z oceno tveganja, v kateri je ocenjeno tveganje ob uporabi pomožne strategije za nadzor emisij in brez nje, ter:


  (i) | če je primerno, informacijami o delih strojne opreme, ki jih je treba zaščititi s pomožno strategijo za nadzor emisij; |
| --- | --- | --- |

(d)

podrobno tehnično obrazložitev morebitnih pomožnih strategij za nadzor emisij, vključno z oceno tveganja, v kateri je ocenjeno tveganje ob uporabi pomožne strategije za nadzor emisij in brez nje, ter:

(i)

če je primerno, informacijami o delih strojne opreme, ki jih je treba zaščititi s pomožno strategijo za nadzor emisij;

| (ii) | dokazom o nenadni in nepopravljivi okvari motorja, ki je ni mogoče preprečiti z rednim vzdrževanjem in bi nastala brez pomožne strategije za nadzor emisij, če je ustrezno; |
| --- | --- |

(ii)

dokazom o nenadni in nepopravljivi okvari motorja, ki je ni mogoče preprečiti z rednim vzdrževanjem in bi nastala brez pomožne strategije za nadzor emisij, če je ustrezno;

| (iii) | kadar je primerno, utemeljeno obrazložitvijo, zakaj je pri zagonu ali ogrevanju motorja potrebna uporaba pomožne strategije za nadzor emisij; |
| --- | --- |

(iii)

kadar je primerno, utemeljeno obrazložitvijo, zakaj je pri zagonu ali ogrevanju motorja potrebna uporaba pomožne strategije za nadzor emisij;

| (e) | opis krmilne logike sistema za dovod goriva, strategij krmiljenja in preklopnih točk v vseh načinih delovanja; |
| --- | --- |

(e)

opis krmilne logike sistema za dovod goriva, strategij krmiljenja in preklopnih točk v vseh načinih delovanja;

| (f) | opis hierarhičnih razmerij med pomožnimi strategijami za nadzor emisij (tj. če lahko sočasno deluje več pomožnih strategij za nadzor emisij), navedbo, katera strategija se prva odzove, način vzajemnega delovanja strategij, vključno z diagrami toka podatkov in načinom odločanja ter navedbo, kako hierarhija zagotavlja, da se emisije, ki nastajajo zaradi vseh pomožnih strategij za nadzor emisij, uravnavajo na najnižjo praktično raven; |
| --- | --- |

(f)

opis hierarhičnih razmerij med pomožnimi strategijami za nadzor emisij (tj. če lahko sočasno deluje več pomožnih strategij za nadzor emisij), navedbo, katera strategija se prva odzove, način vzajemnega delovanja strategij, vključno z diagrami toka podatkov in načinom odločanja ter navedbo, kako hierarhija zagotavlja, da se emisije, ki nastajajo zaradi vseh pomožnih strategij za nadzor emisij, uravnavajo na najnižjo praktično raven;

| (g) | seznam parametrov, ki se merijo in/ali izračunavajo s pomožnimi strategijami za nadzor emisij, skupaj z namenom vsakega parametra, ki se meri in/ali izračunava, in njegovo povezavo z okvaro motorja, vključno z načinom izračuna in navedbo, kako dobro se ti izračunani parametri ujemajo z dejanskim stanjem uravnavanega parametra, ter morebitnim posledičnim dovoljenim odstopanjem ali varnostnim faktorjem, vključenim v analizo; |
| --- | --- |

(g)

seznam parametrov, ki se merijo in/ali izračunavajo s pomožnimi strategijami za nadzor emisij, skupaj z namenom vsakega parametra, ki se meri in/ali izračunava, in njegovo povezavo z okvaro motorja, vključno z načinom izračuna in navedbo, kako dobro se ti izračunani parametri ujemajo z dejanskim stanjem uravnavanega parametra, ter morebitnim posledičnim dovoljenim odstopanjem ali varnostnim faktorjem, vključenim v analizo;

| (h) | seznam parametrov motorja/nadzora emisij, ki so prilagojeni kot funkcija izmerjenih ali izračunanih parametrov, in razpon prilagoditve za vsak parameter motorja/nadzora emisij; skupaj z razmerjem med parametri motorja/nadzora emisij ter izmerjenimi ali izračunanimi parametri; |
| --- | --- |

(h)

seznam parametrov motorja/nadzora emisij, ki so prilagojeni kot funkcija izmerjenih ali izračunanih parametrov, in razpon prilagoditve za vsak parameter motorja/nadzora emisij; skupaj z razmerjem med parametri motorja/nadzora emisij ter izmerjenimi ali izračunanimi parametri;

| (i) | oceno, kako se bodo dejanske emisije, ki nastajajo med vožnjo, s pomožno strategijo za nadzor emisij uravnale na najnižjo praktično raven, vključno s podrobno analizo pričakovanega povečanja skupnih s predpisi urejenih onesnaževal in emisij CO2 zaradi uporabe pomožne strategije v primerjavi z osnovno strategijo za nadzor emisij. |
| --- | --- |

(i)

oceno, kako se bodo dejanske emisije, ki nastajajo med vožnjo, s pomožno strategijo za nadzor emisij uravnale na najnižjo praktično raven, vključno s podrobno analizo pričakovanega povečanja skupnih s predpisi urejenih onesnaževal in emisij CO2 zaradi uporabe pomožne strategije v primerjavi z osnovno strategijo za nadzor emisij.

3.

Dokumentacijski paket o pomožnih strategijah za nadzor emisij je omejen na 100 strani in vključuje vse glavne elemente, ki homologacijskemu organu omogočajo oceno pomožne strategije za nadzor emisij (v skladu z zahtevami iz Dodatka 2 k Prilogi 10), učinkovitosti sistema za prisilo voznika in ukrepov za preprečevanje nedovoljenega poseganja. Paket je lahko dopolnjen s prilogami in drugimi priloženimi dokumenti, ki (če je primerno) vsebujejo dodatne in dopolnilne elemente. Proizvajalec vsakič, ko se pomožna strategija za nadzor emisij spremeni, homologacijskemu organu pošlje novo različico dokumentacijskega paketa o pomožnih strategijah za nadzor emisij. Nova različica je omejena na spremembe in njihov učinek. Homologacijski organ oceni in odobri novo različico pomožne strategije za nadzor emisij.

4.

Tabela 1

Opis dokumentacijskega paketa

| Deli | Odstavek | Točka | Pojasnilo |
| --- | --- | --- | --- |
| Uvodni dokumenti | | Uvodno pismo homologacijskemu organu | Navedba dokumenta z različico, datum izdaje dokumenta, podpis ustrezne osebe v organizaciji proizvajalca |
| | Tabela z različicami | Vsebina sprememb v vsaki različici in kateri del je spremenjen |
| | Opis zadevnih tipov (glede na emisije) | |
| | Tabela priloženih dokumentov | Seznam vseh priloženih dokumentov |
| | Sklici | Sklici na odstavke (a) do (i) Priloge 2D (kje je mogoče najti posamezno zahtevo Uredbe) |
| | Izjava o odsotnosti odklopne naprave | + Podpis |
| Glavni dokument | 0 | Kratice/okrajšave | |
| 1. | SPLOŠNI OPIS | |
| 1.1 | Splošna predstavitev motorja | Opis glavnih značilnosti: delovna prostornina, naknadna obdelava ... |
| 1.2 | Splošna zgradba sistema | Blok shema sistema: seznam tipal in sprožil, razlaga splošnih funkcij motorja |
| 1.3 | Branje programske opreme in različice umerjanja | npr. razlaga orodja za pregledovanje |
| 2. | Osnovne strategije za nadzor emisij | |
| 2.x. | Osnovna strategija za nadzor emisij x | Opis strategije x |
| 2.y. | Osnovna strategija za nadzor emisij y | Opis strategije y |
| 3. | Pomožne strategije za nadzor emisij | |
| 3.0 | Predstavitev pomožnih strategij za nadzor emisij | Hierarhična razmerja med pomožnimi strategijami za nadzor emisij: opis in utemeljitev (npr. varnost, zanesljivost itd.) |
| 3.x. | Pomožna strategija za nadzor emisij x | 3.x.1 Utemeljitev pomožne strategije za nadzor emisij
  3.x.2 Izmerjeni in/ali modelirani parametri za opredelitev lastnosti pomožne strategije za nadzor emisij
  3.x.3 Način delovanja pomožne strategije za nadzor emisij – uporabljeni parametri
  3.x.4 Učinek pomožne strategije za nadzor emisij na onesnaževala in CO2 |
| 3.y. | Pomožna strategija za nadzor emisij y | 3.y.1
  3.y.2
  itd. |
| 4. | Opis sistema za prisilo voznika, vključno s povezanimi strategijami spremljanja | |
| 5. | Opis ukrepov za preprečevanje nedovoljenega poseganja | |
| omejitev na 100 strani velja do tukaj |
| Priloga | | Seznam tipov, za katere se uporabljajo te osnovne in pomožne strategije za nadzor emisij: vključno z referenčno oznako homologacije, sklicem na programsko opremo, številko umerjanja ter kontrolnimi vsotami za vsako različico in vsako elektronsko krmilno enoto (motorja in/ali naknadne obdelave, če obstaja) |
| Priloženi dokumenti | | Tehnična opomba za utemeljitev pomožne strategije za nadzor emisij št. xxx | Ocena tveganja ali utemeljitev s preizkušanjem ali primerom nenadne okvare, če obstaja |
| | Tehnična opomba za utemeljitev pomožne strategije za nadzor emisij št. yyy | |
| | Poročilo o preizkusu za količinsko opredelitev vpliva posamezne pomožne strategije za nadzor emisij | Poročilo o preizkusu za vse posamezne preizkuse, opravljene za utemeljitev pomožne strategije za nadzor emisij, podrobnosti o preizkusnih pogojih, opis vozila/datumi preizkusov vpliv na emisije/CO2 po aktivaciji pomožne strategije za nadzor emisij/brez njene aktivacije |

Deli

Odstavek

Točka

Pojasnilo

Uvodni dokumenti

Uvodno pismo homologacijskemu organu

Navedba dokumenta z različico, datum izdaje dokumenta, podpis ustrezne osebe v organizaciji proizvajalca

Tabela z različicami

Vsebina sprememb v vsaki različici in kateri del je spremenjen

Opis zadevnih tipov (glede na emisije)

Tabela priloženih dokumentov

Seznam vseh priloženih dokumentov

Sklici

Sklici na odstavke (a) do (i) Priloge 2D (kje je mogoče najti posamezno zahtevo Uredbe)

Izjava o odsotnosti odklopne naprave

- Podpis

Glavni dokument

0

Kratice/okrajšave

1.

SPLOŠNI OPIS

1.1

Splošna predstavitev motorja

Opis glavnih značilnosti: delovna prostornina, naknadna obdelava ...

1.2

Splošna zgradba sistema

Blok shema sistema: seznam tipal in sprožil, razlaga splošnih funkcij motorja

1.3

Branje programske opreme in različice umerjanja

npr. razlaga orodja za pregledovanje

2.

Osnovne strategije za nadzor emisij

2.x.

Osnovna strategija za nadzor emisij x

Opis strategije x

2.y.

Osnovna strategija za nadzor emisij y

Opis strategije y

3.

Pomožne strategije za nadzor emisij

3.0

Predstavitev pomožnih strategij za nadzor emisij

Hierarhična razmerja med pomožnimi strategijami za nadzor emisij: opis in utemeljitev (npr. varnost, zanesljivost itd.)

3.x.

Pomožna strategija za nadzor emisij x

3.x.1 Utemeljitev pomožne strategije za nadzor emisij

3.x.2 Izmerjeni in/ali modelirani parametri za opredelitev lastnosti pomožne strategije za nadzor emisij

3.x.3 Način delovanja pomožne strategije za nadzor emisij – uporabljeni parametri

3.x.4 Učinek pomožne strategije za nadzor emisij na onesnaževala in CO2

3.y.

Pomožna strategija za nadzor emisij y

3.y.1

3.y.2

itd.

4.

Opis sistema za prisilo voznika, vključno s povezanimi strategijami spremljanja

5.

Opis ukrepov za preprečevanje nedovoljenega poseganja

omejitev na 100 strani velja do tukaj

Priloga

Seznam tipov, za katere se uporabljajo te osnovne in pomožne strategije za nadzor emisij: vključno z referenčno oznako homologacije, sklicem na programsko opremo, številko umerjanja ter kontrolnimi vsotami za vsako različico in vsako elektronsko krmilno enoto (motorja in/ali naknadne obdelave, če obstaja)

Priloženi dokumenti

Tehnična opomba za utemeljitev pomožne strategije za nadzor emisij št. xxx

Ocena tveganja ali utemeljitev s preizkušanjem ali primerom nenadne okvare, če obstaja

Tehnična opomba za utemeljitev pomožne strategije za nadzor emisij št. yyy

Poročilo o preizkusu za količinsko opredelitev vpliva posamezne pomožne strategije za nadzor emisij

Poročilo o preizkusu za vse posamezne preizkuse, opravljene za utemeljitev pomožne strategije za nadzor emisij, podrobnosti o preizkusnih pogojih, opis vozila/datumi preizkusov vpliv na emisije/CO2 po aktivaciji pomožne strategije za nadzor emisij/brez njene aktivacije

---

PRILOGA 3

Namestitev homologacijskih oznak

Pri homologacijski oznaki, izdani in pritrjeni na sistem motorja ali vozilo v skladu z odstavkom 4 tega pravilnika, je ob številki homologacije navedena črka, dodeljena v skladu s tabelo 1 iz te priloge, ki označuje stopnjo zahtev, na katere je homologacija omejena. Poleg tega bi morala oznaka homologacije vsebovati tudi črko(-ke), ki označuje(-jo) tip motorja, dodeljeno(-ne) v skladu s tabelo 2 iz te priloge.

V tej prilogi je opisan videz te oznake in navedeni primeri njene sestave.

V naslednjem shematskem diagramu so predstavljene splošna oblika, dimenzije in vsebina oznake. Opredeljeni so pomeni številk in črk ter navedeni viri za določanje ustrezne alternative za vsako homologacijo.

Image 24

Primer 1

Motor s kompresijskim vžigom s pogonom na dizelsko gorivo (B7)

Image 25

Zgornja homologacijska oznaka, pritrjena na motor ali vozilo v skladu z odstavkom 4 tega pravilnika, pomeni, da je bil zadevni tip motorja ali vozila homologiran na Švedskem (E5) v skladu s Pravilnikom št. 49, spremembami 07, pod št. homologacije 2439. Črka za homologacijsko oznako označuje stopnjo zahtev, ki so podrobno prikazane v tabeli 1 (v tem primeru stopnja A). Poleg tega ločena pripona za nacionalnim simbolom (in nad številko pravilnika) navaja tip motorja, dodeljen v tabeli 2 (v tem primeru „D“ – za dizelsko gorivo).

Primer 2

Motor s kompresijskim vžigom s pogonom na etanol (ED95)

Image 26

Zgornja homologacijska oznaka, pritrjena na motor ali vozilo v skladu z odstavkom 4 tega pravilnika, pomeni, da je bil zadevni tip motorja ali vozila homologiran na Švedskem (E5) v skladu s Pravilnikom št. 49, spremembami 07, pod št. homologacije 2439. Črka za homologacijsko oznako označuje stopnjo zahtev, ki so podrobno prikazane v tabeli 1 (v tem primeru stopnja B). Poleg tega ločena pripona za nacionalnim simbolom (in nad številko pravilnika) navaja tip motorja, dodeljen v tabeli 2 (v tem primeru „ED“ – za etanol (ED95)).

Primer 3

Motor s prisilnim vžigom s pogonom na zemeljski plin

Image 27

Zgornja homologacijska oznaka, pritrjena na motor ali vozilo v skladu z odstavkom 4 tega pravilnika, pomeni, da je bil zadevni tip motorja ali vozila homologiran na Švedskem (E5) v skladu s Pravilnikom št. 49, spremembami 07, pod št. homologacije 2439. Črka za homologacijsko oznako označuje stopnjo zahtev, ki so podrobno prikazane v tabeli 1 (v tem primeru stopnja C). Poleg tega ločena pripona za nacionalnim simbolom (in nad številko pravilnika) navaja vrsto goriva, opredeljeno v odstavku 4.12.3.3.6 tega pravilnika (v tem primeru HLt).

Primer 4

Motor s prisilnim vžigom s pogonom na utekočinjeni naftni plin

Image 28

Zgornja homologacijska oznaka, pritrjena na motor ali vozilo v skladu z odstavkom 4 tega pravilnika, pomeni, da je bil zadevni tip motorja ali vozila homologiran na Švedskem (E5) v skladu s Pravilnikom št. 49, spremembami 07, pod št. homologacije 2439. Črka za homologacijsko oznako označuje stopnjo zahtev, ki so podrobno prikazane v tabeli 1 (v tem primeru stopnja C). Poleg tega ločena pripona za nacionalnim simbolom (in nad številko pravilnika) navaja tip motorja, dodeljen v tabeli 2 (v tem primeru „Q“ – za utekočinjeni naftni plin).

Primer 5

Image 29

Zgornja homologacijska oznaka, pritrjena na motor/vozilo na zemeljski plin tipa HL, pomeni, da je bil zadevni tip motorja/vozila homologiran na Švedskem (E5) v skladu s Pravilnikom št. 49 (v tem primeru stopnja C) in Pravilnikom št. 85 (1). Prvi dve števki številke homologacijske pomenita, da je na dan podelitve zadevnih homologacij Pravilnik št. 49 vključeval spremembe 07, Pravilnik št. 85 pa je ohranil prvotno obliko.

Tabela 1

Črke v zvezi z zahtevami sistemov OBD in SCR

| Znak | NOx OTL1 | PM OTL2 | CO OTL6 | IUPR13 | Kakovost reagenta | Dodatni monitorji OBD12 | Zahteve glede mejne vrednosti moči14 | Hladni zagon in število trdnih delcev | Roki za izvedbo: novi tipi | Datum, od katerega lahko pogodbenice zavrnejo homologacijo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A9 10

  B10 | Vrstica „obdobje uvajanja“ v tabelah 1 in 2 Priloge 9A | Spremljanje3 | n.r. | uvajanje7 | uvajanje4 | n.r. | 20 % | n.r. | 27. januar 2013 | 1. september 20159

  31. december 201610 |
| B11 | Vrstica „obdobje uvajanja“ v tabelah 1 in 2 Priloge 9A | n.r. | Vrstica „obdobje uvajanja“ v tabeli 2 Priloge 9A | n.r. | uvajanje4 | n.r. | 20 % | n.r. | 1. september 2014 | 31. december 2016 |
| C | Vrstica „splošne zahteve“ v tabelah 1 in 2 Priloge 9A | Vrstica „splošne zahteve“ v tabeli 1 Priloge 9A | Vrstica „splošne zahteve“ v tabeli 2 Priloge 9A | Splošno8 | Splošno5 | Da | 20 % | n.r. | 31. december 2015 | 1. september 2019 |
| D | Vrstica „splošne zahteve“ v tabelah 1 in 2 Priloge 9A | Vrstica „splošne zahteve“ v tabeli 1 Priloge 9A | Vrstica „splošne zahteve“ v tabeli 2 Priloge 9A | Splošno8 | Splošno5 | Da | 10 % | n.r. | 1. september 2018 | 31. december 2021 |
| E | Vrstica „splošne zahteve“ v tabelah 1 in 2 Priloge 9A | Vrstica „splošne zahteve“ v tabeli 1 Priloge 9A | Vrstica „splošne zahteve“ v tabeli 2 Priloge 9A | Splošno8 | Splošno5 | Da | 10 % | Da | 7. januar 202215 | |
| Opombe:


  1 | Zahteve za spremljanje „mejnih vrednosti OBD za NOx“ iz tabele 1 Priloge 9A za motorje in vozila s kompresijskim vžigom in na kombinirano gorivo ter tabele 2 Priloge 9A za motorje in vozila s prisilnim vžigom. |

Znak

NOx OTL1

PM OTL2

CO OTL6

IUPR13

Kakovost reagenta

Dodatni monitorji OBD12

Zahteve glede mejne vrednosti moči14

Hladni zagon in število trdnih delcev

Roki za izvedbo: novi tipi

Datum, od katerega lahko pogodbenice zavrnejo homologacijo

A9 10

B10

Vrstica „obdobje uvajanja“ v tabelah 1 in 2 Priloge 9A

Spremljanje3

n.r.

uvajanje7

uvajanje4

n.r.

20 %

n.r.

27. januar 2013

1. september 20159

31. december 201610

B11

Vrstica „obdobje uvajanja“ v tabelah 1 in 2 Priloge 9A

n.r.

Vrstica „obdobje uvajanja“ v tabeli 2 Priloge 9A

n.r.

uvajanje4

n.r.

20 %

n.r.

1. september 2014

31. december 2016

C

Vrstica „splošne zahteve“ v tabelah 1 in 2 Priloge 9A

Vrstica „splošne zahteve“ v tabeli 1 Priloge 9A

Vrstica „splošne zahteve“ v tabeli 2 Priloge 9A

Splošno8

Splošno5

Da

20 %

n.r.

31. december 2015

1. september 2019

D

Vrstica „splošne zahteve“ v tabelah 1 in 2 Priloge 9A

Vrstica „splošne zahteve“ v tabeli 1 Priloge 9A

Vrstica „splošne zahteve“ v tabeli 2 Priloge 9A

Splošno8

Splošno5

Da

10 %

n.r.

1. september 2018

31. december 2021

E

Vrstica „splošne zahteve“ v tabelah 1 in 2 Priloge 9A

Vrstica „splošne zahteve“ v tabeli 1 Priloge 9A

Vrstica „splošne zahteve“ v tabeli 2 Priloge 9A

Splošno8

Splošno5

Da

10 %

Da

7. januar 202215

Opombe:

1

Zahteve za spremljanje „mejnih vrednosti OBD za NOx“ iz tabele 1 Priloge 9A za motorje in vozila s kompresijskim vžigom in na kombinirano gorivo ter tabele 2 Priloge 9A za motorje in vozila s prisilnim vžigom.

| 2 | Zahteve za spremljanje „mejnih vrednosti OBD za trdne delce“ iz tabele 1 Priloge 9A za motorje in vozila s kompresijskim vžigom in na kombinirano gorivo. |
| --- | --- |

2

Zahteve za spremljanje „mejnih vrednosti OBD za trdne delce“ iz tabele 1 Priloge 9A za motorje in vozila s kompresijskim vžigom in na kombinirano gorivo.

| 3 | Zahteve za „spremljanje učinkovitosti“ iz odstavka 2.3.2.2 Priloge 9A. |
| --- | --- |

3

Zahteve za „spremljanje učinkovitosti“ iz odstavka 2.3.2.2 Priloge 9A.

| 4 | Zahteve glede „obdobja uvajanja“ v zvezi s kakovostjo reagenta iz odstavka 7.1.1.1 Priloge 11. |
| --- | --- |

4

Zahteve glede „obdobja uvajanja“ v zvezi s kakovostjo reagenta iz odstavka 7.1.1.1 Priloge 11.

| 5 | „Splošne“ zahteve v zvezi s kakovostjo reagenta iz odstavka 7.1.1 Priloge 11. |
| --- | --- |

5

„Splošne“ zahteve v zvezi s kakovostjo reagenta iz odstavka 7.1.1 Priloge 11.

| 6 | Zahteve za spremljanje „mejnih vrednosti OBD za ogljikov monoksid“ iz tabele 2 Priloge 9A za motorje in vozila s prisilnim vžigom. |
| --- | --- |

6

Zahteve za spremljanje „mejnih vrednosti OBD za ogljikov monoksid“ iz tabele 2 Priloge 9A za motorje in vozila s prisilnim vžigom.

| 7 | Razen izjave, ki se zahteva v odstavku 6.4.1 Priloge 9A. |
| --- | --- |

7

Razen izjave, ki se zahteva v odstavku 6.4.1 Priloge 9A.

| 8 | Vključno z izjavo, ki se zahteva v odstavku 6.4.1 Priloge 9A. |
| --- | --- |

8

Vključno z izjavo, ki se zahteva v odstavku 6.4.1 Priloge 9A.

| 9 | Za vozila in motorje s prisilnim vžigom. |
| --- | --- |

9

Za vozila in motorje s prisilnim vžigom.

| 10 | Za motorje in vozila s kompresijskim vžigom in na kombinirano gorivo. |
| --- | --- |

10

Za motorje in vozila s kompresijskim vžigom in na kombinirano gorivo.

| 11 | Velja samo za motorje in vozila s prisilnim vžigom. |
| --- | --- |

11

Velja samo za motorje in vozila s prisilnim vžigom.

| 12 | „Dodatne določbe glede spremljanja učinkovitosti“ iz odstavka 2.3.1.2 Priloge 9A. |
| --- | --- |

12

„Dodatne določbe glede spremljanja učinkovitosti“ iz odstavka 2.3.1.2 Priloge 9A.

| 13 | Specifikacije za IUPR so določene v prilogah 9A in 9C k temu pravilniku. IUPR ne velja za motorje s prisilnim vžigom. |
| --- | --- |

13

Specifikacije za IUPR so določene v prilogah 9A in 9C k temu pravilniku. IUPR ne velja za motorje s prisilnim vžigom.

| 14 | Zahteva v zvezi z ISC iz Dodatka 1 k Prilogi 8. |
| --- | --- |

14

Zahteva v zvezi z ISC iz Dodatka 1 k Prilogi 8.

| 15 | Za ta faktor veljajo prehodni ukrepi, določeni v členu 13.2.2 tega pravilnika. |
| --- | --- |

15

Za ta faktor veljajo prehodni ukrepi, določeni v členu 13.2.2 tega pravilnika.

Tabela 2

Oznake tipa motorja za homologacijske oznake

| Tip motorja | Oznaka |
| --- | --- |
| Motor s kompresijskim vžigom na dizelsko gorivo | D |
| Motor s kompresijskim vžigom na etanol (ED95) | ED |
| Motor s prisilnim vžigom na etanol (E85) | E85 |
| Motor s prisilnim vžigom na bencinski pogon | P |
| Motor s prisilnim vžigom na utekočinjeni naftni plin | Q |
| Motor s prisilnim vžigom na zemeljski plin | (glej odstavek 4.12.3.3.6 tega pravilnika) |
| Motorji na kombinirano gorivo | (glej odstavek 4.12.3.3.7 tega pravilnika) |

Tip motorja

Oznaka

Motor s kompresijskim vžigom na dizelsko gorivo

D

Motor s kompresijskim vžigom na etanol (ED95)

ED

Motor s prisilnim vžigom na etanol (E85)

E85

Motor s prisilnim vžigom na bencinski pogon

P

Motor s prisilnim vžigom na utekočinjeni naftni plin

Q

Motor s prisilnim vžigom na zemeljski plin

(glej odstavek 4.12.3.3.6 tega pravilnika)

Motorji na kombinirano gorivo

(glej odstavek 4.12.3.3.7 tega pravilnika)

---

(1)  Številka pravilnika 85 je navedena le kot primer.

---

PRILOGA 4

Preizkuševalni postopek

1.

Ta priloga temelji na svetovno harmoniziranem globalnem tehničnem predpisu za certificiranje težkih motorjev (WHDC) (globalnega tehničnega predpisa) št. 4).

2.

Rezervirano (1)

3.

Opredelitev pojmov, simboli in okrajšave

3.1

V tem pravilniku:

3.1.1

„največja deklarirana moč (Pmax
  )“ pomeni največjo moč v ES kW (neto moč), ki jo proizvajalec navede v vlogi za podelitev homologacije;

3.1.2

„časovni zamik“ pomeni časovno razliko med spremembo sestavnega dela, ki se meri v referenčni točki, in odzivom sistema na 10 odstotkih končnega odčitka (t10), pri čemer je sonda za vzorčenje opredeljena kot referenčna točka. Za plinaste komponente je to čas prenosa merjene komponente od sonde za vzorčenje do detektorja;

3.1.3

„premik“ pomeni razliko med odzivom ničelnega plina ali kalibrirnega plina merilnega instrumenta po preizkusu emisij in pred njim;

3.1.4

„metoda redčenja s celotnim tokom“ pomeni postopek mešanja skupnega pretoka izpušnih plinov z zrakom za redčenje pred ločitvijo dela toka razredčenih izpušnih plinov za analizo;

3.1.5

„visoka vrtilna frekvenca (nhi)“ pomeni najvišjo vrtilno frekvenco motorja, pri kateri doseže 70 odstotkov največje deklarirane moči;

3.1.6

„nizka vrtilna frekvenca (n
  lo)“ pomeni najnižjo vrtilno frekvenco motorja, pri kateri doseže 55 % največje deklarirane moči;

3.1.7

„največja moč (Pmax)“ pomeni največjo moč v kW po navedbi proizvajalca;

3.1.8

„število vrtljajev pri največjem navoru“ pomeni vrtilno frekvenco motorja, pri kateri je iz motorja dobljen največji navor, kot določa proizvajalec;

3.1.9

„normiran navor“ pomeni navor motorja v odstotkih, normaliziran na največji razpoložljivi navor pri ustrezni vrtilni frekvenci;

3.1.10

„zahteva upravljavca“ pomeni vnos upravljavca motorja za nadzor moči motorja. Upravljavec je lahko oseba (tj. ročno) ali regulator (tj.avtomatsko), ki mehansko ali elektronsko signalizira vnos, ki zahteva moč motorja. Vnos je lahko s pedala ali signala za plin, ročice ali signala za krmiljenje lopute za zrak, ročice ali signala za gorivo, ročice ali signala za hitrost ali nastavitvene točke oziroma signala regulatorja;

3.1.11

„metoda redčenja z delnim tokom“ pomeni postopek, v katerem se loči del od skupnega pretoka izpušnih plinov in nato pred filtrom za vzorčenje delcev zmeša z ustrezno količino zraka za redčenje;

3.1.12

„preizkuševalni cikel v ustaljenem stanju z rampami“ pomeni preizkuševalni cikel z zaporedjem načinov preizkušanja motorja v ustaljenem stanju z določenimi merili vrtilne frekvence in navora v vsakem načinu ter določenimi rampami med temi načini (WHSC);

3.1.13

„nazivna vrtilna frekvenca“ pomeni največjo vrtilno frekvenco pri polni obremenitvi, ki jo omogoča regulator, kot določa proizvajalec v svoji prodajni in servisni literaturi, ali, če regulator ne obstaja, vrtilno frekvenco, pri kateri je iz motorja dobljena največja moč, kot določa proizvajalec v svoji prodajni in servisni literaturi;

3.1.14

„odzivni čas“ pomeni časovno razliko med spremembo sestavnega dela, ki se meri v referenčni točki, in odzivom sistema na 90 odstotkih končnega odčitka (t90), pri čemer je sonda za vzorčenje opredeljena kot referenčna točka, kjer je sprememba merjenega sestavnega dela najmanj 60 odstotkov obsega skale (FS) in se zgodi v manj kot 0,1 sekunde. Odzivni čas sistema sestavljata časovni zamik do sistema in čas vzpona sistema;

3.1.15

„čas vzpona“ pomeni časovno razliko med 10- in 90-odstotnim odzivom končnega odčitka (t90 – t10).

3.1.16

„kalibrirni odziv“ pomeni srednji odziv na kalibrirni plin v 30-sekundnem časovnem intervalu;

3.1.17

„specifične emisije“ pomenijo masne emisije, izražene v g/kWh;

3.1.18

„preizkuševalni cikel“ pomeni zaporedje preizkusnih točk, od katerih ima vsaka določeno vrtilno frekvenco in navor ter jim mora motor slediti v ustaljenem stanju (preizkus WHSC) ali v prehodnih pogojih delovanja (WHTC);

3.1.19

„transformacijski čas“ pomeni časovno razliko med spremembo sestavnega dela, ki se meri v referenčni točki, in odzivom sistema na 50 odstotkih končnega odčitka (t50), pri čemer je sonda za vzorčenje opredeljena kot referenčna točka. Transformacijski čas se uporablja za razvrstitev signalov različnih merilnih instrumentov;

3.1.20

„preizkuševalni cikel prehodnega stanja“ pomeni preizkuševalni cikel z zaporedjem normiranih vrednosti vrtilne frekvence in navora, ki se relativno hitro spreminjajo s časom (WHTC);

3.1.21

„ničelni odziv“ pomeni srednji odziv na ničelni plin v 30-sekundnem časovnem intervalu.

Slika 1

Slika 1

Definicije odziva sistema

Definicije odziva sistema

Image 30

3.2

| Simbol | Enota | Pojem |
| --- | --- | --- |
| a
  1 | – | naklon regresije |
| a
  0 | – | odsek regresije na osi y |
| A/F
  st | – | stehiometrično razmerje zrak-gorivo |
| c | ppm/vol % | koncentracija |
| c
  d | ppm/vol % | koncentracija na suhi osnovi |
| c
  w | ppm/vol % | koncentracija na vlažni osnovi |
| cb | ppm/vol % | koncentracija ozadja |
| C
  d | – | koeficient pretoka SSV |
| c
  gas | ppm/vol % | koncentracija plinastih sestavin |
| | delci na kubični centimeter | povprečna koncentracija delcev iz razredčenega izpušnega plina, popravljena za standardne pogoje (273,2 K in 101,33 kPa), v delcih na kubični centimeter; |
| cs,i | delci na kubični centimeter | ločeno merjenje koncentracije delcev v razredčenih izpušnih plinih iz števca delcev, popravljeno za naključnost in standardne pogoje (273,2 K in 101,33 kPa) |
| d | m | premer |
| di | | premer električne mobilnosti delcev (30, 50 ali 100 nm) |
| d
  V | m | premer grla Venturijeve cevi |
| D
  0 | m3/s | odsek na osi za kalibracijo PDP |
| D | – | faktor redčenja |
| Δt | s | časovni interval |
| e | | število delcev, izpuščenih na kWh |
| e
  gas | g/kWh | specifične emisije plinastih sestavin |
| e
  PM | g/kWh | specifične emisije delcev |
| e
  r | g/kWh | specifična emisija med regeneracijo |
| e
  w | g/kWh | tehtana specifična vrednost emisij |
| E
  CO2 | odstotek | dušenja s CO2 analizatorja NOx |
| E
  E | odstotek | učinkovitost etana |
| E
  H2O | odstotek | dušenje z vodo analizatorja NOx |
| E
  M | odstotek | učinkovitost metana |
| E
  NOx | odstotek | učinkovitost pretvornika NOx |
| f | Hz | frekvenca vzorčenja podatkov |
| f
  a | – | laboratorijski atmosferski faktor |
| F
  s | – | stehiometrični faktor |
| | – | faktor zmanjšanja povprečne koncentracije delcev izločevalca hlapnih delcev, ki je specifičen za nastavitve redčenja, uporabljene pri preizkus. |
| H
  a | g/kg | absolutna vlažnost polnilnega zraka |
| H
  d | g/kg | absolutna vlažnost redčila |
| i | – | spodnji indeks, ki označuje trenutno meritev (npr. 1 Hz) |
| k | – | kalibracijski koeficient za popravek meritev števca števila delcev na raven referenčnega instrumenta, kadar ta ni že upoštevan v števcu števila delcev. Če je kalibracijski koeficient že upoštevan v števcu števila delcev, se za k v zgornji enačbi uporabi vrednost 1 |
| k
  c | – | specifični faktor ogljika |
| k
  f,d | m3/kg goriva | dodatna gorljiva prostornina suhih izpušnih plinov |
| k
  f,w | m3/kg goriva | dodatna gorljiva prostornina mokrih izpušnih plinov |
| k
  h,D | – | korekcijski faktor zaradi vlažnosti NOx za motorje s kompresijskim vžigom |
| k
  h,G | – | korekcijski faktor zaradi vlažnosti NOx za motorje s prisilnim vžigom |
| kr | | prilagoditev regeneracije v skladu z odstavkom 6.6.2, pri motorjih brez naknadne obdelave s periodično regeneracijo je kr
  = 1 |
| k
  f,d | 2. | faktor za prilagoditev regeneracije navzdol |
| k
  r,u | 3. | faktor za prilagoditev regeneracije navzgor |
| k
  w,a | – | korekcijski faktor za preračun polnilnega zraka iz suhega v vlažno stanje |
| k
  w,d | – | korekcijski faktor za redčilo za preračun iz suhega v vlažno stanje |
| k
  w,e | – | korekcijski faktor za preračun razredčenih izpušnih plinov iz suhega v vlažno stanje |
| k
  w,r | – | korekcijski faktor za preračun nerazredčenih izpušnih plinov iz suhega v vlažno stanje |
| K
  V | – | kalibracijska funkcija CFV |
| λ | – | razmerje presežnega zraka |
| mb | mg | masa vzorca zbranih delcev redčila |
| m
  d | kg | masa vzorca redčila, ki gre skozi filtre za vzorčenje delcev |
| m
  ed | kg | skupna masa razredčenih izpušnih plinov skozi ves cikel |
| m
  edf | kg | masa ekvivalenta razredčenih izpušnih plinov v preizkuševalnem ciklu |
| m
  ew | kg | skupna masa izpušnih plinov v celotnem ciklu |
| mex | kg | skupna masa razredčenih izpušnih plinov, odvzetih iz tunela za redčenje za vzorčenje števila delcev |
| m
  f | mg | masa filtra za vzorčenje delcev |
| m
  gas | g | masa plinastih emisij v preizkuševalnem ciklu |
| mp | mg | masa vzorca zbranih delcev |
| m
  PM | g | masa emisij delcev v preizkuševalnem ciklu |
| mPM,corr | g/preizkus | masa delcev, prilagojena glede na število delcev v odvzetem pretoku vzorca |
| m
  se | kg | masa vzorca izpušnih plinov skozi ves preizkuševalni cikel |
| m
  sed | kg | masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi tunel za redčenje |
| m
  sep | kg | masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev |
| m
  ssd | kg | masa sekundarnega redčila |
| M | Nm | Navor |
| M
  a | g/mol | molska masa polnilnega zraka |
| M
  d | g/mol | molska masa redčila |
| M
  e | g/mol | molska masa izpušnih plinov |
| M
  f | Nm | navor, ki ga absorbira dodatna oprema/oprema, ki se namesti |
| M
  gas | g/mol | molska masa plinastih sestavin |
| M
  r | Nm | navor, ki ga absorbira dodatna oprema/oprema, ki se odstrani |
| N | – | število delcev, izpuščenih med preizkuševalnim ciklom |
| n | – | število meritev |
| nr | – | število meritev z regeneracijo |
| n | min–1 | vrtilna frekvenca motorja |
| n
  hi | min–1 | visoka vrtilna frekvenca motorja |
| n
  lo | min–1 | nizka vrtilna frekvenca motorja |
| n
  pref | min–1 | preferenčna vrtilna frekvenca motorja |
| n
  p | vrt/s | vrtilna frekvenca črpalke PDP |
| Ncold | – | skupno število delcev, izpuščenih med hladnim preizkuševalnim ciklom WHTC |
| Nhot | – | skupno število delcev, izpuščenih med vročim preizkuševalnim ciklom WHTC |
| Nin | | koncentracija delcev v zgornjem toku |
| Nout | | koncentracija delcev v spodnjem toku |
| p
  a | kPa | tlak nasičene pare polnilnega zraka motorja |
| p
  b | kPa | skupni atmosferski tlak |
| p
  d | kPa | tlak nasičene pare redčila |
| p
  p | kPa | absolutni tlak |
| p
  r | kPa | tlak vodne pare po hladilni kopeli |
| p
  s | kPa | suh atmosferski tlak |
| P | kW | moč |
| P
  f | kW | moč, ki jo absorbira dodatna oprema/oprema, ki se namesti |
| P
  r | kW | moč, ki jo absorbira dodatna oprema/oprema, ki se odstrani |
| qex | kg/s | stopnja masnega pretoka števila delcev |
| qm

  ad | kg/s | masni pretok polnilnega zraka na suhi osnovi |
| qm

  aw | kg/s | masni pretok polnilnega zraka na vlažni osnovi |
| qm

  Ce | kg/s | masni pretok ogljika v nerazredčenih izpušnih plinih |
| qm

  Cf | kg/s | masni pretok ogljika v motor |
| qm

  Cp | kg/s | masni pretok ogljika v sistemu redčenja z delnim tokom |
| qm

  dew | kg/s | masni pretok razredčenih izpušnih plinov na vlažni osnovi |
| qm

  dw | kg/s | masni pretok redčila na vlažni osnovi |
| qm

  edf | kg/s | ekvivalentni masni pretok razredčenih izpušnih plinov na vlažni osnovi |
| qm

  ew | kg/s | stopnja masnega pretoka izpušnih plinov na vlažni osnovi |
| qm

  ex | kg/s | masni pretok vzorca, pridobljenega iz tunela za redčenje |
| qm

  f | kg/s | masni pretok goriva |
| qm

  p | kg/s | dotok vzorca izpušnih plinov v sistem redčenja z delnim tokom |
| qsw | kg/s | stopnja masnega pretoka, ki se vrne v tunel za redčenje, da nadomesti odvzem števila delcev v vzorcu |
| qv

  CVS | m3/s | prostorninski pretok v sistemu CVS |
| qv

  s | dm3/min | pretok sistema analizatorja izpušnih plinov |
| qv

  t | cm3/min | pretok sledilnega plina |
| r2 | – | determinacijski koeficient |
| r
  d | – | razmerje redčenja |
| r
  D | – | razmerje premerov v sistemu SSV |
| r
  h | – | faktor odzivnosti ogljikovodikov pri detektorju FID |
| r
  m | – | faktor odzivnosti metanola pri detektorju FID |
| r
  p | – | razmerje tlakov v sistemu SSV |
| r
  s | – | povprečno razmerje vzorcev |
| s | | standardno odstopanje |
| | kg/m3 | gostota |
| ρe | kg/m3 | gostota izpušnih plinov |
| | – | standardno odstopanje |
| T | K | absolutna temperatura |
| T
  a | K | absolutna temperatura polnilnega zraka |
| t | s | čas |
| t
  10 | s | čas med stopničastim vhodom in 10 odstotki končnega odčitka |
| t
  50 | s | čas med stopničastim vhodom in 50 odstotki končnega odčitka |
| t
  90 | s | čas med stopničastim vhodom in 90 odstotki končnega odčitka |
| u | – | razmerje med gostotami (ali molskimi masami) sestavin plinov in izpušnim plinom, deljeno s 1 000 |
| V
  0 | m3/r | prostornina plina, načrpanega v PDP na en vrtljaj |
| V
  s | dm3 | prostornina sistema analizatorja izpušnih plinov |
| W
  act | kWh | dejansko delo v preizkuševalnem ciklu |
| Wact,cold | kWh | dejansko delo cikla med hladnim preizkuševalnim ciklom WHTC v skladu z odstavkom 7.8.6 |
| Wact, hot | kWh | dejansko delo cikla med vročim preizkuševalnim ciklom WHTC v skladu z odstavkom 7.8.6 |
| W
  ref | kWh | referenčno delo preizkuševalnega cikla |
| X
  0 | m3/r | kalibracijska funkcija PDP |

Simbol

Enota

Pojem

a
  1

–

naklon regresije

a
  0

–

odsek regresije na osi y

A/F
  st

–

stehiometrično razmerje zrak-gorivo

c

ppm/vol %

koncentracija

c
  d

ppm/vol %

koncentracija na suhi osnovi

c
  w

ppm/vol %

koncentracija na vlažni osnovi

cb

ppm/vol %

koncentracija ozadja

C
  d

–

koeficient pretoka SSV

c
  gas

ppm/vol %

koncentracija plinastih sestavin

Image 31

delci na kubični centimeter

povprečna koncentracija delcev iz razredčenega izpušnega plina, popravljena za standardne pogoje (273,2 K in 101,33 kPa), v delcih na kubični centimeter;

cs,i

delci na kubični centimeter

ločeno merjenje koncentracije delcev v razredčenih izpušnih plinih iz števca delcev, popravljeno za naključnost in standardne pogoje (273,2 K in 101,33 kPa)

d

m

premer

di

premer električne mobilnosti delcev (30, 50 ali 100 nm)

d
  V

m

premer grla Venturijeve cevi

D
  0

m3/s

odsek na osi za kalibracijo PDP

D

–

faktor redčenja

Δt

s

časovni interval

e

število delcev, izpuščenih na kWh

e
  gas

g/kWh

specifične emisije plinastih sestavin

e
  PM

g/kWh

specifične emisije delcev

e
  r

g/kWh

specifična emisija med regeneracijo

e
  w

g/kWh

tehtana specifična vrednost emisij

E
  CO2

odstotek

dušenja s CO2 analizatorja NOx

E
  E

odstotek

učinkovitost etana

E
  H2O

odstotek

dušenje z vodo analizatorja NOx

E
  M

odstotek

učinkovitost metana

E
  NOx

odstotek

učinkovitost pretvornika NOx

f

Hz

frekvenca vzorčenja podatkov

f
  a

–

laboratorijski atmosferski faktor

F
  s

–

stehiometrični faktor

Image 32

–

faktor zmanjšanja povprečne koncentracije delcev izločevalca hlapnih delcev, ki je specifičen za nastavitve redčenja, uporabljene pri preizkus.

H
  a

g/kg

absolutna vlažnost polnilnega zraka

H
  d

g/kg

absolutna vlažnost redčila

i

–

spodnji indeks, ki označuje trenutno meritev (npr. 1 Hz)

k

–

kalibracijski koeficient za popravek meritev števca števila delcev na raven referenčnega instrumenta, kadar ta ni že upoštevan v števcu števila delcev. Če je kalibracijski koeficient že upoštevan v števcu števila delcev, se za k v zgornji enačbi uporabi vrednost 1

k
  c

–

specifični faktor ogljika

k
  f,d

m3/kg goriva

dodatna gorljiva prostornina suhih izpušnih plinov

k
  f,w

m3/kg goriva

dodatna gorljiva prostornina mokrih izpušnih plinov

k
  h,D

–

korekcijski faktor zaradi vlažnosti NOx za motorje s kompresijskim vžigom

k
  h,G

–

korekcijski faktor zaradi vlažnosti NOx za motorje s prisilnim vžigom

kr

prilagoditev regeneracije v skladu z odstavkom 6.6.2, pri motorjih brez naknadne obdelave s periodično regeneracijo je kr
  = 1

k
  f,d

2.

faktor za prilagoditev regeneracije navzdol

k
  r,u

3.

faktor za prilagoditev regeneracije navzgor

k
  w,a

–

korekcijski faktor za preračun polnilnega zraka iz suhega v vlažno stanje

k
  w,d

–

korekcijski faktor za redčilo za preračun iz suhega v vlažno stanje

k
  w,e

–

korekcijski faktor za preračun razredčenih izpušnih plinov iz suhega v vlažno stanje

k
  w,r

–

korekcijski faktor za preračun nerazredčenih izpušnih plinov iz suhega v vlažno stanje

K
  V

–

kalibracijska funkcija CFV

λ

–

razmerje presežnega zraka

mb

mg

masa vzorca zbranih delcev redčila

m
  d

kg

masa vzorca redčila, ki gre skozi filtre za vzorčenje delcev

m
  ed

kg

skupna masa razredčenih izpušnih plinov skozi ves cikel

m
  edf

kg

masa ekvivalenta razredčenih izpušnih plinov v preizkuševalnem ciklu

m
  ew

kg

skupna masa izpušnih plinov v celotnem ciklu

mex

kg

skupna masa razredčenih izpušnih plinov, odvzetih iz tunela za redčenje za vzorčenje števila delcev

m
  f

mg

masa filtra za vzorčenje delcev

m
  gas

g

masa plinastih emisij v preizkuševalnem ciklu

mp

mg

masa vzorca zbranih delcev

m
  PM

g

masa emisij delcev v preizkuševalnem ciklu

mPM,corr

g/preizkus

masa delcev, prilagojena glede na število delcev v odvzetem pretoku vzorca

m
  se

kg

masa vzorca izpušnih plinov skozi ves preizkuševalni cikel

m
  sed

kg

masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi tunel za redčenje

m
  sep

kg

masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev

m
  ssd

kg

masa sekundarnega redčila

M

Nm

Navor

M
  a

g/mol

molska masa polnilnega zraka

M
  d

g/mol

molska masa redčila

M
  e

g/mol

molska masa izpušnih plinov

M
  f

Nm

navor, ki ga absorbira dodatna oprema/oprema, ki se namesti

M
  gas

g/mol

molska masa plinastih sestavin

M
  r

Nm

navor, ki ga absorbira dodatna oprema/oprema, ki se odstrani

N

–

število delcev, izpuščenih med preizkuševalnim ciklom

n

–

število meritev

nr

–

število meritev z regeneracijo

n

min–1

vrtilna frekvenca motorja

n
  hi

min–1

visoka vrtilna frekvenca motorja

n
  lo

min–1

nizka vrtilna frekvenca motorja

n
  pref

min–1

preferenčna vrtilna frekvenca motorja

n
  p

vrt/s

vrtilna frekvenca črpalke PDP

Ncold

–

skupno število delcev, izpuščenih med hladnim preizkuševalnim ciklom WHTC

Nhot

–

skupno število delcev, izpuščenih med vročim preizkuševalnim ciklom WHTC

Nin

koncentracija delcev v zgornjem toku

Nout

koncentracija delcev v spodnjem toku

p
  a

kPa

tlak nasičene pare polnilnega zraka motorja

p
  b

kPa

skupni atmosferski tlak

p
  d

kPa

tlak nasičene pare redčila

p
  p

kPa

absolutni tlak

p
  r

kPa

tlak vodne pare po hladilni kopeli

p
  s

kPa

suh atmosferski tlak

P

kW

moč

P
  f

kW

moč, ki jo absorbira dodatna oprema/oprema, ki se namesti

P
  r

kW

moč, ki jo absorbira dodatna oprema/oprema, ki se odstrani

qex

kg/s

stopnja masnega pretoka števila delcev

qm

  ad

kg/s

masni pretok polnilnega zraka na suhi osnovi

qm

  aw

kg/s

masni pretok polnilnega zraka na vlažni osnovi

qm

  Ce

kg/s

masni pretok ogljika v nerazredčenih izpušnih plinih

qm

  Cf

kg/s

masni pretok ogljika v motor

qm

  Cp

kg/s

masni pretok ogljika v sistemu redčenja z delnim tokom

qm

  dew

kg/s

masni pretok razredčenih izpušnih plinov na vlažni osnovi

qm

  dw

kg/s

masni pretok redčila na vlažni osnovi

qm

  edf

kg/s

ekvivalentni masni pretok razredčenih izpušnih plinov na vlažni osnovi

qm

  ew

kg/s

stopnja masnega pretoka izpušnih plinov na vlažni osnovi

qm

  ex

kg/s

masni pretok vzorca, pridobljenega iz tunela za redčenje

qm

  f

kg/s

masni pretok goriva

qm

  p

kg/s

dotok vzorca izpušnih plinov v sistem redčenja z delnim tokom

qsw

kg/s

stopnja masnega pretoka, ki se vrne v tunel za redčenje, da nadomesti odvzem števila delcev v vzorcu

qv

  CVS

m3/s

prostorninski pretok v sistemu CVS

qv

  s

dm3/min

pretok sistema analizatorja izpušnih plinov

qv

  t

cm3/min

pretok sledilnega plina

r2

–

determinacijski koeficient

r
  d

–

razmerje redčenja

r
  D

–

razmerje premerov v sistemu SSV

r
  h

–

faktor odzivnosti ogljikovodikov pri detektorju FID

r
  m

–

faktor odzivnosti metanola pri detektorju FID

r
  p

–

razmerje tlakov v sistemu SSV

r
  s

–

povprečno razmerje vzorcev

s

standardno odstopanje

kg/m3

gostota

ρe

kg/m3

gostota izpušnih plinov

–

standardno odstopanje

T

K

absolutna temperatura

T
  a

K

absolutna temperatura polnilnega zraka

t

s

čas

t
  10

s

čas med stopničastim vhodom in 10 odstotki končnega odčitka

t
  50

s

čas med stopničastim vhodom in 50 odstotki končnega odčitka

t
  90

s

čas med stopničastim vhodom in 90 odstotki končnega odčitka

u

–

razmerje med gostotami (ali molskimi masami) sestavin plinov in izpušnim plinom, deljeno s 1 000

V
  0

m3/r

prostornina plina, načrpanega v PDP na en vrtljaj

V
  s

dm3

prostornina sistema analizatorja izpušnih plinov

W
  act

kWh

dejansko delo v preizkuševalnem ciklu

Wact,cold

kWh

dejansko delo cikla med hladnim preizkuševalnim ciklom WHTC v skladu z odstavkom 7.8.6

Wact, hot

kWh

dejansko delo cikla med vročim preizkuševalnim ciklom WHTC v skladu z odstavkom 7.8.6

W
  ref

kWh

referenčno delo preizkuševalnega cikla

X
  0

m3/r

kalibracijska funkcija PDP

3.3

| w
  ALF | vsebnost vodika v gorivu, v % mase |
| --- | --- |
| w
  BET | vsebnost ogljika v gorivu, v % mase |
| w
  GAM | vsebnost žvepla v gorivu, v % mase |
| w
  DEL | vsebnost dušika v gorivu, v % mase |
| w
  EPS | vsebnost kisika v gorivu, v % mase α |
| α | molarno razmerje vodika (H/C) |
| γ | molarno razmerje žvepla (S/C) |
| δ | molarno razmerje dušika (N/C) |
| ε | molarno razmerje kisika (O/C) |
| Nanaša se na gorivo CHαOεNδSγ. |

w
  ALF

vsebnost vodika v gorivu, v % mase

w
  BET

vsebnost ogljika v gorivu, v % mase

w
  GAM

vsebnost žvepla v gorivu, v % mase

w
  DEL

vsebnost dušika v gorivu, v % mase

w
  EPS

vsebnost kisika v gorivu, v % mase α

α

molarno razmerje vodika (H/C)

γ

molarno razmerje žvepla (S/C)

δ

molarno razmerje dušika (N/C)

ε

molarno razmerje kisika (O/C)

Nanaša se na gorivo CHαOεNδSγ.

3.4

| C1 | ogljikovodik, ekvivalenten ogljiku 1 |
| --- | --- |
| CH4 | metan |
| C2H6 | etan |
| C3H8 | propan |
| CO | ogljikov monoksid |
| CO2 | ogljikov dioksid |
| DOP | dioktilftalat |
| HC | ogljikovodiki |
| H2O | voda |
| NMHC | nemetanski ogljikovodiki |
| NOx | dušikovi oksidi |
| NO | dušikov oksid |
| NO2 | dušikov dioksid |
| PM | trdni delci |

C1

ogljikovodik, ekvivalenten ogljiku 1

CH4

metan

C2H6

etan

C3H8

propan

CO

ogljikov monoksid

CO2

ogljikov dioksid

DOP

dioktilftalat

HC

ogljikovodiki

H2O

voda

NMHC

nemetanski ogljikovodiki

NOx

dušikovi oksidi

NO

dušikov oksid

NO2

dušikov dioksid

PM

trdni delci

3.5

| CPV | Venturijeva cev s kritičnim pretokom |
| --- | --- |
| CLD | kemiluminescenčni detektor |
| CVS | vzorčenje s konstantno prostornino |
| deNOx | sistem za naknadno obdelavo NOX |
| EGR | vračanje izpušnih plinov |
| ET | cev za izhlapevanje |
| FID | plamensko-ionizacijski detektor |
| FTIR | Fourierjev transformacijski infrardeči analizator |
| GC | plinski kromatograf |
| HCLD | ogrevani kemiluminescenčni detektor |
| HFID | ogrevani plamensko-ionizacijski detektor |
| LDS | spektrometer z laserskimi diodami |
| UNP | utekočinjeni naftni plin |
| NDIR | nedisperzni infrardeči (analizator) |
| ZP | zemeljski plin |
| NMC | izločevalnik nemetanov |
| OT | izhodna cev |
| PDP | volumetrična črpalka |
| odstotek FS | odstotek polnega odklona |
| PCF | predklasifikator delcev |
| PFS | sistem z delnim tokom |
| PNC | števec števila delcev |
| PND | redčilo števila delcev |
| PTS | sistem za prenos delcev |
| PTT | cev za prenos delcev |
| SSV | Venturijeva cev s podzvočnim pretokom |
| VGT | turbina s spremenljivo geometrijo |
| VPR | izločevalnik hlapnih delcev |
| WHSC | svetovno harmonizirani vozni cikel ustaljenega stanja |
| WHTC | svetovno harmonizirani prehodni vozni cikel |

CPV

Venturijeva cev s kritičnim pretokom

CLD

kemiluminescenčni detektor

CVS

vzorčenje s konstantno prostornino

deNOx

sistem za naknadno obdelavo NOX

EGR

vračanje izpušnih plinov

ET

cev za izhlapevanje

FID

plamensko-ionizacijski detektor

FTIR

Fourierjev transformacijski infrardeči analizator

GC

plinski kromatograf

HCLD

ogrevani kemiluminescenčni detektor

HFID

ogrevani plamensko-ionizacijski detektor

LDS

spektrometer z laserskimi diodami

UNP

utekočinjeni naftni plin

NDIR

nedisperzni infrardeči (analizator)

ZP

zemeljski plin

NMC

izločevalnik nemetanov

OT

izhodna cev

PDP

volumetrična črpalka

odstotek FS

odstotek polnega odklona

PCF

predklasifikator delcev

PFS

sistem z delnim tokom

PNC

števec števila delcev

PND

redčilo števila delcev

PTS

sistem za prenos delcev

PTT

cev za prenos delcev

SSV

Venturijeva cev s podzvočnim pretokom

VGT

turbina s spremenljivo geometrijo

VPR

izločevalnik hlapnih delcev

WHSC

svetovno harmonizirani vozni cikel ustaljenega stanja

WHTC

svetovno harmonizirani prehodni vozni cikel

4.

Sistem motorja se načrtuje, izdela, sestavi in namesti tako, da se omogoči skladnost motorja med normalno uporabo z določbami iz te priloge v življenjski dobi, kot je opredeljeno v tem pravilniku, vključno s časom, ko je vgrajen v vozilo.

5.

Zahteve glede delovanja

5.1

Emisije plinastih in trdnih onesnaževal iz motorja se določijo v preizkuševalnih ciklih WHTC in WHSC, kot je opisano v odstavku 7. Sistemi merjenja izpolnjujejo zahteve za linearnost iz odstavka 9.2 in določbe iz odstavka 9.3 (Merjenje plinastih emisij), odstavka 9.4 (Merjenje delcev) ter Dodatka 2 k tej prilogi.

Homologacijski organ lahko homologira tudi druge sisteme ali analizatorje, če ugotovi, da dajejo enakovredne rezultate v skladu z odstavkom 5.1.1.

5.1.1

Ugotavljanje enakovrednosti sistemov temelji na študiji korelacije med obravnavanim sistemom in enim od sistemov iz te priloge na podlagi sedmih (ali več) parov vzorcev.

„Rezultati“ se nanašajo na vrednost uteženih emisij posameznega cikla. Korelacijsko preizkušanje je treba izvesti v istem laboratoriju, preizkusni komori in na istem motorju, zaželeno je tudi, da poteka sočasno. Enakovrednost povprečij parov vzorcev se določi s pomočjo statističnih podatkov F-testa in t-testa, kot so opisani v odstavku A.3.3 Dodatka 3, dobljenih v zgoraj opisanih pogojih laboratorijskega preizkusnega prostora in motorja. Odstopanja se določijo v skladu z ISO 5725 in se ne vključijo v bazo podatkov. Sisteme, ki se bodo uporabili za korelacijsko preizkušanje, odobri homologacijski organ.

5.2

Družina motorjev

5.2.1

Družino motorjev označujejo konstrukcijski parametri. Ti so skupni vsem motorjem znotraj družine. Proizvajalec motorja lahko določi, kateri motorji pripadajo družini motorjev, pod pogojem, da so upoštevana merila za članstvo iz odstavka 5.2.3. Družino motorjev potrdi homologacijski organ. Proizvajalec homologacijskemu organu zagotovi ustrezne podatke v zvezi z ravnmi emisij članov družine motorjev.

5.2.2

V nekaterih primerih je mogoče medsebojno učinkovanje parametrov. To je treba upoštevati, da se tako zagotovi, da bodo v isto družino motorjev vključeni le motorji s podobnimi značilnostmi emisije izpušnih plinov. Te primere proizvajalec opredeli in o njih uradno obvesti homologacijski organ. To se nato upošteva kot merilo za oblikovanje nove družine motorjev.

V primeru naprav ali lastnosti, ki niso naštete v odstavku 5.2.3 in ki močno vplivajo na raven emisij, proizvajalec to opremo identificira na podlagi dobre inženirske prakse in o njej uradno obvesti homologacijski organ. To se nato upošteva kot merilo za oblikovanje nove družine motorjev.

Poleg parametrov iz odstavka 5.2.3 lahko proizvajalec uvede dodatna merila, ki omogočajo opredelitev družin bolj omejene velikosti. Ti parametri niso nujno parametri, ki vplivajo na raven emisij.

5.2.3

Parametri, ki opredeljujejo družino motorjev

5.2.3.1

| (a) | dvotaktni cikel; |
| --- | --- |

(a)

dvotaktni cikel;

| (b) | štiritaktni cikel; |
| --- | --- |

(b)

štiritaktni cikel;

| (c) | rotacijski motor; |
| --- | --- |

(c)

rotacijski motor;

| (d) | drugo. |
| --- | --- |

(d)

drugo.

5.2.3.2

Konfiguracija valjev

5.2.3.2.1

| (a) | V; |
| --- | --- |

(a)

V;

| (b) | v vrsti; |
| --- | --- |

(b)

v vrsti;

| (c) | radialna; |
| --- | --- |

(c)

radialna;

| (d) | drugo (F, W itd.). |
| --- | --- |

(d)

drugo (F, W itd.).

5.2.3.2.2

Motorji z enakim blokom lahko spadajo v isto družino, če so njihove mere od sredine do sredine premera valja enake.

5.2.3.3

| (a) | zrak; |
| --- | --- |

(a)

zrak;

| (b) | voda; |
| --- | --- |

(b)

voda;

| (c) | olje. |
| --- | --- |

(c)

olje.

5.2.3.4

Gibna prostornina posameznega valja

5.2.3.4.1

Šteje se, da motorji z gibno prostornino enotnega valja ≥ 0,75 dm3 pripadajo isti družini motorjev, če razpon gibnih prostornin njihovih posameznih valjev ne presega 15 % gibne prostornine največjega posameznega valja v družini motorjev.

5.2.3.4.2

Šteje se, da motorji z gibno prostornino enotnega valja < 0,75 dm3 pripadajo isti družini motorjev, če razpon gibnih prostornin njihovih posameznih valjev ne presega 30 % gibne prostornine največjega posameznega valja v družini motorjev.

5.2.3.4.3

Šteje se, da motorji z gibno prostornino posameznega valja, ki presega meje iz odstavkov 5.2.3.4.1 in 5.2.3.4.2, lahko pripadajo isti družini, če to odobri homologacijski organ. Odobritev mora temeljiti na tehničnih elementih (izračunih, simulacijah, eksperimentalnih rezultatih itd.), ki dokazujejo, da prekoračitev meja nima znatnega vpliva na emisije izpušnih plinov.

5.2.3.5

| (a) | atmosfersko polnjenje; |
| --- | --- |

(a)

atmosfersko polnjenje;

| (b) | tlačno polnjenje; |
| --- | --- |

(b)

tlačno polnjenje;

| (c) | tlačno polnjenje s hladilnikom polnilnega (stisnjenega) zraka. |
| --- | --- |

(c)

tlačno polnjenje s hladilnikom polnilnega (stisnjenega) zraka.

5.2.3.6

| (a) | dizelsko gorivo; |
| --- | --- |

(a)

dizelsko gorivo;

| (b) | zemeljski plin (ZP); |
| --- | --- |

(b)

zemeljski plin (ZP);

| (c) | utekočinjeni naftni plin (UNP); |
| --- | --- |

(c)

utekočinjeni naftni plin (UNP);

| (d) | etanol. |
| --- | --- |

(d)

etanol.

5.2.3.7

| (a) | odprta komora; |
| --- | --- |

(a)

odprta komora;

| (b) | deljena komora; |
| --- | --- |

(b)

deljena komora;

| (c) | druge vrste. |
| --- | --- |

(c)

druge vrste.

5.2.3.8

| (a) | prisilni vžig; |
| --- | --- |

(a)

prisilni vžig;

| (b) | kompresijski vžig. |
| --- | --- |

(b)

kompresijski vžig.

5.2.3.9

| (a) | konfiguracija; |
| --- | --- |

(a)

konfiguracija;

| (b) | število ventilov na valj. |
| --- | --- |

(b)

število ventilov na valj.

5.2.3.10

| (a) | napajanje s tekočim gorivom:


  (i) | tlačilka in (visokotlačni) vod ter vbrizgalna šoba; |
| --- | --- | --- |

(a)

napajanje s tekočim gorivom:

(i)

tlačilka in (visokotlačni) vod ter vbrizgalna šoba;

| (ii) | vrstna ali razdelilna tlačilka; |
| --- | --- |

(ii)

vrstna ali razdelilna tlačilka;

| (iii) | enotna tlačilka ali enotna šoba; |
| --- | --- |

(iii)

enotna tlačilka ali enotna šoba;

| (iv) | skupni vod; |
| --- | --- |

(iv)

skupni vod;

| (v) | uplinjači; |
| --- | --- |

(v)

uplinjači;

| (vi) | drugo; |
| --- | --- |

(vi)

drugo;

| (b) | napajanje s plinskim gorivom:


  (i) | plinastim; |
| --- | --- | --- |

(b)

napajanje s plinskim gorivom:

(i)

plinastim;

| (ii) | tekočim; |
| --- | --- |

(ii)

tekočim;

| (iii) | mešalne enote; |
| --- | --- |

(iii)

mešalne enote;

| (iv) | drugo; |
| --- | --- |

(iv)

drugo;

| (c) | druge vrste. |
| --- | --- |

(c)

druge vrste.

5.2.3.11

| (a) | vračanje izpušnih plinov (EGR); |
| --- | --- |

(a)

vračanje izpušnih plinov (EGR);

| (b) | vbrizgavanje vode; |
| --- | --- |

(b)

vbrizgavanje vode;

| (c) | vbrizgavanje zraka; |
| --- | --- |

(c)

vbrizgavanje zraka;

| (d) | drugo. |
| --- | --- |

(d)

drugo.

5.2.3.12

Prisotnost ali odsotnost elektronske krmilne enote (ECU) v motorju je osnovni parameter družine.

Pri elektronsko krmiljenih motorjih mora proizvajalec predložiti tehnične elemente, ki pojasnjujejo razvrstitev teh motorjev v isto družino, tj. razloge, zaradi katerih se lahko pričakuje, da bodo ti motorji izpolnjevali enake zahteve glede emisij.

Ti elementi so lahko izračuni, simulacije, ocene, opis parametrov vbrizgavanja, rezultati preizkusov itd.

Primeri krmiljenih funkcij so:

| (a) | časovno usklajevanje; |
| --- | --- |

(a)

časovno usklajevanje;

| (b) | tlak vbrizgavanja; |
| --- | --- |

(b)

tlak vbrizgavanja;

| (c) | večkratni vbrizg; |
| --- | --- |

(c)

večkratni vbrizg;

| (d) | tlak polnilnega zraka; |
| --- | --- |

(d)

tlak polnilnega zraka;

| (e) | VGT; |
| --- | --- |

(e)

VGT;

| (f) | EGR. |
| --- | --- |

(f)

EGR.

5.2.3.13

Funkcija in kombinacija naslednjih naprav se štejeta kot merili za članstvo v družini motorjev:

| (a) | oksidacijski katalizator; |
| --- | --- |

(a)

oksidacijski katalizator;

| (b) | tristezni katalizator; |
| --- | --- |

(b)

tristezni katalizator;

| (c) | sistem za odstranjevanje NOx s selektivno redukcijo NOx (dodatek reducenta); |
| --- | --- |

(c)

sistem za odstranjevanje NOx s selektivno redukcijo NOx (dodatek reducenta);

| (d) | drugi sistemi za odstranjevanje NOx; |
| --- | --- |

(d)

drugi sistemi za odstranjevanje NOx;

| (e) | filter za delce s pasivno regeneracijo; |
| --- | --- |

(e)

filter za delce s pasivno regeneracijo;

| (f) | filter za delce z aktivno regeneracijo; |
| --- | --- |

(f)

filter za delce z aktivno regeneracijo;

| (g) | drugi filtri za delce; |
| --- | --- |

(g)

drugi filtri za delce;

| (h) | druge naprave. |
| --- | --- |

(h)

druge naprave.

Kadar je motor certificiran brez sistema za naknadno obdelavo kot osnovni motor ali kot član družine, je ta motor, če je opremljen z oksidacijskim katalizatorjem, mogoče vključiti v isto družino motorjev, če ne zahteva drugačnih lastnosti goriva.

Če zahtevajo specifične lastnosti goriva (npr. filtri za delce zahtevajo posebne aditive v gorivu, da se zagotovi postopek regeneracije), mora odločitev o vključitvi motorja v isto družino temeljiti na tehničnih elementih, kot jih je predvidel proizvajalec. Ti elementi morajo pokazati, da je predvidena raven emisij opremljenega motorja skladna z enako mejno vrednostjo kot neopremljeni motor.

Kadar je motor certificiran s sistemom za naknadno obdelavo kot osnovni motor ali kot član družine, katere osnovni motor je opremljen z enakim sistemom za naknadno obdelavo, ta motor, če je opremljen s sistemom za naknadno obdelavo, ne sme biti vključen v isto družino motorjev.

5.2.4

Izbira osnovnega motorja

5.2.4.1

Ko homologacijski organ potrdi družino motorjev, je treba izbrati osnovni motor družine, pri čemer je primarno merilo za to izbiro največja dobava goriva na gib pri vrtilni frekvenci pri največjem deklariranem navoru. Če je pri dveh ali več motorjih vrednost za to primarno merilo enaka, se osnovni motor izbere z uporabo sekundarnega merila, ki je največja dobava goriva na gib pri nazivni vrtilni frekvenci.

5.2.4.2

Ko homologacijski organ potrdi družino motorjev, je treba izbrati osnovni motor družine, pri čemer je primarno merilo za izbiro največja gibna prostornina. Če to primarno merilo izpolnjujeta dva ali več motorjev, se osnovni motor izbere z uporabo sekundarnega merila, in sicer v naslednjem vrstnem redu:

| (a) | največja dobava goriva na gib pri vrtilni frekvenci pri deklarirani nazivni moči; |
| --- | --- |

(a)

največja dobava goriva na gib pri vrtilni frekvenci pri deklarirani nazivni moči;

| (b) | največji predvžig; |
| --- | --- |

(b)

največji predvžig;

| (c) | najnižji delež EGR. |
| --- | --- |

(c)

najnižji delež EGR.

5.2.4.3

Homologacijski organ lahko ugotovi, da je mogoče raven najslabše emisije najbolje določiti s preizkušanjem dodatnih motorjev. V tem primeru mora proizvajalec motorja predložiti ustrezne podatke za določitev motorjev znotraj družine, za katere je verjetno, da imajo najvišjo raven emisij.

Če imajo motorji znotraj družine še druge lastnosti, za katere bi lahko šteli, da vplivajo na emisije izpušnih plinov, je treba pri izbiri osnovnega motorja tudi te lastnosti opredeliti in upoštevati.

Če motorji znotraj družine izpolnjujejo enake emisijske vrednosti v različnih obdobjih življenjske dobe, je treba to upoštevati pri izboru osnovnega motorja.

6.

Preizkusni pogoji

6.1

V skladu z naslednjimi določbami se izmerita absolutna temperatura (Ta) polnilnega zraka pri vstopu v motor, izražena v kelvinih, in suh atmosferski tlak (p
  s), izražen v kPa, ter določi parameter f
  a. Pri večvaljnih motorjih, ki imajo ločene skupine polnilnih zbiralnikov, kot npr. pri konfiguraciji "V" motorjev, se upošteva povprečna temperatura v posameznih skupinah. O parametru f
  a je treba poročati skupaj z rezultati preizkusa. Za boljšo ponovljivost in obnovljivost rezultatov preizkusa se priporoča, da je parameter f
  a tak, da je: 0,93 ≤ f
  a ≤ 1,07.

| (a) | Motorji s kompresijskim vžigom vžig:
  Sesalni in mehansko tlačno polnjeni motorji:


  (1)
  Motorji s turbinskim polnilnikom s hlajenjem polnilnega zraka ali brez njega:


  (2) |
| --- | --- |

(a)

Motorji s kompresijskim vžigom vžig:

Sesalni in mehansko tlačno polnjeni motorji:

Image 33
  (1)

Motorji s turbinskim polnilnikom s hlajenjem polnilnega zraka ali brez njega:

Image 34
  (2)

| (b) | Motorji s prisilnim vžigom:


  (3) |
| --- | --- |

(b)

Motorji s prisilnim vžigom:

Image 35
  (3)

6.2

Temperatura polnilnega (stisnjenega) zraka se zabeleži in mora biti pri nazivni vrtilni frekvenci ter polni obremenitvi v območju ±5 K od najvišje temperature polnilnega (stisnjenega) zraka po navedbi proizvajalca. Temperatura hladilnega sredstva je najmanj 293 K (20 °C).

Če se uporabi sistem preizkusnega laboratorija ali zunanje puhalo, mora biti pretok hladilnega sredstva nastavljen tako, da doseže temperaturo polnilnega (stisnjenega) zraka pri nazivni vrtilni frekvenci in polni obremenitvi v območju ±5 K od najvišje temperature polnilnega (stisnjenega) zraka po navedbi proizvajalca. Temperatura hladilnega sredstva in pretok hladilnega sredstva hladilnika polnilnega (stisnjenega) zraka na zgoraj nastavljeni točki morata biti enaka med celotnim preizkuševalnim ciklom, če to ne povzroči nereprezentativne prekomerne ohladitve polnilnega (stisnjenega) zraka. Prostornina hladilnika polnilnega (stisnjenega) zraka mora temeljiti na dobri inženirski praksi in biti reprezentativna za vgradnjo proizvodnega motorja v uporabi. Sistem laboratorija mora biti zasnovan tako, da se čim bolj zmanjša zbiranje kondenzata. Pred preizkusom emisij je treba nabrani kondenzat odvesti in vse odvodne kanale popolnoma zapreti.

Če proizvajalec motorja navede mejne vrednosti padca tlaka v sistemu hlajenja polnilnega zraka, se zagotovi, da je padec tlaka v sistemu hlajenja polnilnega zraka pri pogojih motorja, ki jih določi proizvajalec, znotraj omejitev proizvajalca. Padec tlaka se izmeri na mestih, ki jih je določil proizvajalec.

6.3

Osnova za merjenje specifičnih emisij je moč motorja in delo cikla, kot sta določena v skladu z odstavki 6.3.1 do 6.3.5.

6.3.1

Motor se preizkusi z dodatno opremo/opremo iz Dodatka 6.

Če dodatna oprema/oprema ni nameščena v skladu z zahtevami, se njena moč upošteva v skladu z odstavki 6.3.2 do 6.3.5.

6.3.2

Če dodatne opreme/opreme, zahtevane v skladu z Dodatkom 6 k tej prilogi ni primerno namestiti na preizkusno napravo, se moč, ki jo absorbira ta oprema, ugotovi in odšteje od izmerjene moči motorja (referenčne in dejanske) v celotnem območju vrtilne frekvence motorja WHTC in preizkusnih vrtilnih frekvencah WHSC.

6.3.3

Kadar dodatne opreme, ki v skladu z Dodatkom 6 k tej prilogi ni zahtevana, ni mogoče odstraniti, se moč, ki jo ta oprema absorbira, ugotovi in prišteje izmerjeni moči motorja (referenčni in dejanski) v celotnem območju vrtilne frekvence motorja WHTC in preizkusnih vrtilnih frekvencah WHSC. Če je ta vrednost večja od 3 % največje moči pri preizkusni vrtilni frekvenci, se predloži homologacijskemu organu.

6.3.4

Moč, ki jo absorbira dodatna oprema/oprema, se določi le, če:

| (a) | dodatna oprema/oprema, zahtevana v skladu z Dodatkom 6 k tej prilogi ni nameščena na motor
  in/ali |
| --- | --- |

(a)

dodatna oprema/oprema, zahtevana v skladu z Dodatkom 6 k tej prilogi ni nameščena na motor

in/ali

| (b) | je na motor nameščena dodatna oprema/oprema, ki ni zahtevana v skladu z Dodatkom 6 k tej prilogi. |
| --- | --- |

(b)

je na motor nameščena dodatna oprema/oprema, ki ni zahtevana v skladu z Dodatkom 6 k tej prilogi.

Vrednosti moči dodatne opreme in metodo merjenja/računanja za določanje moči dodatne opreme predloži proizvajalec motorja za celotno območje delovanja preizkuševalnih ciklov, pri čemer jih odobri homologacijski organ.

6.3.5

Izračun referenčnega in dejanskega dela cikla (glej odstavka 7.4.8 in 7.8.6) temelji na moči motorja v skladu z odstavkom 6.3.1. V tem primeru sta P
  f in P
  r iz enačbe 4 nič, P pa je enako P
  m.

Če je dodatna oprema/oprema nameščena v skladu z odstavkoma 6.3.2 in/ali 6.3.3, se moč, ki jo ta oprema absorbira, uporabi za korekcijo vsake trenutne vrednosti moči v ciklu Pm,i na naslednji način:

Image 36
  (4)

pri čemer je:

| P
  m,i | izmerjena moč motorja v kW |
| --- | --- |
| P
  f,i | moč, ki jo absorbira dodatna oprema/oprema, ki se namesti, v kW; |
| P
  r,i | moč, ki jo absorbira dodatna oprema/oprema, ki se odstrani, v kW. |

P
  m,i

izmerjena moč motorja v kW

P
  f,i

moč, ki jo absorbira dodatna oprema/oprema, ki se namesti, v kW;

P
  r,i

moč, ki jo absorbira dodatna oprema/oprema, ki se odstrani, v kW.

6.4

Uporabi se tak sistem za dovajanje zraka v motor ali tak sistem preizkusnega laboratorija, katerega sesalni upor je v območju ±300 Pa največje vrednosti, kot jo določa proizvajalec za čisti zračni filter pri nazivni vrtilni frekvenci in polni obremenitvi. Statični diferenčni tlak omejitve se izmeri na mestu, ki ga določi proizvajalec.

6.5

Uporabi se izpušni sistem motorja ali sistem preizkusnega laboratorija, katerega protitlak v izpušnem sistemu je med 80 in 100 odstotki največje vrednosti pri nazivni vrtilni frekvenci in polni obremenitvi, kot določa proizvajalec. Če je največja omejitev 5 kPa ali manj, nastavljena točka ne sme biti manjša od 1,0 kPa od največje omejitve. Izpušni sistem je v skladu z zahtevami za vzorčenje izpušnih plinov, določenimi v odstavkih 9.3.10 in 9.3.11.

6.6

Če je motor opremljen s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov, mora imeti izpušna cev enak premer, kot se dejansko uporablja na motorju ali kot ga je določil proizvajalec, za najmanj štiri premere cevi v smeri proti toku razširjenega dela, ki vsebuje napravo za naknadno obdelavo. Razdalja od prirobnice izpušnega kolektorja ali izstopa turbopuhala do naprave za naknadno obdelavo izpušnih plinov je enaka kot pri konfiguraciji vozila ali v okviru proizvajalčevih specifikacij glede razdalje. Pri protitlaku v izpušnem sistemu ali njegovi omejitvi je treba upoštevati ista merila kot zgoraj, pri čemer se ta protitlak lahko nastavi z ventilom. Pri napravah za naknadno obdelavo s spremenljivo omejitvijo je največja omejitev izpušnih plinov navedena pri pogoju naknadne obdelave (raven razbarvanja/staranja in regeneracije/obremenitve), kot določa proizvajalec. Če je največja omejitev 5 kPa ali manj, nastavljena točka ne sme biti manjša od 1,0 kPa od največje omejitve. Posoda za naknadno obdelavo se lahko med navideznimi preizkusi in med določanjem karakterističnega diagrama motorja odstrani in zamenja z enakovredno posodo, ki ima katalitično neaktivno podlago.

Emisije, izmerjene v preizkuševalnem ciklu, morajo biti reprezentativne za emisije v uporabi. Če je motor opremljen s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki zahteva porabo reagenta, proizvajalec določi reagent, ki se uporablja pri vseh preizkusih, proizvajalec.

Motorji, opremljeni s sistemi za naknadno obdelavo izpušnih plinov s stalno regeneracijo, ne zahtevajo posebnega preizkuševalnega postopka, vendar je treba postopek regeneracije prikazati v skladu z odstavkom 6.6.1.

Pri motorjih, opremljenih s sistemi za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki so periodično regenerirani, kot je opisano v odstavku 6.6.2, se rezultati emisij prilagodijo tako, da upoštevajo regeneracije. V tem primeru je povprečna emisija odvisna od pogostosti regeneracije z vidika deleža preizkusov, v katerih pride do regeneracije.

6.6.1

Emisije se izmerijo na sistemu za naknadno obdelavo, ki je bil stabiliziran, tako da je obnašanje emisij ponovljivo. Postopek regeneracije je treba opraviti vsaj enkrat v preizkusu WHTC po vročem zagonu, pri čemer mora proizvajalec deklarirati normalne pogoje, v katerih pride do regeneracije (obremenitev s sajami, temperatura, protitlak v izpušnem sistemu itd.).

Da se dokaže stalnost postopka regeneracije, se izvedejo najmanj trije preizkusi WHTC po vročem zagonu. V tem prikazu se motor ogreje v skladu z odstavkom 7.4.1, zaustavi se v skladu z odstavkom 7.6.3 in zažene se prvi preizkus WHTC po vročem zagonu. Naslednji preizkusi po vročem zagonu se začnejo po zaustavitvi v skladu z odstavkom 7.6.3. Med preizkusi se beležijo temperature in tlaki izpušnih plinov (temperatura pred in za sistemom za naknadno obdelavo, protitlak v izpušnem sistemu itd.).

Če med preizkusom pride do pogojev, ki jih deklarira proizvajalec, in rezultati treh (ali več) preizkusov WHTC po vročem zagonu ne odstopajo za več kot ±25 odstotkov ali 0,005 g/kWh, kar koli od tega je večje, se sistem za naknadno obdelavo obravnava kot tip s stalno regeneracijo, pri čemer se uporabljajo splošne določbe o preizkusih iz odstavka 7.6 (WHTC) in odstavka 7.7 (WHSC).

Če ima sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov varnostno fazo, ki se preklopi v fazo periodične regeneracije, ga je treba preveriti v skladu z odstavkom 6.6.2. V tem specifičnem primeru se ustrezne mejne vrednosti emisij lahko presežejo in se jih ne ovrednoti (uteži).

6.6.2

Pri naknadni obdelavi izpušnih plinov, ki temelji na postopku periodične regeneracije, se emisije merijo v vsaj treh preizkusih WHTC po vročem zagonu, enem z regeneracijo na stabiliziranem sistemu za naknadno obdelavo in dveh brez regeneracije, rezultati pa se ovrednotijo v skladu z enačbo 5.

Postopek regeneracije se v preizkusu WHTC po vročem zagonu izvede vsaj enkrat. Motor je mogoče opremiti s stikalom, s katerim se lahko onemogoči ali omogoči postopek regeneracije, če ta ne vpliva na prvotno kalibriranje motorja.

Proizvajalec deklarira normalne pogoje parametrov, v okviru katerih pride do postopka regeneracije (obremenitev saj, temperatura, protitlak izpušnih plinov itd.), in njegovo trajanje. Proizvajalec zagotovi tudi pogostnost regeneracije z vidika števila preizkusov, med katerimi pride do regeneracije, v primerjavi s številom preizkusov brez regeneracije. Natančen postopek za določitev te pogostnosti temelji na podatkih med uporabo na podlagi dobre inženirske presoje, pri čemer ga potrdi homologacijski ali certifikacijski organ.

Proizvajalec zagotovi sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki je obremenjen, da pride do regeneracije med preizkusom WHTC. V tem preizkusu se motor ogreje v skladu z odstavkom 7.4.1, zaustavi se v skladu z odstavkom 7.6.3 in zažene se preizkus WHTC po vročem zagonu. Do regeneracije ne sme priti med ogrevanjem motorja.

Povprečne specifične emisije med fazami regeneracije se določijo iz aritmetične sredine rezultatov več časovno približno enakomerno razporejenih preizkusov WHTC po vročem zagonu (g/kWh). Vsaj en preizkus WHTC po vročem zagonu se izvede čim bližje začetku preizkusa regeneracije, en pa takoj po tem preizkusu. Namesto tega lahko proizvajalec zagotovi podatke, ki kažejo, da emisije med fazami regeneracije ostanejo konstantne (±25 % ali 0,005 g/kWh, kar je večje). V tem primeru se lahko uporabijo emisije samo enega preizkusa WHTC po vročem zagonu.

Med preizkusom regeneracije se zabeležijo vsi podatki, ki so potrebni za odkrivanje regeneracije (emisije CO ali NOx, temperatura pred in za sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov, protitlak izpušnih plinov itd.).

Med preizkusom regeneracije se ustrezne mejne vrednosti emisij lahko presežejo.

Preizkuševalni postopek je shematsko prikazan na sliki 2.

Slika 2

Slika 2

Shema periodične regeneracije

Shema periodične regeneracije

Image 37

Emisije ob vročem zagonu WHTC se utežijo (ovrednotijo) na naslednji način:

Image 38
  (5)

pri čemer je:

| n | število preizkusov WHTC po vročem zagonu brez regeneracije; |
| --- | --- |
| nr | število preizkusov WHTC po vročem zagonu z regeneracijo (najmanj en preizkus); |
| | povprečna specifična emisija brez regeneracije, v g/kWh; |
| | povprečna specifična emisija z regeneracijo, v g/kWh. |

n

število preizkusov WHTC po vročem zagonu brez regeneracije;

nr

r

število preizkusov WHTC po vročem zagonu z regeneracijo (najmanj en preizkus);

Image 39

povprečna specifična emisija brez regeneracije, v g/kWh;

Image 40

povprečna specifična emisija z regeneracijo, v g/kWh.

Za določitev
  Image 41
  se uporabljajo naslednje določbe:

| (a) | če je za regeneracijo potreben več kot en vroč zagon WHTC, se zaporedoma izvedejo celotni preizkusi vročega zagona WHTC in neprekinjeno merijo emisije brez zaustavitve in brez izklopa motorja, dokler regeneracija ni dokončana, nato pa se izračuna povprečje preizkusov vročega zagona WHTC; |
| --- | --- |

(a)

če je za regeneracijo potreben več kot en vroč zagon WHTC, se zaporedoma izvedejo celotni preizkusi vročega zagona WHTC in neprekinjeno merijo emisije brez zaustavitve in brez izklopa motorja, dokler regeneracija ni dokončana, nato pa se izračuna povprečje preizkusov vročega zagona WHTC;

| (b) | če se regeneracija zaključi med katerim koli vročim zagonom WHTC, se preizkus nadaljuje do konca.. |
| --- | --- |

(b)

če se regeneracija zaključi med katerim koli vročim zagonom WHTC, se preizkus nadaljuje do konca..

V dogovoru s homologacijskim organom se faktorji za prilagoditev regeneracije lahko uporabljajo multiplikativno (c) ali aditivno (d) na podlagi dobre inženirske analize.

| (c) | Multiplikativni faktorji za prilagoditev se izračunajo na naslednji način:


  (v smeri navzgor) (6)


  (v smeri navzdol) (6a) |
| --- | --- |

(c)

Multiplikativni faktorji za prilagoditev se izračunajo na naslednji način:

Image 42
  (v smeri navzgor) (6)

Image 43
  (v smeri navzdol) (6a)

| (d) | Aditivni faktorji za prilagoditev se izračunajo na naslednji način:

  k
  r,u = e
  w – e (v smeri navzgor) (7)
  kr,d = ew – er (v smeri navzdol) (8) |
| --- | --- |

(d)

Aditivni faktorji za prilagoditev se izračunajo na naslednji način:

k
  r,u = e
  w – e (v smeri navzgor) (7)

k

r,u

e

w

e

kr,d = ew – er (v smeri navzdol) (8)

r,d

w

r

V zvezi z izračuni specifičnih emisij v odstavku 8.6.3 se faktorji za prilagoditev regeneracije uporabijo na naslednji način:

| (e) | pri preizkusu brez regeneracije se k
  r,u pomnoži s specifično emisijo e v enačbah 69 ali 70 ali se ji doda; |
| --- | --- |

(e)

pri preizkusu brez regeneracije se k
  r,u pomnoži s specifično emisijo e v enačbah 69 ali 70 ali se ji doda;

k

r,u

| (f) | pri preizkusu z regeneracijo se k
  r,d pomnoži s specifično emisijo e v enačbah 69 ali 70 ali se ji doda. |
| --- | --- |

(f)

pri preizkusu z regeneracijo se k
  r,d pomnoži s specifično emisijo e v enačbah 69 ali 70 ali se ji doda.

k

r,d

Na zahtevo proizvajalca se faktorji za prilagoditev regeneracije

| (g) | lahko prenese na druge člane iz iste družine motorjev; |
| --- | --- |

(g)

lahko prenese na druge člane iz iste družine motorjev;

| (h) | lahko razširijo na druge družine motorjev, ki uporabljajo enak sistem za naknadno obdelavo, ob predhodni odobritvi homologacijskega organa na podlagi tehničnih dokazov, ki jih mora predložiti proizvajalec o podobnosti emisij. |
| --- | --- |

(h)

lahko razširijo na druge družine motorjev, ki uporabljajo enak sistem za naknadno obdelavo, ob predhodni odobritvi homologacijskega organa na podlagi tehničnih dokazov, ki jih mora predložiti proizvajalec o podobnosti emisij.

6.7

Uporabi se hladilni sistem z zadostno zmogljivostjo, da ohranja motor na normalni delovni temperaturi, ki jo predpiše proizvajalec.

6.8

Mazalno olje določi proizvajalec in je reprezentativno za mazalno olje, ki je na voljo na trgu; specifikacije mazalnega olja, uporabljenega za preizkus, se zabeležijo in predložijo skupaj z rezultati preizkusa.

6.9

Referenčna goriva so navedena v Prilogi 5.

Temperatura goriva je skladna s priporočili proizvajalca.

6.10

Emisije iz bloka motorja se ne smejo izločati neposredno v okolje, pri čemer velja naslednja izjema: motorji, opremljeni s turbopuhali, črpalkami, puhali ali nadtlačnim polnjenjem za uvajanje zraka, lahko izločajo emisije iz ohišja motorja v okolje, če se emisije dodajo emisijam izpušnih plinov (fizično ali matematično) med preizkušanjem vseh emisij. Proizvajalci, ki uveljavljajo to izjemo, morajo motorje vgraditi tako, da se lahko vse emisije iz okrova ročične gredi preusmerijo v sistem vzorčenja emisij.

V tem odstavku se emisije plinov iz ohišja motorja, ki so preusmerjene v izpuh v smeri proti toku od naknadne obdelave izpušnih plinov med celotnim delovanjem, ne štejejo za izpuščene neposredno v okolje.

Emisije iz odprtega okrova ročične gredi se za merjenje emisij preusmerijo v izpušni sistem na naslednji način:

| (a) | materiali za cevi morajo imeti gladke stene in biti električno prevodni ter ne smejo reagirati z emisijami iz okrova ročične gredi. Cevi morajo biti čim krajše; |
| --- | --- |

(a)

materiali za cevi morajo imeti gladke stene in biti električno prevodni ter ne smejo reagirati z emisijami iz okrova ročične gredi. Cevi morajo biti čim krajše;

| (b) | število krivin laboratorijskih cevi, ki vodijo iz okrova ročične gredi, mora biti čim manjše, polmer krivin, ki se jim ni mogoče izogniti, pa čim večji; |
| --- | --- |

(b)

število krivin laboratorijskih cevi, ki vodijo iz okrova ročične gredi, mora biti čim manjše, polmer krivin, ki se jim ni mogoče izogniti, pa čim večji;

| (c) | laboratorijske cevi za izpušne pline iz bloka motorja morajo biti ogrevane, s tankimi stenami ali izolirane ter ustrezati specifikacijam za protitlak okrova ročične gredi proizvajalca motorja; |
| --- | --- |

(c)

laboratorijske cevi za izpušne pline iz bloka motorja morajo biti ogrevane, s tankimi stenami ali izolirane ter ustrezati specifikacijam za protitlak okrova ročične gredi proizvajalca motorja;

| (d) | cevi za izpušne pline iz ohišja motorja so povezane z nerazredčenimi izpušnimi plini v smeri toka od katerega koli sistema za naknadno obdelavo, v smeri toka od katere koli nameščene omejitve izpuha in dovolj proti smeri toka od katere koli sonde za vzorčenje, da se zagotovi popolno mešanje z izpuhom motorja pred vzorčenjem. Cev za izpušne pline iz bloka motorja sega v prosti tok izpušnih plinov, da se odpravijo vplivi mejne plasti in spodbudi mešanje. Izstop iz cevi za izpušne pline iz bloka motorja je lahko usmerjen v katero koli smer glede na tok nerazredčenih izpušnih plinov. |
| --- | --- |

(d)

cevi za izpušne pline iz ohišja motorja so povezane z nerazredčenimi izpušnimi plini v smeri toka od katerega koli sistema za naknadno obdelavo, v smeri toka od katere koli nameščene omejitve izpuha in dovolj proti smeri toka od katere koli sonde za vzorčenje, da se zagotovi popolno mešanje z izpuhom motorja pred vzorčenjem. Cev za izpušne pline iz bloka motorja sega v prosti tok izpušnih plinov, da se odpravijo vplivi mejne plasti in spodbudi mešanje. Izstop iz cevi za izpušne pline iz bloka motorja je lahko usmerjen v katero koli smer glede na tok nerazredčenih izpušnih plinov.

6.11.1

Tlak v bloku motorja se mora izmeriti med preizkuševalnimi cikli emisij na ustreznem mestu. Meri se pri odprtini za preverjanje ravni olja z manometrom s poševno cevjo.

6.11.1.1

Tlak v polnilnem zbiralniku se izmeri na ± 1 kPa natančno.

6.11.1.2

Tlak v bloku motorja se meri z odstopanjem ±0,01 kPa.

7.

Preizkuševalni postopki

7.1

Pri merjenju specifičnih emisij mora motor obratovati med preizkusnima cikloma iz odstavkov 7.2.1 in 7.2.2. Za merjenje specifičnih emisij sta potrebna opredelitev mase sestavin v izpušnih plinih in ustrezno delo cikla motorja. Sestavine določajo metode vzorčenja iz odstavkov 7.1.1 in 7.1.2.

7.1.1

Pri neprekinjenem vzorčenju se koncentracija sestavine meri neprekinjeno iz nerazredčenih ali razredčenih izpušnih plinov. Ta koncentracija se pomnoži s stopnjo neprekinjenega pretoka (nerazredčenih ali razredčenih) izpušnih plinov na mestu vzorčenja emisij, da se določi masni pretok sestavine. Emisija sestavine se med preizkuševalnim ciklom neprekinjeno sešteva. Ta vsota je skupna masa oddane sestavine.

7.1.2

Pri vzorčenju serije se neprekinjeno odvzema vzorec nerazredčenih ali razredčenih izpušnih plinov, ki se shrani za poznejše meritve. Odvzet vzorec je sorazmeren s stopnjo pretoka nerazredčenih ali razredčenih izpušnih plinov. Primera vzorčenja serije sta zbiranje razredčenih plinastih sestavin v vrečo in delcev na filtru. Vzorčene koncentracije serij se pomnožijo s skupno maso izpušnih plinov ali skupnim masnim pretokom izpušnih plinov (nerazredčenih ali razredčenih), iz katerega je bil pridobljen med preizkuševalnim ciklom. Ta proizvod je skupna masa ali skupni masni pretok oddane sestavine. Za izračun koncentracije delcev se delci, odloženi na filter iz sorazmerno odvzetih izpušnih plinov, delijo s količino filtriranih izpušnih plinov.

7.1.3

V tej prilogi se uporabljata dva postopka merjenja, ki sta funkcionalno enakovredna. Oba postopka je mogoče uporabiti za preizkuševalni cikel WHTC in za preizkuševalni cikel WHSC:

| (a) | plinaste sestavine se vzorčijo neprekinjeno v nerazredčenih izpušnih plinih, delci pa se določijo s sistemom redčenja z delnim tokom; |
| --- | --- |

(a)

plinaste sestavine se vzorčijo neprekinjeno v nerazredčenih izpušnih plinih, delci pa se določijo s sistemom redčenja z delnim tokom;

| (b) | plinaste sestavine in delci se določijo s sistemom redčenja s celotnim tokom (sistem CVS). |
| --- | --- |

(b)

plinaste sestavine in delci se določijo s sistemom redčenja s celotnim tokom (sistem CVS).

Dovoljena je kakršna koli kombinacija teh dveh postopkov (npr. merjenje nerazredčenih plinov in merjenje delcev s celotnim tokom).

7.2

Preizkuševalni cikli

7.2.1

Preizkuševalni cikel prehodnega stanja WHTC je v Dodatku 1 naveden kot sekundno zaporedje normiranih vrednosti vrtilne frekvence in navora. Za namen izvedbe preizkusa na preizkusnem prostoru za motor se normirane vrednosti pretvorijo v dejanske vrednosti za posamezni preizkušani motor na podlagi krivulje karakterističnega diagrama motorja. Ta pretvorba se imenuje denormalizacija, tako oblikovan preizkuševalni cikel pa referenčni cikel motorja za preizkus. S temi referenčnimi vrednostmi vrtilne frekvence in navora se v preizkusnem prostoru izvede cikel ter se zabeležijo dejanske vrednosti vrtilne frekvence, navora in moči. Za validacijo poteka preizkusa se po zaključku preizkusa izvede regresijska analiza med referenčnimi in dejanskimi vrednostmi vrtilne frekvence, navora in moči.

Za izračun emisij, specifičnih za zavoro, se z integriranjem dejanske moči motorja skozi ves cikel izračuna dejansko delo cikla. Za validacijo cikla mora biti dejansko delo cikla v predpisanih mejah referenčnega dela cikla.

Za plinasta onesnaževala se lahko uporabi neprekinjeno vzorčenje (nerazredčenih ali razredčenih izpušnih plinov) ali vzorčenje serije (razredčenih izpušnih plinov). Vzorec delcev se razredči s kondicioniranim redčilom (kot je zunanji zrak) in zbere na enem samem ustreznem filtru. WHTC je shematsko prikazan na sliki 3.

Slika 3

Slika 3

Preizkuševalni cikel WHTC

Preizkuševalni cikel WHTC

Image 44

7.2.2

Preizkuševalni cikel WHSC v ustaljenem stanju z rampami obsega več normiranih načinov vrtilne frekvence in obremenitve, ki se pretvorijo v referenčne vrednosti za posamezni preizkušani motor na podlagi krivulje karakterističnega diagrama motorja. V vsakem načinu motor deluje predpisani čas, pri čemer se vrtilna frekvenca motorja in obremenitev linearno spremenita v 20 ± 1 sekundah. Za validacijo poteka preizkusa se po zaključku preizkusa izvede regresijska analiza med referenčnimi in dejanskimi vrednostmi vrtilne frekvence, navora in moči.

Med preizkuševalnim ciklom se izmeri koncentracija vsakega plinastega onesnaževala, pretok izpušnih plinov in izhodna moč. Plinasta onesnaževala se lahko neprekinjeno beležijo ali vzorčijo v vrečo za zbiranje vzorcev. Vzorec delcev se razredči s kondicioniranim redčilom (kot je zunanji zrak). V celotnem preizkusnem postopku se vzame en vzorec, ki se zbere na enem samem ustreznem filtru.

Za izračun emisij, specifičnih za zavoro, se z integriranjem dejanske moči motorja skozi ves cikel izračuna dejansko delo cikla.

WHSC je prikazan v tabeli 1. Razen načina 1 je začetek vsakega načina opredeljen kot začetek rampe iz prejšnjega načina.

Tabela 1

Preizkuševalni cikel WHSC

| Način | Normirana vrt. frekv.
  (v odstotkih) | Normiran navor
  (v odstotkih) | Trajanje načina (s)
  vklj. z 20 s rampe |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 | 210 |
| 2 | 55 | 100 | 50 |
| 3 | 55 | 25 | 250 |
| 4 | 55 | 70 | 75 |
| 5 | 35 | 100 | 50 |
| 6 | 25 | 25 | 200 |
| 7 | 45 | 70 | 75 |
| 8 | 45 | 25 | 150 |
| 9 | 55 | 50 | 125 |
| 10 | 75 | 100 | 50 |
| 11 | 35 | 50 | 200 |
| 12 | 35 | 25 | 250 |
| 13 | 0 | 0 | 210 |
| | | | |
| Skupaj | | | 1 895 |

Način

Normirana vrt. frekv.

(v odstotkih)

Normiran navor

(v odstotkih)

Trajanje načina (s)

vklj. z 20 s rampe

1

0

0

210

2

55

100

50

3

55

25

250

4

55

70

75

5

35

100

50

6

25

25

200

7

45

70

75

8

45

25

150

9

55

50

125

10

75

100

50

11

35

50

200

12

35

25

250

13

0

0

210

Skupaj

1 895

7.3

Naslednji shematski prikaz vsebuje pregled splošnih smernic, ki jih je treba upoštevati med preizkušanjem. Podrobnosti o posameznem koraku so opisane v ustreznih odstavkih. Odstopanja od smernic so (če je primerno) dovoljena, vendar so specifične zahteve iz ustreznih odstavkov obvezne.

Pri WHTC je preizkuševalni postopek sestavljen iz preizkusa po hladnem zagonu, ki sledi naravnemu ali prisilnemu ohlajanju motorja, vroče zaustavitve in preizkusa po vročem zagonu.

Pri WHSC je preizkuševalni postopek sestavljen iz preizkusa po vročem zagonu, ki sledi predkondicioniranju motorja v načinu WHSC 9.

Image 45

7.4

Meritve motorja pred preizkusom, kontrole delovanja motorja pred preizkusom in kalibriranje sistema pred preizkusom je treba izvesti pred postopkom določanja karakterističnega diagrama motorja v skladu s splošnim zaporedjem preizkusov, prikazanim v odstavku 7.3.

Za generiranje referenčnih ciklov WHTC in WHSC je treba motorju pri delovanju s polno obremenitvijo določiti karakteristični krivulji: vrtilna frekvenca – največji navor in vrtilna frekvenca – največja moč. Krivulja karakterističnega diagrama se uporablja za denormaliziranje vrtilne frekvence motorja (odstavek 7.4.6) in navora motorja (odstavek 7.4.7).

7.4.1

Motor se ogreje pri 75 odstotkih in 100 odstotkih največje moči ali v skladu s priporočili proizvajalca in dobro inženirsko presojo. Proti koncu ogrevanja mora motor delovati najmanj 2 minuti ali dokler termostat motorja nadzoruje temperaturo motorja, da se temperaturi hladilnega sredstva motorja in mazalnega olja stabilizirata na temperaturo znotraj ±2 odstotkov srednjih vrednosti.

7.4.2

Najmanjša in največja vrtilna frekvenca za določitev karakterističnega diagrama se določita na naslednji način:

| najmanjša vrtilna frekvenca za določitev karakterističnega diagrama | = | vrtilna frekvenca v prostem teku |
| --- | --- | --- |
| Največja vrtilna frekvenca za določitev karakterističnega diagrama | = | n
  hi × 1,02 ali, če je nižja, vrtilna frekvenca, pri kateri navor pri polni obremenitvi pade na nič. |

najmanjša vrtilna frekvenca za določitev karakterističnega diagrama

=

vrtilna frekvenca v prostem teku

Največja vrtilna frekvenca za določitev karakterističnega diagrama

=

n
  hi × 1,02 ali, če je nižja, vrtilna frekvenca, pri kateri navor pri polni obremenitvi pade na nič.

7.4.3

Ko je motor stabiliziran v skladu z odstavkom 7.4.1, se njegov karakteristični diagram določi v skladu z naslednjim postopkom:

| (a) | motor se razbremeni in obratuje v prostem teku; |
| --- | --- |

(a)

motor se razbremeni in obratuje v prostem teku;

| (b) | motor obratuje v okviru največje zahteve upravljavca pri najnižji vrtilni frekvenci za določanje karakterističnega diagrama; |
| --- | --- |

(b)

motor obratuje v okviru največje zahteve upravljavca pri najnižji vrtilni frekvenci za določanje karakterističnega diagrama;

| (c) | vrtilna frekvenca motorja se s povprečno hitrostjo 8 ± 1 min–1/s povečuje od najnižje do najvišje vrtilne frekvence za določitev karakterističnega diagrama ali pri stalni hitrosti, pri kateri v 4 do 6 minutah od najnižje vrtilne frekvence za določitev karakterističnega diagrama doseže najvišjo vrtilno frekvenco za določitev karakterističnega diagrama. S frekvenco vzorčenja najmanj ene točke na sekundo se beležijo točke vrtilne frekvence motorja in navora. |
| --- | --- |

(c)

vrtilna frekvenca motorja se s povprečno hitrostjo 8 ± 1 min–1/s povečuje od najnižje do najvišje vrtilne frekvence za določitev karakterističnega diagrama ali pri stalni hitrosti, pri kateri v 4 do 6 minutah od najnižje vrtilne frekvence za določitev karakterističnega diagrama doseže najvišjo vrtilno frekvenco za določitev karakterističnega diagrama. S frekvenco vzorčenja najmanj ene točke na sekundo se beležijo točke vrtilne frekvence motorja in navora.

Pri izbiri možnosti (b) v odstavku 7.4.7 za določanje negativnega referenčnega navora se lahko krivulja karakterističnega diagrama nadaljuje neposredno z najmanjšo zahtevo upravljavca od najvišje do najnižje vrtilne frekvence za določanje karakterističnega diagrama.

7.4.4

če proizvajalec meni, da zgornje tehnike določanja karakterističnega diagrama niso varne ali da za kateri koli zadevni motor niso reprezentativne, se lahko uporabijo alternativne tehnike. Te alternativne tehnike ustrezajo namenu navedenih postopkov določanja karakterističnega diagrama za ugotavljanje največjega razpoložljivega navora pri vseh vrtilnih frekvencah motorja, doseženih med preizkuševalnimi cikli. Odstopanja od tehnik določanja karakterističnega diagrama, opredeljenih v tem odstavku, mora iz varnostnih razlogov ali zaradi reprezentativnosti skupaj z utemeljitvijo njihove uporabe odobriti homologacijski organ. V nobenem primeru se krivulja navora ne sme izvajati s padajočo vrtilno frekvenco motorja za motorje z regulatorjem ali tlačno polnjene motorje s turbopuhalom na izpušne pline.

7.4.5

Motorju ni treba določati karakterističnega diagrama pred vsakim preizkuševalnim ciklom. Motorju se ponovno določi karakteristični diagram pred preizkuševalnim ciklom:

| (a) | če je, po oceni inženirjev, od zadnjega določanja karakterističnega diagrama preteklo nerazumno veliko časa ali |
| --- | --- |

(a)

če je, po oceni inženirjev, od zadnjega določanja karakterističnega diagrama preteklo nerazumno veliko časa ali

| (b) | če so bile na motorju izvedene fizične spremembe ali ponovna kalibriranja, ki bi lahko vplivala na zmogljivost motorja. |
| --- | --- |

(b)

če so bile na motorju izvedene fizične spremembe ali ponovna kalibriranja, ki bi lahko vplivala na zmogljivost motorja.

7.4.6

Za generiranje referenčnih ciklov se normirane vrtilne frekvence iz Dodatka 1 (WHTC) in tabele 1 (WHSC) denormalizirajo z uporabo naslednje enačbe:

n
  ref = n
  norm x (0.45 x n
  lo + 0.45 x n
  pref + 0.1 x n
  hi – n
  idle) x 2.0327 + n
  idle (9)

Za določanje npref se integral največjega navora izračuna od nidle do n95h iz krivulje karakterističnega diagrama motorja, kot je določeno v skladu z odstavkom 7.4.3.

Vrtilne frekvence motorja iz slik 4 in 5 so opredeljene na naslednji način:

| n
  norm | je normirana vrtilna frekvenca v Dodatku 1 in tabeli 1, deljena s 100 |
| --- | --- |
| n
  lo | je najnižja vrtilna frekvenca, pri kateri je moč 55 % največje moči; |
| n
  pref | je vrtilna frekvenca motorja, pri kateri je integral največjega izmerjenega navora 51 % celotnega integrala med nidle in n95h; |
| n
  hi | je najvišja vrtilna frekvenca, pri kateri je moč 70 % največje moči; |
| n
  idle | vrtilna frekvenca v prostem teku |
| n
  95h | je najvišja vrtilna frekvenca, pri kateri je moč 95 % največje moči. |

n
  norm

je normirana vrtilna frekvenca v Dodatku 1 in tabeli 1, deljena s 100

n
  lo

je najnižja vrtilna frekvenca, pri kateri je moč 55 % največje moči;

n
  pref

je vrtilna frekvenca motorja, pri kateri je integral največjega izmerjenega navora 51 % celotnega integrala med nidle in n95h;

n
  hi

je najvišja vrtilna frekvenca, pri kateri je moč 70 % največje moči;

n
  idle

vrtilna frekvenca v prostem teku

n
  95h

je najvišja vrtilna frekvenca, pri kateri je moč 95 % največje moči.

Za motorje (predvsem motorje s prisilnim vžigom) s strmo krivuljo omejitve regulatorja, pri katerih zapiranje dovoda goriva ne omogoča delovanja do nhi ali n95h, veljajo naslednje določbe:

| n
  hi | v enačbi 9 se nadomesti z n
  Pmax x 1,02 |
| --- | --- |
| n
  95h | se nadomesti z n
  Pmax x 1,02 |

n
  hi

v enačbi 9 se nadomesti z n
  Pmax x 1,02

n
  95h

se nadomesti z n
  Pmax x 1,02

Slika 4:

Slika 4:

Opredelitev preizkusnih vrtilnih frekvenc

Opredelitev preizkusnih vrtilnih frekvenc

Image 46

Slika 5

Slika 5

Definicija npref

Definicija npref

Image 47

7.4.7

Vrednosti navora v shemi delovanja motorja na dinamometru v Dodatku 1 k tej prilogi(WHTC) in tabeli 1 (WHSC) se normalizirajo na največji navor pri ustrezni vrtilni frekvenci. Za generiranje referenčnih ciklov se vrednosti navora za vrednost vsake posamične referenčne vrtilne frekvence, kot določa odstavek 7.4.6, denormalizirajo z uporabo krivulje karakterističnega diagrama, določene v skladu z odstavkom 7.4.3 na naslednji način:

Image 48
  (10)

pri čemer je:

| M
  norm,i | normiran navor, v %; |
| --- | --- |
| M
  max,i | največji navor iz krivulje karakterističnega diagrama, v Nm; |
| M
  f,i | navor, ki ga absorbira dodatna oprema/oprema, ki se namesti, v Nm; |
| M
  r,i | navor, ki ga absorbira dodatna oprema/oprema, ki se odstrani, v Nm. |

M
  norm,i

normiran navor, v %;

M
  max,i

največji navor iz krivulje karakterističnega diagrama, v Nm;

M
  f,i

navor, ki ga absorbira dodatna oprema/oprema, ki se namesti, v Nm;

M
  r,i

navor, ki ga absorbira dodatna oprema/oprema, ki se odstrani, v Nm.

Če je dodatna oprema/oprema nameščena v skladu z odstavkom 6.3.1 in Dodatkom 6, k tej prilogi sta M
  f in M
  r nič.

Za namene generiranja referenčnega cikla morajo negativne vrednosti navora točk delovanja motorja (m v Dodatku 1 k tej prilogi) prevzeti referenčne vrednosti, ki se določijo na enega od naslednjih načinov:

| (a) | negativnih 40 % razpoložljivega pozitivnega navora na ustrezni točki števila vrtljajev; |
| --- | --- |

(a)

negativnih 40 % razpoložljivega pozitivnega navora na ustrezni točki števila vrtljajev;

| (b) | določanje karakterističnega diagrama negativnega navora, potrebnega za poganjanje motorja od najvišje do najnižje vrtilne frekvence za določitev karakterističnega diagrama motorja; |
| --- | --- |

(b)

določanje karakterističnega diagrama negativnega navora, potrebnega za poganjanje motorja od najvišje do najnižje vrtilne frekvence za določitev karakterističnega diagrama motorja;

| (c) | določanje negativnega navora, potrebnega za poganjanje motorja v prostem teku in pri nhi, ter linearna interpolacija med tema dvema točkama. |
| --- | --- |

(c)

določanje negativnega navora, potrebnega za poganjanje motorja v prostem teku in pri nhi, ter linearna interpolacija med tema dvema točkama.

7.4.8

Referenčno delo cikla se določi med preizkuševalnim ciklom s hkratnim izračunom trenutnih vrednosti za moč motorja iz referenčne vrtilne frekvence in navora, kot je določeno v odstavkih 7.4.6 in 7.4.7. Trenutne vrednosti moči motorja se integrirajo med preizkuševalnim ciklom, da se izračuna referenčno delo cikla Wref (kWh). Če dodatna oprema ni nameščena v skladu z odstavkom 6.3.1, se trenutne vrednosti moči korigirajo po enačbi 4 iz odstavka 6.3.5.

Ista metodologija se uporabi za integriranje referenčne in dejanske moči motorja. Če je treba določiti vrednost med sosednjimi referenčnimi oziroma sosednjimi izmerjenimi vrednostmi, se uporabi linearna interpolacija. Pri integriranju dejanskega dela cikla se vse negativne vrednosti navora nastavijo na nič in vključijo. Če se integracija izvaja pri frekvenci, ki je nižja od 5 Hz, in če se v danem časovnem segmentu vrednost navora spremeni iz pozitivne v negativno ali iz negativne v pozitivno, se izračuna negativni delež in nastavi na nič. Pozitivni delež se vključi v integrirano vrednost.

7.5

Postopki pred preizkusom

7.5.1

Instrumenti in sonde za vzorčenje se namestijo v skladu z zahtevami. Če se uporablja sistem redčenja s celotnim tokom, se nanj priključi zadnji (izstopni) del izpušne cevi.

7.5.2

Pred začetkom vzorčenja emisij se izvedejo naslednji koraki:

| (a) | preizkusi tesnjenja se izvedejo v 8 urah pred vzorčenjem emisij v skladu z odstavkom 9.3.4; |
| --- | --- |

(a)

preizkusi tesnjenja se izvedejo v 8 urah pred vzorčenjem emisij v skladu z odstavkom 9.3.4;

| (b) | za vzorčenje serije se priključi čist shranjevalni medij, kot so izpraznjene vreče; |
| --- | --- |

(b)

za vzorčenje serije se priključi čist shranjevalni medij, kot so izpraznjene vreče;

| (c) | pri zagonu vseh merilnih instrumentov se upoštevajo navodila proizvajalca instrumentov in dobra inženirska presoja; |
| --- | --- |

(c)

pri zagonu vseh merilnih instrumentov se upoštevajo navodila proizvajalca instrumentov in dobra inženirska presoja;

| (d) | zaženejo se sistemi redčenja, črpalke za vzorčenje, hladilni ventilatorji in sistem za zbiranje podatkov; |
| --- | --- |

(d)

zaženejo se sistemi redčenja, črpalke za vzorčenje, hladilni ventilatorji in sistem za zbiranje podatkov;

| (e) | pretoki vzorca se (če je primerno) prilagodijo želenim ravnem s pretokom po obvodu; |
| --- | --- |

(e)

pretoki vzorca se (če je primerno) prilagodijo želenim ravnem s pretokom po obvodu;

| (f) | toplotni izmenjevalniki v sistemu za vzorčenje se pred preizkusom ogrejejo ali ohladijo na območje njihove delovne temperature; |
| --- | --- |

(f)

toplotni izmenjevalniki v sistemu za vzorčenje se pred preizkusom ogrejejo ali ohladijo na območje njihove delovne temperature;

| (g) | ogrevanim ali ohlajenim sestavinam, kot so cevi za vzorčenje, filtri, hladilniki in črpalke, se omogoči stabiliziranje na njihovo delovno temperaturo; |
| --- | --- |

(g)

ogrevanim ali ohlajenim sestavinam, kot so cevi za vzorčenje, filtri, hladilniki in črpalke, se omogoči stabiliziranje na njihovo delovno temperaturo;

| (h) | tok sistema redčenja izpušnih plinov se vklopi najmanj 10 minut pred zaporedjem preizkusov; |
| --- | --- |

(h)

tok sistema redčenja izpušnih plinov se vklopi najmanj 10 minut pred zaporedjem preizkusov;

| (i) | vse elektronske integrirne naprave se pred začetkom vseh preizkusnih intervalov nastavijo ali ponovno nastavijo na ničlo. |
| --- | --- |

(i)

vse elektronske integrirne naprave se pred začetkom vseh preizkusnih intervalov nastavijo ali ponovno nastavijo na ničlo.

7.5.3

Izberejo se območja analizatorjev plina. Analizatorji emisij z avtomatsko ali ročno nastavitvijo merilnega območja so dovoljeni. Med preizkuševalnim ciklom se območje analizatorjev emisij ne sme preklapljati. Hkrati se dobički analognega obratovalnega ojačevalnika analizatorja ne smejo vklopiti med preizkuševalnim ciklom.

Ničelni in kalibrirni odziv se določita za vse analizatorje z uporabo mednarodno sledljivih plinov, ki ustrezajo specifikacijam iz odstavka 9.3.3. Kalibriranje razpona analizatorjev FID se izvede na podlagi števila ogljika ena (C1).

7.5.4

Najmanj eno uro pred preizkusom se filter položi v petrijevko, ki je zaščitena pred vdorom prahu in omogoča izmenjavo zraka, ter postavi v tehtalno komoro, da se stabilizira. Po končanem obdobju stabilizacije se filter stehta in se zabeleži tara teža. Filter se nato shrani v zaprto petrijevko ali zatesnjeno posodo za filter, dokler ni potreben za preizkušanje. Filter je treba uporabiti v osmih urah po odstranitvi iz tehtalne komore.

7.5.5

Skupni pretok razredčenih izpušnih plinov sistema redčenja s celotnim tokom ali pretok razredčenih izpušnih plinov skozi sistem redčenja z delnim tokom se nastavi tako, da se odpravi kondenzacija vode v sistemu in doseže temperatura na dotoku v filter med 315 K (42 °C) in 325 K (52 °C).

7.5.6

Sistem za vzorčenja delcev se zažene in deluje na obvodu. Količina delcev v redčilu se lahko določi z vzorčenjem redčila pred vstopom izpušnih plinov v tunel za redčenje. Meritev se lahko opravi pred preizkusom ali po njem. Če se meritev opravi na začetku in na koncu cikla, se izračuna povprečje vrednosti. Če se za meritev ozadja uporabi drugačen sistem vzorčenja, se meritev izvede vzporedno s potekom preizkusa.

7.6

Izvedba cikla WHTC

7.6.1

Uporabi se lahko postopek naravnega ali prisilnega ohlajanja. Pri prisilnem ohlajanju se uporabi dobra inženirska presoja za vzpostavitev sistemov za pošiljanje hladilnega zraka skozi motor, pošiljanje hladilnega olja skozi sistem za mazanje motorja, odvajanje toplote iz hladilnega sredstva skozi hladilni sistem motorja in za odvajanje toplote iz sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov. Pri prisilnem ohlajanju sistema za naknadno obdelavo se hladilni zrak ne uporablja, dokler se sistem za naknadno obdelavo ne ohladi na temperaturo, nižjo od temperature, potrebne za njegovo katalitično aktiviranje. Postopki hlajenja, ki povzročajo nereprezentativne emisije, niso dovoljeni.

7.6.2

Preizkus po hladnem zagonu se začne, ko so temperature maziva za motor, hladilnega sredstva in sistema za naknadno obdelavo med 293 in 303 K (20 in 30°C). Motor se zažene z eno od naslednjih (dveh) metod:

| (a) | v skladu s priporočili iz lastnikovega priročnika s pomočjo serijskega zaganjalnika in ustrezno napolnjenega akumulatorja ali ustrezno napajalno enoto ali |
| --- | --- |

(a)

v skladu s priporočili iz lastnikovega priročnika s pomočjo serijskega zaganjalnika in ustrezno napolnjenega akumulatorja ali ustrezno napajalno enoto ali

| (b) | s pomočjo dinamometra. Motor se poganja v območju ±25 % tipične pogonske hitrosti med uporabo. Pogon se ustavi v 1 sekundi od zagona motorja. Če se motor po 15 sekundah pogona ne zažene, se pogon ustavi in ugotovi razlog za neuspel zagon, razen če v lastnikovem ali servisnem priročniku ne piše, da je daljši čas pogona normalen. |
| --- | --- |

(b)

s pomočjo dinamometra. Motor se poganja v območju ±25 % tipične pogonske hitrosti med uporabo. Pogon se ustavi v 1 sekundi od zagona motorja. Če se motor po 15 sekundah pogona ne zažene, se pogon ustavi in ugotovi razlog za neuspel zagon, razen če v lastnikovem ali servisnem priročniku ne piše, da je daljši čas pogona normalen.

7.6.3

Takoj po zaključku preizkusa po hladnem zagonu se motor kondicionira za preizkus po vročem zagonu z 10 ± 1-minutno vročo zaustavitvijo.

7.6.4

Motor se na koncu vroče zaustavitve iz odstavka 7.6.3 zažene v skladu z metodama za zagon iz odstavka 7.6.2.

7.6.5

Zaporedje preizkusov po hladnem in vročem zagonu se začne z zagonom motorja. Po zagonu motorja se začne uravnavanje cikla, tako da se delovanje motorja ujame s prvo nastavljeno točko cikla.

WHTC se izvede v skladu z referenčnim ciklom iz odstavka 7.4. Predvidene vodilne vrednosti za vrtilno frekvenco motorja in navor se izdajo pri frekvenci 5 Hz (priporočljivo 10 Hz) ali višji. Nastavljene vrednosti se izračunajo z linearno interpolacijo med vrednostmi referenčnega cikla, nastavljenimi pri 1 Hz. Dejanska vrtilna frekvenca motorja in navor se med preizkuševalnim ciklom beležita najmanj enkrat na sekundo (1 Hz), signali pa se lahko elektronsko filtrirajo.

7.6.6

Hkrati z zagonom zaporedja preizkusov se zažene tudi merilna oprema:

| (a) | začetek zbiranja ali analiziranja redčila, če se uporablja sistem redčenja s celotnim tokom; |
| --- | --- |

(a)

začetek zbiranja ali analiziranja redčila, če se uporablja sistem redčenja s celotnim tokom;

| (b) | začetek zbiranja ali analiziranja razredčenih ali nerazredčenih izpušnih plinov, odvisno od uporabljene metode; |
| --- | --- |

(b)

začetek zbiranja ali analiziranja razredčenih ali nerazredčenih izpušnih plinov, odvisno od uporabljene metode;

| (c) | začetek merjenja količine razredčenih izpušnih plinov ter predpisanih temperatur in tlakov; |
| --- | --- |

(c)

začetek merjenja količine razredčenih izpušnih plinov ter predpisanih temperatur in tlakov;

| (d) | začetek beleženja masnega pretoka izpušnih plinov, če se uporablja analiza nerazredčenih izpušnih plinov; |
| --- | --- |

(d)

začetek beleženja masnega pretoka izpušnih plinov, če se uporablja analiza nerazredčenih izpušnih plinov;

| (e) | začetek zapisovanja izmerjenih podatkov o številu vrtljajev in navoru dinamometra. |
| --- | --- |

(e)

začetek zapisovanja izmerjenih podatkov o številu vrtljajev in navoru dinamometra.

Če se uporablja merjenje nerazredčenih izpušnih plinov, se koncentracije emisij ((NM)HC, CO in NOx) in masni pretok izpušnih plinov merijo neprekinjeno in shranijo v računalniškem sistemu pri vsaj 2 Hz. Vsi drugi podatki se lahko beležijo s frekvenco vzorca najmanj 1 Hz. Pri analognih analizatorjih se zabeleži odziv, medtem ko je kalibracijske podatke med ovrednotenjem podatkov mogoče uporabiti on-line ali off-line.

Pri sistemu redčenja s celotnim tokom se HC in NOx neprekinjeno merita v tunelu za redčenje s frekvenco najmanj 2 Hz. Povprečne koncentracije se določijo z integriranjem signalov analizatorja skozi ves preizkuševalni cikel. Odzivni čas sistema ne sme biti daljši od 20 sekund ter ga je treba (če je primerno) uskladiti z nihanjem pretoka v sistemu CVS in z odstopanji časa vzorčenja ali preizkuševalnega cikla. CO, CO2 in NMHC se določijo z integriranjem signalov neprekinjenega merjenja ali z analizo koncentracij, ki so se med ciklom nabrale v vreči za vzorce. Koncentracije plinastih snovi, ki onesnažujejo, v redčilu, se določijo pred točko vstopa izpušnih plinov v tunel za redčenje z integracijo ali zbiranjem v vrečo za ozadje. Vsi ostali parametri, ki jih je treba izmeriti, se zabeležijo na podlagi najmanj ene meritve na sekundo (1 Hz).

7.6.7

Ob zagonu zaporedja preizkusov se sistem vzorčenja delcev preklopi z obvoda na zbiranje delcev.

Če se uporablja sistem redčenja z delnim tokom, je treba črpalke za vzorčenje nadzorovati, tako da stopnja pretoka skozi sondo za vzorčenje delcev ali cev za prenos vzorca ostaja sorazmerna z masnim pretokom izpušnih plinov, kot se določi v skladu z odstavkom 9.4.6.1.

Če se uporablja sistem redčenja s celotnim tokom, je treba črpalke za vzorčenje nastaviti tako, da je stopnja pretoka skozi sondo za vzorčenje delcev ali cev za prenos vzorca stalno v območju ±2,5 % nastavljene stopnje pretoka. Če se kompenzacija pretoka (tj. sorazmerno krmiljenje pretoka vzorcev) uporablja, se dokaže, da se razmerje med pretokom v glavnem tunelu in pretokom vzorca delcev ne spreminja za več kot ±2,5 % nastavljene vrednosti (razen v prvih 10 sekundah vzorčenja). Povprečna temperatura in tlak na vstopu v plinomer(e) oziroma v merila za merjenje pretoka se zapišeta. Če nastavljene stopnje pretoka zaradi prevelike obremenitve filtra z delci ni mogoče skozi celoten cikel ohranjati v območju ±2,5 %, je treba preizkus razveljaviti. Preizkus je treba ponoviti pri manjši stopnji pretoka vzorca.

7.6.8

Če se motor zaustavi kadar koli med preizkusom po hladnem zagonu, se preizkus razveljavi. Motor se predkondicionira in ponovno zažene v skladu z zahtevami iz odstavka 7.6.2, preizkus pa se ponovi.

Če se motor zaustavi kadar koli med preizkusom po vročem zagonu, se preizkus razveljavi. Motor se zaustavi v skladu z odstavkom 7.6.3, preizkus po vročem zagonu pa se ponovi. V tem primeru preizkusa po hladnem zagonu ni treba ponoviti.

Če se med preizkuševalnim ciklom pojavi napaka katere koli predpisane preizkusne opreme, je treba preizkus razveljaviti in ponoviti v skladu z zgornjimi določbami.

7.7

Izvedba cikla WHSC

7.7.1

Sistem redčenja in motor se zaženeta in ogrejeta v skladu z odstavkom 7.4.1. Po ogrevanju se motor in sistem vzorčenja predkondicionirata z delovanjem motorja v načinu 9 (glej tabelo 1 v odstavku 7.2.2) najmanj 10 minut, pri čemer hkrati deluje sistem redčenja. Zberejo se lahko navidezni vzorci emisij delcev. Teh filtrov z vzorcem ni treba stabilizirati ali stehtati in se lahko izločijo. Stopnje pretoka se nastavijo na približne stopnje pretoka, izbrane za preizkušanje. Motor je treba po predkondicioniranju ugasniti.

7.7.2

5 ± eno minuto po zaključku predkondicioniranja v načinu 9 iz odstavka 7.7.1 se motor zažene v skladu s postopkom za zagon, kot ga proizvajalec priporoča v navodilih za uporabo, s serijskim zaganjalnikom ali dinamometrom v skladu z odstavkom 7.6.2.

7.7.3

Zaporedje preizkusov se začne po zagonu motorja in se v eni minuti od delovanja motorja krmili, tako da se ujema s prvim načinom cikla (prosti tek).

WHSC se izvede v skladu z vrstnim redom načinov preizkušanja iz tabele 1 v odstavku 7.2.2.

7.7.4

Hkrati z zagonom zaporedja preizkusov se zažene tudi merilna oprema:

| (a) | začetek zbiranja ali analiziranja redčila, če se uporablja sistem redčenja s celotnim tokom; |
| --- | --- |

(a)

začetek zbiranja ali analiziranja redčila, če se uporablja sistem redčenja s celotnim tokom;

| (b) | začetek zbiranja ali analiziranja razredčenih ali nerazredčenih izpušnih plinov, odvisno od uporabljene metode; |
| --- | --- |

(b)

začetek zbiranja ali analiziranja razredčenih ali nerazredčenih izpušnih plinov, odvisno od uporabljene metode;

| (c) | začetek merjenja količine razredčenih izpušnih plinov ter predpisanih temperatur in tlakov; |
| --- | --- |

(c)

začetek merjenja količine razredčenih izpušnih plinov ter predpisanih temperatur in tlakov;

| (d) | začetek beleženja masnega pretoka izpušnih plinov, če se uporablja analiza nerazredčenih izpušnih plinov; |
| --- | --- |

(d)

začetek beleženja masnega pretoka izpušnih plinov, če se uporablja analiza nerazredčenih izpušnih plinov;

| (e) | začetek zapisovanja izmerjenih podatkov o številu vrtljajev in navoru dinamometra. |
| --- | --- |

(e)

začetek zapisovanja izmerjenih podatkov o številu vrtljajev in navoru dinamometra.

Če se uporablja merjenje nerazredčenih izpušnih plinov, se koncentracije emisij ((NM)HC, CO in NOx) in masni pretok izpušnih plinov merijo neprekinjeno in shranijo v računalniškem sistemu pri vsaj 2 Hz. Vsi drugi podatki se lahko beležijo s frekvenco vzorca najmanj 1 Hz. Pri analognih analizatorjih se zabeleži odziv, medtem ko je kalibracijske podatke med ovrednotenjem podatkov mogoče uporabiti on-line ali off-line.

Pri sistemu redčenja s celotnim tokom se HC in NOx neprekinjeno merita v tunelu za redčenje s frekvenco najmanj 2 Hz. Povprečne koncentracije se določijo z integriranjem signalov analizatorja skozi ves preizkuševalni cikel. Odzivni čas sistema ne sme biti daljši od 20 sekund ter ga je treba (če je primerno) uskladiti z nihanjem pretoka v sistemu CVS in z odstopanji časa vzorčenja ali preizkuševalnega cikla. CO, CO2 in NMHC se določijo z integriranjem signalov neprekinjenega merjenja ali z analizo koncentracij, ki so se med ciklom nabrale v vreči za vzorce. Koncentracije plinastih snovi, ki onesnažujejo, v redčilu, se določijo pred točko vstopa izpušnih plinov v tunel za redčenje z integracijo ali zbiranjem v vrečo za ozadje. Vsi ostali parametri, ki jih je treba izmeriti, se zabeležijo na podlagi najmanj ene meritve na sekundo (1 Hz).

7.7.5

Ob zagonu zaporedja preizkusov se sistem vzorčenja delcev preklopi z obvoda na zbiranje delcev. Če se uporablja sistem redčenja z delnim tokom, je treba črpalke za vzorčenje nadzorovati, tako da stopnja pretoka skozi sondo za vzorčenje delcev ali cev za prenos vzorca ostaja sorazmerna z masnim pretokom izpušnih plinov, kot se določi v skladu z odstavkom 9.4.6.1.

Če se uporablja sistem redčenja s celotnim tokom, je treba črpalke za vzorčenje nastaviti tako, da je stopnja pretoka skozi sondo za vzorčenje delcev ali cev za prenos vzorca stalno v območju ±2,5 % nastavljene stopnje pretoka. Če se kompenzacija pretoka (tj. sorazmerno krmiljenje pretoka vzorcev) uporablja, se dokaže, da se razmerje med pretokom v glavnem tunelu in pretokom vzorca delcev ne spreminja za več kot ±2,5 % nastavljene vrednosti (razen v prvih 10 sekundah vzorčenja). Povprečna temperatura in tlak na vstopu v plinomer(e) oziroma v merila za merjenje pretoka se zapišeta. Če nastavljene stopnje pretoka zaradi prevelike obremenitve filtra z delci ni mogoče skozi celoten cikel ohranjati v območju ±2,5 %, je treba preizkus razveljaviti. Preizkus je treba ponoviti pri manjši stopnji pretoka vzorca.

7.7.6

Če se motor zaustavi kadar koli med ciklom, je treba preizkus razveljaviti. Motor se predkondicionira v skladu z odstavkom 7.7.1 in ponovno zažene v skladu z odstavkom 7.7.2, preizkus pa se ponovi.

Če se med preizkuševalnim ciklom pojavi napaka katere koli predpisane preizkusne opreme, je treba preizkus razveljaviti in ponoviti v skladu z zgornjimi določbami.

7.8

Postopki po preizkusu

7.8.1

Ob zaključku preizkusa se ustavi merjenje masnega pretoka izpušnih plinov, prostornine razredčenih izpušnih plinov ter pretoka plinov v zbiralne vreče in črpalko za vzorčenje delcev. Pri sistemu integriranega analizatorja se vzorčenje nadaljuje, dokler ne potečejo odzivni časi sistema.

7.8.2

Pri vsakem sorazmernem vzorcu serije, kot je vzorec iz vreče ali vzorec PM, je treba preveriti, ali se je vzdrževalo sorazmerno vzorčenje v skladu z odstavkoma 7.6.7 in 7.7.5. Vsak vzorec, ki ne izpolnjuje zahtev, se razveljavi.

7.8.3

Filter za delce se namesti v zaprte ali zapečatene zabojnike ali pa se posode za filter zaprejo, da se filtri z vzorcem zaščitijo pred onesnaženjem iz okolice. Tako zaščiteni filtri se vrnejo v tehtalno komoro. Filter se kondicionira vsaj eno uro in nato stehta v skladu z odstavkom 9.4.5. Bruto teža filtra se zabeleži.

7.8.4

Takoj ko je mogoče, vendar najpozneje 30 minut po zaključku preizkuševalnega cikla ali med zaustavitvijo (samo za (b)), se določita kalibrirni in ničelni odziv uporabljenih območjih plinskega analizatorja. V tem odstavku je preizkuševalni cikel določen na naslednji način:

| (a) | pri preizkusu WHTC: celotno zaporedje hladno – zaustavitev – vroče |
| --- | --- |

(a)

pri preizkusu WHTC: celotno zaporedje hladno – zaustavitev – vroče

| (b) | pri preizkusu WHTC po vročem zagonu (odstavek 6.6): zaporedje zaustavitev – vroče |
| --- | --- |

(b)

pri preizkusu WHTC po vročem zagonu (odstavek 6.6): zaporedje zaustavitev – vroče

| (c) | pri preizkusu WHTC večkratne regeneracije po vročem zagonu (odstavek 6.6): skupno število preizkusov po vročem zagonu |
| --- | --- |

(c)

pri preizkusu WHTC večkratne regeneracije po vročem zagonu (odstavek 6.6): skupno število preizkusov po vročem zagonu

| (d) | pri preizkusu WHSC: preizkuševalni cikel. |
| --- | --- |

(d)

pri preizkusu WHSC: preizkuševalni cikel.

Naslednje določbe veljajo za premik analizatorja:

| (a) | ničelni in kalibrirni odziv pred preizkusom ter ničelni in kalibrirni odziv po preizkusu se lahko neposredno vstavijo v enačbo 66 iz odstavka 8.6.1, ne da bi se določil premik; |
| --- | --- |

(a)

ničelni in kalibrirni odziv pred preizkusom ter ničelni in kalibrirni odziv po preizkusu se lahko neposredno vstavijo v enačbo 66 iz odstavka 8.6.1, ne da bi se določil premik;

| (b) | če je razlika, povezana s premikom, med rezultati pred preizkusom in rezultati po preizkusu manjša od 1 % obsega skale, se lahko uporabijo nekorigirane izmerjene koncentracije ali pa se za premik korigirajo v skladu z odstavkom 8.6.1; |
| --- | --- |

(b)

če je razlika, povezana s premikom, med rezultati pred preizkusom in rezultati po preizkusu manjša od 1 % obsega skale, se lahko uporabijo nekorigirane izmerjene koncentracije ali pa se za premik korigirajo v skladu z odstavkom 8.6.1;

če je razlika, povezana s premikom, med rezultati pred preizkusom in rezultati po preizkusu enaka ali večja od 1 % obsega skale, se preizkus razveljavi ali pa se izmerjene koncentracije korigirajo za premik v skladu z odstavkom 8.6.1.

7.8.5

Takoj ko je mogoče, se izvede naslednje:

| (a) | plinasti vzorci v vrečah se analizirajo najpozneje 30 minut po zaključku preizkusa po vročem zagonu ali med zaustavitvijo pri preizkusu po hladnem zagonu; |
| --- | --- |

(a)

plinasti vzorci v vrečah se analizirajo najpozneje 30 minut po zaključku preizkusa po vročem zagonu ali med zaustavitvijo pri preizkusu po hladnem zagonu;

| (b) | vzorci ozadja se analizirajo najpozneje 60 minut po zaključku preizkusa po vročem zagonu. |
| --- | --- |

(b)

vzorci ozadja se analizirajo najpozneje 60 minut po zaključku preizkusa po vročem zagonu.

7.8.6

Pred izračunom dejanskega dela cikla se izpustijo vse točke, zabeležene med zagonom motorja. Dejansko delo cikla se določi med preizkuševalnim ciklom, tako da se za izračun trenutnih vrednosti za moč motorja hkrati uporabita vrednosti dejanske vrtilne frekvence in dejanskega navora. Trenutne vrednosti moči motorja se integrirajo med preizkuševalnim ciklom, da se izračuna dejansko delo cikla Wact (kWh). Če dodatna oprema/oprema ni nameščena v skladu z odstavkom 6.3.1, se trenutne vrednosti moči korigirajo po enačbi 4 iz odstavka 6.3.5.

Ista metodologija, kot je opisana v odstavku 7.4.8, se uporabi za integriranje dejanske moči motorja.

Dejansko delo cikla Wact se uporablja za primerjavo z referenčnim delom cikla Wref in za izračun emisij, specifičnih za zavoro (glej odstavek 8.6.3).

Wact mora biti med 85 % in 105 % Wref.

7.8.7

Za preizkus WHTC in WHSC se opravijo linearne regresije dejanskih vrednosti (n
  act, M
  act, P
  act) na referenčne vrednosti (n
  ref, M
  ref, P
  ref).

Da bi čim bolj zmanjšali učinek popačenja zaradi zakasnitve med dejanskimi in referenčnimi vrednostmi cikla, se lahko celotno zaporedje dejanskih signalov vrtilne frekvence in navora motorja časovno premakne naprej ali nazaj glede na referenčno zaporedje vrtilnih frekvenc in navora. Če so dejanski signali zamaknjeni, se za enak obseg v isto smer zamakneta tudi vrtilna frekvenca in navor.

Uporabi se metoda najmanjših kvadratov, pri čemer ima najustreznejša enačba naslednjo obliko:

y = a
  1
  x + a
  0 (11)

pri čemer je:

| y | dejanska vrednost vrtilne frekvence (min–1), navora (Nm) ali moči (kW); |
| --- | --- |
| a
  1 | naklon regresijske premice |
| x | referenčna vrednost vrtilne frekvence (min–1), navora (Nm) ali moči (kW); |
| a
  0 | odsek regresijske premice na osi y. |

y

dejanska vrednost vrtilne frekvence (min–1), navora (Nm) ali moči (kW);

a
  1

naklon regresijske premice

x

referenčna vrednost vrtilne frekvence (min–1), navora (Nm) ali moči (kW);

a
  0

odsek regresijske premice na osi y.

Za vsako regresijsko premico se izračunata standardna napaka ocene (SEE) y na x in determinacijski koeficient (r2).

Priporočljivo je, da se ta analiza izvaja z 1 Hz. Da se preizkus šteje kot veljaven, morajo biti izpolnjena merila iz tabele 2 (WHTC) ali tabele 3 (WHSC).

Tabela 2

Dovoljena odstopanja regresijske premice za WHTC

| | Hitrost | Navor | Moč |
| --- | --- | --- | --- |
| Standardna napaka ocene (SEE) y na x | največ 5 % največje preizkusne vrtilne frekvence | največ 10 % največjega navora motorja | največ 10 % največje moči motorja |
| Naklon regresijske premice, a
  1 | 0,95 do 1,03 | 0,83 do 1,03 | 0,89 do 1,03 |
| Determinacijski koeficient r
  2 | najmanj 0,970 | najmanj 0,850 | najmanj 0,910 |
| odsek regresijske premice na osi y, a
  0 | največ 10 % vrtilne frekvence v prostem teku | ±20 Nm ali ±2 odstotka od največjega navora, in sicer večja od teh vrednosti | ±4 kW ali ±2 odstotka od največje moči, in sicer večja od teh vrednosti |

Hitrost

Navor

Moč

Standardna napaka ocene (SEE) y na x

največ 5 % največje preizkusne vrtilne frekvence

največ 10 % največjega navora motorja

največ 10 % največje moči motorja

Naklon regresijske premice, a
  1

0,95 do 1,03

0,83 do 1,03

0,89 do 1,03

Determinacijski koeficient r
  2

najmanj 0,970

najmanj 0,850

najmanj 0,910

odsek regresijske premice na osi y, a
  0

največ 10 % vrtilne frekvence v prostem teku

±20 Nm ali ±2 odstotka od največjega navora, in sicer večja od teh vrednosti

±4 kW ali ±2 odstotka od največje moči, in sicer večja od teh vrednosti

Tabela 3

Dovoljena odstopanja regresijske premice za WHSC

| | Hitrost | Navor | Moč |
| --- | --- | --- | --- |
| Standardna napaka ocene (SEE) y na x | največ 1 % največje preizkusne vrtilne frekvence | največ 2 % največjega navora motorja | največ 2 % največje moči motorja |
| Naklon regresijske premice, a
  1 | 0,99 do 1,01 | 0,98 do 1,02 | 0,98 do 1,02 |
| Determinacijski koeficient r
  2 | najmanj 0,990 | najmanj 0,950 | najmanj 0,950 |
| odsek regresijske premice na osi y, a
  0 | največ 1 % največje preizkusne vrtilne frekvence | ±20 Nm ali ±2 odstotka od največjega navora, in sicer večja od teh vrednosti | ±4 kW ali ±2 odstotka od največje moči, in sicer večja od teh vrednosti |

Hitrost

Navor

Moč

Standardna napaka ocene (SEE) y na x

največ 1 % največje preizkusne vrtilne frekvence

največ 2 % največjega navora motorja

največ 2 % največje moči motorja

Naklon regresijske premice, a
  1

0,99 do 1,01

0,98 do 1,02

0,98 do 1,02

Determinacijski koeficient r
  2

najmanj 0,990

najmanj 0,950

najmanj 0,950

odsek regresijske premice na osi y, a
  0

največ 1 % največje preizkusne vrtilne frekvence

±20 Nm ali ±2 odstotka od največjega navora, in sicer večja od teh vrednosti

±4 kW ali ±2 odstotka od največje moči, in sicer večja od teh vrednosti

Samo za namene regresije je pred njenim izračunom dovoljena izpustitev točk, če je to navedeno v tabeli 4. Vendar se te točke ne izpustijo za izračun dela cikla in emisij. Izpustitev točk se lahko uporabi za celotni cikel ali za kateri koli njegov del.

Tabela 4

Dopustna izpustitev točk iz regresijske analize

| Dogodek | Pogoji | Dopustna izpustitev točk |
| --- | --- | --- |
| Najmanjša zahteva upravljavca (točka prostega teka) | n
  ref = 0 %
  ter

  M
  ref = 0 %
  ter

  M
  act > (M
  ref – 0,02 M
  max. izmerjenega navora)
  ter

  M
  act < (M
  ref + 0,02 M
  max. izmerjenega navora) | vrtilna frekvenca in moč |
| Najmanjša zahteva upravljavca (točka delovanja motorja) | M
  ref < 0 % | moč in navor ali vrtilna frekvenca |
| Najmanjša zahteva upravljavca | n
  act ≤ 1,02 n
  ref in M
  act > M
  ref

  ali

  n
  act > n
  ref in M
  act ≤ M
  ref'

  ali

  n
  act > 1,02 n
  ref in M
  ref < M
  act ≤ (M
  ref +
  0,02 M
  max. izmerjenega navora) | moč in navor ali vrtilna frekvenca |
| Največja zahteva upravljavca | n
  act < n
  ref in M
  act ≥ M
  ref

  ali

  n
  act ≥ 0,98 n
  ref in M
  act < M
  ref

  ali

  n
  act < 0.98 n
  ref in M
  ref > M
  act ≥ (M
  ref –
  0,02 M
  max. izmerjenega navora) | moč in navor ali vrtilna frekvenca |

Dogodek

Pogoji

Dopustna izpustitev točk

Najmanjša zahteva upravljavca (točka prostega teka)

n
  ref = 0 %

ter

M
  ref = 0 %

ter

M
  act > (M
  ref – 0,02 M
  max. izmerjenega navora)

ter

M
  act < (M
  ref + 0,02 M
  max. izmerjenega navora)

vrtilna frekvenca in moč

Najmanjša zahteva upravljavca (točka delovanja motorja)

M
  ref < 0 %

moč in navor ali vrtilna frekvenca

Najmanjša zahteva upravljavca

n
  act ≤ 1,02 n
  ref in M
  act > M
  ref

ali

n
  act > n
  ref in M
  act ≤ M
  ref'

ali

n
  act > 1,02 n
  ref in M
  ref < M
  act ≤ (M
  ref +

0,02 M
  max. izmerjenega navora)

moč in navor ali vrtilna frekvenca

Največja zahteva upravljavca

n
  act < n
  ref in M
  act ≥ M
  ref

ali

n
  act ≥ 0,98 n
  ref in M
  act < M
  ref

ali

n
  act < 0.98 n
  ref in M
  ref > M
  act ≥ (M
  ref –

0,02 M
  max. izmerjenega navora)

moč in navor ali vrtilna frekvenca

8.

Končni rezultat preizkusov se v skladu z ASTM E 29-06B v enem koraku zaokroži na število mest desno od decimalne vejice, ki ga navaja veljavni emisijski standard, povečano za eno dodatno decimalno mesto. Vmesnih vrednosti, s katerimi se izračuna končni rezultat emisij, specifičnih za zavoro, ni dovoljeno zaokroževati.

Izračun ogljikovodikov in/ali nemetanskih ogljikovodikov temelji na naslednjih molarnih razmerjih ogljika/vodika/kisika (C/H/O) v gorivu:

| | CH1,86O0,006 za dizelsko gorivo (B7), |
| --- | --- |

CH1,86O0,006 za dizelsko gorivo (B7),

| | C2,92H2.92O0,46 za etanol za namenske motorje s kompresijskim vžigom (ED95), |
| --- | --- |

C2,92H2.92O0,46 za etanol za namenske motorje s kompresijskim vžigom (ED95),

| | CH1,93O0,032 za bencin (E10), |
| --- | --- |

CH1,93O0,032 za bencin (E10),

| | CH2,74O0,385 za etanol (E85), |
| --- | --- |

CH2,74O0,385 za etanol (E85),

| | CH2.525 za UNP (utekočinjeni naftni plin), |
| --- | --- |

CH2.525 za UNP (utekočinjeni naftni plin),

| | CH4 za ZP (zemeljski plin) in biometan. |
| --- | --- |

CH4 za ZP (zemeljski plin) in biometan.

Primeri postopkov izračunavanja so v Dodatku 5 k tej prilogi.

Izračun emisij na molski osnovi v skladu s Prilogo 7 globalnega tehničnega predpisa št. 11 o protokolu preizkusa emisij izpušnih plinov za necestno mobilno mehanizacijo je dovoljen, če se s tem predhodno strinja homologacijski organ.

8.1

Če se emisije merijo na suhi osnovi, se izmerjena koncentracija pretvori na vlažno osnovo z naslednjo enačbo:

c
  w = kw
  × c
  d (12)

pri čemer je:

| c
  d | suha koncentracija v ppm ali % prostornine; |
| --- | --- |
| kw | korekcijski faktor iz suhega v vlažno stanje (k
  w,a, k
  w,e, ali k
  w,d, odvisno od uporabljene enačbe). |

c
  d

suha koncentracija v ppm ali % prostornine;

kw

korekcijski faktor iz suhega v vlažno stanje (k
  w,a, k
  w,e, ali k
  w,d, odvisno od uporabljene enačbe).

8.1.1

Image 49
  (13)

ali

Image 50
  (14)

ali

Image 51
  (15)

pri čemer:

Image 52
  (16)

ter

Image 53
  (17)

pri čemer je:

| H
  a | vlažnost polnilnega zraka v g vode na kg suhega zraka; |
| --- | --- |
| w
  ALF | vsebnost vodika v gorivu v % mase; |
| q
  mf,i | trenutni masni pretok goriva v kg/s; |
| q
  mad,I | trenutni masni pretok suhega polnilnega zraka v kg/s; |
| p
  r | tlak vodne pare po hladilni kopeli v kPa; |
| p
  b | skupni atmosferski tlak, v kPa; |
| w
  DEL | vsebnost dušika v gorivu v % mase; |
| w
  EPS | vsebnost kisika v gorivu v % mase; |
| α | molarno razmerje vodika v gorivu; |
| c
  CO2 | suha koncentracija CO2 v %; |
| c
  CO | suha koncentracija CO v %. |

H
  a

H

a

vlažnost polnilnega zraka v g vode na kg suhega zraka;

w
  ALF

w

ALF

vsebnost vodika v gorivu v % mase;

q
  mf,i

q

mf,i

trenutni masni pretok goriva v kg/s;

q
  mad,I

q

mad,I

trenutni masni pretok suhega polnilnega zraka v kg/s;

p
  r

p

r

tlak vodne pare po hladilni kopeli v kPa;

p
  b

p

b

skupni atmosferski tlak, v kPa;

w
  DEL

w

DEL

vsebnost dušika v gorivu v % mase;

w
  EPS

w

EPS

vsebnost kisika v gorivu v % mase;

α

molarno razmerje vodika v gorivu;

c
  CO2

c

CO2

suha koncentracija CO2 v %;

2

c
  CO

c

CO

suha koncentracija CO v %.

Enačbi 13 in 14 sta pretežno identični, pri čemer je faktor 1,008 v enačbah 13 in 15 približek točnejšega imenovalca v enačbi 14.

8.1.2

Image 54
  (18)

ali

Image 55
  (19)

pri čemer:

Image 56
  (20)

pri čemer je:

| α | molarno razmerje vodika v gorivu; |
| --- | --- |
| c
  CO2w | vlažna koncentracija CO2 v %; |
| c
  CO2d | suha koncentracija CO2 v %; |
| H
  d | vlažnost redčila, v g vode na kg suhega zraka; |
| H
  a | vlažnost polnilnega zraka v g vode na kg suhega zraka; |
| D | faktor redčenja (glej odstavek 8.5.2.3.2). |

α

molarno razmerje vodika v gorivu;

c
  CO2w

vlažna koncentracija CO2 v %;

c
  CO2d

suha koncentracija CO2 v %;

H
  d

vlažnost redčila, v g vode na kg suhega zraka;

H
  a

vlažnost polnilnega zraka v g vode na kg suhega zraka;

D

faktor redčenja (glej odstavek 8.5.2.3.2).

8.1.3

Image 57
  (21)

pri čemer:

Image 58
  (22)

pri čemer je:

| H
  d | vlažnost redčila, v g vode na kg suhega zraka; |
| --- | --- |

H
  d

vlažnost redčila, v g vode na kg suhega zraka;

8.2

Ker je emisija NOx odvisna od pogojev zunanjega zraka, se koncentracija NOx korigira zaradi vlažnosti s pomočjo faktorjev, podanih v odstavku 8.2.1 ali 8.2.2. Vlažnost polnilnega zraka Ha je mogoče izpeljati iz meritve relativne vlažnosti, meritve rosišča, meritve parnega tlaka ali meritve s suhim/mokrim termometrom z uporabo splošno veljavnih enačb.

8.2.1

Image 59
  (23)

pri čemer je:

| H
  a | vlažnost polnilnega zraka v g vode na kg suhega zraka. |
| --- | --- |

H
  a

vlažnost polnilnega zraka v g vode na kg suhega zraka.

8.2.2

Image 60
  (24)

pri čemer je:

| H
  a | vlažnost polnilnega zraka v g vode na kg suhega zraka. |
| --- | --- |

H
  a

vlažnost polnilnega zraka v g vode na kg suhega zraka.

8.3

Masa filtra za vzorčenje se korigira za njegovo plovnost v zraku. Korekcija plovnosti je odvisna od gostote filtra za vzorčenje, gostote zraka in gostote kalibrirane uteži tehtnice in ne upošteva plovnosti samega delca. Korekcija plovnosti se opravi za tara maso filtra in bruto maso filtra.

Če gostota materiala filtra ni znana, se uporabijo naslednje gostote:

| (a) | filter iz steklenih vlaken, prevlečenih s teflonom: 2,300 kg/m3; |
| --- | --- |

(a)

filter iz steklenih vlaken, prevlečenih s teflonom: 2,300 kg/m3;

| (b) | filter s teflonsko membrano: 2,144 kg/m3; |
| --- | --- |

(b)

filter s teflonsko membrano: 2,144 kg/m3;

| (c) | filter s teflonsko membrano z vmesnim obročkom iz polimetilpentana: 920 kg/m3. |
| --- | --- |

(c)

filter s teflonsko membrano z vmesnim obročkom iz polimetilpentana: 920 kg/m3.

Za kalibracijske uteži iz nerjavnega jekla je treba uporabiti gostoto 8 000 kg/m3. Če je material kalibrirane uteži drugačen, je njegova gostota znana.

Uporabi se naslednja enačba:

Image 61
  (25)

pri čemer:

Image 62
  (26)

pri čemer je:

| m
  uncor | nekorigirana masa filtra za delce v mg; |
| --- | --- |
| ρ
  a | gostota zraka v kg/m3; |
| ρ
  w | gostota kalibrirane uteži tehtnice v kg/m3; |
| ρ
  f | gostota filtra za vzorčenje delcev v kg/m3); |
| p
  b | skupni atmosferski tlak v kPa; |
| T
  a | temperatura zraka v okolici tehtnice v K; |
| 28,836 | molska masa zraka pri referenčni vlažnosti (282,5 K), v g/mol; |
| 8,3144 | plinska konstanta. |

m
  uncor

nekorigirana masa filtra za delce v mg;

ρ
  a

gostota zraka v kg/m3;

ρ
  w

gostota kalibrirane uteži tehtnice v kg/m3;

ρ
  f

gostota filtra za vzorčenje delcev v kg/m3);

p
  b

skupni atmosferski tlak v kPa;

T
  a

temperatura zraka v okolici tehtnice v K;

28,836

molska masa zraka pri referenčni vlažnosti (282,5 K), v g/mol;

8,3144

plinska konstanta.

Masa vzorca delcev m
  p, uporabljena v odstavkih 8.4.3 in 8.5.3, se izračuna po naslednji enačbi:

Image 63
  (27)

pri čemer je:

| m
  f,G | bruto masa filtra za delce, korigirana za plovnost, v mg; |
| --- | --- |
| m
  f,T | tara masa filtra za delce, korigirana za plovnost, v mg. |

m
  f,G

bruto masa filtra za delce, korigirana za plovnost, v mg;

m
  f,T

tara masa filtra za delce, korigirana za plovnost, v mg.

8.4

Signali trenutne koncentracije plinastih sestavin se uporabljajo za izračun masnih emisij, tako da se pomnožijo s trenutnim masnim pretokom izpušnih plinov. Masni pretok izpušnih plinov se lahko meri neposredno ali izračuna z uporabo metod merjenja polnilnega zraka in pretoka goriva, metode s sledilom ali metode merjenja polnilnega zraka in razmerja zrak/gorivo. Posebno pozornost je treba nameniti odzivnim časom različnih instrumentov. Te razlike je treba upoštevati s časovno uskladitvijo signalov. Pri delcih se signali masnega pretoka izpušnih plinov uporabijo za krmiljenje sistema redčenja z delnim tokom z namenom odvzema vzorca, sorazmernega z masnim pretokom izpušnih plinov. Kakovost sorazmernosti se preveri tako, da se v skladu z odstavkom 9.4.6.1 izvede regresijska analiza med pretokom vzorca in izpušnih plinov. Nastavitev celotnega preizkusa je shematsko prikazana na sliki 6.

Slika 6

Slika 6

Shema sistema merjenja nerazredčenih izpušnih plinov/delnega pretoka

Shema sistema merjenja nerazredčenih izpušnih plinov/delnega pretoka

Image 64

8.4.1

Določanje masnega pretoka izpušnih plinov

8.4.1.1

Za izračun emisij v nerazredčenih izpušnih plinih in za krmiljenje sistema redčenja z delnim tokom mora biti znan masni pretok izpušnih plinov. Za določanje masnega pretoka izpušnih plinov se lahko uporabi katera koli od metod, opisanih v odstavkih 8.4.1.3 do 8.4.1.7.

8.4.1.2

Za izračun emisij mora biti odzivni čas katere koli od metod, opisanih v odstavkih od 8.4.1.3 do 8.4.1.7, enak ali manjši od odzivnega časa analizatorja, ki je ≤ 10 sekund, kot je predpisano v odstavku 9.3.5.

Za krmiljenje sistema redčenja z delnim tokom je potreben hitrejši odziv. Za sisteme redčenja z delnim tokom s krmiljenjem na spletu mora biti odzivni čas ≤ 0,3 sekunde. Za sisteme redčenja z delnim tokom z vnaprej določenim krmiljenjem (look ahead control), ki temelji na vnaprej zapisanem poteku preizkusa, mora biti odzivni čas sistema merjenja pretoka izpušnih plinov ≤ 5 sekund s časom vzpona ≤ 1 sekunde. Odzivni čas sistema določi proizvajalec instrumenta. Zahteve za skupni odzivni čas za pretok izpušnih plinov in sistem redčenja z delnim tokom so navedene v odstavku 9.4.6.1.

8.4.1.3

Neposredno merjenje trenutnega pretoka izpušnih plinov se izvede s sistemi, kot so:

| (a) | naprave za merjenje razlike tlakov, kot je šoba na izpušni cevi (za podrobnosti glej ISO 5167); |
| --- | --- |

(a)

naprave za merjenje razlike tlakov, kot je šoba na izpušni cevi (za podrobnosti glej ISO 5167);

| (b) | ultrazvočni merilnik pretoka; |
| --- | --- |

(b)

ultrazvočni merilnik pretoka;

| (c) | vrtinčni merilnik pretoka. |
| --- | --- |

(c)

vrtinčni merilnik pretoka.

Sprejmejo se varnostni ukrepi za preprečitev napak pri merjenju, ki vplivajo na napake pri emisijskih vrednostih. Tak ukrep je, med drugim, skrbna namestitev naprave v izpušni sistem motorja v skladu z navodili proizvajalca instrumenta in dobro inženirsko prakso. Namestitev naprave ne sme vplivati zlasti na zmogljivost motorja in na emisije.

Merilniki pretoka morajo izpolnjevati zahteve za linearnost iz odstavka 9.2.

8.4.1.4

Ta metoda vključuje merjenje pretoka zraka in pretoka goriva z ustreznimi merilniki pretoka. Izračun trenutnega pretoka izpušnih plinov je naslednji:

qm

  ew,i = qm

  aw,i + qm

  f,i (28)

pri čemer je:

| qm

  ew,i | trenutni masni pretok izpušnih plinov v kg/s; |
| --- | --- |
| qm

  aw,i | trenutni masni pretok polnilnega zraka v kg/s; |
| qm

  f,i | trenutni masni pretok goriva v kg/s; |

qm

  ew,i

trenutni masni pretok izpušnih plinov v kg/s;

qm

  aw,i

trenutni masni pretok polnilnega zraka v kg/s;

qm

  f,i

trenutni masni pretok goriva v kg/s;

Merilniki pretoka morajo izpolnjevati zahteve za linearnost iz odstavka 9.2 vendar morajo biti dovolj natančni, da izpolnjujejo tudi zahteve za linearnost za pretok izpušnih plinov.

8.4.1.5

Ta metoda vključuje merjenje koncentracije sledilnega plina v izpušnih plinih.

Znana količina inertnega plina (npr. čistega helija) se vbrizga v pretok izpušnih plinov kot sledilo. Plin se pomeša in razredči z izpušnimi plini, vendar ne sme reagirati v izpušni cevi Koncentracija plina se nato izmeri v vzorcu izpušnih plinov.

Da se zagotovi popolno mešanje sledilnega plina, je treba sondo za vzorčenje izpušnih plinov namestiti vsaj 1 m ali za 30-kratni premer izpušne cevi, kar je večje, nižje od mesta vbrizga sledilnega plina. Sondo za vzorčenje je mogoče namestiti bližje mestu vbrizga, če se s primerjavo koncentracije sledilnega plina in referenčne koncentracije, kadar se sledilni plin vbrizga pred motorjem, dokaže popolno mešanje sledilnega plina.

Pretok sledilnega plina se nastavi tako, da je koncentracija sledilnega plina, ko je motor v prostem teku, po mešanju nižja od obsega skale analizatorja sledilnega plina.

Izračun pretoka izpušnih plinov je naslednji:

Image 65
  (29)

pri čemer je:

| qm

  ew,i | trenutni masni pretok izpušnih plinov v kg/s; |
| --- | --- |
| qv

  t | pretok sledilnega plina, v cm3/min; |
| c
  mix,i | trenutna koncentracija sledilnega plina po mešanju v ppm; |
| ρe | gostota izpušnih plinov v kg/m3 (glej tabelo 5); |
| c
  b | koncentracija sledilnega plina v ozadju v polnilnem zraku v ppm. |

qm

  ew,i

trenutni masni pretok izpušnih plinov v kg/s;

qv

  t

pretok sledilnega plina, v cm3/min;

c
  mix,i

trenutna koncentracija sledilnega plina po mešanju v ppm;

ρe

gostota izpušnih plinov v kg/m3 (glej tabelo 5);

c
  b

koncentracija sledilnega plina v ozadju v polnilnem zraku v ppm.

Koncentracija sledilnega plina v ozadju (c
  b) se lahko določi tako, da se izračuna povprečje koncentracije v ozadju, izmerjene tik pred izvedbo preizkusa in po njej.

Če je koncentracija v ozadju manj kot 1 % koncentracije sledilnega plina po mešanju (c
  mix.i) pri največjem pretoku izpušnih plinov, se koncentracija v ozadju lahko zanemari.

Celotni sistem mora izpolnjevati zahteve za linearnost za pretok izpušnih plinov iz odstavka 9.2.

8.4.1.6

Ta metoda vključuje izračun mase izpušnih plinov iz pretoka zraka in razmerja zrak-gorivo. Izračun trenutnega masnega pretoka izpušnih plinov je naslednji:

Image 66
  (30)

pri čemer:

Image 67
  (31)

Image 68
  (32)

pri čemer je:

| qm

  aw,i | trenutni masni pretok polnilnega zraka v kg/s; |
| --- | --- |
| A/F
  st | stehiometrično razmerje zrak/gorivo v kg/kg; |
| λi | trenutno razmerje presežnega zraka |
| c
  CO2d | suha koncentracija CO2 v %; |
| c
  COd | suha koncentracija CO v ppm; |
| c
  HCw | vlažna koncentracija HC v ppm. |

qm

  aw,i

trenutni masni pretok polnilnega zraka v kg/s;

A/F
  st

stehiometrično razmerje zrak/gorivo v kg/kg;

λi

trenutno razmerje presežnega zraka

c
  CO2d

suha koncentracija CO2 v %;

c
  COd

suha koncentracija CO v ppm;

c
  HCw

vlažna koncentracija HC v ppm.

Merilnik pretoka zraka in analizatorji morajo izpolnjevati zahteve za linearnost iz odstavka 9.2, celotni sistem pa mora izpolnjevati zahteve za linearnost za pretok izpušnih plinov iz odstavka 9.2.

Če se za merjenje razmerja presežnega zraka uporabi oprema za merjenje razmerja zrak-gorivo, kot je cirkonijevo tipalo, mora izpolnjevati tehnične zahteve iz odstavka 9.3.2.7.

8.4.1.7

Ta metoda vključuje izračun mase izpušnih plinov iz pretoka goriva in plinastih sestavin v izpušnih plinih, ki vključujejo ogljik. Izračun trenutnega masnega pretoka izpušnih plinov je naslednji:

Image 69
  (33)

pri čemer:

k
  c= (cCO2d – cCO2d,a) x 0,5441 + cCOd/18522 + cHCw/17355 (34)

in

k
  fd = - 0,055586 x w
  ALF + 0,0080021 x w
  DEL + 0,0070046 x w
  EPS (35)

pri čemer je:

| qmf,i | trenutni masni pretok goriva v kg/s; |
| --- | --- |
| Ha | vlažnost polnilnega zraka v g vode na kg suhega zraka; |
| w
  BET | vsebnost ogljika v gorivu v % mase; |
| w
  ALF | vsebnost vodika v gorivu v % mase; |
| w
  DEL | vsebnost dušika v gorivu v % mase |
| w
  EPS | vsebnost kisika v gorivu v % mase; |
| c
  CO2d | suha koncentracija CO2 v %; |
| c
  CO2d,a | suha koncentracija CO2 v polnilnem zraku v %; |
| c
  COd | suha koncentracija CO v ppm; |
| c
  HCw | vlažna koncentracija HC v ppm. |

qmf,i

trenutni masni pretok goriva v kg/s;

Ha

vlažnost polnilnega zraka v g vode na kg suhega zraka;

w
  BET

vsebnost ogljika v gorivu v % mase;

w
  ALF

vsebnost vodika v gorivu v % mase;

w
  DEL

vsebnost dušika v gorivu v % mase

w
  EPS

vsebnost kisika v gorivu v % mase;

c
  CO2d

suha koncentracija CO2 v %;

c
  CO2d,a

suha koncentracija CO2 v polnilnem zraku v %;

c
  COd

suha koncentracija CO v ppm;

c
  HCw

vlažna koncentracija HC v ppm.

8.4.2

Določanje plinastih sestavin

8.4.2.1

Plinaste sestavine v nerazredčenih izpušnih plinih, ki jih oddaja motor, predložen v preizkušanje, se merijo s sistemi za merjenje in vzorčenje, opisanimi v odstavku 9.3 in Dodatku 2 k tej prilogi. Ovrednotenje podatkov je opisano v odstavku 8.4.2.2.

V odstavkih 8.4.2.3 in 8.4.2.4 sta opisana dva postopka izračunavanja, ki sta enaka tudi za referenčna goriva iz Priloge 5. Postopek iz odstavka 8.4.2.3 je enostavnejši, saj za razmerje med gostoto sestavin in izpušnih plinov uporablja tabelirane u-vrednosti. Postopek iz odstavka 8.4.2.4 je bolj točen za kakovosti goriv, ki odstopajo od tehničnih zahtev v Prilogi 5, vendar zahteva elementarno analizo sestave goriva.

8.4.2.2

Podatki o emisijah se zabeležijo in shranijo v skladu z odstavkom 7.6.6.

Za izračun masne emisije plinastih sestavin se krivulje zabeleženih koncentracij in krivulja masnega pretoka izpušnih plinov časovno uskladijo s transformacijskim časom iz odstavka 3.1. Zato se odzivni čas vsakega analizatorja plinastih emisij in sistema masnega pretoka izpušnih plinov določi v skladu z določbami odstavka 8.4.1.2 ali 9.3.5 ter zabeleži.

8.4.2.3

Masa onesnaževal (g/preizkus) se določi z izračunom trenutnih masnih emisij iz nerazredčenih koncentracij onesnaževal in masnega pretoka izpušnih plinov, usklajenih s transformacijskim časom, kot je določen v skladu z odstavkom 8.4.2.2, in integriranjem trenutnih vrednosti skozi ves cikel ter množenjem integriranih vrednosti z vrednostmi u iz tabele 5. Če se meri na suhi osnovi, se korekcija iz suhega v vlažno stanje v skladu z odstavkom 8.1 pred izvedbo kakršnih koli nadaljnjih izračunov uporabi za trenutne vrednosti koncentracij.

Za izračun NOx se masna emisija, kadar je to ustrezno, pomnoži s korekcijskim faktorjem zaradi vlažnosti k
  h,D ali k
  h,G, kot je določeno v odstavku 8.2.

Uporabi se naslednja enačba:

m
  gas =
  Image 70
  (v g/preizkus) (36)

pri čemer je:

| u
  gas | zadevna vrednost sestavine izpušnih plinov iz tabele 5; |
| --- | --- |
| c
  gas,i | trenutna koncentracija sestavine v izpušnih plinih v ppm; |
| qm

  ew,i | trenutni masni pretok izpušnih plinov v kg/s; |
| f | frekvenca vzorčenja podatkov v Hz; |
| n | število meritev. |

u
  gas

zadevna vrednost sestavine izpušnih plinov iz tabele 5;

c
  gas,i

trenutna koncentracija sestavine v izpušnih plinih v ppm;

qm

  ew,i

trenutni masni pretok izpušnih plinov v kg/s;

f

frekvenca vzorčenja podatkov v Hz;

n

število meritev.

Tabela 5

u-vrednosti nerazredčenih izpušnih plinov in gostote sestavin

| Gorivo | ρ
  e | Plin |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρgas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (1) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| ugas
   (2) |
| dizelsko gorivo (B7) | 1,2943 | 0,001586 | 0,000966 | 0,000482 | 0,001517 | 0,001103 | 0,000553 |
| etanol
  (ED95) | 1,2768 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000780 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| SZP (3) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000528 (4) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| propan | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| butan | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| UNP (5) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Bencin (E10) | 1,2931 | 0,001587 | 0,000966 | 0,000499 | 0,001518 | 0,001104 | 0,000553 |
| etanol
  (E85) | 1,2797 | 0,001604 | 0,000977 | 0,000730 | 0,001534 | 0,001116 | 0,000559 |

Gorivo

ρ
  e

Plin

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρgas [kg/m3]

2,053

1,250

(1)

1,9636

1,4277

0,716

ugas
   (2)

dizelsko gorivo (B7)

1,2943

0,001586

0,000966

0,000482

0,001517

0,001103

0,000553

etanol

(ED95)

1,2768

0,001609

0,000980

0,000780

0,001539

0,001119

0,000561

SZP (3)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000528 (4)

0,001551

0,001128

0,000565

propan

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

butan

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

UNP (5)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

Bencin (E10)

1,2931

0,001587

0,000966

0,000499

0,001518

0,001104

0,000553

etanol

(E85)

1,2797

0,001604

0,000977

0,000730

0,001534

0,001116

0,000559

8.4.2.4

Masa onesnaževal (g/preizkus) se določi z izračunom trenutnih masnih emisij iz nerazredčenih koncentracij onesnaževal, u-vrednosti in masnega pretoka izpušnih plinov, usklajenih s transformacijskim časom, kot je določen v skladu z odstavkom 8.4.2.2, ter integriranjem trenutnih vrednosti skozi ves cikel. Če se meri na suhi osnovi, se korekcija iz suhega v vlažno stanje v skladu z odstavkom 8.1 pred izvedbo kakršnih koli nadaljnjih izračunov uporabi za trenutne vrednosti koncentracij.

Za izračun NOx se masna emisija pomnoži s korekcijskim faktorjem zaradi vlažnosti k
  h,D ali k
  h,G, kot je določeno v odstavku 8.2.

Uporabi se naslednja enačba:

m
  gas =
  Image 71
  (v g/preizkus) (37)

pri čemer je:

| u
  gas | izračunan na podlagi enačbe (38) ali (39); |
| --- | --- |
| c
  gas,i | trenutna koncentracija sestavine v izpušnih plinih v ppm; |
| qm

  ew,i | trenutni masni pretok izpušnih plinov v kg/s; |
| f | frekvenca vzorčenja podatkov v Hz; |
| n | število meritev. |

u
  gas

izračunan na podlagi enačbe (38) ali (39);

c
  gas,i

trenutna koncentracija sestavine v izpušnih plinih v ppm;

qm

  ew,i

trenutni masni pretok izpušnih plinov v kg/s;

f

frekvenca vzorčenja podatkov v Hz;

n

število meritev.

Trenutne u-vrednosti se izračunajo na naslednji način:

u
  gas,

  i
   = M
  gas / (Me,i x 1,000)(38)

ali

u
  gas,i =ρgas / (ρe,i x 1,000) (39)

pri čemer:

ρgas = M
  gas / 22,414 (40)

pri čemer je:

| M
  gas | molska masa plinaste sestavine, v g/mol (glej Dodatek 5 k tej prilogi); |
| --- | --- |
| Me,i | trenutna molska masa izpušnih plinov v g/mol; |
| ρgas | gostota plinaste sestavine v kg/m3; |
| ρe,i | trenutna gostota plinaste sestavine v kg/m3. |

M
  gas

molska masa plinaste sestavine, v g/mol (glej Dodatek 5 k tej prilogi);

Me,i

trenutna molska masa izpušnih plinov v g/mol;

ρgas

gostota plinaste sestavine v kg/m3;

ρe,i

trenutna gostota plinaste sestavine v kg/m3.

Molska masa izpušnih plinov, M
  e, se izpelje za splošno sestavo goriva CHαOεNδSγ pod predpostavko popolnega izgorevanja, in sicer na naslednji način:

Image 72
  (41)

pri čemer je:

| qm

  aw,i | trenutni masni pretok polnilnega zraka na vlažni osnovi v kg/s |
| --- | --- |
| qm

  f,i | trenutni masni pretok goriva v kg/s; |
| H
  a | vlažnost polnilnega zraka v g vode na kg suhega zraka. |
| M
  a | molska masa suhega polnilnega zraka = 28,965 g/mol. |

qm

  aw,i

trenutni masni pretok polnilnega zraka na vlažni osnovi v kg/s

qm

  f,i

trenutni masni pretok goriva v kg/s;

H
  a

vlažnost polnilnega zraka v g vode na kg suhega zraka.

M
  a

molska masa suhega polnilnega zraka = 28,965 g/mol.

Gostota izpušnih plinov ρe se izpelje na naslednji način:

Image 73
  (42)

pri čemer je:

| qm

  ad,i | trenutni masni pretok polnilnega zraka na suhi osnovi v kg/s; |
| --- | --- |
| qm

  f,i | trenutni masni pretok goriva v kg/s; |
| H
  a | vlažnost polnilnega zraka v g vode na kg suhega zraka; |
| k
  fw | specifični faktor goriva vlažnih izpušnih plinov (enačba (16)) v odstavku 8.1.1. |

qm

  ad,i

trenutni masni pretok polnilnega zraka na suhi osnovi v kg/s;

qm

  f,i

trenutni masni pretok goriva v kg/s;

H
  a

vlažnost polnilnega zraka v g vode na kg suhega zraka;

k
  fw

specifični faktor goriva vlažnih izpušnih plinov (enačba (16)) v odstavku 8.1.1.

8.4.3

Določanje delcev

8.4.3.1

Masa delcev se izračuna po enačbi (27) iz odstavka 8.3. Za ovrednotenje koncentracije delcev se zapiše skupni masni pretok vzorca (sep) skozi filter v preizkuševalnem ciklu.

Ob predhodni odobritvi homologacijskega organa se lahko masa delcev korigira za količino delcev v redčilu, kot je določena v odstavku 7.5.6, v skladu z dobro inženirsko prakso in specifičnimi sestavnimi deli uporabljenega sistema za merjenje delcev.

8.4.3.2

Glede na zasnovo sistema se masa delcev (g/preizkus) izračuna po eni od metod iz odstavka 8.4.3.2.1 ali 8.4.3.2.2, in sicer po opravljeni korekciji plovnosti filtra z vzorcem delcev v skladu z odstavkom 8.3.

8.4.3.2.1

m
  PM = m
  p / (r
  s x 1,000) (43)

pri čemer je:

| m
  p | masa delcev, vzorčenih v celotnem ciklu, v mg; |
| --- | --- |
| r
  s | povprečno razmerje vzorcev v preizkuševalnem ciklu. |

m
  p

masa delcev, vzorčenih v celotnem ciklu, v mg;

r
  s

povprečno razmerje vzorcev v preizkuševalnem ciklu.

pri čemer:

r
  s =
  Image 74
  (44)

pri čemer je:

| m
  se | masa vzorca v ciklu v kg; |
| --- | --- |
| m
  ew | skupni masni pretok izpušnih plinov v ciklu v kg; |
| m
  sep | masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev, v kg; |
| m
  sed | masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi tunel za redčenje, v kg. |

m
  se

masa vzorca v ciklu v kg;

m
  ew

skupni masni pretok izpušnih plinov v ciklu v kg;

m
  sep

masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev, v kg;

m
  sed

masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi tunel za redčenje, v kg.

V primeru sistema vzorčenja celotnega pretoka sta m
  sep in m
  sed enaka.

8.4.3.2.2

m
  PM =
  Image 75
  (45)

pri čemer je:

| m
  p | masa delcev, vzorčenih v celotnem ciklu, v mg; |
| --- | --- |
| m
  sep | masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev, v kg; |
| m
  edf | masa ekvivalenta razredčenih izpušnih plinov v celotnem ciklu v kg. |

m
  p

masa delcev, vzorčenih v celotnem ciklu, v mg;

m
  sep

masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev, v kg;

m
  edf

masa ekvivalenta razredčenih izpušnih plinov v celotnem ciklu v kg.

Skupna masa ekvivalenta razredčenih izpušnih plinov v celotnem ciklu se določi na naslednji način:

m
  edf =
  Image 76
  (46)

qm

  edf,i = qm

  ew,i x r
  d,i (47)

r
  d,i =
  Image 77
  (48)

pri čemer je:

| qm

  edf,i | trenutni ekvivalent masnega pretoka razredčenih izpušnih plinov v kg/s; |
| --- | --- |
| qm

  ew,i | trenutni masni pretok izpušnih plinov v kg/s; |
| r
  d,i | trenutno razmerje redčenja; |
| qm

  dew,i | trenutni masni pretok razredčenih izpušnih plinov v kg/s; |
| qm

  dw,i | trenutni masni pretok redčila v kg/s; |
| f | frekvenca vzorčenja podatkov v Hz; |
| n | število meritev. |

qm

  edf,i

trenutni ekvivalent masnega pretoka razredčenih izpušnih plinov v kg/s;

qm

  ew,i

trenutni masni pretok izpušnih plinov v kg/s;

r
  d,i

trenutno razmerje redčenja;

qm

  dew,i

trenutni masni pretok razredčenih izpušnih plinov v kg/s;

qm

  dw,i

trenutni masni pretok redčila v kg/s;

f

frekvenca vzorčenja podatkov v Hz;

n

število meritev.

8.5

Signali koncentracije, bodisi z integriranjem v celotnem ciklu bodisi z vzorčenjem v vreče, plinastih sestavin se uporabljajo za izračun masnih emisij, tako da se pomnožijo z masnim pretokom razredčenih izpušnih plinov. Masni pretok izpušnih plinov se meri s sistemom vzorčenja s konstantno prostornino (CVS), ki lahko uporablja črpalko s prisilnim pretokom za natančno odvzemanje vzorcev (PDP), Venturijevo cev s kritičnim pretokom (CFV) ali Venturijevo cev s podzvočnim pretokom (SSV) s kompenzacijo pretoka ali brez nje.

Pri vzorčenju v vreče in vzorčenju delcev se iz razredčenih izpušnih plinov sistema CVS vzame sorazmeren vzorec. Pri sistemu brez kompenzacije pretoka se razmerje med pretokom vzorca in pretokom v sistemu CVS ne sme razlikovati za več kot ±2,5 % od nastavljene točke preizkusa. Pri sistemu s kompenzacijo pretoka mora biti vsaka posamezna stopnja pretoka konstantna v območju ±2,5 % svoje ciljne stopnje pretoka.

Nastavitev celotnega preizkusa je shematsko prikazana na sliki 7.

Slika 7

Slika 7

Shema sistema merjenja celotnega pretoka

Shema sistema merjenja celotnega pretoka

Image 78

8.5.1

Določanje pretoka razredčenih izpušnih plinov

8.5.1.1

Za izračun emisij razredčenih izpušnih plinov mora biti znan masni pretok razredčenih izpušnih plinov. Skupni pretok razredčenih izpušnih plinov v ciklu (kg/preizkus) se izračuna iz vrednosti meritev skozi ves cikel in ustreznih kalibracijskih podatkov naprave za merjenje pretoka (V
  0 za PDP, K
  V za CFV, C
  d za SSV) po eni od metod, opisanih v odstavkih od 8.5.1.2 do 8.5.1.4. Če skupni pretok vzorca delcev (m
  sep) presega 0,5 % skupnega pretoka v sistemu CVS (m
  ed), je treba pretok v sistemu CVS popraviti za m
  sep ali pa pretok vzorca delcev vrniti na CVS pred napravo za merjenje pretoka.

8.5.1.2

Če se temperatura razredčenih izpušnih plinov s pomočjo toplotnega izmenjevalnika v celotnem ciklu vzdržuje v območju ±6 K, se masni pretok v celotnem ciklu izračuna na naslednji način:

Image 79
  (49)

pri čemer je:

| V
  0 | prostornina plina, načrpanega na en vrtljaj pri preizkusnih pogojih, v m3/vrtljaj; |
| --- | --- |
| n
  P | skupno število vrtljajev črpalke na preizkus; |
| p
  p | absolutni tlak na vstopu v črpalko v kPa; |
| T | povprečna temperatura razredčenih izpušnih plinov na vstopu v črpalko v K. |

V
  0

prostornina plina, načrpanega na en vrtljaj pri preizkusnih pogojih, v m3/vrtljaj;

n
  P

skupno število vrtljajev črpalke na preizkus;

p
  p

absolutni tlak na vstopu v črpalko v kPa;

T

povprečna temperatura razredčenih izpušnih plinov na vstopu v črpalko v K.

Če se uporabi sistem s kompenzacijo pretoka (tj. brez toplotnega izmenjevalnika), se v celotnem ciklu izračunavajo in integrirajo trenutne masne emisije. V tem primeru se trenutna masa razredčenih izpušnih plinov izračuna na naslednji način:

m
  ed,i = 1,293 x V
  0 x n
  P,i x p
  p x 273 / (101,3 x T) (50)

pri čemer je:

| n
  P,i | skupno število vrtljajev črpalke na časovni interval. |
| --- | --- |

n
  P,i

skupno število vrtljajev črpalke na časovni interval.

8.5.1.3

Če se temperatura razredčenih izpušnih plinov s pomočjo toplotnega izmenjevalnika v celotnem ciklu vzdržuje v območju ±11 K, se masni pretok v celotnem ciklu izračuna na naslednji način:

m
  ed = 1,293 x t x K
  v x p
  p / T
  0,5 (51)

pri čemer je:

| t | čas cikla, v s; |
| --- | --- |
| K
  V | kalibracijski koeficient Venturijeve cevi s kritičnim pretokom za standardne pogoje; |
| p
  p | absolutni tlak na vstopu v Venturijevo cev v kPa; |
| T | absolutna temperatura na vstopu v Venturijevo cev v K. |

t

čas cikla, v s;

K
  V

kalibracijski koeficient Venturijeve cevi s kritičnim pretokom za standardne pogoje;

p
  p

absolutni tlak na vstopu v Venturijevo cev v kPa;

T

absolutna temperatura na vstopu v Venturijevo cev v K.

Če se uporabi sistem s kompenzacijo pretoka (tj. brez toplotnega izmenjevalnika), se v celotnem ciklu izračunavajo in integrirajo trenutne masne emisije. V tem primeru se trenutna masa razredčenih izpušnih plinov izračuna na naslednji način:

m
  ed,i = 1,293 x Δti x K
  V x p
  p / T
  0,5 (52)

pri čemer je:

| Δti | časovni interval v s. |
| --- | --- |

Δti

časovni interval v s.

8.5.1.4

Če se temperatura razredčenih izpušnih plinov s toplotnim izmenjevalnikom v celotnem ciklu vzdržuje v območju ±11 K, se masni pretok v celotnem ciklu izračuna na naslednji način:

m
  ed = 1,293 x Q
  SSV (53)

pri čemer:

Image 80
  (54)

pri čemer je:

| A
  0 | 0,005692 v enotah SI za

  ; |
| --- | --- |
| d
  V | premer grla SSV v mm; |
| C
  d | koeficient odvajanja SSV; |
| p
  p | absolutni tlak na vstopu v Venturijevo cev v kPa; |
| T | temperatura na vstopu v Venturijevo cev v K; |
| r
  p | razmerje absolutnega statičnega tlaka med grlom in vstopom v SSV =

  ; |
| r
  D | razmerje med premerom grla SSV, d, in notranjim premerom sesalne cevi, D. |

A
  0

0,005692 v enotah SI za
  Image 81
  ;

d
  V

premer grla SSV v mm;

C
  d

koeficient odvajanja SSV;

p
  p

absolutni tlak na vstopu v Venturijevo cev v kPa;

T

temperatura na vstopu v Venturijevo cev v K;

r
  p

razmerje absolutnega statičnega tlaka med grlom in vstopom v SSV =
  Image 82
  ;

r
  D

razmerje med premerom grla SSV, d, in notranjim premerom sesalne cevi, D.

Če se uporabi sistem s kompenzacijo pretoka (tj. brez toplotnega izmenjevalnika), se v celotnem ciklu izračunavajo in integrirajo trenutne masne emisije. V tem primeru se trenutna masa razredčenih izpušnih plinov izračuna na naslednji način:

m
  ed = 1,293 x Q
  SSV x Δt
  i (55)

pri čemer je:

| Δt
  i | časovni interval v s. |
| --- | --- |

Δt
  i

časovni interval v s.

Izračun v realnem času se začne z ustrezno vrednostjo za C
  d, na primer 0,98, ali z ustrezno vrednostjo Q
  ssv. Če se izračun začne s Q
  ssv, se za ovrednotenje Reynoldsovega števila uporabi začetna vrednost Q
  ssv.

Pri vseh preizkušanjih emisij mora biti Reynoldsovo število na grlu SSV v območju Reynoldsovih števil, ki se uporabljajo za izpeljavo kalibracijske krivulje, izpeljane v odstavku 9.5.4.

8.5.2

Določanje plinastih sestavin

8.5.2.1

Plinaste sestavine v razredčenih izpušnih plinih, ki jih oddaja motor, predložen v preizkušanje, se merijo z metodami, opisanimi v Dodatku 2 k tej prilogi. Redčenje izpušnih plinov se izvede s filtriranim zunanjim zrakom, sintetičnim zrakom ali dušikom. Pretočna zmogljivost sistema s celotnim tokom mora biti dovolj velika, da se v celoti odpravi kondenzacija vode v sistemih redčenja in vzorčenja. Postopki ovrednotenja podatkov in izračunavanja so opisani v odstavkih 8.5.2.2 in 8.5.2.3.

8.5.2.2

Podatki o emisijah se zabeležijo in shranijo v skladu z odstavkom 7.6.6.

8.5.2.3

Izračun masne emisije

8.5.2.3.1

Pri sistemih s toplotnim izmenjevalnikom se masa onesnaževal določi po naslednji enačbi:

m
  gas = u
  gas x c
  gas x m
  ed (v g/preizkus) (56)

pri čemer je:

| u
  gas | zadevna vrednost sestavine izpušnih plinov iz tabele 6; |
| --- | --- |
| c
  gas | povprečna koncentracija sestavine, korigirana glede na ozadje, v ppm; |
| m
  ed | skupna masa razredčenih izpušnih plinov v celotnem ciklu v kg. |

u
  gas

zadevna vrednost sestavine izpušnih plinov iz tabele 6;

c
  gas

povprečna koncentracija sestavine, korigirana glede na ozadje, v ppm;

m
  ed

skupna masa razredčenih izpušnih plinov v celotnem ciklu v kg.

Če se meri na suhi osnovi, se uporabi korekcija iz suhega v vlažno stanje v skladu z odstavkom 8.1.

Za izračun NOx se masna emisija, kadar je to ustrezno, pomnoži s korekcijskim faktorjem zaradi vlažnosti k
  h,D ali k
  h,G, kot je določeno v odstavku 8.2.

u-vrednosti so navedene v tabeli 6. Za izračun vrednosti u
  gas se predpostavi, da je gostota razredčenih izpušnih plinov enaka gostoti zraka. Zato so vrednosti u
  gas enake za posamezne plinaste sestavine, različne pa za HC.

Tabela 6

Vrednosti u razredčenih izpušnih plinov in gostote sestavin

| Gorivo | ρ
  de | | | Plin | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| | | ρ
  gas [kg/m3] | | | |
| 2,053 | 1,250 | (6) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| | | ugas
   (7) | | | |
| dizelsko gorivo (B7) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000483 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| etanol (ED95) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000770 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| SZP (8) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000517 (9) | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| propan | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000507 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| butan | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000501 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| UNP (10) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000505 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Bencin (E10) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000499 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000554 |
| etanol (E85) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000722 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000554 |

Gorivo

ρ
  de

Plin

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas [kg/m3]

2,053

1,250

(6)

1,9636

1,4277

0,716

ugas
   (7)

dizelsko gorivo (B7)

1,293

0,001588

0,000967

0,000483

0,001519

0,001104

0,000553

etanol (ED95)

1,293

0,001588

0,000967

0,000770

0,001519

0,001104

0,000553

SZP (8)

1,293

0,001588

0,000967

0,000517 (9)

0,001519

0,001104

0,000553

propan

1,293

0,001588

0,000967

0,000507

0,001519

0,001104

0,000553

butan

1,293

0,001588

0,000967

0,000501

0,001519

0,001104

0,000553

UNP (10)

1,293

0,001588

0,000967

0,000505

0,001519

0,001104

0,000553

Bencin (E10)

1,293

0,001588

0,000967

0,000499

0,001519

0,001104

0,000554

etanol (E85)

1,293

0,001588

0,000967

0,000722

0,001519

0,001104

0,000554

u-vrednosti se lahko izračunajo tudi z metodo za natančen izračun, na splošno opisano v odstavku 8.4.2.4:

Image 83
  (57)

pri čemer je:

| M
  gas | molska masa plinaste sestavine, v g/mol (glej Dodatek 5 k tej prilogi); |
| --- | --- |
| M
  e | molska masa izpušnih plinov v g/mol; |
| M
  d | molska masa redčila = 28,965 g/mol; |
| D | faktor redčenja (glej odstavek 8.5.2.3.2). |

M
  gas

molska masa plinaste sestavine, v g/mol (glej Dodatek 5 k tej prilogi);

M
  e

molska masa izpušnih plinov v g/mol;

M
  d

molska masa redčila = 28,965 g/mol;

D

faktor redčenja (glej odstavek 8.5.2.3.2).

8.5.2.3.2

Neto koncentracije plinastih onesnaževal dobimo tako, da od izmerjenih koncentracij odštejemo povprečno koncentracijo teh snovi iz ozadja v redčilu. Povprečne vrednosti koncentracij v ozadju se lahko določijo z metodo vreč za vzorce ali neprekinjenim merjenjem z integriranjem. Uporabi se naslednja enačba:

c
  gas = c
  gas,e – c
  d x (1 – (1/D)) (58)

pri čemer je:

| c
  gas,e | koncentracija sestavine, izmerjena v razredčenih izpušnih plinih, v ppm; |
| --- | --- |
| c
  d | koncentracija sestavine, izmerjena v redčilu, v ppm; |
| D | faktor redčenja. |

c
  gas,e

koncentracija sestavine, izmerjena v razredčenih izpušnih plinih, v ppm;

c
  d

koncentracija sestavine, izmerjena v redčilu, v ppm;

D

faktor redčenja.

Faktor redčenja se izračuna na naslednji način:

| a) | za dizelske motorje in plinske motorje na zemeljski plin

  D =

  (59) |
| --- | --- |

a)

za dizelske motorje in plinske motorje na zemeljski plin

D =
  Image 84
  (59)

| b) | za plinske motorje na zemeljski plin

  D=

  (60)
  pri čemer je:


  c
  CO2,e | vlažna koncentracija CO2 v razredčenih izpušnih plinih v % vol; |
| --- | --- | --- |
| c
  HC,e | vlažna koncentracija HC v razredčenih izpušnih plinih v ppm C1; |
| c
  NMHC,e | vlažna koncentracija NMHC v razredčenih izpušnih plinih v ppm C1; |
| c
  CO,e | vlažna koncentracija CO v razredčenih izpušnih plinih v ppm; |
| F
  S | stehiometrični faktor. |

b)

za plinske motorje na zemeljski plin

D=
  Image 85
  (60)

pri čemer je:

c
  CO2,e

vlažna koncentracija CO2 v razredčenih izpušnih plinih v % vol;

c
  HC,e

vlažna koncentracija HC v razredčenih izpušnih plinih v ppm C1;

c
  NMHC,e

vlažna koncentracija NMHC v razredčenih izpušnih plinih v ppm C1;

c
  CO,e

vlažna koncentracija CO v razredčenih izpušnih plinih v ppm;

F
  S

stehiometrični faktor.

Stehiometrični faktor se izračuna na naslednji način:

F
  S =
  Image 86
  (61)

pri čemer je:

| α | molarno razmerje vodika v gorivu (H/C). |
| --- | --- |

α

molarno razmerje vodika v gorivu (H/C).

Če sestava goriva ni znana, se lahko namesto tega uporabijo naslednji stehiometrični faktorji:

| F
  S (dizelsko gorivo) | = | 13,4 |
| --- | --- | --- |
| F
  S (UNP) | = | 11,6 |
| F
  S (ZP) | = | 9,5 |
| F
  S (E10) | = | 13,3 |
| F
  S (E85) | = | 11.5 |

F
  S (dizelsko gorivo)

=

13,4

F
  S (UNP)

=

11,6

F
  S (ZP)

=

9,5

F
  S (E10)

=

13,3

F
  S (E85)

=

11.5

8.5.2.3.3

Pri sistemih brez toplotnega izmenjevalnika se masa onesnaževal (g/preizkus) določi z izračunom trenutnih masnih emisij in integriranjem trenutnih vrednosti v celotnem ciklu. Prav tako se korekcija ozadja uporabi neposredno za trenutno vrednost koncentracije. Uporabi se naslednja enačba:

m
  gas =
  Image 87
  (62)

pri čemer je:

| c
  gas,e | koncentracija sestavine, izmerjena v razredčenih izpušnih plinih, v ppm; |
| --- | --- |
| c
  d | koncentracija sestavine, izmerjena v redčilu, v ppm; |
| m
  ed,i | trenutna masa razredčenih izpušnih plinov v kg; |
| m
  ed | skupna masa razredčenih izpušnih plinov v celotnem ciklu v kg; |
| u
  gas | tabelirana vrednost iz tabele 6; |
| D | faktor redčenja. |

c
  gas,e

koncentracija sestavine, izmerjena v razredčenih izpušnih plinih, v ppm;

c
  d

koncentracija sestavine, izmerjena v redčilu, v ppm;

m
  ed,i

trenutna masa razredčenih izpušnih plinov v kg;

m
  ed

skupna masa razredčenih izpušnih plinov v celotnem ciklu v kg;

u
  gas

tabelirana vrednost iz tabele 6;

D

faktor redčenja.

8.5.3

Določanje delcev

8.5.3.1

Masa delcev (g/preizkus) se izračuna po korekciji plovnosti filtra z vzorcem delcev v skladu z odstavkom 8.3, in sicer na naslednji način:

m
  PM =
  Image 88
  (63)

pri čemer je:

| m
  p | masa delcev, vzorčenih v celotnem ciklu, v mg; |
| --- | --- |
| m
  sep | masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev, v kg; |
| m
  ed | masa razredčenih izpušnih plinov v celotnem ciklu v kg; |

m
  p

masa delcev, vzorčenih v celotnem ciklu, v mg;

m
  sep

masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev, v kg;

m
  ed

masa razredčenih izpušnih plinov v celotnem ciklu v kg;

pri čemer:

m
  sep = m
  set – m
  ssd (64)

pri čemer je:

| m
  set | masa dvojno razredčenih izpušnih plinov skozi filter za delce v kg; |
| --- | --- |
| m
  ssd | masa sekundarnega redčila v kg. |

m
  set

masa dvojno razredčenih izpušnih plinov skozi filter za delce v kg;

m
  ssd

masa sekundarnega redčila v kg.

Če je raven delcev v ozadju redčila določena v skladu z odstavkom 7.5.6, se lahko masa delcev popravi glede na ozadje. V tem primeru se masa delcev (g/preizkus) izračuna na naslednji način:

m
  PM =
  Image 89
  (65)

pri čemer je:

| m
  sep | masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev, v kg; |
| --- | --- |
| m
  ed | masa razredčenih izpušnih plinov v celotnem ciklu v kg; |
| m
  sd | masa redčila, vzorčenega z napravo za vzorčenje delcev iz ozadja, v kg; |
| m
  b | masa zbranih delcev iz ozadja redčila v mg; |
| D | faktor redčenja, kot je določen v odstavku 8.5.2.3.2. |

m
  sep

masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev, v kg;

m
  ed

masa razredčenih izpušnih plinov v celotnem ciklu v kg;

m
  sd

masa redčila, vzorčenega z napravo za vzorčenje delcev iz ozadja, v kg;

m
  b

masa zbranih delcev iz ozadja redčila v mg;

D

faktor redčenja, kot je določen v odstavku 8.5.2.3.2.

8.6

Splošni izračuni

8.6.1

Glede na preverjanje premika iz odstavka 7.8.4 se korigirana vrednost koncentracije izračuna na naslednji način:

Image 90
  (66)

pri čemer je:

| c
  ref,z | referenčna koncentracija ničelnega plina (običajno ničelni) v ppm; |
| --- | --- |
| c
  ref,s | referenčna koncentracija kalibrirnega plina v ppm; |
| c
  pre,z | koncentracija ničelnega plina v analizatorju pred preizkusom v ppm; |
| c
  pre,s | koncentracija kalibrirnega plina v analizatorju pred preizkusom v ppm; |
| c
  post,z | koncentracija ničelnega plina v analizatorju po preizkusu v ppm; |
| c
  post,s | koncentracija kalibrirnega plina v analizatorju po preizkusu v ppm; |
| cgas | koncentracija vzorčnega plina v ppm. |

c
  ref,z

referenčna koncentracija ničelnega plina (običajno ničelni) v ppm;

c
  ref,s

referenčna koncentracija kalibrirnega plina v ppm;

c
  pre,z

koncentracija ničelnega plina v analizatorju pred preizkusom v ppm;

c
  pre,s

koncentracija kalibrirnega plina v analizatorju pred preizkusom v ppm;

c
  post,z

koncentracija ničelnega plina v analizatorju po preizkusu v ppm;

c
  post,s

koncentracija kalibrirnega plina v analizatorju po preizkusu v ppm;

cgas

koncentracija vzorčnega plina v ppm.

Za vsako sestavino se v skladu z odstavkom 8.6.3 izračunata dva niza rezultatov specifičnih emisij, potem ko se izvedejo vse druge korekcije. Pri enem izračunu se uporabijo nekorigirane koncentracije, pri drugem pa koncentracije, korigirane glede na premik v skladu z enačbo (66).

Glede na sistem merjenja in uporabljeno metodo izračuna se nekorigirani rezultati emisij izračunajo po enačbah (36), (37), (56), (58) ali (62). Pri izračunu korigiranih emisij se vrednost c
  gas v enačbah (36), (37), (56), (58) ali (62) nadomesti z vrednostjo c
  cor iz enačbe (66). Če se v zadevni enačbi uporabijo trenutne vrednosti koncentracij c
  gas,i, se korigirana vrednost uporabi tudi kot trenutna vrednost c
  cor,i. V enačbah (58) in (62) se korigirata izmerjena koncentracija in koncentracija ozadja.

Primerjava se izrazi kot odstotkovni delež nepopravljenih rezultatov. Razlika med nekorigiranimi in korigiranimi vrednostmi emisij, specifičnih za zavoro, mora biti v okviru ±4 % nekorigiranih vrednosti emisij, specifičnih za zavoro, ali v okviru ±4 % zadevne mejne vrednosti, kar je večje. Če je premik večji od 4 %, se preizkus razveljavi.

Če se premik korigira, se pri poročanju o emisijah uporabijo le rezultati emisij, korigirani glede na premik.

8.6.2

Izračun NMHC in CH4 je odvisen od uporabljene kalibracijske metode. FID za merjenje brez NMC (spodnja pot slike 11 v Dodatku 2 k tej prilogi) se kalibrira s propanom. Za zaporedno kalibracijo FID z NMC (zgornja pot slike 11 v Dodatku 2 k tej prilogi) sta dovoljeni naslednji metodi:

| (a) | kalibracijski plin propan; propan teče mimo NMC; |
| --- | --- |

(a)

kalibracijski plin propan; propan teče mimo NMC;

| (b) | kalibracijski plin – metan; metan teče skozi NMC. |
| --- | --- |

(b)

kalibracijski plin – metan; metan teče skozi NMC.

Koncentracija NMHC in CH4 se za metodo (a) izračuna na naslednji način:

Image 91
  =
  Image 92
  (67)

Image 93
  =
  Image 94
  (68)

Koncentracija NMHC in CH4 se za metodo (b) izračuna na naslednji način:

Image 95
  =
  Image 96
  (67a)

Image 97
  =
  Image 98
  (68a)

pri čemer je:

| c
  HC(w/NMC) | koncentracija HC, če vzorčni plin teče skozi NMC, v ppm; |
| --- | --- |
| c
  HC(w/oNMC) | koncentracija HC, če vzorčni plin teče mimo NMC, v ppm; |
| r
  h | faktor odzivnosti metana, kot je določen v odstavku 9.3.7.2; |
| E
  M | učinkovitost metana, kot je določena v odstavku 9.3.8.1; |
| E
  E | učinkovitost etana, kot je določena v odstavku 9.3.8.2. |

c
  HC(w/NMC)

koncentracija HC, če vzorčni plin teče skozi NMC, v ppm;

c
  HC(w/oNMC)

koncentracija HC, če vzorčni plin teče mimo NMC, v ppm;

r
  h

faktor odzivnosti metana, kot je določen v odstavku 9.3.7.2;

E
  M

učinkovitost metana, kot je določena v odstavku 9.3.8.1;

E
  E

učinkovitost etana, kot je določena v odstavku 9.3.8.2.

Če je r
  h < 1,05, se lahko izpusti v enačbah (67), (67a) in (68a).

8.6.3

Specifične emisije e
  gas oziroma e
  PM (g/kWh) se izračunajo za vsako posamezno sestavino na naslednje načine, odvisno od tipa preizkuševalnega cikla.

Pri WHSC, vročem WHTC ali hladnem WHTC se uporabi naslednja enačba:

Image 99
  (69)

pri čemer je:

| m | masna emisija sestavine v g/preizkus; |
| --- | --- |
| W
  act | dejansko delo cikla, kot je določeno v odstavku 7.8.6, v kWh. |

m

masna emisija sestavine v g/preizkus;

W
  act

dejansko delo cikla, kot je določeno v odstavku 7.8.6, v kWh.

Pri WHTC je končni rezultat preizkusa tehtano povprečje iz preizkusa po hladnem zagonu in preizkusa po vročem zagonu v skladu z naslednjo enačbo:

Image 100
  (70)

pri čemer je:

| m
  cold | masna emisija sestavine pri preizkusu po hladnem zagonu v g/preizkus; |
| --- | --- |
| m
  hot | masna emisija sestavine pri preizkusu po vročem zagonu v g/preizkus; |
| W
  act,cold | dejansko delo cikla pri preizkusu po hladnem zagonu v kWh; |
| W
  act,hot | dejansko delo cikla pri preizkusu po vročem zagonu v kWh. |

m
  cold

masna emisija sestavine pri preizkusu po hladnem zagonu v g/preizkus;

m
  hot

masna emisija sestavine pri preizkusu po vročem zagonu v g/preizkus;

W
  act,cold

dejansko delo cikla pri preizkusu po hladnem zagonu v kWh;

W
  act,hot

dejansko delo cikla pri preizkusu po vročem zagonu v kWh.

Če se uporabi periodična regeneracija v skladu z odstavkom 6.6.2, se faktor za prilagoditev regeneracije k
  r,u ali k
  r,d pomnoži z rezultatom specifičnih emisij e ali se mu prišteje, kot je določeno v enačbah (69) in (70).

9.

Ta priloga ne vsebuje podrobnosti o opremi ali sistemih za merjenje pretoka, tlaka in temperature. Namesto tega so v odstavku 9.2 podane le zahteve za linearnost take opreme ali sistemov, potrebne za izvedbo preizkusa emisij.

9.1

Uporablja se dinamometer motorja z ustreznimi lastnostmi za izvedbo ustreznega preizkuševalnega cikla iz odstavkov 7.2.1 in 7.2.2.

Instrumenti za merjenje navora in vrtilne frekvence morajo omogočati merilno natančnost osne moči, potrebno za izpolnjevanje meril validacije cikla. Morda bodo potrebni dodatni izračuni. Natančnost merilne opreme mora biti taka, da zahteve za linearnost iz tabele 7 v odstavku 9.2 niso presežene.

9.2

Kalibracija vseh merilnih instrumentov in sistemov mora biti v skladu z nacionalnimi (mednarodnimi) standardi. Merilni instrumenti in sistemi morajo izpolnjevati zahteve za linearnost iz tabele 7. Pri analizatorjih plina se preverjanje linearnosti v skladu z odstavkom 9.2.1 izvede najmanj vsake 3 mesece ali vsakič, ko je bilo izvedeno popravilo ali sprememba sistema, ki bi lahko vplivala na kalibriranje. Pri ostalih instrumentih in sistemih izvede preverjanje linearnosti proizvajalec instrumenta ali pa se izvede v skladu z zahtevami iz ISO 9000, in sicer tako, kot zahtevajo postopki notranje revizije.

Tabela 7

Zahteve za linearnost instrumentov in merilnih sistemov

| Merilni sistem | |χ
  min
  × (a1 – 1)+ a0| | Naklon
  a1 | Standardna napaka
  SEE | Determinacijski koeficient
  r2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vrtilna frekvenca motorja | najv. ≤ 0,05 % | 0,98 do 1,02 | najv. ≤ 2 % | ≥ 0,990 |
| navor motorja | najv. ≤ 1 % | 0,98 do 1,02 | najv. ≤ 2 % | ≥ 0,990 |
| pretok goriva | najv. ≤ 1 % | 0,98 do 1,02 | najv. ≤ 2 % | ≥ 0,990 |
| Pretok zraka | najv. ≤ 1 % | 0,98 do 1,02 | najv. ≤ 2 % | ≥ 0,990 |
| Pretok izpušnih plinov | najv. ≤ 1 % | 0,98 do 1,02 | najv. ≤ 2 % | ≥ 0,990 |
| Pretok redčila | najv. ≤ 1 % | 0,98 do 1,02 | najv. ≤ 2 % | ≥ 0,990 |
| Pretok razredčenih izpušnih plinov | najv. ≤ 1 % | 0,98 do 1,02 | najv. ≤ 2 % | ≥ 0,990 |
| Pretok vzorca | najv. ≤ 1 % | 0,98 do 1,02 | najv. ≤ 2 % | ≥ 0,990 |
| Analizatorji plina | najv. ≤ 0,5 % | 0,99 do 1,01 | najv. ≤ 1 % | ≥ 0,998 |
| Delilniki plinov | najv. ≤ 0,5 % | 0,98 do 1,02 | najv. ≤ 2 % | ≥ 0,990 |
| Temperature | najv. ≤ 1 % | 0,99 do 1,01 | najv. ≤ 1 % | ≥ 0,998 |
| Pritiski | najv. ≤ 1 % | 0,99 do 1,01 | najv. ≤ 1 % | ≥ 0,998 |
| Tehtnica za delce | najv. ≤ 1 % | 0,99 do 1,01 | najv. ≤ 1 % | ≥ 0,998 |

Merilni sistem

|χ
  min
  × (a1 – 1)+ a0|

Naklon

a1

Standardna napaka

SEE

Determinacijski koeficient

r2

Vrtilna frekvenca motorja

najv. ≤ 0,05 %

0,98 do 1,02

najv. ≤ 2 %

≥ 0,990

navor motorja

najv. ≤ 1 %

0,98 do 1,02

najv. ≤ 2 %

≥ 0,990

pretok goriva

najv. ≤ 1 %

0,98 do 1,02

najv. ≤ 2 %

≥ 0,990

Pretok zraka

najv. ≤ 1 %

0,98 do 1,02

najv. ≤ 2 %

≥ 0,990

Pretok izpušnih plinov

najv. ≤ 1 %

0,98 do 1,02

najv. ≤ 2 %

≥ 0,990

Pretok redčila

najv. ≤ 1 %

0,98 do 1,02

najv. ≤ 2 %

≥ 0,990

Pretok razredčenih izpušnih plinov

najv. ≤ 1 %

0,98 do 1,02

najv. ≤ 2 %

≥ 0,990

Pretok vzorca

najv. ≤ 1 %

0,98 do 1,02

najv. ≤ 2 %

≥ 0,990

Analizatorji plina

najv. ≤ 0,5 %

0,99 do 1,01

najv. ≤ 1 %

≥ 0,998

Delilniki plinov

najv. ≤ 0,5 %

0,98 do 1,02

najv. ≤ 2 %

≥ 0,990

Temperature

najv. ≤ 1 %

0,99 do 1,01

najv. ≤ 1 %

≥ 0,998

Pritiski

najv. ≤ 1 %

0,99 do 1,01

najv. ≤ 1 %

≥ 0,998

Tehtnica za delce

najv. ≤ 1 %

0,99 do 1,01

najv. ≤ 1 %

≥ 0,998

9.2.1

Preverjanje linearnosti

9.2.1.1

Preverjanje linearnosti se izvede za vsak merilni sistem iz tabele 7. V merilni sistem se vnese najmanj 10 referenčnih vrednosti, ali kot je določeno drugače. Za preverjanja linearnosti samostojnega tlaka in temperature se izberejo vsaj tri referenčne vrednosti. Izmerjene vrednosti se z uporabo linearne regresije najmanjših kvadratov v skladu z enačbo (11) v odstavku 7.8.7 primerjajo z referenčnimi vrednostmi. Zgornje mejne vrednosti iz tabele 7 se nanašajo na najvišje med preizkušanjem pričakovane vrednosti.

9.2.1.2

Merilni sistemi se ogrejejo v skladu s priporočili proizvajalca instrumenta. Merilni sistemi morajo delovati pri določenih temperaturah, tlakih in pretokih.

9.2.1.3

Linearnost je treba preveriti za vsako običajno uporabljeno območje delovanja, in sicer v naslednjih korakih:

| (a) | instrument se nastavi na nič z vnosom ničelnega signala. Pri analizatorjih plina se prečiščeni sintetični zrak (ali dušik) dovaja neposredno v vrata analizatorja; |
| --- | --- |

(a)

instrument se nastavi na nič z vnosom ničelnega signala. Pri analizatorjih plina se prečiščeni sintetični zrak (ali dušik) dovaja neposredno v vrata analizatorja;

| (b) | instrumentu se določi razpon z vnosom kalibrirnega signala. Pri analizatorjih plina se ustrezni kalibrirni plin dovaja neposredno v vrata analizatorja; |
| --- | --- |

(b)

instrumentu se določi razpon z vnosom kalibrirnega signala. Pri analizatorjih plina se ustrezni kalibrirni plin dovaja neposredno v vrata analizatorja;

| (c) | ponovi se ničelni postopek iz točke (a); |
| --- | --- |

(c)

ponovi se ničelni postopek iz točke (a);

| (d) | preverjanje se začne z vnosom najmanj 10 referenčnih vrednosti (vključno z ničlo), ki so v območju od nič do najvišjih vrednosti, pričakovanih med preizkušanjem emisij. Pri analizatorjih plina se znane koncentracije plinov v skladu z odstavkom 9.3.3.2 dovajajo neposredno v vrata analizatorja; |
| --- | --- |

(d)

preverjanje se začne z vnosom najmanj 10 referenčnih vrednosti (vključno z ničlo), ki so v območju od nič do najvišjih vrednosti, pričakovanih med preizkušanjem emisij. Pri analizatorjih plina se znane koncentracije plinov v skladu z odstavkom 9.3.3.2 dovajajo neposredno v vrata analizatorja;

| (e) | pri frekvenci beleženja najmanj 1 Hz se izmerijo referenčne vrednosti, izmerjene vrednosti pa se beležijo 30 sekund; |
| --- | --- |

(e)

pri frekvenci beleženja najmanj 1 Hz se izmerijo referenčne vrednosti, izmerjene vrednosti pa se beležijo 30 sekund;

| (f) | vrednosti aritmetične sredine v času 30 sekund se uporabijo za izračun parametrov linearne regresije najmanjših kvadratov v skladu z enačbo 11 iz odstavka 7.8.7; |
| --- | --- |

(f)

vrednosti aritmetične sredine v času 30 sekund se uporabijo za izračun parametrov linearne regresije najmanjših kvadratov v skladu z enačbo 11 iz odstavka 7.8.7;

| (g) | parametri linearne regresije morajo izpolnjevati zahteve iz tabele 7 v odstavku 9.2; |
| --- | --- |

(g)

parametri linearne regresije morajo izpolnjevati zahteve iz tabele 7 v odstavku 9.2;

| (h) | ponovno se preveri nastavitev ničle in (če je primerno) ponovi postopek preverjanja. |
| --- | --- |

(h)

ponovno se preveri nastavitev ničle in (če je primerno) ponovi postopek preverjanja.

9.3

Merjenje plinastih emisij in sistem vzorčenja

9.3.1

Tehnične zahteve za analizator

9.3.1.1

Analizatorji morajo imeti merilno območje in odzivni čas, ustrezna za točnost, potrebno za merjenje koncentracij sestavin izpušnih plinov v prehodnih pogojih in pogojih ustaljenega stanja.

Elektromagnetna združljivost (EMC) opreme mora biti na taki ravni, da je možnost dodatnih napak čim manjša.

9.3.1.2

Točnost, ki je opredeljena kot odklon odčitka analizatorja od referenčne vrednosti, ne sme presegati ±2 % odčitka ali ±0,3 % obsega skale, kar je večje.

9.3.1.3

Natančnost, ki je opredeljena kot 2,5-kratni standardni odklon 10 ponavljajočih se odzivov za dani kalibracijski ali kalibrirni plin, ne sme biti večja od 1 % koncentracije obsega skale za posamezno uporabljeno območje nad 155 ppm (ali ppm C) ali 2 % posameznega uporabljenega območja pod 155 ppm (ali ppm C).

9.3.1.4

Medtemenski odziv analizatorja na ničelni in kalibracijski ali kalibrirni plin v katerem koli 10-sekundnem obdobju ne sme na nobenem uporabljenem območju presegati ± 2 % obsega skale.

9.3.1.5

Premik ničelnega odziva določi proizvajalec instrumenta.

9.3.1.6

Premik kalibrirnega odziva določi proizvajalec instrumenta.

9.3.1.7

Čas vzpona analizatorja, nameščenega v merilnem sistemu, ne sme biti večji od 2,5 sekunde.

9.3.1.8

Izpušni plini se lahko merijo vlažni ali suhi. Če se uporablja naprava za sušenje plinov, mora ta čim manj vplivati na sestavo merjenih plinov. Kemična sredstva za sušenje niso sprejemljiva za odstranjevanje vode iz vzorca.

9.3.2

Analizatorji plina

9.3.2.1

V odstavkih od 9.3.2.2 do 9.3.2.7 so opisani principi merjenja, ki naj se uporabljajo. Podroben opis merilnih sistemov je v Dodatku 2 k tej prilogi. Pline, ki se merijo, je treba analizirati z naslednjimi instrumenti. Pri nelinearnih analizatorjih je dovoljena uporaba vezij za linearizacijo.

9.3.2.2

Analizator ogljikovega monoksida mora biti nedisperzni infrardeči absorpcijski analizator (NDIR).

9.3.2.3

Analizator ogljikovega dioksida mora biti nedisperzni infrardeči absorpcijski analizator (NDIR).

9.3.2.4

Analizator ogljikovodikov mora biti ogrevani plamensko-ionizacijski detektor (HFID), pri katerem so detektor, ventili in cevi itd. ogrevani tako, da se lahko vzdržuje temperatura plinov 463 K ± 10 K (190 ± 10 °C). Pri motorjih, ki za gorivo uporabljajo na ZP, in motorjih s prisilnim vžigom je analizator ogljikovodikov lahko neogrevani plamensko-ionizacijski detektor (FID), odvisno od uporabljene metode (glej odstavek A.2.1.3 Dodatka 2 k tej prilogi).

9.3.2.5

Določanje frakcije metana in nemetanskih ogljikovodikov se opravi z ogrevanim izločevalnikom nemetanov (NMC) in dvema plamensko-ionizacijskima detektorjema (FID), kot je določeno v odstavkih A.2.1.4 in A.2.1.5 Dodatka 2 k tej prilogi. Koncentracija sestavin se določi v skladu z odstavkom 8.6.2.

9.3.2.6

Za merjenje NOx sta določena dva merilna instrumenta, pri čemer se lahko uporabi kateri koli od njiju, če izpolnjuje merila iz odstavka 9.3.2.6.1 ali 9.3.2.6.2. Za ugotavljanje enakovrednosti sistema nadomestnega merilnega postopka v skladu z odstavkom 5.1.1 je dovoljen le CLD.

9.3.2.6.1

Če se meritev izvaja na suhi osnovi, naj bo analizator dušikovih oksidov kemiluminiscenčni detektor (CLD) ali ogrevani kemiluminiscenčni detektor (HCLD) s pretvornikom NO2/NO. Če se meritev izvaja na vlažni osnovi, se uporabi HCLD s pretvornikom, ki vzdržuje temperaturo nad 328 K (55 °C), če je bil uspešno opravljen preizkus dušenja z vodo (glej odstavek 9.3.9.2.2). Pri obeh detektorjih (CLD in HCLD) se pot vzorčenja do pretvornika za suho merjenje in do analizatorja za vlažno merjenje ohranja pri temperaturi stene od 328 K do 473 K (55 °C do 200 °C).

9.3.2.6.2

Za merjenje koncentracije NOx je treba uporabiti nedisperzni ultravijolični analizator (NDUV). Če analizator NDUV meri le NO, je treba višje od analizatorja namestiti pretvornik NO2/NO. Temperatura NDUV mora biti taka, da se prepreči kondenzacija vode, razen če je višje od morebitnega pretvornika NO2/NO ali višje od analizatorja nameščen sušilnik vzorca.

9.3.2.7

Oprema za merjenje razmerja zrak-gorivo, ki se uporablja za določanje pretoka izpušnih plinov, kot je opredeljeno v odstavku 8.4.1.6, mora biti tipalo s širokim območjem razmerja zrak-gorivo ali lambda sonda na osnovi cirkonijevega dioksida. Tipalo se namesti neposredno v izpušno cev, kjer je temperatura izpušnih plinov dovolj visoka, da se prepreči kondenzacija vode.

Točnost tipala z vgrajeno elektroniko mora biti v okviru:

| ± 3 odstotka odčitka | za | λ < 2 |
| --- | --- | --- |
| ± 5 odstotka odčitka | za | 2 ≤ λ < 5 |
| ± 10 odstotka odčitka | za | 5 ≤ λ |

± 3 odstotka odčitka

za

λ < 2

± 5 odstotka odčitka

za

2 ≤ λ < 5

± 10 odstotka odčitka

za

5 ≤ λ

Za izpolnitev zgornjih zahtev, mora biti tipalo kalibrirano v skladu z navodili proizvajalca instrumenta.

9.3.3

Upoštevati je treba rok trajanja vseh plinov.

9.3.3.1

Predpisana čistost plinov je opredeljena s spodaj navedenimi mejnimi vrednostmi onesnaženosti. Za delovanje morajo biti na voljo naslednji plini:

| a) | za nerazredčeni izpušni plin
  prečiščeni dušik
  (onesnaženost ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO) prečiščeni kisik
  (čistost > 99,5 % vol O2)
  mešanica vodika in helija (gorivo gorilnika FID)
  (40 ± 1 % vodika, preostanek helij)
  (onesnaženost ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)
  prečiščeni sintetični zrak
  (onesnaženost ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)
  (vsebnost kisika 18–21 % vol.) |
| --- | --- |

a)

za nerazredčeni izpušni plin

prečiščeni dušik

(onesnaženost ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO) prečiščeni kisik

(čistost > 99,5 % vol O2)

mešanica vodika in helija (gorivo gorilnika FID)

(40 ± 1 % vodika, preostanek helij)

(onesnaženost ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)

prečiščeni sintetični zrak

(onesnaženost ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

(vsebnost kisika 18–21 % vol.)

| b) | za razredčeni izpušni plin (po želji za nerazredčeni izpušni plin)
  prečiščeni dušik
  (onesnaženost ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)
  prečiščeni kisik
  (čistost > 99,5 % vol O2)
  mešanica vodika in helija (gorivo gorilnika FID)
  (40 ± 1 % vodika, preostanek helij)
  (onesnaženost ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2)
  prečiščeni sintetični zrak
  (onesnaženost ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)
  (vsebnost kisika 20,5–21,5 % prostornine)
  Če plinske jeklenke niso na voljo, se lahko uporabi naprava za čiščenje plina, če se lahko dokažejo ravni kontaminacije. |
| --- | --- |

b)

za razredčeni izpušni plin (po želji za nerazredčeni izpušni plin)

prečiščeni dušik

(onesnaženost ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)

prečiščeni kisik

(čistost > 99,5 % vol O2)

mešanica vodika in helija (gorivo gorilnika FID)

(40 ± 1 % vodika, preostanek helij)

(onesnaženost ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2)

prečiščeni sintetični zrak

(onesnaženost ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)

(vsebnost kisika 20,5–21,5 % prostornine)

Če plinske jeklenke niso na voljo, se lahko uporabi naprava za čiščenje plina, če se lahko dokažejo ravni kontaminacije.

9.3.3.2

Če je to ustrezno, so na voljo mešanice plinov z naslednjimi kemičnimi sestavami. Dovoljene so tudi druge kombinacije plinov, če ti plini med seboj ne reagirajo. Zabeležiti je treba datum izteka roka trajanja kalibracijskih plinov, ki ga navede proizvajalec.

C3H8 in prečiščeni sintetični zrak (glej odstavek 9.3.3.1);

CO in prečiščeni dušik;

NO in prečiščeni dušik;

NO2 in prečiščeni sintetični zrak;

CO2 in prečiščeni dušik;

CH4 in prečiščeni sintetični zrak;

C2H6 in prečiščeni sintetični zrak.

Prava koncentracija kalibracijskega in kalibrirnega plina mora biti v območju ±1 % nazivne vrednosti ter v skladu z nacionalnimi in mednarodnimi standardi. Vse koncentracije kalibracijskega plina morajo biti na prostorninski osnovi (prostorninski odstotek ali prostorninski ppm).

9.3.3.3

Plini, ki se uporabljajo za kalibriranje, se lahko pridobijo s pomočjo delilnikov plinov (naprav za natančno mešanje), z redčenjem s prečiščenim N2 ali s prečiščenim sintetičnim zrakom. Točnost delilnika plinov mora biti takšna, da je koncentracija zmešanih kalibracijskih plinov točna na ±2 odstotka. Ta točnost pomeni, da morajo biti primarni plini, ki se uporabljajo pri mešanju, znani vsaj na ±1 % natančno ter v skladu z nacionalnimi in mednarodnimi plinskimi standardi. Preverjanje je treba opravljati med 15 in 50 odstotki obsega skale za vsako umerjanje, ki vključuje uporabo delilnika plinov. Če prvo preverjanje ni uspešno, se lahko izvede dodatno preverjanje z drugim kalibracijskim plinom.

Po izbiri se lahko mešalna naprava preveri z instrumentom, ki je po svoji naravi linearen, npr. z uporabo plina NO s kemiluminescenčnim detektorjem (CLD). Vrednost razpona instrumenta se nastavi z razponskim plinom, ki je neposredno priključen na instrument. Delilnik plinov se pregleda pri uporabljenih nastavitvah, nazivna vrednost pa se primerja z izmerjeno koncentracijo instrumenta. Ta razlika mora biti v vsaki točki v okviru ±1 % nazivne vrednosti.

Za preverjanje linearnosti v skladu z odstavkom 9.2.1 mora biti delilnik plinov točen na ±1 %.

9.3.3.4

Plini za preizkus stranske občutljivosti na kisik so mešanica propana, kisika in dušika. Vsebovati morajo propan s 350 ppm C ± 75 ppm C ogljikovodika. Vrednost koncentracije je treba določiti v okviru odstopanj kalibrirnega plina s kromatografsko analizo skupnih ogljikovodikov in nečistoč ali z dinamičnim mešanjem. Koncentracije kisika, potrebne za preizkušanje motorjev na prisilni in motorjev s kompresijskim vžigom, so navedene v tabeli 8, pri čemer je preostanek prečiščeni dušik.

Tabela 8

Plini za preizkus stranske občutljivosti na kisik

| Tip motorja | Koncentracija O2 (v %) |
| --- | --- |
| Kompresijski vžig | 21 (20 do 22 ) |
| Kompresijski in prisilni vžig | 10 (9 do 11 ) |
| Kompresijski in prisilni vžig | 5 (4 do 6 ) |
| Prisilni vžig | 0 (0 do 1 ) |

Tip motorja

Koncentracija O2 (v %)

Kompresijski vžig

21 (20 do 22 )

Kompresijski in prisilni vžig

10 (9 do 11 )

Kompresijski in prisilni vžig

5 (4 do 6 )

Prisilni vžig

0 (0 do 1 )

9.3.4

Opraviti je treba preizkus tesnjenja sistema. Sonda se odklopi z izpušnega sistema in njen konec se zamaši. Vklopiti je treba črpalko analizatorja. Po začetnem obdobju stabilizacije vsi merilniki pretoka kažejo približno nič, če ni puščanja. V nasprotnem primeru je treba preveriti cevi za vzorčenje in odpraviti napako.

Največja dovoljena stopnja puščanja na vakuumski strani za tisti del sistema, ki ga pregledujemo, naj bo 0,5 % stopnje pretoka med uporabo. Za oceno stopnje pretoka med uporabo se lahko uporabljata pretok skozi analizator in obvodni pretok.

Druga možnost je, da se v sistemu vzpostavi podtlak najmanj 20 kPa (80 kPa absolutno). Po začetnem obdobju stabilizacije dvig tlaka Δp (kPa/min) v sistemu ne sme preseči:

Δp = p / Vs × 0,005 × qvs (71)

pri čemer je:

| V
  s | prostornina sistema v l; |
| --- | --- |
| qv

  s | pretok sistema v l/min. |

V
  s

prostornina sistema v l;

qv

  s

pretok sistema v l/min.

Druga metoda je uvedba spremembe v stopnji koncentracije na začetku cevi za vzorčenje s preklopom z ničelnega na kalibrirni plin. Če je odčitek na pravilno kalibriranem analizatorju po ustreznem časovnem obdobju ≤ 99 % uvedene koncentracije, to nakazuje na problem puščanja, ki ga je treba odpraviti.

9.3.5

Sistemske nastavitve za ovrednotenje odzivnega časa morajo biti popolnoma enake tistim, ki so se uporabljale pri merjenju med preizkusom (tj. tlak, pretoki, nastavitve filtrov na analizatorjih in vsi drugi dejavniki, ki lahko vplivajo na odzivne čase). Določitev odzivnega časa se opravi z zamenjavo plinov neposredno pri vstopu v sondo za vzorčenje. Preklop plinov mora biti opravljen v manj kot 0,1 sekunde. Plini, ki se uporabijo pri preizkusu, morajo povzročiti spremembo koncentracije za vsaj 60 % obsega skale (FS).

Sled koncentracije vsake posamezne plinaste sestavine se zabeleži. Odzivni čas je opredeljen kot razlika v času med zamenjavo plina in ustrezno spremembo zabeležene koncentracije. Odzivni čas sistema (t
  90) je sestavljen iz zakasnilnega časa do merilnega detektorja in časa vzpona detektorja. Časovni zamik je opredeljen kot čas od spremembe (t
  0) do odziva 10 % končnega odčitka (t
  10). Čas vzpona je opredeljen kot čas med 10-odstotnim in 90-odstotnim odzivom končnega odčitka (t
  90 – t
  10).

Za časovno uskladitev analizatorja in signalov pretoka izpušnih plinov je čas pretvorbe opredeljen kot čas od spremembe (t
  0) do točke, v kateri odziv doseže 50 odstotkov končnega odčitka (t
  50).

Odzivni čas sistema mora biti ≤ 10 sekund, čas vzpona pa, v skladu z odstavkom 9.3.1.7, ≤ 2,5 sekunde za vse omejene sestavine (CO, NOx, HC ali NMHC) in v vseh območjih, ki se uporabljajo. Če se za merjenje NMHC uporablja NMC, lahko odzivni čas sistema preseže 10 s.

9.3.6

Učinkovitost pretvornika, ki se uporablja za pretvorbo NO2 v NO, se preizkuša tako, kot je opisano v odstavkih od 9.3.6.1 do 9.3.6.8 (glej sliko 8).

Slika 8

Slika 8

Shema naprave za preizkušanje učinkovitosti pretvornika NO2

Shema naprave za preizkušanje učinkovitosti pretvornika NO2

Image 101

9.3.6.1

Z uporabo preizkusne nastavitve, shematsko prikazane na sliki 8, in spodnjega postopka se učinkovitost pretvornika preizkusi s pomočjo ozonatorja.

9.3.6.2

Z ničelnim in kalibrirnim plinom (v katerem mora vsebnost NO znašati 80 % delovnega območja, koncentracija NO2 v mešanici plinov pa manj kot 5 % koncentracije NO) se kemiluminiscenčni detektor (CLD) in ogrevani kemiluminiscenčni detektor (HCLD) po navodilih proizvajalca kalibrirata v najobičajnejšem delovnem območju. Analizator NOx mora biti v načinu NO, tako da kalibrirni plin ne gre skozi pretvornik. Prikazano koncentracijo je treba zabeležiti.

9.3.6.3

Odstotek učinkovitosti pretvornika se izračuna na naslednji način:

Image 102
  (72)

pri čemer je:

| a | koncentracija NOx v skladu z odstavkom 9.3.6.6; |
| --- | --- |
| b | koncentracija NOx v skladu z odstavkom 9.3.6.7; |
| c | koncentracija NO v skladu z odstavkom 9.3.6.4; |
| d | koncentracija NO v skladu z odstavkom 9.3.6.5. |

a

koncentracija NOx v skladu z odstavkom 9.3.6.6;

b

koncentracija NOx v skladu z odstavkom 9.3.6.7;

c

koncentracija NO v skladu z odstavkom 9.3.6.4;

d

koncentracija NO v skladu z odstavkom 9.3.6.5.

9.3.6.4

Prek T-kosa se v tok plinov stalno dodaja kisik ali ničelni plin, dokler pokazana koncentracija ni okrog 20 % manjša od pokazane kalibracijske koncentracije iz odstavka 9.3.6.2 (analizator je v načinu NO).

Prikazana koncentracija (c) se zabeleži. Ozonator je med celotnim postopkom izključen.

9.3.6.5

Ozonator se aktivira, da proizvede dovolj ozona za znižanje koncentracije NO na približno 20 % (najmanj 10 %) kalibracijske koncentracije iz odstavka 9.3.6.2. Prikazana koncentracija (d) se zabeleži (analizator je v načinu NO).

9.3.6.6

Analizator NO se preklopi na način NOx, tako da zdaj mešanica plinov (ki jo sestavljajo NO, NO2, O2 in N2) teče skozi pretvornik. Prikazana koncentracija (a) se zabeleži (analizator je v načinu NOx).

9.3.6.7

Ozonator se zdaj deaktivira. Mešanica plinov iz odstavka 9.3.6.6 teče skozi pretvornik v detektor. Prikazana koncentracija (b) se zabeleži (analizator je v načinu NOx).

9.3.6.8

Ko je analizator preklopljen v način NO in ozonator deaktiviran, se prekine tudi pretok kisika ali sintetičnega zraka.Odčitek NOx na analizatorju ne sme za več kot ± 5 % odstopati od vrednosti, izmerjene glede na odstavek 9.3.6.2. (analizator je v načinu NO).

9.3.6.9

Učinkovitost pretvornika je treba preizkusiti vsaj enkrat na mesec.

9.3.6.10

Učinkovitost pretvornika E
  NOx ne sme biti manjša od 95 %.

Če takrat, ko je analizator v najobičajnejšem območju, ozonator ne more omogočiti znižanja koncentracije z 80 % na 20 % v skladu z odstavkom 9.3.6.5, se uporabi najvišje območje, ki ga je mogoče doseči.

9.3.7

Nastavitev plamensko-ionizacijskega detektorja (FID)

9.3.7.1

FID je treba nastaviti v skladu z navodili proizvajalca instrumenta. Za optimizacijo odziva v najobičajnejšem delovnem območju se za kalibrirni plin uporabi propan v zraku.

Ko se pretok goriva in zraka nastavita po priporočilih proizvajalca, se v analizator spusti 350 ± 75 ppm kalibrirnega plina C. Odziv pri danem pretoku goriva se določi iz razlike med odzivom kalibrirnega plina in odzivom ničelnega plina. Pretok goriva se postopoma naravnava nad in pod specifikacijo proizvajalca. Kalibrirni in ničelni odziv pri teh pretokih goriva je treba zabeležiti. Razlika med razponskim in ničelnim odzivom se izriše s krivuljo, pretok goriva pa naravna na bogatejšo stran krivulje. To je začetna nastavitev pretoka, ki jo bo morda treba dodatno optimizirati, odvisno od rezultatov faktorjev odzivnosti ogljikovodikov in preizkusa stranske občutljivosti na kisik skladno z odstavkoma 9.3.7.2 in 9.3.7.3. Če stranska občutljivost na kisik ali faktorji odzivnosti ogljikovodikov ne izpolnjujejo naslednjih specifikacij, se pretok zraka postopno naravna nad in pod specifikacijami proizvajalca, pri čemer se za posamezni pretok ponovi odstavka 9.3.7.2 in 9.3.7.3.

Neobvezno se lahko optimizacija izvede po postopkih, opisanih v dokumentu SAE št. 770141.

9.3.7.2

Preverjanje linearnosti analizatorja se izvede s pomočjo propana v zraku in prečiščenega sintetičnega zraka v skladu z odstavkom 9.2.1.3.

Faktorji odzivnosti se določijo ob prvi uporabi analizatorja in po večjih prekinitvah obratovanja. Faktor odzivnosti (r
  h) za določeno vrsto ogljikovodika je razmerje med odčitkom FID C1 in koncentracijo plinov v jeklenki, izraženo v ppm C1.

Koncentracija preizkusnega plina mora biti na taki ravni, da je odziv približno 80 % obsega skale. Koncentracija mora biti znana na ± 2 % natančno glede na gravimetrično standardno vrednost, izraženo kot prostornina. Poleg tega je treba jeklenko s plinom predkondicionirati 24 ur pri temperaturi 298 K ± 5 K (25 °C ± 5 °C).

Preizkusni plini, ki se uporabljajo, in območja relativnih faktorjev odzivnosti so:

| (a) | metan in prečiščeni sintetični zrak 1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15; |
| --- | --- |

(a)

metan in prečiščeni sintetični zrak 1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15;

| (b) | propilen in prečiščeni sintetični zrak 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1; |
| --- | --- |

(b)

propilen in prečiščeni sintetični zrak 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1;

| (c) | toluen in prečiščeni sintetični zrak 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1; |
| --- | --- |

(c)

toluen in prečiščeni sintetični zrak 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1;

te vrednosti so odvisne od r
  h 1 za propan in prečiščeni sintetični zrak.

9.3.7.3

Samo pri analizatorjih nerazredčenih izpušnih plinov se preizkus stranske občutljivosti na kisik opravi ob prvi uporabi analizatorja in po večjih prekinitvah obratovanja.

Merilno območje se izbere tam, kjer se bodo plini za preizkus stranske občutljivosti na kisik uvrstili v zgornjih 50 %. Za izvedbo preizkusa mora biti temperatura peči nastavljena v skladu s predpisi. Specifikacije plinov za preizkus stranske občutljivosti na kisik so v odstavku 9.3.3.4.

| (a) | Analizator se nastavi na nič. |
| --- | --- |

(a)

Analizator se nastavi na nič.

| (b) | Analizatorju se določi razpon z 0-odstotno kisikovo mešanico za motorje s prisilnim vžigom. Instrumentom motorja s kompresijskim vžigom se določi razpon z 21-odstotno kisikovo mešanico. |
| --- | --- |

(b)

Analizatorju se določi razpon z 0-odstotno kisikovo mešanico za motorje s prisilnim vžigom. Instrumentom motorja s kompresijskim vžigom se določi razpon z 21-odstotno kisikovo mešanico.

| (c) | Znova se preveri ničelni odziv. Če se je spremenil za več kot 0,5 % obsega skale, se ponovita koraka (a) in (b) iz tega odstavka. |
| --- | --- |

(c)

Znova se preveri ničelni odziv. Če se je spremenil za več kot 0,5 % obsega skale, se ponovita koraka (a) in (b) iz tega odstavka.

| (d) | Uporabiti je treba 5-odstotni in 10-odstotni plin za preizkus stranske občutljivosti na kisik. |
| --- | --- |

(d)

Uporabiti je treba 5-odstotni in 10-odstotni plin za preizkus stranske občutljivosti na kisik.

| (e) | Znova se preveri ničelni odziv. Če se je spremenil za več kot ± 1 odstotek obsega skale, je treba preizkus ponoviti. |
| --- | --- |

(e)

Znova se preveri ničelni odziv. Če se je spremenil za več kot ± 1 odstotek obsega skale, je treba preizkus ponoviti.

| (f) | Za vsako mešanico v koraku (d) se izračuna stranska občutljivost na kisik E
  O2, in sicer tako:
  EO2 = (cref,d - c) × 100 / cref,d (73)
  pri čemer je odziv analizatorja

  c =

  (74)
  pri čemer je:


  c
  ref,b | referenčna koncentracija HC v koraku (b) v ppm C; |
| --- | --- | --- |
| c
  ref,d | referenčna koncentracija HC v koraku (d) v ppm C |
| c
  FS,b | koncentracija HC obsega skale v koraku (b) v ppm C |
| c
  FS,d | koncentracija HC obsega skale v koraku (d) v ppm C |
| c
  m,b | izmerjena koncentracija HC v koraku (b) v ppm C |
| c
  m,d | izmerjena koncentracija HC v koraku (d) v ppm C |

(f)

Za vsako mešanico v koraku (d) se izračuna stranska občutljivost na kisik E
  O2, in sicer tako:

EO2 = (cref,d - c) × 100 / cref,d (73)

pri čemer je odziv analizatorja

c =
  Image 103
  (74)

pri čemer je:

c
  ref,b

referenčna koncentracija HC v koraku (b) v ppm C;

c
  ref,d

referenčna koncentracija HC v koraku (d) v ppm C

c
  FS,b

koncentracija HC obsega skale v koraku (b) v ppm C

c
  FS,d

koncentracija HC obsega skale v koraku (d) v ppm C

c
  m,b

izmerjena koncentracija HC v koraku (b) v ppm C

c
  m,d

izmerjena koncentracija HC v koraku (d) v ppm C

| (g) | Stranska občutljivost na kisik E
  O2 mora biti pred preizkušanjem manjša od ± 1,5 % za vse potrebne pline za preizkus stranske občutljivosti na kisik. |
| --- | --- |

(g)

Stranska občutljivost na kisik E
  O2 mora biti pred preizkušanjem manjša od ± 1,5 % za vse potrebne pline za preizkus stranske občutljivosti na kisik.

| (h) | Če je stranska občutljivost na kisik E
  O2 večja od ± 1,5 %, se lahko sprejme popravni ukrep ter postopno naravna pretok zraka nad in pod specifikacijami proizvajalca, pretok goriva in pretok vzorca. |
| --- | --- |

(h)

Če je stranska občutljivost na kisik E
  O2 večja od ± 1,5 %, se lahko sprejme popravni ukrep ter postopno naravna pretok zraka nad in pod specifikacijami proizvajalca, pretok goriva in pretok vzorca.

| (i) | Preizkus stranske občutljivosti na kisik se ponovi za vsako novo nastavitev. |
| --- | --- |

(i)

Preizkus stranske občutljivosti na kisik se ponovi za vsako novo nastavitev.

9.3.8

Izločevalnik nemetanov NMC se uporablja za odstranjevanje nemetanskih ogljikovodikov iz vzorčnega plina, in sicer z oksidacijo vseh ogljikovodikov razen metana. V idealnih razmerah je pretvorba za metan 0 %, za druge ogljikovodike, ki jih zastopa etan, pa 100 %. Da bo merjenje NHMC točno, se določita obe učinkovitosti in se uporabita pri izračunu stopnje masnega pretoka emisij NMHC (glej odstavek 8.6.2).

9.3.8.1

Kalibracijski plin metan se spusti skozi FID z obvodom NMC in brez njega, obe koncentraciji pa se zabeležita. Učinkovitost se določi na naslednji način:

Image 104
  (75)

pri čemer je:

| c
  HC(w/NMC) | koncentracija ogljikovodikov, če CH4 teče skozi izločevalnik nemetanov (v ppm C); |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o NMC) | koncentracija HC, če CH4 teče mimo NMC, v ppm C |

c
  HC(w/NMC)

koncentracija ogljikovodikov, če CH4 teče skozi izločevalnik nemetanov (v ppm C);

c
  HC(w/o NMC)

koncentracija HC, če CH4 teče mimo NMC, v ppm C

9.3.8.2

Kalibracijski plin metan se spusti skozi FID z obvodom NMC in brez njega, obe koncentraciji pa se zabeležita. Učinkovitost se določi na naslednji način:

Image 105
  (76)

pri čemer je:

| c
  HC(w/NMC) | koncentracija ogljikovodikov, če C2H6 teče skozi izločevalnik nemetanov (v ppm C); |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o NMC) | koncentracija HC, če C2H6 teče mimo NMC, v ppm C |

c
  HC(w/NMC)

koncentracija ogljikovodikov, če C2H6 teče skozi izločevalnik nemetanov (v ppm C);

c
  HC(w/o NMC)

koncentracija HC, če C2H6 teče mimo NMC, v ppm C

9.3.9

Motnje pri odčitku lahko na različne načine povzročajo tudi plini, ki se ne analizirajo. Pozitivne motnje nastanejo pri analizatorjih NDIR, kjer daje moteči plin enak učinek kot merjeni plin, vendar v manjši meri. Negativne motnje pri analizatorjih NDIR povzroča moteči plin, ki širi absorpcijski pas merjenega plina, pri detektorjih CLD pa moteči plin, ki duši reakcijo. Pred prvo uporabo analizatorja in po večjih prekinitvah obratovanja je treba opraviti pregled stranskih občutljivosti iz odstavkov 9.3.9.1 in 9.3.9.3.

9.3.9.1

Pregled stranskih občutljivosti pri analizatorju CO2 Voda in CO2 lahko motita delovanje analizatorja CO. Zato se skozi vodo pri sobni temperaturi pošljejo mehurčki kalibrirnega plina CO2 s koncentracijo od 80 do 100 % obsega skale največjega območja delovanja, ki se uporablja med preizkušanjem, odziv analizatorja pa se zabeleži. Odziv analizatorja ne sme presegati 2 % povprečne koncentracije CO, pričakovane med preizkušanjem.

Postopka preizkusa stranske občutljivosti za CO2 in H2O se lahko izvedeta ločeno. Če so uporabljene ravni CO2 in H2O višje od najvišjih ravni, pričakovanih med preizkušanjem, se vsaka izmerjena vrednost stranskih vplivov sorazmerno zmanjša tako, da se izmerjen stranski vpliv pomnoži z razmerjem med najvišjo pričakovano vrednostjo koncentracije in dejansko vrednostjo, uporabljeno v tem postopku. Izvedejo se lahko ločeni postopki preizkusa stranske občutljivosti za koncentracije H2O, ki so nižje od najvišjih ravni, ki se pričakujejo med preizkušanjem, vendar se izmerjena motnja H2O poveča tako, da se izmerjena motnja pomnoži z razmerjem med največjo pričakovano vrednostjo koncentracije H2O in dejansko vrednostjo, uporabljeno v tem postopku. Vsota dveh zmanjšanih vrednosti motenj ne sme prekoračiti dovoljenega odstopanja iz tega odstavka.

9.3.9.2

Plina, ki zadevata analizator CLD (in HCLD), sta CO2 in vodna para. Odzivi na dušenje s tema plinoma so sorazmerni z njuno koncentracijo, zato so potrebne preizkusne tehnike za določanje dušenja pri najvišjih predvidenih koncentracijah med preizkušanjem. Če se pri analizatorju CLD uporabljajo algoritmi izravnave za dušenje, ki uporabljajo instrumente za merjenje H2O in/ali CO2, morajo biti pri ocenjevanju dušenja ti instrumenti dejavni in uporabljati se morajo ti algoritmi izravnave.

9.3.9.2.1

Kalibrirni plin CO2 s koncentracijo 80 do 100 odstotkov obsega skale se pošlje skozi analizator NDIR in vrednost CO2 se zabeleži kot A. Nato se razredči na približno 50 odstotkov s kalibrirnim plinom NO ter pošlje skozi NDIR in CLD, pri čemer se vrednosti CO2 in NO zabeležijo kot B oziroma C. Nato se dotok CO2 zapre, skozi (H)CLD pa pošlje samo kalibrirni plin NO, katerega vrednost se zabeleži kot D.

Odstotek dušenja se izračuna na naslednji način:

Image 106
  (77)

pri čemer je:

| A | koncentracija nerazredčenega CO2, izmerjena z NDIR, v %; |
| --- | --- |
| B | koncentracija razredčenega CO2, izmerjena z NDIR, v %; |
| C | koncentracija razredčenega NO, izmerjena s (H)CLD, v ppm; |
| D | koncentracija nerazredčenega NO, izmerjena s (H)CLD, v ppm. |

A

koncentracija nerazredčenega CO2, izmerjena z NDIR, v %;

B

koncentracija razredčenega CO2, izmerjena z NDIR, v %;

C

koncentracija razredčenega NO, izmerjena s (H)CLD, v ppm;

D

koncentracija nerazredčenega NO, izmerjena s (H)CLD, v ppm.

Dovoljene so tudi nadomestne metode redčenja in kvantifikacije vrednosti kalibrirnih plinov CO2 in NO, kot je dinamično mešanje, če to odobri homologacijski organ.

9.3.9.2.2

Ta preizkus se uporablja le za meritve koncentracije vlažnih plinov. Pri izračunu dušenja z vodo je treba upoštevati redčenje kalibrirnega plina NO z vodno paro in uravnavanje koncentracije vodne pare v mešanici s koncentracijo, ki se pričakuje med preizkušanjem.

Skozi (H)CLD se pošlje kalibrirni plin NO s koncentracijo 80 do 100 % obsega skale običajnega območja delovanja, vrednost NO pa se zabeleži kot D. Nato se skozi vodo pri sobni temperaturi in skozi (H)CLD pošljejo mehurčki kalibrirnega plina NO, vrednost NO pa se zabeleži kot vrednost C. Določi se temperatura vode, ki se zabeleži kot vrednost F. Določi se tlak nasičene pare mešanice, ki ustreza temperaturi vode z mehurčki (F), in se zabeleži kot G.

Koncentracija vodne pare (v %) v mešanici se izračuna na naslednji način:

H = 100 x (G / pb) (78)

in zabeleži kot H. Pričakovana koncentracija (v vodnih hlapih) razredčenega kalibrirnega plina NO se izračuna:

De = D x ( 1- H / 100 ) (79)

in se zapiše kot vrednost De. Največja predvidena koncentracija vodne pare v izpuhu (v odstotku) med preizkušanjem se oceni na podlagi največje koncentracije CO2 v izpušnem plinu A na naslednji način:

H
  m = α/2 x A (80)

in zabeleži kot H
  m.

Odstotek dušenja z vodo se izračuna na naslednji način:

E
  H2O = 100 x ( ( D
  e - C ) / D
  e) x (H
  m / H) (81)

pri čemer je:

| D
  e | predvidena koncentracija razredčenega NO, v ppm; |
| --- | --- |
| C | izmerjena koncentracija razredčenega NO v ppm; |
| H
  m | največja koncentracija vodne pare v %; |
| H | dejanska koncentracija vodne pare v %. |

D
  e

predvidena koncentracija razredčenega NO, v ppm;

C

izmerjena koncentracija razredčenega NO v ppm;

H
  m

največja koncentracija vodne pare v %;

H

dejanska koncentracija vodne pare v %.

9.3.9.2.3

Dušenje s CO2 in vodo ne presega 2 odstotkov obsega skale.

9.3.9.3

Ogljikovodiki in H2O lahko pozitivno delujejo na analizator NDUV tako, da povzročijo podoben odziv kot NOx. Če se pri analizatorju NDUV uporabljajo algoritmi izravnave, ki za zadostitev preverjanju teh stranskih vplivov uporabljajo meritve drugih plinov, se morajo sočasno izvajati tudi te meritve, da se med preverjanjem stranskih vplivov na analizator ti algoritmi izravnave preizkusijo.

9.3.9.3.1

Pri analizatorju NDUV se za zagon in delo ter nastavitev na nič in na določen razpon upoštevajo navodila proizvajalca instrumenta. Priporoča se, da se za izvedbo tega preverjanja izločijo izpušni plini iz motorja. Za kvantifikacijo NOx v izpušnih plinih se uporabi detektor CLD. Odziv detektorja CLD se uporabi kot referenčna vrednost. Z analizatorjem FID se v izpušnih plinih izmeri tudi HC. Odziv analizatorja FID se uporabi kot referenčna vrednost ogljikovodikov.

Višje od kakršnega koli sušilnika vzorca, če se uporabi med preizkušanjem, se izpušni plini iz motorja usmerijo v analizator NDUV. Omogoči se dovolj časa, da se odziv analizatorja stabilizira. Čas stabilizacije lahko vključuje čas za izpihovanje cevi za prenos in za upoštevanje odziva analizatorja. Medtem ko analizatorji merijo koncentracijo vzorca, se zabeleži 30 sekund vzorčenih podatkov in izračuna aritmetična sredina za tri analizatorje.

Povprečna vrednost detektorja CLD se odšteje od povprečne vrednosti analizatorja NDUV. Ta razlika se pomnoži z razmerjem med pričakovano povprečno vrednostjo koncentracije HC in koncentracijo HC, izmerjeno med preverjanjem, na naslednji način.

Image 107
  (82)

pri čemer je:

| c
  NOx,CLD | koncentracija NOx, izmerjena z CLD, v ppm; |
| --- | --- |
| c
  NOx,NDUV | koncentracija NOx, izmerjena z NDUV, v ppm; |
| c
  HC,e | pričakovana največja koncentracija HC v ppm; |
| c
  HC,m | izmerjena koncentracija HC v ppm. |

c
  NOx,CLD

koncentracija NOx, izmerjena z CLD, v ppm;

c
  NOx,NDUV

koncentracija NOx, izmerjena z NDUV, v ppm;

c
  HC,e

pričakovana največja koncentracija HC v ppm;

c
  HC,m

izmerjena koncentracija HC v ppm.

9.3.9.3.2

Dušenje s HC in vodo ne sme preseči 2 % koncentracije NOx, pričakovane med preizkušanjem.

9.3.9.4

Sušilnik vzorca odstrani vodo, ki bi sicer lahko povzročila stranski vpliv pri merjenju NOX.

9.3.9.4.1

Za suhe analizatorje CLD je treba dokazati, da se pri najvišji predvideni koncentraciji vodne pare Hm (glej odstavek 9.3.9.2.2) s sušilnikom vzorca vzdržuje vlažnost CLD pri ≤ 5 g vode/kg suhega zraka (ali približno 0,8 prostorninskega odstotka H2O), kar je 100-odstotna relativna vlažnost pri 3,9 °C in 101,3 kPa. Ta specifikacija vlažnosti ustreza tudi približno 25-odstotni relativni vlažnosti pri 25 °C in 101,3 kPa. To je mogoče dokazati tako, da se izmeri temperatura na izhodu iz toplotnega razvlaževalnika ali vlažnost v točki tik nad CLD. Izmeri se lahko tudi vlažnost izpuha iz CLD, če je edini dotok v CLD tok iz razvlaževalnika.

9.3.9.4.2

Voda v obliki kapljevine, ki ostane v nepravilno zasnovanem sušilniku vzorca, lahko iz vzorca odstrani NO2. Če se sušilnik vzorca uporabi skupaj z analizatorjem NDUV in brez pretvornika NO2/NO v smeri proti toku, lahko iz vzorca odstrani NO2 pred merjenjem NOx.

Sušilnik vzorca omogoča merjenje vsaj 95 % skupnega NO2 pri največji predvideni koncentraciji NO2.

9.3.10

Sonde za vzorčenje plinastih emisij se namestijo najmanj 0,5 m ali za trikratni premer izpušne cevi — kar je večje — v smeri proti toku od izstopa iz izpušnega sistema, vendar dovolj blizu motorja, da je na sondi zagotovljena temperatura izpušnih plinov najmanj 343 K (70 °C).

Če gre za večvaljni motor z razvejanim izpušnim kolektorjem, se mora vstop v sondo nahajati dovolj daleč v smeri toka za zagotovitev reprezentativnega vzorca za povprečne emisije izpušnih plinov iz vseh valjev. Pri večvaljnih motorjih, ki imajo ločene skupine zbiralnikov, kot npr. pri konfiguraciji „Vee“ motorjev, se priporoča, da se zbiralniki združijo višje od sonde za vzorčenje. Če to ni praktično izvedljivo, je dopustno odvzeti vzorec od skupine z največjo emisijo CO2. Za izračun emisij izpušnih plinov se uporabi skupni masni pretok izpušnih plinov.

Če je motor opremljen s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov, se vzorec izpušnih plinov vzame za sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov.

9.3.11

Izpušna cev med motorjem in sistemom redčenja s celotnim tokom mora biti skladna z zahtevami iz Dodatka 2 k tej prilogi. Sonde za vzorčenje plinastih emisij se namestijo v tunel za redčenje v točki, kjer so redčilo in izpušni plini dobro premešani, ter v neposredni bližini sonde za vzorčenje delcev.

Vzorčenje se na splošno izvaja na dva načina:

| (a) | emisije se vzorčijo v vrečo za zbiranje vzorcev skozi ves cikel in merijo po zaključku preizkusa; za HC se vreča za vzorce ogreje na 464 ± 11 K (191 ± 11°C), za NOx pa mora biti temperatura vreče za vzorce višja od temperature rosišča; |
| --- | --- |

(a)

emisije se vzorčijo v vrečo za zbiranje vzorcev skozi ves cikel in merijo po zaključku preizkusa; za HC se vreča za vzorce ogreje na 464 ± 11 K (191 ± 11°C), za NOx pa mora biti temperatura vreče za vzorce višja od temperature rosišča;

| (b) | emisije se vzorčijo neprekinjeno in integrirajo skozi ves cikel. |
| --- | --- |

(b)

emisije se vzorčijo neprekinjeno in integrirajo skozi ves cikel.

Koncentracija ozadja se določi višje od tunela za redčenje v skladu s točko (a) ali (b) in se odšteje od koncentracije emisij v skladu z odstavkom 8.5.2.3.2.

9.4

Sistem za merjenje in vzorčenje delcev

9.4.1

Za določanje mase delcev so potrebni sistem redčenja in vzorčenja delcev, filter za vzorčenje delcev, mikrogramska tehtnica in klimatizirana tehtalna komora. Sistem za vzorčenje delcev je zasnovan tako, da se zagotovi reprezentativen vzorec delcev, ki je sorazmeren s pretokom izpušnih plinov.

9.4.2

Za določanje delcev je potrebno redčenje vzorca s filtriranim zunanjim zrakom, sintetičnim zrakom ali dušikom (redčilo). Sistem redčenja se nastavi na naslednji način:

| (a) | v celoti se izloči kondenzacija vode v sistemih redčenja in vzorčenja; |
| --- | --- |

(a)

v celoti se izloči kondenzacija vode v sistemih redčenja in vzorčenja;

| (b) | vzdržuje se temperatura razredčenih izpušnih plinov med 315 K (42 °C) in 325 K (52 °C) 20 cm nad ali pod posodami za filter; |
| --- | --- |

(b)

vzdržuje se temperatura razredčenih izpušnih plinov med 315 K (42 °C) in 325 K (52 °C) 20 cm nad ali pod posodami za filter;

| (c) | temperatura redčila v bližini vstopa v tunel za redčenje mora biti med 293 K in 325 K (20 °C do 52 °C); |
| --- | --- |

(c)

temperatura redčila v bližini vstopa v tunel za redčenje mora biti med 293 K in 325 K (20 °C do 52 °C);

| (d) | najmanjše razmerje redčenja mora biti med 5: 1 in 7: 1 ter vsaj 2: 1 za fazo primarnega redčenja na podlagi največjega pretoka izpušnih plinov iz motorja; |
| --- | --- |

(d)

najmanjše razmerje redčenja mora biti med 5: 1 in 7: 1 ter vsaj 2: 1 za fazo primarnega redčenja na podlagi največjega pretoka izpušnih plinov iz motorja;

| (e) | pri sistemu redčenja z delnim tokom mora od uvedbe redčila do posod za filter vzorec v sistemu ostati med 0,5 in 5 sekund; |
| --- | --- |

(e)

pri sistemu redčenja z delnim tokom mora od uvedbe redčila do posod za filter vzorec v sistemu ostati med 0,5 in 5 sekund;

| (f) | pri sistemu redčenja s celotnim tokom mora od uvedbe redčila do posod za filter vzorec v sistemu skupaj ostati med 1 in 5 sekundami, v sekundarnem sistemu redčenja, če se uporablja, pa mora vzorec od uvedbe sekundarnega redčila do posod za filter v sistemu ostati vsaj 0,5 sekunde. |
| --- | --- |

(f)

pri sistemu redčenja s celotnim tokom mora od uvedbe redčila do posod za filter vzorec v sistemu skupaj ostati med 1 in 5 sekundami, v sekundarnem sistemu redčenja, če se uporablja, pa mora vzorec od uvedbe sekundarnega redčila do posod za filter v sistemu ostati vsaj 0,5 sekunde.

Dovoljeno je razvlaževanje redčila, preden vstopi v sistem redčenja, kar je zlasti koristno, če je vlažnost redčila visoka.

9.4.3

Vzorčenje delcev

9.4.3.1

Sondo za vzorčenje delcev je treba namestiti v neposredni bližini sonde za vzorčenje plinastih emisij, vendar dovolj daleč, da ne povzroča motenj. Zato se tudi za vzorčenje delcev uporabljajo določbe glede nameščanja iz odstavka 9.3.10. Cev za vzorčenje mora biti skladna z zahtevami iz Dodatka 2 k tej prilogi.

Če gre za večvaljni motor z razvejanim izpušnim kolektorjem, se mora vstop v sondo nahajati dovolj daleč v smeri toka za zagotovitev reprezentativnega vzorca za povprečne emisije izpušnih plinov iz vseh valjev. Pri večvaljnih motorjih, ki imajo ločene skupine zbiralnikov, kot npr. pri konfiguraciji „Vee“ motorjev, se priporoča, da se zbiralniki združijo višje od sonde za vzorčenje. Če to ni praktično izvedljivo, je dopustno odvzeti vzorec od skupine z največjo emisijo delcev. Za izračun emisije izpušnih plinov se uporabi skupni masni pretok izpušnih plinov kolektorja.

9.4.3.2

Sondo za vzorčenje delcev je treba namestiti v neposredni bližini sonde za vzorčenje plinastih emisij, vendar dovolj daleč, da ne povzroča motenj v tunelu za redčenje. Zato se tudi za vzorčenje delcev uporabljajo določbe glede nameščanja iz odstavka 9.3.11. Cev za vzorčenje mora biti skladna z zahtevami iz Dodatka 2 k tej prilogi.

9.4.4

Vzorce razredčenih izpušnih plinov je treba odvzeti s filtrom, ki izpolnjuje zahteve iz odstavkov 9.4.4.1 do 9.4.4.3 med zaporedjem preizkusov.

9.4.4.1

Vsi tipi filtrov imajo zbiralno učinkovitost 0,3 μm DOP (dioktilftalat) ali PAO (polialfaolefin) najmanj 99 %. Za prikaz te zahteve se lahko uporabijo proizvajalčeve meritve vzorčnega filtra, ki so izražene v njegovih proizvodnih ocenah. Material za filtre je lahko:

| (a) | iz steklenih vlaken, prevlečenih s fluorogljikom (PTFE) ali |
| --- | --- |

(a)

iz steklenih vlaken, prevlečenih s fluorogljikom (PTFE) ali

| (b) | membrana iz fluorogljika (PTFE). |
| --- | --- |

(b)

membrana iz fluorogljika (PTFE).

9.4.4.2

Filter mora biti okrogel z nazivnim premerom 47 mm (z dovoljenim odstopanjem 46,50 ± 0,6 mm) in z izpostavljenim premerom (premer delovne površine filtra) vsaj 38 mm.

9.4.4.3

Hitrost dotoka skozi filter mora biti med 0,90 in 1,00 m/s, pri čemer lahko ta razpon preseže manj kot 5 % zabeleženih vrednosti pretoka. Če je skupna masa PM na filtrih večja od 400 μg, se lahko hitrost dotoka v filter zmanjša na 0,50 m/s. Hitrost dotoka se izračuna kot volumetrična stopnja pretoka vzorca pri tlaku nad filtrom in temperaturi dotoka v filter, deljena z izpostavljenim delom filtra.

9.4.5

V komori (ali prostoru) ne sme biti nobenih onesnaževalcev iz okolice (kot je prah, aerosol ali delno hlapni material), ki bi se lahko usedali na filtre za delce. Tehtalni prostor mora ustrezati predpisanim tehničnim zahtevam vsaj 60 minut pred tehtanjem filtrov.

9.4.5.1

Temperatura v komori (ali prostoru) za kondicioniranje in tehtanje filtrov za delce je med celotnim kondicioniranjem in tehtanjem filtrov v območju 295 K ± 1 K (22 °C ± 1 °C). Vlažnost mora biti pri rosišču 282,5 K ± 1 K (9,5 °C ± 1 °C).

Če stabilizacija in tehtanje potekata ločeno, je treba temperaturo pri stabilizaciji ohranjati v okviru odstopanja 295 K ± 3 K (22 °C ± 3 °C), točka rosišča pa mora biti še vedno pri 282,5 K ± 1 K (9,5 °C ± 1 °C).

Vlažnost in temperaturo okolice je treba zabeležiti.

9.4.5.2

Vsaj dva neuporabljena referenčna filtra se stehtata v 12 urah po tehtanju filtra z vzorcem, najbolje pa je, da se to izvede istočasno. Biti morata iz enakega materiala kot filtri z vzorcem. Za tehtanje se uporabi korekcija plovnosti.

Če se teža katerega od referenčnih filtrov med tehtanjem filtrov z vzorcem spremeni za več kot 10 μg, je treba vse filtre z vzorcem zavreči in ponoviti preizkušanje za določanje emisij.

Referenčne filtre je treba redno menjavati na podlagi dobre inženirske presoje, vendar vsaj enkrat letno.

9.4.5.3

Analitska tehtnica, ki se uporablja za ugotavljanje teže filtra, mora izpolnjevati merilo preverjanja linearnosti iz tabele 7 v odstavku 9.2. To pomeni natančnost (standardni odklon) najmanj 2 μg in razločljivost najmanj 1 μg (1 števka = 1 μg).

Za zagotovitev natančnega tehtanja filtrov se priporoča, da se tehtnica namesti na naslednji način:

| (a) | namesti se na ploščad za izolacijo tresljajev, da se izolira od zunanjega hrupa in tresljajev; |
| --- | --- |

(a)

namesti se na ploščad za izolacijo tresljajev, da se izolira od zunanjega hrupa in tresljajev;

| (b) | zaščiti se pred konvekcijskim tokom zraka z antistatično zaščito pred prepihom, ki je električno ozemljena. |
| --- | --- |

(b)

zaščiti se pred konvekcijskim tokom zraka z antistatično zaščito pred prepihom, ki je električno ozemljena.

9.4.5.4

Filtre je treba pred tehtanjem nevtralizirati, npr. s polonijevim nevtralizatorjem ali napravo s podobnim učinkom. Če se uporabi filter z membrano na podlagi PTFE, je treba izmeriti statično elektriko, za katero se priporoča, da je v okviru nevtralne z odstopanjem ±2,0 V.

Statični električni naboj mora biti v okolici tehtnice čim manjši. Možne so naslednje metode:

| (a) | tehtnica je električno ozemljena; |
| --- | --- |

(a)

tehtnica je električno ozemljena;

| (b) | če se z vzorci PM ravna ročno, se uporabijo pincete iz nerjavnega jekla; |
| --- | --- |

(b)

če se z vzorci PM ravna ročno, se uporabijo pincete iz nerjavnega jekla;

| (c) | pincete morajo biti ozemljene z ozemljitvenim trakom ali pa mora imeti ozemljitveni trak upravljavec, tako da imata ozemljitveni trak in tehtnica enako ozemljitev. Ozemljitveni trakovi morajo imeti ustrezen upor, da so upravljavci zaščiteni pred nenamernimi udari. |
| --- | --- |

(c)

pincete morajo biti ozemljene z ozemljitvenim trakom ali pa mora imeti ozemljitveni trak upravljavec, tako da imata ozemljitveni trak in tehtnica enako ozemljitev. Ozemljitveni trakovi morajo imeti ustrezen upor, da so upravljavci zaščiteni pred nenamernimi udari.

9.4.5.5

Vsi deli sistema redčenja in sistema vzorčenja od izpušne cevi navzgor do posode za filter, ki so v stiku z nerazredčenimi in razredčenimi izpušnimi plini, morajo biti zasnovani tako, da je odlaganje in spreminjanje lastnosti delcev čim manjše. Vsi deli morajo biti iz električno prevodnega materiala, ki ne reagira s sestavinami izpušnih plinov, in električno ozemljeni, da ne pride do elektrostatičnega učinka.

9.4.5.6

Vsak merilnik pretoka, ki se uporablja v sistemu za vzorčenje delcev in sistemu redčenja z delnim tokom, mora biti predmet preverjanja linearnosti, kot je opisano v odstavku 9.2.1, in sicer tako pogosto, kot je potrebno za izpolnjevanje zahtev o točnosti iz tega pravilnika. Za referenčne vrednosti pretoka se uporabi točen merilnik pretoka, ki je v skladu z mednarodnimi in/ali nacionalnimi standardi. Za kalibracijo merjenja razlike tlakov glej odstavek 9.4.6.2.

9.4.6

Sistem redčenja z delnim tokom mora biti izdelan tako, da iz motorjevega toka izpušnih plinov izvleče sorazmeren vzorec nerazredčenih izpušnih plinov in se tako odzove na odklone v pretoku izpušnih plinov. Za to je bistveno, da se razmerje redčenja ali razmerje vzorčenja, rd ali rs, določi tako, da so izpolnjene zahteve o točnosti iz odstavka 9.4.6.2.

9.4.6.1

Pri nadzoru sistema redčenja z delnim tokom se zahteva hiter odzivni čas sistema. Transformacijski čas za sistem se določi s postopkom iz odstavka 9.4.6.6. Če je seštevek transformacijskih časov sistema merjenja pretoka izpušnih plinov (glej odstavek 8.4.1.2) in redčenja z delnim tokom ≤ 0,3 sekunde, se uporabi krmiljenje na spletu. Če je transformacijski čas več kot 0,3 sekunde, je treba uporabiti vnaprej določeno krmiljenje, ki temelji na vnaprej zapisanem poteku preizkusa. V tem primeru je skupni čas vzpona ≤ 1 sekundo, skupni časovni zamik ≤ pa 10 sekund.

Skupni odziv sistema se izvede tako, da se zagotovi reprezentativen vzorec delcev, qmp,i, ki je sorazmeren z masnim pretokom izpušnih plinov. Za določanje tega sorazmerja se opravi regresijska analiza qm

  p,i proti qm

  ew,i pri stopnji pridobivanja podatkov najmanj 5 Hz, pri čemer morajo biti izpolnjena naslednja merila:

| (a) | determinacijski koeficient r
  2 linearne regresije med qm

  p,i in qm

  ew,i ne sme biti manj kot 0,95; |
| --- | --- |

(a)

determinacijski koeficient r
  2 linearne regresije med qm

  p,i in qm

  ew,i ne sme biti manj kot 0,95;

| (b) | standardna napaka ocene qm

  p,i za qm

  ew,i ne sme preseči 5 % najvišje vrednosti qm

  p; |
| --- | --- |

(b)

standardna napaka ocene qm

  p,i za qm

  ew,i ne sme preseči 5 % najvišje vrednosti qm

  p;

| (c) | qm

  p odsek regresijske premice ne sme preseči ± 2 % največje vrednosti qm

  p. |
| --- | --- |

(c)

qm

  p odsek regresijske premice ne sme preseči ± 2 % največje vrednosti qm

  p.

Če je seštevek transformacijskih časov sistema delcev, t50,P, in signala masnega pretoka izpušnih plinov, t50,F, > 0,3 sekunde, se zahteva vnaprej določeno krmiljenje (look ahead control). V tem primeru se izvede predpreizkus, signal masnega pretoka izpušnih plinov v predpreizkusu pa se uporabi za krmiljenje pretoka vzorca v sistem delcev. Pravilno krmiljenje sistema redčenja z delnim tokom se doseže, če se s predpreizkusom ugotovljen časovni potek qm

  ew,pre, ki krmili qm

  p, premakne za „vnaprej določen“ čas t
  50,P + t
  50,F.

Za določitev korelacije med qm

  p,i in qm

  ew,i se uporabijo podatki iz dejanskega preizkusa, pri čemer se qm

  ew,i časovno uskladi za vrednost t50,F glede na qm

  p,i (brez upoštevanja t
  50,P pri časovni uskladitvi). To pomeni, da je časovni premik med qm

  ew in qm
  enak razliki njunih transformacijskih časov, ki so bili določeni v odstavku 9.4.6.6.

9.4.6.2

Točnost vzorčnega pretoka qm

  p je za sisteme redčenja z delnim pretokom zelo pomembna, če se ne meri neposredno, ampak se določi z diferencialnim merjenjem pretoka:

qm

  p = qm

  dew – qm

  dw (83)

V tem primeru je največja napaka razlike takšna, da je točnost qm

  p v območju ±5 odstotkov, če je razmerje redčenja manj kot 15. Izračuna se lahko s kvadratno sredino napak posameznih instrumentov.

Sprejemljive točnosti qmp se lahko dobijo z eno od naslednjih metod:

| (a) | absolutni točnosti qm

  dew in qm

  dw sta ±0,2 %, kar zagotavlja točnost qm

  p ≤ 5 % pri razmerju redčenja 15. Pri večjih razmerjih redčenja pa bo prišlo do večjih napak; |
| --- | --- |

(a)

absolutni točnosti qm

  dew in qm

  dw sta ±0,2 %, kar zagotavlja točnost qm

  p ≤ 5 % pri razmerju redčenja 15. Pri večjih razmerjih redčenja pa bo prišlo do večjih napak;

| (b) | kalibracija qm

  dw glede na qm

  dew se izvede tako, da se dosežejo enake točnosti qm

  p kot v točki (a). Za podrobnosti glej odstavek 9.4.6.3; |
| --- | --- |

(b)

kalibracija qm

  dw glede na qm

  dew se izvede tako, da se dosežejo enake točnosti qm

  p kot v točki (a). Za podrobnosti glej odstavek 9.4.6.3;

| (c) | točnost qm

  p se določi posredno iz točnosti razmerja redčenja, ki je bilo določeno s sledilnim plinom, npr. CO2. Zahtevajo se točnosti za qm

  p, enakovredne tistim iz točke (a); |
| --- | --- |

(c)

točnost qm

  p se določi posredno iz točnosti razmerja redčenja, ki je bilo določeno s sledilnim plinom, npr. CO2. Zahtevajo se točnosti za qm

  p, enakovredne tistim iz točke (a);

| (d) | absolutna točnost qm

  dew in qm

  dw je v območju ±2 obsega skale, največja napaka razlike med qm

  dew in qm

  dw je v območju 0,2 %, napaka linearnosti pa je v območju ±0,2 % največje vrednosti qm

  dew, ki se pojavi v preizkusu. |
| --- | --- |

(d)

absolutna točnost qm

  dew in qm

  dw je v območju ±2 obsega skale, največja napaka razlike med qm

  dew in qm

  dw je v območju 0,2 %, napaka linearnosti pa je v območju ±0,2 % največje vrednosti qm

  dew, ki se pojavi v preizkusu.

9.4.6.3

Merilnik pretoka ali instrumente za merjenje pretoka je treba kalibrirati po enem od naslednjih postopkov tako, da pretok skozi sondo q
  mp v tunel izpolnjuje zahteve o točnosti iz odstavka 9.4.6.2:

| (a) | merilnik pretoka za q
  mdw se priklopi zaporedno na merilnik pretoka za q
  mdew, razlika med tema dvema merilnikoma pretoka pa se kalibrira na vsaj petih točkah, pri čemer morajo biti vrednosti pretoka enakomerno razporejene med najnižjo vrednostjo q
  mdw, ki se uporabi pri preizkusu, in vrednostjo q
  mdew, ki se uporabi pri preizkusu. Tunel za redčenje je dopustno obiti. |
| --- | --- |

(a)

merilnik pretoka za q
  mdw se priklopi zaporedno na merilnik pretoka za q
  mdew, razlika med tema dvema merilnikoma pretoka pa se kalibrira na vsaj petih točkah, pri čemer morajo biti vrednosti pretoka enakomerno razporejene med najnižjo vrednostjo q
  mdw, ki se uporabi pri preizkusu, in vrednostjo q
  mdew, ki se uporabi pri preizkusu. Tunel za redčenje je dopustno obiti.

| (b) | Kalibriran merilnik pretoka se priklopi zaporedno na merilnik pretoka za q
  mdew in preveri se točnost za vrednost, ki se uporabi pri preizkusu. Kalibrirana naprava za pretok se priklopi zaporedno na merilnik pretoka za q
  mdw, točnost pa se preveri za vsaj pet nastavitev, ki ustrezajo razmerju redčenja med 3 in 50, glede na q
  mdew, ki se uporabi pri preizkusu; |
| --- | --- |

(b)

Kalibriran merilnik pretoka se priklopi zaporedno na merilnik pretoka za q
  mdew in preveri se točnost za vrednost, ki se uporabi pri preizkusu. Kalibrirana naprava za pretok se priklopi zaporedno na merilnik pretoka za q
  mdw, točnost pa se preveri za vsaj pet nastavitev, ki ustrezajo razmerju redčenja med 3 in 50, glede na q
  mdew, ki se uporabi pri preizkusu;

| (c) | cev za prenos vzorca (TT) se odklopi z izpuha, nanjo pa se priklopi kalibrirana naprava za merjenje pretoka z ustreznim območjem delovanja, da je mogoče meriti q
  mp. Nato se qmdew nastavi na vrednost, uporabljeno pri preizkusu, q
  mdw pa se zaporedoma nastavi na vsaj pet vrednosti, ki ustrezajo razmerjem redčenja med 3 in 50. Namesto tega je mogoče urediti tudi posebno kalibracijsko napeljavo, s katero se obide tunel, vendar skupni pretok in pretok zraka za redčenje skozi ustrezne merilnike ostaneta kot pri dejanskem preizkusu; |
| --- | --- |

(c)

cev za prenos vzorca (TT) se odklopi z izpuha, nanjo pa se priklopi kalibrirana naprava za merjenje pretoka z ustreznim območjem delovanja, da je mogoče meriti q
  mp. Nato se qmdew nastavi na vrednost, uporabljeno pri preizkusu, q
  mdw pa se zaporedoma nastavi na vsaj pet vrednosti, ki ustrezajo razmerjem redčenja med 3 in 50. Namesto tega je mogoče urediti tudi posebno kalibracijsko napeljavo, s katero se obide tunel, vendar skupni pretok in pretok zraka za redčenje skozi ustrezne merilnike ostaneta kot pri dejanskem preizkusu;

| (d) | v izpušno cev za prenos vzorca TT se dovaja sledilni plin. Ta sledilni plin je lahko sestavina izpušnih plinov, na primer CO2 ali NOX. Sestavina sledilnega plina se meri po redčenju v tunelu. Merjenje se izvede za 5 razmerij redčenja med 3 in 50. Točnost pretoka vzorcev se določi iz razmerja redčenja r
  d:

  qm

  p = qm

  dew /r
  d (84) |
| --- | --- |

(d)

v izpušno cev za prenos vzorca TT se dovaja sledilni plin. Ta sledilni plin je lahko sestavina izpušnih plinov, na primer CO2 ali NOX. Sestavina sledilnega plina se meri po redčenju v tunelu. Merjenje se izvede za 5 razmerij redčenja med 3 in 50. Točnost pretoka vzorcev se določi iz razmerja redčenja r
  d:

qm

  p = qm

  dew /r
  d (84)

Da se zagotovi točnost qm

  p, je treba upoštevati točnosti analizatorja plinov.

9.4.6.4

Preverjanje pretoka ogljika z uporabo dejanskih izpušnih plinov je zelo priporočljivo za ugotavljanje težav pri merjenju in nadzoru ter preverjanje pravilnega delovanja sistema z delnim tokom. Preverjanje pretoka ogljika bi bilo treba izvesti vsaj vsakič, ko se namesti nov motor ali ko pride do kakšne pomembne spremembe v konfiguraciji preizkusne komore.

Motor deluje pri obremenitvi in vrtilni frekvenci pri največjem navoru ali v kateri koli drugi fazi delovanja v ustaljenem stanju, ki proizvede 5 odstotkov ali več CO2. Sistem za vzorčenje z delnim tokom deluje pri faktorju redčenja od približno 15 do 1.

Če se izvede preverjanje pretoka ogljika, se uporablja postopek iz Dodatka 4. Stopnje pretoka ogljika se izračunajo v skladu z enačbami (112) do (114) v Dodatku 4 k tej prilogi. Vse stopnje pretoka ogljika morajo biti v območju 3 % druga drugi.

9.4.6.5

Preveritev pred preizkusom se opravi v roku dveh ur pred izvedbo preizkusa, in sicer na naslednji način.

Točnost merilnikov pretoka se preveri na enak način kot za kalibriranje (glej odstavek 9.4.6.2) za vsaj dve točki, vključno z vrednostmi pretoka qm

  dw, ki ustrezajo razmerjem redčenja med 5 in 15 za vrednost qm

  dew, uporabljeno med preizkusom.

Če je z zapisi kalibracijskega postopka v okviru odstavka 9.4.6.2 mogoče dokazati, da kalibriranje merilnika pretoka ostane nespremenjeno dlje časa, se preverjanje pred preizkusom lahko izpusti.

9.4.6.6

Sistemske nastavitve za ovrednotenje transformacijskega časa morajo biti enake tistim, ki so se uporabljale pri merjenju med preizkusom. Transformacijski čas se določi po naslednji metodi.

Na sondo se zaporedno in v neposredni bližini priklopi neodvisen referenčni merilnik pretoka, ki ima območje merjenja, primerno za pretok skozi sondo. Ta merilnik pretoka ima transformacijski čas manjši od 100 ms za uporabljeni pretok pri merjenju odzivnega časa, pri čemer mora biti omejitev pretoka dovolj nizka, da ne vpliva na dinamično zmogljivost sistema redčenja z delnim tokom, in skladna z dobro inženirsko prakso.

Pretok izpušnih plinov (ali pretok zraka, če se računa pretok izpušnih plinov) na vstopu v sistem redčenja z delnim tokom se stopničasto spremeni iz nizkega pretoka na vsaj 90 % največjega pretoka izpušnih plinov. Sprožilec za stopničasto spremembo je enak tistemu, ki se uporabi za začetek vnaprej določenega krmiljenja pri dejanskem preizkušanju. Dražljaj spremembe pretoka izpušnih plinov in odziv merilnika pretoka se zapišeta s frekvenco vzorčenja vsaj 10 Hz.

Na podlagi teh podatkov se za sistem redčenja z delnim tokom določi transformacijski čas, ki je čas od začetka spremembe do 50 % odziva merilnika pretoka. Na podoben način se določita transformacijska časa signala q
  mp sistema redčenja z delnim tokom in signala q
  mew,i merilnika pretoka izpušnih plinov. Signala se uporabita pri regresijski kontroli, ki se izvede po vsakem preizkusu (glej odstavek 9.4.6.1).

Izračun je treba ponoviti za vsaj pet stopničastih sprememb navzgor in navzdol, rezultat pa izraziti kot povprečje posameznih rezultatov. Od te vrednosti je treba odšteti notranji čas pretvorbe (< 100 ms) referenčnega merilnika pretoka. To je vrednost za „vnaprej določeno krmiljenje“ sistema redčenja z delnim tokom, ki se uporabi v skladu z odstavkom 9.4.6.1.

9.5

Kalibracija sistema CVS

9.5.1

Sistem CVS se kalibrira s pomočjo točnega merilnika pretoka in dušilnega elementa. Pretok skozi sistem se meri pri različnih nastavitvah dušilnega elementa, krmilni parametri sistema pa se merijo in povežejo s pretokom.

Uporabljajo se lahko različne vrste merilnikov pretoka, npr. kalibrirana Venturijeva cev, kalibriran laminarni merilnik pretoka in kalibriran turbinski merilnik pretoka.

9.5.2

Vsi parametri, povezani s črpalko, se merijo sočasno s parametri, povezanimi z Venturijevo cevjo, namenjeno za kalibracijo, ki je zaporedno priključena na črpalko. Izračunan pretok (v m3/s na vstopu v črpalko, pri absolutnem tlaku in temperaturi) se izriše glede na korelacijsko funkcijo, ki je vrednost specifične kombinacije parametrov črpalke. Določi se linearna enačba, ki povezuje pretok črpalke in korelacijsko funkcijo. Če ima črpalka sistema CVS pogon z več različnimi vrtilnimi frekvencami, se kalibriranje opravi za vsako uporabljeno območje.

Med kalibriranjem je treba vzdrževati stalno temperaturo.

Puščanje vseh priključkov in vodov med Venturijevo cevjo za kalibracijo in črpalko CVS ne sme presegati 0,3 % vrednosti pretoka v točki najnižjega pretoka (točka največje omejitve in najmanjše vrtilne frekvence PDP).

9.5.2.1

Stopnja pretoka zraka (qv

  CVS) na vsakem dušilnem mestu (najmanj 6 dušilnih mest) se izračuna v standardni enoti m3/s na podlagi podatkov merilnika pretoka po metodi, ki jo predpiše proizvajalec. Nato se stopnja pretoka zraka pretvori v pretok črpalke (V
  0) v m3/vrt pri absolutni temperaturi in tlaku na vstopu v črpalko, in sicer tako:

V
  0 =
  Image 108
  (85)

pri čemer je:

| qv

  CVS | stopnja pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,3 kPa, 273 K) v m3/s; |
| --- | --- |
| T | temperatura na vstopu v črpalko v K; |
| p
  p | absolutni tlak na vstopu v črpalko v kPa; |
| n | število vrtljajev črpalke v vrt/s. |

qv

  CVS

stopnja pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,3 kPa, 273 K) v m3/s;

T

temperatura na vstopu v črpalko v K;

p
  p

absolutni tlak na vstopu v črpalko v kPa;

n

število vrtljajev črpalke v vrt/s.

Zaradi upoštevanja medsebojnega delovanja nihanja tlaka pri črpalki in stopnje izgube črpalke je treba izračunati korelacijsko funkcijo (X
  0) med številom vrtljajev črpalke, razliko tlakov od vstopa v črpalko do izhoda iz nje ter absolutnim tlakom na izstopu iz črpalke, in sicer tako:

Image 109
  (86)

pri čemer je:

| Δp
  p | razlika tlakov od vstopa v črpalko do izhoda iz nje v kPa; |
| --- | --- |
| p
  p | absolutni tlak na izhodu iz črpalke v kPa. |

Δp
  p

razlika tlakov od vstopa v črpalko do izhoda iz nje v kPa;

p
  p

absolutni tlak na izhodu iz črpalke v kPa.

Za generiranje kalibracijske enačbe se opravi linearna prilagoditev po metodi najmanjših kvadratov, in sicer na naslednji način:

Image 110
  (87)

| D
  0 in m | sta odsek in naklon, ki določata regresijske premice. |
| --- | --- |

D
  0 in m

sta odsek in naklon, ki določata regresijske premice.

Pri sistemu CVS z več vrtilnimi frekvencami potekajo kalibracijske krivulje, izdelane za različna območja pretoka črpalke, približno vzporedno, vrednosti odseka (D
  0) pa se z manjšanjem območja pretoka črpalke povečujejo.

Vrednosti, izračunane na podlagi enačbe, morajo biti v območju ±0,5 % izmerjene vrednosti za V
  0.. Vrednosti m so od črpalke do črpalke različne. Dotok delcev bo sčasoma povzročil zmanjšanje zdrsa črpalke, kar se odrazi z nižjimi vrednostmi za m. Zato je treba kalibracijo opraviti ob zagonu črpalke, po obsežnejšem vzdrževanju in če preverjanje celotnega sistema pokaže spremembo stopnje zdrsa.

9.5.3

Kalibracija CFV temelji na enačbi za kritični pretok v Venturijevi cevi. Pretok plinov je odvisen od tlaka in temperature na vstopu v Venturijevo cev.

Za določanje območja kritičnega pretoka se K
  v zapiše kot funkcija tlaka na vstopu v Venturijevo cev. K
  v ima pri kritičnem (dušenem) pretoku relativno konstantno vrednost. Z upadanjem tlaka (naraščanjem vakuuma) se Venturijeva cev odduši in K
  v zmanjša, kar nakazuje na to, da CFV obratuje zunaj dopustnega območja.

9.5.3.1

Stopnja pretoka zraka (qv

  CVS) na vsakem dušilnem mestu (najmanj 8 dušilnih mest) se izračuna v standardni enoti m3/s na podlagi podatkov merilnika pretoka po metodi, ki jo predpiše proizvajalec. Kalibracijski koeficient se izračuna na podlagi kalibracijskih podatkov za posamezno nastavitev, in sicer na naslednji način:

Image 111
  (88)

pri čemer je:

| qv

  CVS | stopnja pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,3 kPa, 273 K) v m3/s; |
| --- | --- |
| T | temperatura na vstopu v Venturijevo cev v K; |
| p
  p | absolutni tlak na vstopu v Venturijevo cev v kPa. |

qv

  CVS

stopnja pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,3 kPa, 273 K) v m3/s;

T

temperatura na vstopu v Venturijevo cev v K;

p
  p

absolutni tlak na vstopu v Venturijevo cev v kPa.

Izračunata se povprečni K
  V in standardno odstopanje. Standardni odklon ne sme presegati ±0,3 % povprečnega K
  v.

9.5.4

Kalibracija SSV temelji na enačbi za podzvočni pretok v Venturijevi cevi. Pretok plina je odvisen od tlaka in temperature na vstopu ter padca tlaka med vstopom v SSV in grlom, kot prikazuje enačba 53 (glej odstavek 8.5.1.4).

9.5.4.1

Stopnja pretoka zraka (Q
  SSV) na vsakem dušilnem mestu (najmanj 16 dušilnih mest) se izračuna v standardni enoti m3/s na podlagi podatkov merilnika pretoka po metodi, ki jo predpiše proizvajalec. Koeficient pretoka se izračuna na podlagi kalibracijskih podatkov za posamezno nastavitev, in sicer na naslednji način:

Image 112
  (89)

pri čemer je:

| Q
  SSV | stopnja pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,3 kPa, 273 K) v m3/s; |
| --- | --- |
| T | temperatura na vstopu v Venturijevo cev v K; |
| d
  V | premer grla SSV v mm; |
| r
  p | razmerje absolutnega statičnega tlaka med grlom in vstopom v SSV =

  ; |
| r
  D | razmerje med premerom grla SSV, d
  V, in notranjim premerom sesalne cevi, D. |

Q
  SSV

stopnja pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,3 kPa, 273 K) v m3/s;

T

temperatura na vstopu v Venturijevo cev v K;

d
  V

premer grla SSV v mm;

r
  p

razmerje absolutnega statičnega tlaka med grlom in vstopom v SSV =
  Image 113
  ;

r
  D

razmerje med premerom grla SSV, d
  V, in notranjim premerom sesalne cevi, D.

Za določitev območja podzvočnega pretoka se Cd izriše kot funkcija Reynoldsovega števila Re v grlu SSV. Re v grlu SSV se izračuna po naslednji enačbi:

Image 114
  (90)

pri čemer:

Image 115
  (91)

pri čemer je:

| A1 | je 27,43831 v enotah SI za

  ; |
| --- | --- |
| Q
  SSV | stopnja pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,3 kPa, 273 K) v m3/s; |
| d
  V | premer grla SSV v m; |
| μ | absolutna ali dinamična viskoznost plina v kg/ms; |
| b | 1,458 x 106 (empirična konstanta), v kg/ms K0,5; |
| S | 110,4 (empirična konstanta) v K. |

A1

je 27,43831 v enotah SI za
  Image 116
  ;

Q
  SSV

stopnja pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,3 kPa, 273 K) v m3/s;

d
  V

premer grla SSV v m;

μ

absolutna ali dinamična viskoznost plina v kg/ms;

b

1,458 x 106 (empirična konstanta), v kg/ms K0,5;

S

110,4 (empirična konstanta) v K.

Ker je Q
  SSV vnos v enačbo Re, je treba izračun začeti s predhodno domnevo za Q
  SSV ali C
  d Venturijeve cevi za umerjanje in ponavljati, dokler Q
  SSV ne konvergira. Konvergentna metoda mora biti točna na 0,1 % merilne vrednosti točke ali bolj.

Za najmanj 16 točk v območju podzvočnega pretoka morajo biti izračunane vrednosti C
  d iz dobljene enačbe krivulje umerjanja v območju ± 0,5 % izmerjene vrednosti C
  d za vsako točko umerjanja.

9.5.5

Skupna točnost sistema vzorčenja CVS in analiznega sistema se določi z uvajanjem znane mase plinastega onesnaževala v sistem, ki medtem deluje v običajnem načinu. Onesnaževalo se analizira in izračuna njegova masa skladno z odstavkom 8.5.2.3, razen pri propanu, kjer se za HC namesto u faktorja 0,000483 uporabi faktor 0,000507. Uporabi se ena od naslednjih dveh tehnik.

9.5.5.1

Sistem CVS se skozi kalibrirano zaslonko s kritičnim pretokom napolni z znano količino čistega plina (ogljikovega monoksida ali propana). Če je vstopni tlak dovolj visok, je pretok, ki se nastavi z zaslonko s kritičnim pretokom, neodvisen od izstopnega tlaka zaslonke (kritični pretok). Sistem CVS približno 5 do 10 minut deluje kot pri običajnem preizkusu emisij izpušnih plinov. Z običajno opremo (vreča za zbiranje vzorcev ali integracijska metoda) se analizira vzorec plina in izračuna masa plina.

Tako ugotovljena masa mora biti v območju ±3 % znane mase vbrizganega plina.

9.5.5.2

Do ±0,01 g natančno se določi masa majhne jeklenke, napolnjene z ogljikovim monoksidom ali propanom. Sistem CVS naj približno 5 do 10 minut deluje kot pri običajnem preizkusu emisije izpušnih plinov, medtem ko se vanj vbrizgava ogljikov monoksid ali propan. Količina sproščenega čistega plina se določi s pomočjo merjenja razlike mas. Z običajno opremo (vreča za zbiranje vzorcev ali integracijska metoda) se analizira vzorec plina in izračuna masa plina.

Tako ugotovljena masa mora biti v območju ±3 % znane mase vbrizganega plina.

10

Preizkuševalni postopek za merjenje števila delcev

10.1

Število delcev v emisijah se meri z neprekinjenim vzorčenjem iz sistema redčenja z delnim tokom, kot je opisan v odstavkih A.2.2.1 in A.2.2.2 Dodatka 2 k tej prilogi, ali iz sistema redčenja s celotnim tokom, kot je opisan v odstavkih A.2.2.3 in A.2.2.4 Dodatka 2 k tej prilogi.

10.1.1

Redčilo, ki se uporablja za primarno in, če je ustrezno, sekundarno redčenje izpuha v sistemu redčenja, steče skozi filtre, ki izpolnjujejo zahteve glede visoke učinkovitosti filtra za delce v zraku (HEPA), opredeljene v odstavkih A.2.2.2 ali A.2.2.4 Dodatka 2 k tej prilogi. Preden redčilo steče skozi filter HEPA, se lahko vodi skozi pralnik z aktivnim ogljem, da se zmanjšajo in stabilizirajo koncentracije ogljikovodikov v redčilu. Priporočljivo je, da se pred filtrom HEPA in za pralnikom z aktivnim ogljem namesti dodaten filter za grobe delce.

10.2

Za izravnavo zaradi masnega pretoka, ki je bil odvzet iz sistema redčenja za vzorčenje števila delcev, se odvzeti masni pretok (filtriran) vrne v sistem redčenja. Druga možnost je, da se skupni masni pretok v sistemu redčenja matematično popravi glede na odvzet pretok vzorca za merjenje števila delcev. Kadar je skupni masni pretok, odvzet iz sistema redčenja za vzorčenje skupnega števila delcev in vzorčenje mase delcev, manj kot 0,5 % skupnega pretoka razredčenih izpušnih plinov v tunelu za redčenje (med), se lahko ta popravek ali vračanje pretoka zanemari.

10.3

Kompenzacija števila delcev v pretoku vzorca – sistemi redčenja z delnim tokom

10.3.1

Pri sistemih redčenja z delnim tokom se masni pretok, odvzet iz sistema redčenja za vzorčenje števila delcev, upošteva pri preverjanju sorazmernosti vzorčenja. To se doseže z vračanjem vzorca pretoka za merjenje števila delcev nazaj v sistem za redčenje pred napravo za merjenje pretoka ali z matematičnim popravkom, navedenim v odstavku 10.3.2. Pri vrsti sistemov za celotno vzorčenje pri redčenju z delnim pretokom se masni pretok, odvzet za vzorčenje števila delcev, popravi tudi v izračunu mase delcev, kot je navedeno v odstavku 10.3.3.

10.3.2

| (a) | Če se odvzeti pretok vzorca za merjenje števila delcev zavrže, se enačba št. 83 v odstavku 9.4.6.2 nadomesti z naslednjim:


  (92)
  pri čemer je:


  qmp | = | pretok vzorca izpušnih plinov v sistem redčenja z delnim tokom, v kg/s; |
| --- | --- | --- | --- |
| qmdew | = | stopnja razredčenega masnega pretoka izpušnih plinov, v kg/h; |
| qmdw | = | stopnja masnega pretoka zraka za redčenje, v kg/s; |
| qex | = | stopnja masnega pretoka števila delcev v vzorčnem pretoku, v kg/s. |

(a)

Če se odvzeti pretok vzorca za merjenje števila delcev zavrže, se enačba št. 83 v odstavku 9.4.6.2 nadomesti z naslednjim:

Image 117
  (92)

pri čemer je:

qmp

=

pretok vzorca izpušnih plinov v sistem redčenja z delnim tokom, v kg/s;

qmdew

=

stopnja razredčenega masnega pretoka izpušnih plinov, v kg/h;

qmdw

=

stopnja masnega pretoka zraka za redčenje, v kg/s;

qex

=

stopnja masnega pretoka števila delcev v vzorčnem pretoku, v kg/s.

Signal qex
  , ki se pošlje krmilniku sistema z delnim tokom, je vedno natančen do 0,1 odstotka qmdew
  in se pošlje s frekvenco najmanj 1 Hz.

| (b) | Če se odvzeti pretok vzorca za merjenje števila delcev v celoti ali delno zavrže, enakovreden pretok pa se vrne v sistem redčenja pred napravo za merjenje pretoka, se enačba (83) v odstavku 9.4.6.2 nadomesti z naslednjim:


  (93)
  pri čemer je:


  qmp | = | pretok vzorca izpušnih plinov v sistem redčenja z delnim tokom, v kg/s; |
| --- | --- | --- | --- |
| qmdew | = | stopnja razredčenega masnega pretoka izpušnih plinov, v kg/h; |
| qmdw | = | stopnja masnega pretoka zraka za redčenje, v kg/s; |
| qex | = | stopnja masnega pretoka števila delcev v odvzetem vzorčnem pretoku, v kg/s; |
| qsw | = | stopnja masnega pretoka, ki se vrne v tunel za redčenje, da nadomesti odvzem števila delcev v vzorcu, v kg/s. |

(b)

Če se odvzeti pretok vzorca za merjenje števila delcev v celoti ali delno zavrže, enakovreden pretok pa se vrne v sistem redčenja pred napravo za merjenje pretoka, se enačba (83) v odstavku 9.4.6.2 nadomesti z naslednjim:

Image 118
  (93)

pri čemer je:

qmp

=

pretok vzorca izpušnih plinov v sistem redčenja z delnim tokom, v kg/s;

qmdew

=

stopnja razredčenega masnega pretoka izpušnih plinov, v kg/h;

qmdw

=

stopnja masnega pretoka zraka za redčenje, v kg/s;

qex

=

stopnja masnega pretoka števila delcev v odvzetem vzorčnem pretoku, v kg/s;

qsw

=

stopnja masnega pretoka, ki se vrne v tunel za redčenje, da nadomesti odvzem števila delcev v vzorcu, v kg/s.

Razlika med qex
  in qsw
  , ki se pošlje krmilniku sistema z delnim tokom, mora biti vedno natančna do 0,1 odstotka qmdew
  . Signal (ali signali) se pošiljajo s frekvenco najmanj 1 Hz.

10.3.3

Kadar se pretok vzorca za merjenje števila delcev odvzame iz celotnega vzorčenja pri sistemih redčenja z delnim tokom, se masa delcev (mPM
  ), izračunana v odstavku 8.4.3.2.1 ali 8.4.3.2.2, popravi tako, da se upošteva odvzeti pretok. Ta popravek je potreben tudi, kadar se odvzeti filtrirani pretok vrne v sisteme redčenja z delnim tokom.

Image 119
  (94)

pri čemer je:

| mPM,corr | = | masa delcev, prilagojena glede na število delcev v odvzetem pretoku vzorca, v g/preizkus; |
| --- | --- | --- |
| mPM | = | masa delcev, določena v skladu z odstavkom 8.4.3.2.1 ali 8.4.3.2.2., g/preizkus; |
| msed | = | skupna masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi tunel za redčenje, v kg; |
| mex | = | skupna masa razredčenih izpušnih plinov, odvzetih iz tunela za redčenje za vzorčenje števila delcev, v kg. |

mPM,corr

=

masa delcev, prilagojena glede na število delcev v odvzetem pretoku vzorca, v g/preizkus;

mPM

=

masa delcev, določena v skladu z odstavkom 8.4.3.2.1 ali 8.4.3.2.2., g/preizkus;

msed

=

skupna masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi tunel za redčenje, v kg;

mex

=

skupna masa razredčenih izpušnih plinov, odvzetih iz tunela za redčenje za vzorčenje števila delcev, v kg.

10.3.4

Za merjenje števila delcev se stopnja masnega pretoka izpušnih plinov, določena v skladu s katero koli metodo iz odstavkov od 8.4.1.3 do 8.4.1.7, uporablja za nadzor sistema za redčenje z delnim tokom, da se pridobi vzorec, sorazmeren s stopnjo masnega pretoka izpušnih plinov. Kakovost sorazmernosti se preveri tako, da se v skladu z odstavkom 9.4.6.1 izvede regresijska analiza med pretokom vzorca in izpušnih plinov.

10.4

Določitev števila delcev

10.4.1

Pri sistemih redčenja z delnim pretokom zadrževalni čas v sistemu vzorčenja in merjenja števila delcev vključuje čas, ki je potreben za uskladitev signala števila delcev s preizkuševalnim ciklom, in stopnjo masnega pretoka izpušnih plinov v skladu s postopkom iz odstavka 8.4.2.2. Transformacijski čas sistema vzorčenja in merjenja števila delcev se določi v skladu z odstavkom A.8.1.3.7. Dodatka 8 k tej prilogi.

10.4.2

Kadar se za vzorčenje števila delcev uporablja sistem redčenja z delnim tokom v skladu s postopki iz odstavka 8.4, se število delcev, izpuščenih med preizkuševalnim ciklom, izračuna z naslednjo enačbo:

Image 120
  (95)

pri čemer je:

| N | = | število delcev, izpuščenih med preizkuševalnim ciklom; |
| --- | --- | --- |
| medf | = | masa enakovrednega razredčenega izpušnega plina med ciklom, opredeljena v skladu z odstavkom 8.4.3.2.1 ali 8.4.3.2.2, v kg/preizkus; |
| k | = | kalibracijski koeficient za popravek meritev števca števila delcev na raven referenčnega instrumenta, kadar ta ni že upoštevan v števcu števila delcev. Če je kalibracijski koeficient že upoštevan v števcu števila delcev, se za k v zgornji enačbi uporabi vrednost 1; |
| | = | povprečna koncentracija delcev iz razredčenega izpušnega plina, popravljena za standardne pogoje (273,2 K in 101,33 kPa), v delcih na kubični centimeter; |
| | = | faktor zmanjšanja povprečne koncentracije delcev izločevalca hlapnih delcev, ki je specifičen za nastavitve redčenja, uporabljene pri preizkusu. |
| | = | se izračuna z naslednjo enačbo: |

N

=

število delcev, izpuščenih med preizkuševalnim ciklom;

medf

=

masa enakovrednega razredčenega izpušnega plina med ciklom, opredeljena v skladu z odstavkom 8.4.3.2.1 ali 8.4.3.2.2, v kg/preizkus;

k

=

kalibracijski koeficient za popravek meritev števca števila delcev na raven referenčnega instrumenta, kadar ta ni že upoštevan v števcu števila delcev. Če je kalibracijski koeficient že upoštevan v števcu števila delcev, se za k v zgornji enačbi uporabi vrednost 1;

Image 121

=

povprečna koncentracija delcev iz razredčenega izpušnega plina, popravljena za standardne pogoje (273,2 K in 101,33 kPa), v delcih na kubični centimeter;

Image 122

=

faktor zmanjšanja povprečne koncentracije delcev izločevalca hlapnih delcev, ki je specifičen za nastavitve redčenja, uporabljene pri preizkusu.

Image 123

=

se izračuna z naslednjo enačbo:

Image 124
  (96)

pri čemer je:

| cs,i | = | ločena meritev koncentracije delcev v razredčenih izpušnih plinih s števcem delcev, popravljena za naključnost in na standardne pogoje (273,2 K in 101,33 kPa), v delcih na kubični centimeter |
| --- | --- | --- |
| n | = | število meritev koncentracije delcev, opravljenih med celotnim preizkusom. |

cs,i

=

ločena meritev koncentracije delcev v razredčenih izpušnih plinih s števcem delcev, popravljena za naključnost in na standardne pogoje (273,2 K in 101,33 kPa), v delcih na kubični centimeter

n

=

število meritev koncentracije delcev, opravljenih med celotnim preizkusom.

10.4.3

Kadar se za vzorčenje števila delcev uporablja sistem redčenja s celotnim tokom v skladu s postopki iz odstavka 8.5, se število delcev, izpuščenih med preizkuševalnim ciklom, izračuna po naslednji enačbi:

Image 125
  (97)

pri čemer je:

| N | = | število delcev, izpuščenih med preizkuševalnim ciklom; |
| --- | --- | --- |
| med | = | skupni pretok razredčenih izpušnih plinov v ciklu, izračunan po kateri koli metodi iz odstavkov od 8.5.1.2 do 8.5.1.4, v kg/preizkus; |
| k | = | kalibracijski koeficient za popravek meritev števca števila delcev na raven referenčnega instrumenta, kadar ta ni že upoštevan v števcu števila delcev. Če je kalibracijski koeficient že upoštevan v števcu števila delcev, se za k v zgornji enačbi uporabi vrednost 1; |
| | = | povprečna popravljena koncentracija delcev iz razredčenega izpušnega plina, popravljena za standardne pogoje (273,2 K in 101,33 kPa), v delcih na kubični centimeter, |
| | = | faktor zmanjšanja povprečne koncentracije delcev izločevalca hlapnih delcev, ki je specifičen za nastavitve redčenja, uporabljene pri preizkusu. |
| | = | se izračuna z naslednjo enačbo: |

N

=

število delcev, izpuščenih med preizkuševalnim ciklom;

med

=

skupni pretok razredčenih izpušnih plinov v ciklu, izračunan po kateri koli metodi iz odstavkov od 8.5.1.2 do 8.5.1.4, v kg/preizkus;

k

=

kalibracijski koeficient za popravek meritev števca števila delcev na raven referenčnega instrumenta, kadar ta ni že upoštevan v števcu števila delcev. Če je kalibracijski koeficient že upoštevan v števcu števila delcev, se za k v zgornji enačbi uporabi vrednost 1;

Image 126

=

povprečna popravljena koncentracija delcev iz razredčenega izpušnega plina, popravljena za standardne pogoje (273,2 K in 101,33 kPa), v delcih na kubični centimeter,

Image 127

=

faktor zmanjšanja povprečne koncentracije delcev izločevalca hlapnih delcev, ki je specifičen za nastavitve redčenja, uporabljene pri preizkusu.

Image 128

=

se izračuna z naslednjo enačbo:

Image 129
  (98)

pri čemer je:

| cs,i | = | ločena meritev koncentracije delcev v razredčenih izpušnih plinih s števcem delcev, popravljena za naključnost in na standardne pogoje (273,2 K in 101,33 kPa), v delcih na kubični centimeter |
| --- | --- | --- |
| n | = | število meritev koncentracije delcev, opravljenih med celotnim preizkusom. |

cs,i

=

ločena meritev koncentracije delcev v razredčenih izpušnih plinih s števcem delcev, popravljena za naključnost in na standardne pogoje (273,2 K in 101,33 kPa), v delcih na kubični centimeter

n

=

število meritev koncentracije delcev, opravljenih med celotnim preizkusom.

10.4.4

Rezultat preizkusa

10.4.4.1

Za vsak posamezen WHSC, vroč WHTC in hladen WHTC se specifične emisije za število delcev/kWh izračunajo, kot sledi:

Image 130
  (99)

pri čemer je:

| e | = | število delcev, izpuščenih na kWh; |
| --- | --- | --- |
| Wact | = | dejansko delo cikla v skladu z odstavkom 7.8.6, v kWh. |

e

=

število delcev, izpuščenih na kWh;

Wact

=

dejansko delo cikla v skladu z odstavkom 7.8.6, v kWh.

10.4.4.2

Za motorje, opremljene s sistemi za naknadno obdelavo izpušnih plinov s periodično regeneracijo, se uporabljajo splošne določbe iz odstavka 6.6.2. Emisije ob vročem zagonu WHTC se utežijo (ovrednotijo) v skladu z enačbo št. 5, pri čemer je
  Image 131
  povprečno število delcev/kWh brez regeneracije,
  Image 132
  pa povprečno število delcev/kWh z regeneracijo. Izračun faktorjev za prilagoditev regeneracije se opravi v skladu z enačbami 6, 6a, 7 ali 8, kot je ustrezno.

10.4.4.3

Za WHTC je končni rezultat preizkusa ponderirano povprečje preizkusov hladnega in vročega zagona (vključno s periodično regeneracijo, kadar je ustrezno), izračunano po naslednjih enačbah:

| (a) | v primeru multiplikativne prilagoditve regeneracije ali motorjev brez naknadne obdelave s periodično regeneracijo


  (100) |
| --- | --- |

(a)

v primeru multiplikativne prilagoditve regeneracije ali motorjev brez naknadne obdelave s periodično regeneracijo

Image 133
  (100)

| (b) | v primeru aditivne prilagoditve zaradi regeneracije


  (101)
  pri čemer je:


  Ncold | = | skupno število delcev, izpuščenih med hladnim preizkuševalnim ciklom WHTC; |
| --- | --- | --- | --- |
| Nhot | = | skupno število delcev, izpuščenih med vročim preizkuševalnim ciklom WHTC; |
| Wact,cold | = | dejansko delo cikla med hladnim preizkuševalnim ciklom WHTC v skladu z odstavkom 7.8.6, v kWh; |
| Wact, hot | = | dejansko delo cikla med vročim preizkuševalnim ciklom WHTC v skladu z odstavkom 7.8.6, v kWh; |
| kr | = | prilagoditev regeneracije v skladu z odstavkom 6.6.2, pri motorjih brez naknadne obdelave s periodično regeneracijo je kr
  = 1. |

(b)

v primeru aditivne prilagoditve zaradi regeneracije

Image 134
  (101)

pri čemer je:

Ncold

=

skupno število delcev, izpuščenih med hladnim preizkuševalnim ciklom WHTC;

Nhot

=

skupno število delcev, izpuščenih med vročim preizkuševalnim ciklom WHTC;

Wact,cold

=

dejansko delo cikla med hladnim preizkuševalnim ciklom WHTC v skladu z odstavkom 7.8.6, v kWh;

Wact, hot

=

dejansko delo cikla med vročim preizkuševalnim ciklom WHTC v skladu z odstavkom 7.8.6, v kWh;

kr

=

prilagoditev regeneracije v skladu z odstavkom 6.6.2, pri motorjih brez naknadne obdelave s periodično regeneracijo je kr
  = 1.

10.4.4.4

Končni WHSC in ponderirani povprečni rezultati preizkusa WHTC se v skladu z ASTM E 29–06B v enem koraku zaokrožijo na tri številska mesta. Zaokroževanje vmesnih vrednosti, ki vodijo h končnim rezultatom emisij, specifičnih za zavoro, ni dopustno.

10.5

Določitev ozadja za število delcev

10.5.1

Na zahtevo proizvajalca motorja se lahko koncentracije števila delcev ozadja v tunelu za redčenje vzorčijo pred preizkusom ali po njem, in sicer od točke za filtri za delce in ogljikovodike do vstopa v sistem merjenja števila delcev, zato da se določijo koncentracije delcev ozadja v tunelu.

10.5.2

Za homologacijo odštevanje koncentracij števila delcev ozadja v tunelu ni dovoljeno, vendar se lahko ob predhodni odobritvi homologacijskega organa na zahtevo proizvajalca uporabi zaradi skladnosti proizvodnih preizkusov, če se lahko dokaže, da je prispevek ozadja tunela znaten, kar se nato lahko odšteje od vrednosti, izmerjenih v razredčenem izpušnem plinu.

---

(1)  Oštevilčenje te priloge je skladno z oštevilčenjem globalnega tehničnega predpisa št. 4 za WHDC. Vendar pa nekateri deli globalnega tehničnega predpisa za WHDC v tej prilogi niso potrebni.

1

(1)  odvisno od goriva

1

(2)  pri λ = 2, suh zrak, 273 K, 101,3 kPa.

2

(3)  vrednosti u točne do 0,2 % za masno sestavo: C = 66 – 76 %; H = 22 – 25 %; N = 0 – 12 %

3

u

(4)  NMHC na podlagi CH2,93 (za skupne HC se uporablja koeficient u
  gas za CH4)

4

2,93

u

gas

(5)  vrednosti u točne do 0,2 % za masno sestavo: C3 = 70 – 90 %; C4 = 10 – 30 %.

5

u

(6)  odvisno od goriva

6

(7)  pri λ = 2, suh zrak, 273 K, 101,3 kPa.

7

(8)  vrednosti u točne do 0,2 % za masno sestavo: C = 66 – 76 %; H = 22 – 25 %; N = 0 – 12 %

8

u

(9)  NMHC na podlagi CH2,93 (za skupne HC se uporablja koeficient u
  gas za CH4)

9

2,93

u

gas

(10)  vrednosti u točne do 0,2 % za masno sestavo: C3 = 70 – 90 %; C4 = 10 – 30 %.

10

u

---

Priloga 4 - Dodatek 1

Shema delovanja motorja na dinamometru za preizkus WHTC

| Čas | Norm. vrtilna frekvenca | Norm. navor |
| --- | --- | --- |
| s | Odstotek | Odstotek |
| 1 | 0,0 | 0,0 |
| 2 | 0,0 | 0,0 |
| 3 | 0,0 | 0,0 |
| 4 | 0,0 | 0,0 |
| 5 | 0,0 | 0,0 |
| 6 | 0,0 | 0,0 |
| 7 | 1,5 | 8,9 |
| 8 | 15,8 | 30,9 |
| 9 | 27,4 | 1,3 |
| 10 | 32,6 | 0,7 |
| 11 | 34,8 | 1,2 |
| 12 | 36,2 | 7,4 |
| 13 | 37,1 | 6,2 |
| 14 | 37,9 | 10,2 |
| 15 | 39,6 | 12,3 |
| 16 | 42,3 | 12,5 |
| 17 | 45,3 | 12,6 |
| 18 | 48,6 | 6,0 |
| 19 | 40,8 | 0,0 |
| 20 | 33,0 | 16,3 |
| 21 | 42,5 | 27,4 |
| 22 | 49,3 | 26,7 |
| 23 | 54,0 | 18,0 |
| 24 | 57,1 | 12,9 |
| 25 | 58,9 | 8,6 |
| 26 | 59,3 | 6,0 |
| 27 | 59,0 | 4,9 |
| 28 | 57,9 | m |
| 29 | 55,7 | m |
| 30 | 52,1 | m |
| 31 | 46,4 | m |
| 32 | 38,6 | m |
| 33 | 29,0 | m |
| 34 | 20,8 | m |
| 35 | 16,9 | m |
| 36 | 16,9 | 42,5 |
| 37 | 18,8 | 38,4 |
| 38 | 20,7 | 32,9 |
| 39 | 21,0 | 0,0 |
| 40 | 19,1 | 0,0 |
| 41 | 13,7 | 0,0 |
| 42 | 2,2 | 0,0 |
| 43 | 0,0 | 0,0 |
| 44 | 0,0 | 0,0 |
| 45 | 0,0 | 0,0 |
| 46 | 0,0 | 0,0 |
| 47 | 0,0 | 0,0 |
| 48 | 0,0 | 0,0 |
| 49 | 0,0 | 0,0 |
| 50 | 0,0 | 13,1 |
| 51 | 13,1 | 30,1 |
| 52 | 26,3 | 25,5 |
| 53 | 35,0 | 32,2 |
| 54 | 41,7 | 14,3 |
| 55 | 42,2 | 0,0 |
| 56 | 42,8 | 11,6 |
| 57 | 51,0 | 20,9 |
| 58 | 60,0 | 9,6 |
| 59 | 49,4 | 0,0 |
| 60 | 38,9 | 16,6 |
| 61 | 43,4 | 30,8 |
| 62 | 49,4 | 14,2 |
| 63 | 40,5 | 0,0 |
| 64 | 31,5 | 43,5 |
| 65 | 36,6 | 78,2 |
| 66 | 40,8 | 67,6 |
| 67 | 44,7 | 59,1 |
| 68 | 48,3 | 52,0 |
| 69 | 51,9 | 63,8 |
| 70 | 54,7 | 27,9 |
| 71 | 55,3 | 18,3 |
| 72 | 55,1 | 16,3 |
| 73 | 54,8 | 11,1 |
| 74 | 54,7 | 11,5 |
| 75 | 54,8 | 17,5 |
| 76 | 55,6 | 18,0 |
| 77 | 57,0 | 14,1 |
| 78 | 58,1 | 7,0 |
| 79 | 43,3 | 0,0 |
| 80 | 28,5 | 25,0 |
| 81 | 30,4 | 47,8 |
| 82 | 32,1 | 39,2 |
| 83 | 32,7 | 39,3 |
| 84 | 32,4 | 17,3 |
| 85 | 31,6 | 11,4 |
| 86 | 31,1 | 10,2 |
| 87 | 31,1 | 19,5 |
| 88 | 31,4 | 22,5 |
| 89 | 31,6 | 22,9 |
| 90 | 31,6 | 24,3 |
| 91 | 31,9 | 26,9 |
| 92 | 32,4 | 30,6 |
| 93 | 32,8 | 32,7 |
| 94 | 33,7 | 32,5 |
| 95 | 34,4 | 29,5 |
| 96 | 34,3 | 26,5 |
| 97 | 34,4 | 24,7 |
| 98 | 35,0 | 24,9 |
| 99 | 35,6 | 25,2 |
| 100 | 36,1 | 24,8 |
| 101 | 36,3 | 24,0 |
| 102 | 36,2 | 23,6 |
| 103 | 36,2 | 23,5 |
| 104 | 36,8 | 22,7 |
| 105 | 37,2 | 20,9 |
| 106 | 37,0 | 19,2 |
| 107 | 36,3 | 18,4 |
| 108 | 35,4 | 17,6 |
| 109 | 35,2 | 14,9 |
| 110 | 35,4 | 9,9 |
| 111 | 35,5 | 4,3 |
| 112 | 35,2 | 6,6 |
| 113 | 34,9 | 10,0 |
| 114 | 34,7 | 25,1 |
| 115 | 34,4 | 29,3 |
| 116 | 34,5 | 20,7 |
| 117 | 35,2 | 16,6 |
| 118 | 35,8 | 16,2 |
| 119 | 35,6 | 20,3 |
| 120 | 35,3 | 22,5 |
| 121 | 35,3 | 23,4 |
| 122 | 34,7 | 11,9 |
| 123 | 45,5 | 0,0 |
| 124 | 56,3 | m |
| 125 | 46,2 | m |
| 126 | 50,1 | 0,0 |
| 127 | 54,0 | m |
| 128 | 40,5 | m |
| 129 | 27,0 | m |
| 130 | 13,5 | m |
| 131 | 0,0 | 0,0 |
| 132 | 0,0 | 0,0 |
| 133 | 0,0 | 0,0 |
| 134 | 0,0 | 0,0 |
| 135 | 0,0 | 0,0 |
| 136 | 0,0 | 0,0 |
| 137 | 0,0 | 0,0 |
| 138 | 0,0 | 0,0 |
| 139 | 0,0 | 0,0 |
| 140 | 0,0 | 0,0 |
| 141 | 0,0 | 0,0 |
| 142 | 0,0 | 4,9 |
| 143 | 0,0 | 7,3 |
| 144 | 4,4 | 28,7 |
| 145 | 11,1 | 26,4 |
| 146 | 15,0 | 9,4 |
| 147 | 15,9 | 0,0 |
| 148 | 15,3 | 0,0 |
| 149 | 14,2 | 0,0 |
| 150 | 13,2 | 0,0 |
| 151 | 11,6 | 0,0 |
| 152 | 8,4 | 0,0 |
| 153 | 5,4 | 0,0 |
| 154 | 4,3 | 5,6 |
| 155 | 5,8 | 24,4 |
| 156 | 9,7 | 20,7 |
| 157 | 13,6 | 21,1 |
| 158 | 15,6 | 21,5 |
| 159 | 16,5 | 21,9 |
| 160 | 18,0 | 22,3 |
| 161 | 21,1 | 46,9 |
| 162 | 25,2 | 33,6 |
| 163 | 28,1 | 16,6 |
| 164 | 28,8 | 7,0 |
| 165 | 27,5 | 5,0 |
| 166 | 23,1 | 3,0 |
| 167 | 16,9 | 1,9 |
| 168 | 12,2 | 2,6 |
| 169 | 9,9 | 3,2 |
| 170 | 9,1 | 4,0 |
| 171 | 8,8 | 3,8 |
| 172 | 8,5 | 12,2 |
| 173 | 8,2 | 29,4 |
| 174 | 9,6 | 20,1 |
| 175 | 14,7 | 16,3 |
| 176 | 24,5 | 8,7 |
| 177 | 39,4 | 3,3 |
| 178 | 39,0 | 2,9 |
| 179 | 38,5 | 5,9 |
| 180 | 42,4 | 8,0 |
| 181 | 38,2 | 6,0 |
| 182 | 41,4 | 3,8 |
| 183 | 44,6 | 5,4 |
| 184 | 38,8 | 8,2 |
| 185 | 37,5 | 8,9 |
| 186 | 35,4 | 7,3 |
| 187 | 28,4 | 7,0 |
| 188 | 14,8 | 7,0 |
| 189 | 0,0 | 5,9 |
| 190 | 0,0 | 0,0 |
| 191 | 0,0 | 0,0 |
| 192 | 0,0 | 0,0 |
| 193 | 0,0 | 0,0 |
| 194 | 0,0 | 0,0 |
| 195 | 0,0 | 0,0 |
| 196 | 0,0 | 0,0 |
| 197 | 0,0 | 0,0 |
| 198 | 0,0 | 0,0 |
| 199 | 0,0 | 0,0 |
| 200 | 0,0 | 0,0 |
| 201 | 0,0 | 0,0 |
| 202 | 0,0 | 0,0 |
| 203 | 0,0 | 0,0 |
| 204 | 0,0 | 0,0 |
| 205 | 0,0 | 0,0 |
| 206 | 0,0 | 0,0 |
| 207 | 0,0 | 0,0 |
| 208 | 0,0 | 0,0 |
| 209 | 0,0 | 0,0 |
| 210 | 0,0 | 0,0 |
| 211 | 0,0 | 0,0 |
| 212 | 0,0 | 0,0 |
| 213 | 0,0 | 0,0 |
| 214 | 0,0 | 0,0 |
| 215 | 0,0 | 0,0 |
| 216 | 0,0 | 0,0 |
| 217 | 0,0 | 0,0 |
| 218 | 0,0 | 0,0 |
| 219 | 0,0 | 0,0 |
| 220 | 0,0 | 0,0 |
| 221 | 0,0 | 0,0 |
| 222 | 0,0 | 0,0 |
| 223 | 0,0 | 0,0 |
| 224 | 0,0 | 0,0 |
| 225 | 0,0 | 0,0 |
| 226 | 0,0 | 0,0 |
| 227 | 0,0 | 0,0 |
| 228 | 0,0 | 0,0 |
| 229 | 0,0 | 0,0 |
| 230 | 0,0 | 0,0 |
| 231 | 0,0 | 0,0 |
| 232 | 0,0 | 0,0 |
| 233 | 0,0 | 0,0 |
| 234 | 0,0 | 0,0 |
| 235 | 0,0 | 0,0 |
| 236 | 0,0 | 0,0 |
| 237 | 0,0 | 0,0 |
| 238 | 0,0 | 0,0 |
| 239 | 0,0 | 0,0 |
| 240 | 0,0 | 0,0 |
| 241 | 0,0 | 0,0 |
| 242 | 0,0 | 0,0 |
| 243 | 0,0 | 0,0 |
| 244 | 0,0 | 0,0 |
| 245 | 0,0 | 0,0 |
| 246 | 0,0 | 0,0 |
| 247 | 0,0 | 0,0 |
| 248 | 0,0 | 0,0 |
| 249 | 0,0 | 0,0 |
| 250 | 0,0 | 0,0 |
| 251 | 0,0 | 0,0 |
| 252 | 0,0 | 0,0 |
| 253 | 0,0 | 31,6 |
| 254 | 9,4 | 13,6 |
| 255 | 22,2 | 16,9 |
| 256 | 33,0 | 53,5 |
| 257 | 43,7 | 22,1 |
| 258 | 39,8 | 0,0 |
| 259 | 36,0 | 45,7 |
| 260 | 47,6 | 75,9 |
| 261 | 61,2 | 70,4 |
| 262 | 72,3 | 70,4 |
| 263 | 76,0 | m |
| 264 | 74,3 | m |
| 265 | 68,5 | m |
| 266 | 61,0 | m |
| 267 | 56,0 | m |
| 268 | 54,0 | m |
| 269 | 53,0 | m |
| 270 | 50,8 | m |
| 271 | 46,8 | m |
| 272 | 41,7 | m |
| 273 | 35,9 | m |
| 274 | 29,2 | m |
| 275 | 20,7 | m |
| 276 | 10,1 | m |
| 277 | 0,0 | m |
| 278 | 0,0 | 0,0 |
| 279 | 0,0 | 0,0 |
| 280 | 0,0 | 0,0 |
| 281 | 0,0 | 0,0 |
| 282 | 0,0 | 0,0 |
| 283 | 0,0 | 0,0 |
| 284 | 0,0 | 0,0 |
| 285 | 0,0 | 0,0 |
| 286 | 0,0 | 0,0 |
| 287 | 0,0 | 0,0 |
| 288 | 0,0 | 0,0 |
| 289 | 0,0 | 0,0 |
| 290 | 0,0 | 0,0 |
| 291 | 0,0 | 0,0 |
| 292 | 0,0 | 0,0 |
| 293 | 0,0 | 0,0 |
| 294 | 0,0 | 0,0 |
| 295 | 0,0 | 0,0 |
| 296 | 0,0 | 0,0 |
| 297 | 0,0 | 0,0 |
| 298 | 0,0 | 0,0 |
| 299 | 0,0 | 0,0 |
| 300 | 0,0 | 0,0 |
| 301 | 0,0 | 0,0 |
| 302 | 0,0 | 0,0 |
| 303 | 0,0 | 0,0 |
| 304 | 0,0 | 0,0 |
| 305 | 0,0 | 0,0 |
| 306 | 0,0 | 0,0 |
| 307 | 0,0 | 0,0 |
| 308 | 0,0 | 0,0 |
| 309 | 0,0 | 0,0 |
| 310 | 0,0 | 0,0 |
| 311 | 0,0 | 0,0 |
| 312 | 0,0 | 0,0 |
| 313 | 0,0 | 0,0 |
| 314 | 0,0 | 0,0 |
| 315 | 0,0 | 0,0 |
| 316 | 0,0 | 0,0 |
| 317 | 0,0 | 0,0 |
| 318 | 0,0 | 0,0 |
| 319 | 0,0 | 0,0 |
| 320 | 0,0 | 0,0 |
| 321 | 0,0 | 0,0 |
| 322 | 0,0 | 0,0 |
| 323 | 0,0 | 0,0 |
| 324 | 4,5 | 41,0 |
| 325 | 17,2 | 38,9 |
| 326 | 30,1 | 36,8 |
| 327 | 41,0 | 34,7 |
| 328 | 50,0 | 32,6 |
| 329 | 51,4 | 0,1 |
| 330 | 47,8 | m |
| 331 | 40,2 | m |
| 332 | 32,0 | m |
| 333 | 24,4 | m |
| 334 | 16,8 | m |
| 335 | 8,1 | m |
| 336 | 0,0 | m |
| 337 | 0,0 | 0,0 |
| 338 | 0,0 | 0,0 |
| 339 | 0,0 | 0,0 |
| 340 | 0,0 | 0,0 |
| 341 | 0,0 | 0,0 |
| 342 | 0,0 | 0,0 |
| 343 | 0,0 | 0,0 |
| 344 | 0,0 | 0,0 |
| 345 | 0,0 | 0,0 |
| 346 | 0,0 | 0,0 |
| 347 | 0,0 | 0,0 |
| 348 | 0,0 | 0,0 |
| 349 | 0,0 | 0,0 |
| 350 | 0,0 | 0,0 |
| 351 | 0,0 | 0,0 |
| 352 | 0,0 | 0,0 |
| 353 | 0,0 | 0,0 |
| 354 | 0,0 | 0,5 |
| 355 | 0,0 | 4,9 |
| 356 | 9,2 | 61,3 |
| 357 | 22,4 | 40,4 |
| 358 | 36,5 | 50,1 |
| 359 | 47,7 | 21,0 |
| 360 | 38,8 | 0,0 |
| 361 | 30,0 | 37,0 |
| 362 | 37,0 | 63,6 |
| 363 | 45,5 | 90,8 |
| 364 | 54,5 | 40,9 |
| 365 | 45,9 | 0,0 |
| 366 | 37,2 | 47,5 |
| 367 | 44,5 | 84,4 |
| 368 | 51,7 | 32,4 |
| 369 | 58,1 | 15,2 |
| 370 | 45,9 | 0,0 |
| 371 | 33,6 | 35,8 |
| 372 | 36,9 | 67,0 |
| 373 | 40,2 | 84,7 |
| 374 | 43,4 | 84,3 |
| 375 | 45,7 | 84,3 |
| 376 | 46,5 | m |
| 377 | 46,1 | m |
| 378 | 43,9 | m |
| 379 | 39,3 | m |
| 380 | 47,0 | m |
| 381 | 54,6 | m |
| 382 | 62,0 | m |
| 383 | 52,0 | m |
| 384 | 43,0 | m |
| 385 | 33,9 | m |
| 386 | 28,4 | m |
| 387 | 25,5 | m |
| 388 | 24,6 | 11,0 |
| 389 | 25,2 | 14,7 |
| 390 | 28,6 | 28,4 |
| 391 | 35,5 | 65,0 |
| 392 | 43,8 | 75,3 |
| 393 | 51,2 | 34,2 |
| 394 | 40,7 | 0,0 |
| 395 | 30,3 | 45,4 |
| 396 | 34,2 | 83,1 |
| 397 | 37,6 | 85,3 |
| 398 | 40,8 | 87,5 |
| 399 | 44,8 | 89,7 |
| 400 | 50,6 | 91,9 |
| 401 | 57,6 | 94,1 |
| 402 | 64,6 | 44,6 |
| 403 | 51,6 | 0,0 |
| 404 | 38,7 | 37,4 |
| 405 | 42,4 | 70,3 |
| 406 | 46,5 | 89,1 |
| 407 | 50,6 | 93,9 |
| 408 | 53,8 | 33,0 |
| 409 | 55,5 | 20,3 |
| 410 | 55,8 | 5,2 |
| 411 | 55,4 | m |
| 412 | 54,4 | m |
| 413 | 53,1 | m |
| 414 | 51,8 | m |
| 415 | 50,3 | m |
| 416 | 48,4 | m |
| 417 | 45,9 | m |
| 418 | 43,1 | m |
| 419 | 40,1 | m |
| 420 | 37,4 | m |
| 421 | 35,1 | m |
| 422 | 32,8 | m |
| 423 | 45,3 | 0,0 |
| 424 | 57,8 | m |
| 425 | 50,6 | m |
| 426 | 41,6 | m |
| 427 | 47,9 | 0,0 |
| 428 | 54,2 | m |
| 429 | 48,1 | m |
| 430 | 47,0 | 31,3 |
| 431 | 49,0 | 38,3 |
| 432 | 52,0 | 40,1 |
| 433 | 53,3 | 14,5 |
| 434 | 52,6 | 0,8 |
| 435 | 49,8 | m |
| 436 | 51,0 | 18,6 |
| 437 | 56,9 | 38,9 |
| 438 | 67,2 | 45,0 |
| 439 | 78,6 | 21,5 |
| 440 | 65,5 | 0,0 |
| 441 | 52,4 | 31,3 |
| 442 | 56,4 | 60,1 |
| 443 | 59,7 | 29,2 |
| 444 | 45,1 | 0,0 |
| 445 | 30,6 | 4,2 |
| 446 | 30,9 | 8,4 |
| 447 | 30,5 | 4,3 |
| 448 | 44,6 | 0,0 |
| 449 | 58,8 | m |
| 450 | 55,1 | m |
| 451 | 50,6 | m |
| 452 | 45,3 | m |
| 453 | 39,3 | m |
| 454 | 49,1 | 0,0 |
| 455 | 58,8 | m |
| 456 | 50,7 | m |
| 457 | 42,4 | m |
| 458 | 44,1 | 0,0 |
| 459 | 45,7 | m |
| 460 | 32,5 | m |
| 461 | 20,7 | m |
| 462 | 10,0 | m |
| 463 | 0,0 | 0,0 |
| 464 | 0,0 | 1,5 |
| 465 | 0,9 | 41,1 |
| 466 | 7,0 | 46,3 |
| 467 | 12,8 | 48,5 |
| 468 | 17,0 | 50,7 |
| 469 | 20,9 | 52,9 |
| 470 | 26,7 | 55,0 |
| 471 | 35,5 | 57,2 |
| 472 | 46,9 | 23,8 |
| 473 | 44,5 | 0,0 |
| 474 | 42,1 | 45,7 |
| 475 | 55,6 | 77,4 |
| 476 | 68,8 | 100,0 |
| 477 | 81,7 | 47,9 |
| 478 | 71,2 | 0,0 |
| 479 | 60,7 | 38,3 |
| 480 | 68,8 | 72,7 |
| 481 | 75,0 | m |
| 482 | 61,3 | m |
| 483 | 53,5 | m |
| 484 | 45,9 | 58,0 |
| 485 | 48,1 | 80,0 |
| 486 | 49,4 | 97,9 |
| 487 | 49,7 | m |
| 488 | 48,7 | m |
| 489 | 45,5 | m |
| 490 | 40,4 | m |
| 491 | 49,7 | 0,0 |
| 492 | 59,0 | m |
| 493 | 48,9 | m |
| 494 | 40,0 | m |
| 495 | 33,5 | m |
| 496 | 30,0 | m |
| 497 | 29,1 | 12,0 |
| 498 | 29,3 | 40,4 |
| 499 | 30,4 | 29,3 |
| 500 | 32,2 | 15,4 |
| 501 | 33,9 | 15,8 |
| 502 | 35,3 | 14,9 |
| 503 | 36,4 | 15,1 |
| 504 | 38,0 | 15,3 |
| 505 | 40,3 | 50,9 |
| 506 | 43,0 | 39,7 |
| 507 | 45,5 | 20,6 |
| 508 | 47,3 | 20,6 |
| 509 | 48,8 | 22,1 |
| 510 | 50,1 | 22,1 |
| 511 | 51,4 | 42,4 |
| 512 | 52,5 | 31,9 |
| 513 | 53,7 | 21,6 |
| 514 | 55,1 | 11,6 |
| 515 | 56,8 | 5,7 |
| 516 | 42,4 | 0,0 |
| 517 | 27,9 | 8,2 |
| 518 | 29,0 | 15,9 |
| 519 | 30,4 | 25,1 |
| 520 | 32,6 | 60,5 |
| 521 | 35,4 | 72,7 |
| 522 | 38,4 | 88,2 |
| 523 | 41,0 | 65,1 |
| 524 | 42,9 | 25,6 |
| 525 | 44,2 | 15,8 |
| 526 | 44,9 | 2,9 |
| 527 | 45,1 | m |
| 528 | 44,8 | m |
| 529 | 43,9 | m |
| 530 | 42,4 | m |
| 531 | 40,2 | m |
| 532 | 37,1 | m |
| 533 | 47,0 | 0,0 |
| 534 | 57,0 | m |
| 535 | 45,1 | m |
| 536 | 32,6 | m |
| 537 | 46,8 | 0,0 |
| 538 | 61,5 | m |
| 539 | 56,7 | m |
| 540 | 46,9 | m |
| 541 | 37,5 | m |
| 542 | 30,3 | m |
| 543 | 27,3 | 32,3 |
| 544 | 30,8 | 60,3 |
| 545 | 41,2 | 62,3 |
| 546 | 36,0 | 0,0 |
| 547 | 30,8 | 32,3 |
| 548 | 33,9 | 60,3 |
| 549 | 34,6 | 38,4 |
| 550 | 37,0 | 16,6 |
| 551 | 42,7 | 62,3 |
| 552 | 50,4 | 28,1 |
| 553 | 40,1 | 0,0 |
| 554 | 29,9 | 8,0 |
| 555 | 32,5 | 15,0 |
| 556 | 34,6 | 63,1 |
| 557 | 36,7 | 58,0 |
| 558 | 39,4 | 52,9 |
| 559 | 42,8 | 47,8 |
| 560 | 46,8 | 42,7 |
| 561 | 50,7 | 27,5 |
| 562 | 53,4 | 20,7 |
| 563 | 54,2 | 13,1 |
| 564 | 54,2 | 0,4 |
| 565 | 53,4 | 0,0 |
| 566 | 51,4 | m |
| 567 | 48,7 | m |
| 568 | 45,6 | m |
| 569 | 42,4 | m |
| 570 | 40,4 | m |
| 571 | 39,8 | 5,8 |
| 572 | 40,7 | 39,7 |
| 573 | 43,8 | 37,1 |
| 574 | 48,1 | 39,1 |
| 575 | 52,0 | 22,0 |
| 576 | 54,7 | 13,2 |
| 577 | 56,4 | 13,2 |
| 578 | 57,5 | 6,6 |
| 579 | 42,6 | 0,0 |
| 580 | 27,7 | 10,9 |
| 581 | 28,5 | 21,3 |
| 582 | 29,2 | 23,9 |
| 583 | 29,5 | 15,2 |
| 584 | 29,7 | 8,8 |
| 585 | 30,4 | 20,8 |
| 586 | 31,9 | 22,9 |
| 587 | 34,3 | 61,4 |
| 588 | 37,2 | 76,6 |
| 589 | 40,1 | 27,5 |
| 590 | 42,3 | 25,4 |
| 591 | 43,5 | 32,0 |
| 592 | 43,8 | 6,0 |
| 593 | 43,5 | m |
| 594 | 42,8 | m |
| 595 | 41,7 | m |
| 596 | 40,4 | m |
| 597 | 39,3 | m |
| 598 | 38,9 | 12,9 |
| 599 | 39,0 | 18,4 |
| 600 | 39,7 | 39,2 |
| 601 | 41,4 | 60,0 |
| 602 | 43,7 | 54,5 |
| 603 | 46,2 | 64,2 |
| 604 | 48,8 | 73,3 |
| 605 | 51,0 | 82,3 |
| 606 | 52,1 | 0,0 |
| 607 | 52,0 | m |
| 608 | 50,9 | m |
| 609 | 49,4 | m |
| 610 | 47,8 | m |
| 611 | 46,6 | m |
| 612 | 47,3 | 35,3 |
| 613 | 49,2 | 74,1 |
| 614 | 51,1 | 95,2 |
| 615 | 51,7 | m |
| 616 | 50,8 | m |
| 617 | 47,3 | m |
| 618 | 41,8 | m |
| 619 | 36,4 | m |
| 620 | 30,9 | m |
| 621 | 25,5 | 37,1 |
| 622 | 33,8 | 38,4 |
| 623 | 42,1 | m |
| 624 | 34,1 | m |
| 625 | 33,0 | 37,1 |
| 626 | 36,4 | 38,4 |
| 627 | 43,3 | 17,1 |
| 628 | 35,7 | 0,0 |
| 629 | 28,1 | 11,6 |
| 630 | 36,5 | 19,2 |
| 631 | 45,2 | 8,3 |
| 632 | 36,5 | 0,0 |
| 633 | 27,9 | 32,6 |
| 634 | 31,5 | 59,6 |
| 635 | 34,4 | 65,2 |
| 636 | 37,0 | 59,6 |
| 637 | 39,0 | 49,0 |
| 638 | 40,2 | m |
| 639 | 39,8 | m |
| 640 | 36,0 | m |
| 641 | 29,7 | m |
| 642 | 21,5 | m |
| 643 | 14,1 | m |
| 644 | 0,0 | 0,0 |
| 645 | 0,0 | 0,0 |
| 646 | 0,0 | 0,0 |
| 647 | 0,0 | 0,0 |
| 648 | 0,0 | 0,0 |
| 649 | 0,0 | 0,0 |
| 650 | 0,0 | 0,0 |
| 651 | 0,0 | 0,0 |
| 652 | 0,0 | 0,0 |
| 653 | 0,0 | 0,0 |
| 654 | 0,0 | 0,0 |
| 655 | 0,0 | 0,0 |
| 656 | 0,0 | 3,4 |
| 657 | 1,4 | 22,0 |
| 658 | 10,1 | 45,3 |
| 659 | 21,5 | 10,0 |
| 660 | 32,2 | 0,0 |
| 661 | 42,3 | 46,0 |
| 662 | 57,1 | 74,1 |
| 663 | 72,1 | 34,2 |
| 664 | 66,9 | 0,0 |
| 665 | 60,4 | 41,8 |
| 666 | 69,1 | 79,0 |
| 667 | 77,1 | 38,3 |
| 668 | 63,1 | 0,0 |
| 669 | 49,1 | 47,9 |
| 670 | 53,4 | 91,3 |
| 671 | 57,5 | 85,7 |
| 672 | 61,5 | 89,2 |
| 673 | 65,5 | 85,9 |
| 674 | 69,5 | 89,5 |
| 675 | 73,1 | 75,5 |
| 676 | 76,2 | 73,6 |
| 677 | 79,1 | 75,6 |
| 678 | 81,8 | 78,2 |
| 679 | 84,1 | 39,0 |
| 680 | 69,6 | 0,0 |
| 681 | 55,0 | 25,2 |
| 682 | 55,8 | 49,9 |
| 683 | 56,7 | 46,4 |
| 684 | 57,6 | 76,3 |
| 685 | 58,4 | 92,7 |
| 686 | 59,3 | 99,9 |
| 687 | 60,1 | 95,0 |
| 688 | 61,0 | 46,7 |
| 689 | 46,6 | 0,0 |
| 690 | 32,3 | 34,6 |
| 691 | 32,7 | 68,6 |
| 692 | 32,6 | 67,0 |
| 693 | 31,3 | m |
| 694 | 28,1 | m |
| 695 | 43,0 | 0,0 |
| 696 | 58,0 | m |
| 697 | 58,9 | m |
| 698 | 49,4 | m |
| 699 | 41,5 | m |
| 700 | 48,4 | 0,0 |
| 701 | 55,3 | m |
| 702 | 41,8 | m |
| 703 | 31,6 | m |
| 704 | 24,6 | m |
| 705 | 15,2 | m |
| 706 | 7,0 | m |
| 707 | 0,0 | 0,0 |
| 708 | 0,0 | 0,0 |
| 709 | 0,0 | 0,0 |
| 710 | 0,0 | 0,0 |
| 711 | 0,0 | 0,0 |
| 712 | 0,0 | 0,0 |
| 713 | 0,0 | 0,0 |
| 714 | 0,0 | 0,0 |
| 715 | 0,0 | 0,0 |
| 716 | 0,0 | 0,0 |
| 717 | 0,0 | 0,0 |
| 718 | 0,0 | 0,0 |
| 719 | 0,0 | 0,0 |
| 720 | 0,0 | 0,0 |
| 721 | 0,0 | 0,0 |
| 722 | 0,0 | 0,0 |
| 723 | 0,0 | 0,0 |
| 724 | 0,0 | 0,0 |
| 725 | 0,0 | 0,0 |
| 726 | 0,0 | 0,0 |
| 727 | 0,0 | 0,0 |
| 728 | 0,0 | 0,0 |
| 729 | 0,0 | 0,0 |
| 730 | 0,0 | 0,0 |
| 731 | 0,0 | 0,0 |
| 732 | 0,0 | 0,0 |
| 733 | 0,0 | 0,0 |
| 734 | 0,0 | 0,0 |
| 735 | 0,0 | 0,0 |
| 736 | 0,0 | 0,0 |
| 737 | 0,0 | 0,0 |
| 738 | 0,0 | 0,0 |
| 739 | 0,0 | 0,0 |
| 740 | 0,0 | 0,0 |
| 741 | 0,0 | 0,0 |
| 742 | 0,0 | 0,0 |
| 743 | 0,0 | 0,0 |
| 744 | 0,0 | 0,0 |
| 745 | 0,0 | 0,0 |
| 746 | 0,0 | 0,0 |
| 747 | 0,0 | 0,0 |
| 748 | 0,0 | 0,0 |
| 749 | 0,0 | 0,0 |
| 750 | 0,0 | 0,0 |
| 751 | 0,0 | 0,0 |
| 752 | 0,0 | 0,0 |
| 753 | 0,0 | 0,0 |
| 754 | 0,0 | 0,0 |
| 755 | 0,0 | 0,0 |
| 756 | 0,0 | 0,0 |
| 757 | 0,0 | 0,0 |
| 758 | 0,0 | 0,0 |
| 759 | 0,0 | 0,0 |
| 760 | 0,0 | 0,0 |
| 761 | 0,0 | 0,0 |
| 762 | 0,0 | 0,0 |
| 763 | 0,0 | 0,0 |
| 764 | 0,0 | 0,0 |
| 765 | 0,0 | 0,0 |
| 766 | 0,0 | 0,0 |
| 767 | 0,0 | 0,0 |
| 768 | 0,0 | 0,0 |
| 769 | 0,0 | 0,0 |
| 770 | 0,0 | 0,0 |
| 771 | 0,0 | 22,0 |
| 772 | 4,5 | 25,8 |
| 773 | 15,5 | 42,8 |
| 774 | 30,5 | 46,8 |
| 775 | 45,5 | 29,3 |
| 776 | 49,2 | 13,6 |
| 777 | 39,5 | 0,0 |
| 778 | 29,7 | 15,1 |
| 779 | 34,8 | 26,9 |
| 780 | 40,0 | 13,6 |
| 781 | 42,2 | m |
| 782 | 42,1 | m |
| 783 | 40,8 | m |
| 784 | 37,7 | 37,6 |
| 785 | 47,0 | 35,0 |
| 786 | 48,8 | 33,4 |
| 787 | 41,7 | m |
| 788 | 27,7 | m |
| 789 | 17,2 | m |
| 790 | 14,0 | 37,6 |
| 791 | 18,4 | 25,0 |
| 792 | 27,6 | 17,7 |
| 793 | 39,8 | 6,8 |
| 794 | 34,3 | 0,0 |
| 795 | 28,7 | 26,5 |
| 796 | 41,5 | 40,9 |
| 797 | 53,7 | 17,5 |
| 798 | 42,4 | 0,0 |
| 799 | 31,2 | 27,3 |
| 800 | 32,3 | 53,2 |
| 801 | 34,5 | 60,6 |
| 802 | 37,6 | 68,0 |
| 803 | 41,2 | 75,4 |
| 804 | 45,8 | 82,8 |
| 805 | 52,3 | 38,2 |
| 806 | 42,5 | 0,0 |
| 807 | 32,6 | 30,5 |
| 808 | 35,0 | 57,9 |
| 809 | 36,0 | 77,3 |
| 810 | 37,1 | 96,8 |
| 811 | 39,6 | 80,8 |
| 812 | 43,4 | 78,3 |
| 813 | 47,2 | 73,4 |
| 814 | 49,6 | 66,9 |
| 815 | 50,2 | 62,0 |
| 816 | 50,2 | 57,7 |
| 817 | 50,6 | 62,1 |
| 818 | 52,3 | 62,9 |
| 819 | 54,8 | 37,5 |
| 820 | 57,0 | 18,3 |
| 821 | 42,3 | 0,0 |
| 822 | 27,6 | 29,1 |
| 823 | 28,4 | 57,0 |
| 824 | 29,1 | 51,8 |
| 825 | 29,6 | 35,3 |
| 826 | 29,7 | 33,3 |
| 827 | 29,8 | 17,7 |
| 828 | 29,5 | m |
| 829 | 28,9 | m |
| 830 | 43,0 | 0,0 |
| 831 | 57,1 | m |
| 832 | 57,7 | m |
| 833 | 56,0 | m |
| 834 | 53,8 | m |
| 835 | 51,2 | m |
| 836 | 48,1 | m |
| 837 | 44,5 | m |
| 838 | 40,9 | m |
| 839 | 38,1 | m |
| 840 | 37,2 | 42,7 |
| 841 | 37,5 | 70,8 |
| 842 | 39,1 | 48,6 |
| 843 | 41,3 | 0,1 |
| 844 | 42,3 | m |
| 845 | 42,0 | m |
| 846 | 40,8 | m |
| 847 | 38,6 | m |
| 848 | 35,5 | m |
| 849 | 32,1 | m |
| 850 | 29,6 | m |
| 851 | 28,8 | 39,9 |
| 852 | 29,2 | 52,9 |
| 853 | 30,9 | 76,1 |
| 854 | 34,3 | 76,5 |
| 855 | 38,3 | 75,5 |
| 856 | 42,5 | 74,8 |
| 857 | 46,6 | 74,2 |
| 858 | 50,7 | 76,2 |
| 859 | 54,8 | 75,1 |
| 860 | 58,7 | 36,3 |
| 861 | 45,2 | 0,0 |
| 862 | 31,8 | 37,2 |
| 863 | 33,8 | 71,2 |
| 864 | 35,5 | 46,4 |
| 865 | 36,6 | 33,6 |
| 866 | 37,2 | 20,0 |
| 867 | 37,2 | m |
| 868 | 37,0 | m |
| 869 | 36,6 | m |
| 870 | 36,0 | m |
| 871 | 35,4 | m |
| 872 | 34,7 | m |
| 873 | 34,1 | m |
| 874 | 33,6 | m |
| 875 | 33,3 | m |
| 876 | 33,1 | m |
| 877 | 32,7 | m |
| 878 | 31,4 | m |
| 879 | 45,0 | 0,0 |
| 880 | 58,5 | m |
| 881 | 53,7 | m |
| 882 | 47,5 | m |
| 883 | 40,6 | m |
| 884 | 34,1 | m |
| 885 | 45,3 | 0,0 |
| 886 | 56,4 | m |
| 887 | 51,0 | m |
| 888 | 44,5 | m |
| 889 | 36,4 | m |
| 890 | 26,6 | m |
| 891 | 20,0 | m |
| 892 | 13,3 | m |
| 893 | 6,7 | m |
| 894 | 0,0 | 0,0 |
| 895 | 0,0 | 0,0 |
| 896 | 0,0 | 0,0 |
| 897 | 0,0 | 0,0 |
| 898 | 0,0 | 0,0 |
| 899 | 0,0 | 0,0 |
| 900 | 0,0 | 0,0 |
| 901 | 0,0 | 5,8 |
| 902 | 2,5 | 27,9 |
| 903 | 12,4 | 29,0 |
| 904 | 19,4 | 30,1 |
| 905 | 29,3 | 31,2 |
| 906 | 37,1 | 10,4 |
| 907 | 40,6 | 4,9 |
| 908 | 35,8 | 0,0 |
| 909 | 30,9 | 7,6 |
| 910 | 35,4 | 13,8 |
| 911 | 36,5 | 11,1 |
| 912 | 40,8 | 48,5 |
| 913 | 49,8 | 3,7 |
| 914 | 41,2 | 0,0 |
| 915 | 32,7 | 29,7 |
| 916 | 39,4 | 52,1 |
| 917 | 48,8 | 22,7 |
| 918 | 41,6 | 0,0 |
| 919 | 34,5 | 46,6 |
| 920 | 39,7 | 84,4 |
| 921 | 44,7 | 83,2 |
| 922 | 49,5 | 78,9 |
| 923 | 52,3 | 83,8 |
| 924 | 53,4 | 77,7 |
| 925 | 52,1 | 69,6 |
| 926 | 47,9 | 63,6 |
| 927 | 46,4 | 55,2 |
| 928 | 46,5 | 53,6 |
| 929 | 46,4 | 62,3 |
| 930 | 46,1 | 58,2 |
| 931 | 46,2 | 61,8 |
| 932 | 47,3 | 62,3 |
| 933 | 49,3 | 57,1 |
| 934 | 52,6 | 58,1 |
| 935 | 56,3 | 56,0 |
| 936 | 59,9 | 27,2 |
| 937 | 45,8 | 0,0 |
| 938 | 31,8 | 28,8 |
| 939 | 32,7 | 56,5 |
| 940 | 33,4 | 62,8 |
| 941 | 34,6 | 68,2 |
| 942 | 35,8 | 68,6 |
| 943 | 38,6 | 65,0 |
| 944 | 42,3 | 61,9 |
| 945 | 44,1 | 65,3 |
| 946 | 45,3 | 63,2 |
| 947 | 46,5 | 30,6 |
| 948 | 46,7 | 11,1 |
| 949 | 45,9 | 16,1 |
| 950 | 45,6 | 21,8 |
| 951 | 45,9 | 24,2 |
| 952 | 46,5 | 24,7 |
| 953 | 46,7 | 24,7 |
| 954 | 46,8 | 28,2 |
| 955 | 47,2 | 31,2 |
| 956 | 47,6 | 29,6 |
| 957 | 48,2 | 31,2 |
| 958 | 48,6 | 33,5 |
| 959 | 48,8 | m |
| 960 | 47,6 | m |
| 961 | 46,3 | m |
| 962 | 45,2 | m |
| 963 | 43,5 | m |
| 964 | 41,4 | m |
| 965 | 40,3 | m |
| 966 | 39,4 | m |
| 967 | 38,0 | m |
| 968 | 36,3 | m |
| 969 | 35,3 | 5,8 |
| 970 | 35,4 | 30,2 |
| 971 | 36,6 | 55,6 |
| 972 | 38,6 | 48,5 |
| 973 | 39,9 | 41,8 |
| 974 | 40,3 | 38,2 |
| 975 | 40,8 | 35,0 |
| 976 | 41,9 | 32,4 |
| 977 | 43,2 | 26,4 |
| 978 | 43,5 | m |
| 979 | 42,9 | m |
| 980 | 41,5 | m |
| 981 | 40,9 | m |
| 982 | 40,5 | m |
| 983 | 39,5 | m |
| 984 | 38,3 | m |
| 985 | 36,9 | m |
| 986 | 35,4 | m |
| 987 | 34,5 | m |
| 988 | 33,9 | m |
| 989 | 32,6 | m |
| 990 | 30,9 | m |
| 991 | 29,9 | m |
| 992 | 29,2 | m |
| 993 | 44,1 | 0,0 |
| 994 | 59,1 | m |
| 995 | 56,8 | m |
| 996 | 53,5 | m |
| 997 | 47,8 | m |
| 998 | 41,9 | m |
| 999 | 35,9 | m |
| 1 000 | 44,3 | 0,0 |
| 1 001 | 52,6 | m |
| 1 002 | 43,4 | m |
| 1 003 | 50,6 | 0,0 |
| 1 004 | 57,8 | m |
| 1 005 | 51,6 | m |
| 1 006 | 44,8 | m |
| 1 007 | 48,6 | 0,0 |
| 1 008 | 52,4 | m |
| 1 009 | 45,4 | m |
| 1 010 | 37,2 | m |
| 1 011 | 26,3 | m |
| 1 012 | 17,9 | m |
| 1 013 | 16,2 | 1,9 |
| 1 014 | 17,8 | 7,5 |
| 1 015 | 25,2 | 18,0 |
| 1 016 | 39,7 | 6,5 |
| 1 017 | 38,6 | 0,0 |
| 1 018 | 37,4 | 5,4 |
| 1 019 | 43,4 | 9,7 |
| 1 020 | 46,9 | 15,7 |
| 1 021 | 52,5 | 13,1 |
| 1 022 | 56,2 | 6,3 |
| 1 023 | 44,0 | 0,0 |
| 1 024 | 31,8 | 20,9 |
| 1 025 | 38,7 | 36,3 |
| 1 026 | 47,7 | 47,5 |
| 1 027 | 54,5 | 22,0 |
| 1 028 | 41,3 | 0,0 |
| 1 029 | 28,1 | 26,8 |
| 1 030 | 31,6 | 49,2 |
| 1 031 | 34,5 | 39,5 |
| 1 032 | 36,4 | 24,0 |
| 1 033 | 36,7 | m |
| 1 034 | 35,5 | m |
| 1 035 | 33,8 | m |
| 1 036 | 33,7 | 19,8 |
| 1 037 | 35,3 | 35,1 |
| 1 038 | 38,0 | 33,9 |
| 1 039 | 40,1 | 34,5 |
| 1 040 | 42,2 | 40,4 |
| 1 041 | 45,2 | 44,0 |
| 1 042 | 48,3 | 35,9 |
| 1 043 | 50,1 | 29,6 |
| 1 044 | 52,3 | 38,5 |
| 1 045 | 55,3 | 57,7 |
| 1 046 | 57,0 | 50,7 |
| 1 047 | 57,7 | 25,2 |
| 1 048 | 42,9 | 0,0 |
| 1 049 | 28,2 | 15,7 |
| 1 050 | 29,2 | 30,5 |
| 1 051 | 31,1 | 52,6 |
| 1 052 | 33,4 | 60,7 |
| 1 053 | 35,0 | 61,4 |
| 1 054 | 35,3 | 18,2 |
| 1 055 | 35,2 | 14,9 |
| 1 056 | 34,9 | 11,7 |
| 1 057 | 34,5 | 12,9 |
| 1 058 | 34,1 | 15,5 |
| 1 059 | 33,5 | m |
| 1 060 | 31,8 | m |
| 1 061 | 30,1 | m |
| 1 062 | 29,6 | 10,3 |
| 1 063 | 30,0 | 26,5 |
| 1 064 | 31,0 | 18,8 |
| 1 065 | 31,5 | 26,5 |
| 1 066 | 31,7 | m |
| 1 067 | 31,5 | m |
| 1 068 | 30,6 | m |
| 1 069 | 30,0 | m |
| 1 070 | 30,0 | m |
| 1 071 | 29,4 | m |
| 1 072 | 44,3 | 0,0 |
| 1 073 | 59,2 | m |
| 1 074 | 58,3 | m |
| 1 075 | 57,1 | m |
| 1 076 | 55,4 | m |
| 1 077 | 53,5 | m |
| 1 078 | 51,5 | m |
| 1 079 | 49,7 | m |
| 1 080 | 47,9 | m |
| 1 081 | 46,4 | m |
| 1 082 | 45,5 | m |
| 1 083 | 45,2 | m |
| 1 084 | 44,3 | m |
| 1 085 | 43,6 | m |
| 1 086 | 43,1 | m |
| 1 087 | 42,5 | 25,6 |
| 1 088 | 43,3 | 25,7 |
| 1 089 | 46,3 | 24,0 |
| 1 090 | 47,8 | 20,6 |
| 1 091 | 47,2 | 3,8 |
| 1 092 | 45,6 | 4,4 |
| 1 093 | 44,6 | 4,1 |
| 1 094 | 44,1 | m |
| 1 095 | 42,9 | m |
| 1 096 | 40,9 | m |
| 1 097 | 39,2 | m |
| 1 098 | 37,0 | m |
| 1 099 | 35,1 | 2,0 |
| 1 100 | 35,6 | 43,3 |
| 1 101 | 38,7 | 47,6 |
| 1 102 | 41,3 | 40,4 |
| 1 103 | 42,6 | 45,7 |
| 1 104 | 43,9 | 43,3 |
| 1 105 | 46,9 | 41,2 |
| 1 106 | 52,4 | 40,1 |
| 1 107 | 56,3 | 39,3 |
| 1 108 | 57,4 | 25,5 |
| 1 109 | 57,2 | 25,4 |
| 1 110 | 57,0 | 25,4 |
| 1 111 | 56,8 | 25,3 |
| 1 112 | 56,3 | 25,3 |
| 1 113 | 55,6 | 25,2 |
| 1 114 | 56,2 | 25,2 |
| 1 115 | 58,0 | 12,4 |
| 1 116 | 43,4 | 0,0 |
| 1 117 | 28,8 | 26,2 |
| 1 118 | 30,9 | 49,9 |
| 1 119 | 32,3 | 40,5 |
| 1 120 | 32,5 | 12,4 |
| 1 121 | 32,4 | 12,2 |
| 1 122 | 32,1 | 6,4 |
| 1 123 | 31,0 | 12,4 |
| 1 124 | 30,1 | 18,5 |
| 1 125 | 30,4 | 35,6 |
| 1 126 | 31,2 | 30,1 |
| 1 127 | 31,5 | 30,8 |
| 1 128 | 31,5 | 26,9 |
| 1 129 | 31,7 | 33,9 |
| 1 130 | 32,0 | 29,9 |
| 1 131 | 32,1 | m |
| 1 132 | 31,4 | m |
| 1 133 | 30,3 | m |
| 1 134 | 29,8 | m |
| 1 135 | 44,3 | 0,0 |
| 1 136 | 58,9 | m |
| 1 137 | 52,1 | m |
| 1 138 | 44,1 | m |
| 1 139 | 51,7 | 0,0 |
| 1 140 | 59,2 | m |
| 1 141 | 47,2 | m |
| 1 142 | 35,1 | 0,0 |
| 1 143 | 23,1 | m |
| 1 144 | 13,1 | m |
| 1 145 | 5,0 | m |
| 1 146 | 0,0 | 0,0 |
| 1 147 | 0,0 | 0,0 |
| 1 148 | 0,0 | 0,0 |
| 1 149 | 0,0 | 0,0 |
| 1 150 | 0,0 | 0,0 |
| 1 151 | 0,0 | 0,0 |
| 1 152 | 0,0 | 0,0 |
| 1 153 | 0,0 | 0,0 |
| 1 154 | 0,0 | 0,0 |
| 1 155 | 0,0 | 0,0 |
| 1 156 | 0,0 | 0,0 |
| 1 157 | 0,0 | 0,0 |
| 1 158 | 0,0 | 0,0 |
| 1 159 | 0,0 | 0,0 |
| 1 160 | 0,0 | 0,0 |
| 1 161 | 0,0 | 0,0 |
| 1 162 | 0,0 | 0,0 |
| 1 163 | 0,0 | 0,0 |
| 1 164 | 0,0 | 0,0 |
| 1 165 | 0,0 | 0,0 |
| 1 166 | 0,0 | 0,0 |
| 1 167 | 0,0 | 0,0 |
| 1 168 | 0,0 | 0,0 |
| 1 169 | 0,0 | 0,0 |
| 1 170 | 0,0 | 0,0 |
| 1 171 | 0,0 | 0,0 |
| 1 172 | 0,0 | 0,0 |
| 1 173 | 0,0 | 0,0 |
| 1 174 | 0,0 | 0,0 |
| 1 175 | 0,0 | 0,0 |
| 1 176 | 0,0 | 0,0 |
| 1 177 | 0,0 | 0,0 |
| 1 178 | 0,0 | 0,0 |
| 1 179 | 0,0 | 0,0 |
| 1 180 | 0,0 | 0,0 |
| 1 181 | 0,0 | 0,0 |
| 1 182 | 0,0 | 0,0 |
| 1 183 | 0,0 | 0,0 |
| 1 184 | 0,0 | 0,0 |
| 1 185 | 0,0 | 0,0 |
| 1 186 | 0,0 | 0,0 |
| 1 187 | 0,0 | 0,0 |
| 1 188 | 0,0 | 0,0 |
| 1 189 | 0,0 | 0,0 |
| 1 190 | 0,0 | 0,0 |
| 1 191 | 0,0 | 0,0 |
| 1 192 | 0,0 | 0,0 |
| 1 193 | 0,0 | 0,0 |
| 1 194 | 0,0 | 0,0 |
| 1 195 | 0,0 | 0,0 |
| 1 196 | 0,0 | 20,4 |
| 1 197 | 12,6 | 41,2 |
| 1 198 | 27,3 | 20,4 |
| 1 199 | 40,4 | 7,6 |
| 1 200 | 46,1 | m |
| 1 201 | 44,6 | m |
| 1 202 | 42,7 | 14,7 |
| 1 203 | 42,9 | 7,3 |
| 1 204 | 36,1 | 0,0 |
| 1 205 | 29,3 | 15,0 |
| 1 206 | 43,8 | 22,6 |
| 1 207 | 54,9 | 9,9 |
| 1 208 | 44,9 | 0,0 |
| 1 209 | 34,9 | 47,4 |
| 1 210 | 42,7 | 82,7 |
| 1 211 | 52,0 | 81,2 |
| 1 212 | 61,8 | 82,7 |
| 1 213 | 71,3 | 39,1 |
| 1 214 | 58,1 | 0,0 |
| 1 215 | 44,9 | 42,5 |
| 1 216 | 46,3 | 83,3 |
| 1 217 | 46,8 | 74,1 |
| 1 218 | 48,1 | 75,7 |
| 1 219 | 50,5 | 75,8 |
| 1 220 | 53,6 | 76,7 |
| 1 221 | 56,9 | 77,1 |
| 1 222 | 60,2 | 78,7 |
| 1 223 | 63,7 | 78,0 |
| 1 224 | 67,2 | 79,6 |
| 1 225 | 70,7 | 80,9 |
| 1 226 | 74,1 | 81,1 |
| 1 227 | 77,5 | 83,6 |
| 1 228 | 80,8 | 85,6 |
| 1 229 | 84,1 | 81,6 |
| 1 230 | 87,4 | 88,3 |
| 1 231 | 90,5 | 91,9 |
| 1 232 | 93,5 | 94,1 |
| 1 233 | 96,8 | 96,6 |
| 1 234 | 100,0 | m |
| 1 235 | 96,0 | m |
| 1 236 | 81,9 | m |
| 1 237 | 68,1 | m |
| 1 238 | 58,1 | 84,7 |
| 1 239 | 58,5 | 85,4 |
| 1 240 | 59,5 | 85,6 |
| 1 241 | 61,0 | 86,6 |
| 1 242 | 62,6 | 86,8 |
| 1 243 | 64,1 | 87,6 |
| 1 244 | 65,4 | 87,5 |
| 1 245 | 66,7 | 87,8 |
| 1 246 | 68,1 | 43,5 |
| 1 247 | 55,2 | 0,0 |
| 1 248 | 42,3 | 37,2 |
| 1 249 | 43,0 | 73,6 |
| 1 250 | 43,5 | 65,1 |
| 1 251 | 43,8 | 53,1 |
| 1 252 | 43,9 | 54,6 |
| 1 253 | 43,9 | 41,2 |
| 1 254 | 43,8 | 34,8 |
| 1 255 | 43,6 | 30,3 |
| 1 256 | 43,3 | 21,9 |
| 1 257 | 42,8 | 19,9 |
| 1 258 | 42,3 | m |
| 1 259 | 41,4 | m |
| 1 260 | 40,2 | m |
| 1 261 | 38,7 | m |
| 1 262 | 37,1 | m |
| 1 263 | 35,6 | m |
| 1 264 | 34,2 | m |
| 1 265 | 32,9 | m |
| 1 266 | 31,8 | m |
| 1 267 | 30,7 | m |
| 1 268 | 29,6 | m |
| 1 269 | 40,4 | 0,0 |
| 1 270 | 51,2 | m |
| 1 271 | 49,6 | m |
| 1 272 | 48,0 | m |
| 1 273 | 46,4 | m |
| 1 274 | 45,0 | m |
| 1 275 | 43,6 | m |
| 1 276 | 42,3 | m |
| 1 277 | 41,0 | m |
| 1 278 | 39,6 | m |
| 1 279 | 38,3 | m |
| 1 280 | 37,1 | m |
| 1 281 | 35,9 | m |
| 1 282 | 34,6 | m |
| 1 283 | 33,0 | m |
| 1 284 | 31,1 | m |
| 1 285 | 29,2 | m |
| 1 286 | 43,3 | 0,0 |
| 1 287 | 57,4 | 32,8 |
| 1 288 | 59,9 | 65,4 |
| 1 289 | 61,9 | 76,1 |
| 1 290 | 65,6 | 73,7 |
| 1 291 | 69,9 | 79,3 |
| 1 292 | 74,1 | 81,3 |
| 1 293 | 78,3 | 83,2 |
| 1 294 | 82,6 | 86,0 |
| 1 295 | 87,0 | 89,5 |
| 1 296 | 91,2 | 90,8 |
| 1 297 | 95,3 | 45,9 |
| 1 298 | 81,0 | 0,0 |
| 1 299 | 66,6 | 38,2 |
| 1 300 | 67,9 | 75,5 |
| 1 301 | 68,4 | 80,5 |
| 1 302 | 69,0 | 85,5 |
| 1 303 | 70,0 | 85,2 |
| 1 304 | 71,6 | 85,9 |
| 1 305 | 73,3 | 86,2 |
| 1 306 | 74,8 | 86,5 |
| 1 307 | 76,3 | 42,9 |
| 1 308 | 63,3 | 0,0 |
| 1 309 | 50,4 | 21,2 |
| 1 310 | 50,6 | 42,3 |
| 1 311 | 50,6 | 53,7 |
| 1 312 | 50,4 | 90,1 |
| 1 313 | 50,5 | 97,1 |
| 1 314 | 51,0 | 100,0 |
| 1 315 | 51,9 | 100,0 |
| 1 316 | 52,6 | 100,0 |
| 1 317 | 52,8 | 32,4 |
| 1 318 | 47,7 | 0,0 |
| 1 319 | 42,6 | 27,4 |
| 1 320 | 42,1 | 53,5 |
| 1 321 | 41,8 | 44,5 |
| 1 322 | 41,4 | 41,1 |
| 1 323 | 41,0 | 21,0 |
| 1 324 | 40,3 | 0,0 |
| 1 325 | 39,3 | 1,0 |
| 1 326 | 38,3 | 15,2 |
| 1 327 | 37,6 | 57,8 |
| 1 328 | 37,3 | 73,2 |
| 1 329 | 37,3 | 59,8 |
| 1 330 | 37,4 | 52,2 |
| 1 331 | 37,4 | 16,9 |
| 1 332 | 37,1 | 34,3 |
| 1 333 | 36,7 | 51,9 |
| 1 334 | 36,2 | 25,3 |
| 1 335 | 35,6 | m |
| 1 336 | 34,6 | m |
| 1 337 | 33,2 | m |
| 1 338 | 31,6 | m |
| 1 339 | 30,1 | m |
| 1 340 | 28,8 | m |
| 1 341 | 28,0 | 29,5 |
| 1 342 | 28,6 | 100,0 |
| 1 343 | 28,8 | 97,3 |
| 1 344 | 28,8 | 73,4 |
| 1 345 | 29,6 | 56,9 |
| 1 346 | 30,3 | 91,7 |
| 1 347 | 31,0 | 90,5 |
| 1 348 | 31,8 | 81,7 |
| 1 349 | 32,6 | 79,5 |
| 1 350 | 33,5 | 86,9 |
| 1 351 | 34,6 | 100,0 |
| 1 352 | 35,6 | 78,7 |
| 1 353 | 36,4 | 50,5 |
| 1 354 | 37,0 | 57,0 |
| 1 355 | 37,3 | 69,1 |
| 1 356 | 37,6 | 49,5 |
| 1 357 | 37,8 | 44,4 |
| 1 358 | 37,8 | 43,4 |
| 1 359 | 37,8 | 34,8 |
| 1 360 | 37,6 | 24,0 |
| 1 361 | 37,2 | m |
| 1 362 | 36,3 | m |
| 1 363 | 35,1 | m |
| 1 364 | 33,7 | m |
| 1 365 | 32,4 | m |
| 1 366 | 31,1 | m |
| 1 367 | 29,9 | m |
| 1 368 | 28,7 | m |
| 1 369 | 29,0 | 58,6 |
| 1 370 | 29,7 | 88,5 |
| 1 371 | 31,0 | 86,3 |
| 1 372 | 31,8 | 43,4 |
| 1 373 | 31,7 | m |
| 1 374 | 29,9 | m |
| 1 375 | 40,2 | 0,0 |
| 1 376 | 50,4 | m |
| 1 377 | 47,9 | m |
| 1 378 | 45,0 | m |
| 1 379 | 43,0 | m |
| 1 380 | 40,6 | m |
| 1 381 | 55,5 | 0,0 |
| 1 382 | 70,4 | 41,7 |
| 1 383 | 73,4 | 83,2 |
| 1 384 | 74,0 | 83,7 |
| 1 385 | 74,9 | 41,7 |
| 1 386 | 60,0 | 0,0 |
| 1 387 | 45,1 | 41,6 |
| 1 388 | 47,7 | 84,2 |
| 1 389 | 50,4 | 50,2 |
| 1 390 | 53,0 | 26,1 |
| 1 391 | 59,5 | 0,0 |
| 1 392 | 66,2 | 38,4 |
| 1 393 | 66,4 | 76,7 |
| 1 394 | 67,6 | 100,0 |
| 1 395 | 68,4 | 76,6 |
| 1 396 | 68,2 | 47,2 |
| 1 397 | 69,0 | 81,4 |
| 1 398 | 69,7 | 40,6 |
| 1 399 | 54,7 | 0,0 |
| 1 400 | 39,8 | 19,9 |
| 1 401 | 36,3 | 40,0 |
| 1 402 | 36,7 | 59,4 |
| 1 403 | 36,6 | 77,5 |
| 1 404 | 36,8 | 94,3 |
| 1 405 | 36,8 | 100,0 |
| 1 406 | 36,4 | 100,0 |
| 1 407 | 36,3 | 79,7 |
| 1 408 | 36,7 | 49,5 |
| 1 409 | 36,6 | 39,3 |
| 1 410 | 37,3 | 62,8 |
| 1 411 | 38,1 | 73,4 |
| 1 412 | 39,0 | 72,9 |
| 1 413 | 40,2 | 72,0 |
| 1 414 | 41,5 | 71,2 |
| 1 415 | 42,9 | 77,3 |
| 1 416 | 44,4 | 76,6 |
| 1 417 | 45,4 | 43,1 |
| 1 418 | 45,3 | 53,9 |
| 1 419 | 45,1 | 64,8 |
| 1 420 | 46,5 | 74,2 |
| 1 421 | 47,7 | 75,2 |
| 1 422 | 48,1 | 75,5 |
| 1 423 | 48,6 | 75,8 |
| 1 424 | 48,9 | 76,3 |
| 1 425 | 49,9 | 75,5 |
| 1 426 | 50,4 | 75,2 |
| 1 427 | 51,1 | 74,6 |
| 1 428 | 51,9 | 75,0 |
| 1 429 | 52,7 | 37,2 |
| 1 430 | 41,6 | 0,0 |
| 1 431 | 30,4 | 36,6 |
| 1 432 | 30,5 | 73,2 |
| 1 433 | 30,3 | 81,6 |
| 1 434 | 30,4 | 89,3 |
| 1 435 | 31,5 | 90,4 |
| 1 436 | 32,7 | 88,5 |
| 1 437 | 33,7 | 97,2 |
| 1 438 | 35,2 | 99,7 |
| 1 439 | 36,3 | 98,8 |
| 1 440 | 37,7 | 100,0 |
| 1 441 | 39,2 | 100,0 |
| 1 442 | 40,9 | 100,0 |
| 1 443 | 42,4 | 99,5 |
| 1 444 | 43,8 | 98,7 |
| 1 445 | 45,4 | 97,3 |
| 1 446 | 47,0 | 96,6 |
| 1 447 | 47,8 | 96,2 |
| 1 448 | 48,8 | 96,3 |
| 1 449 | 50,5 | 95,1 |
| 1 450 | 51,0 | 95,9 |
| 1 451 | 52,0 | 94,3 |
| 1 452 | 52,6 | 94,6 |
| 1 453 | 53,0 | 65,5 |
| 1 454 | 53,2 | 0,0 |
| 1 455 | 53,2 | m |
| 1 456 | 52,6 | m |
| 1 457 | 52,1 | m |
| 1 458 | 51,8 | m |
| 1 459 | 51,3 | m |
| 1 460 | 50,7 | m |
| 1 461 | 50,7 | m |
| 1 462 | 49,8 | m |
| 1 463 | 49,4 | m |
| 1 464 | 49,3 | m |
| 1 465 | 49,1 | m |
| 1 466 | 49,1 | m |
| 1 467 | 49,1 | 8,3 |
| 1 468 | 48,9 | 16,8 |
| 1 469 | 48,8 | 21,3 |
| 1 470 | 49,1 | 22,1 |
| 1 471 | 49,4 | 26,3 |
| 1 472 | 49,8 | 39,2 |
| 1 473 | 50,4 | 83,4 |
| 1 474 | 51,4 | 90,6 |
| 1 475 | 52,3 | 93,8 |
| 1 476 | 53,3 | 94,0 |
| 1 477 | 54,2 | 94,1 |
| 1 478 | 54,9 | 94,3 |
| 1 479 | 55,7 | 94,6 |
| 1 480 | 56,1 | 94,9 |
| 1 481 | 56,3 | 86,2 |
| 1 482 | 56,2 | 64,1 |
| 1 483 | 56,0 | 46,1 |
| 1 484 | 56,2 | 33,4 |
| 1 485 | 56,5 | 23,6 |
| 1 486 | 56,3 | 18,6 |
| 1 487 | 55,7 | 16,2 |
| 1 488 | 56,0 | 15,9 |
| 1 489 | 55,9 | 21,8 |
| 1 490 | 55,8 | 20,9 |
| 1 491 | 55,4 | 18,4 |
| 1 492 | 55,7 | 25,1 |
| 1 493 | 56,0 | 27,7 |
| 1 494 | 55,8 | 22,4 |
| 1 495 | 56,1 | 20,0 |
| 1 496 | 55,7 | 17,4 |
| 1 497 | 55,9 | 20,9 |
| 1 498 | 56,0 | 22,9 |
| 1 499 | 56,0 | 21,1 |
| 1 500 | 55,1 | 19,2 |
| 1 501 | 55,6 | 24,2 |
| 1 502 | 55,4 | 25,6 |
| 1 503 | 55,7 | 24,7 |
| 1 504 | 55,9 | 24,0 |
| 1 505 | 55,4 | 23,5 |
| 1 506 | 55,7 | 30,9 |
| 1 507 | 55,4 | 42,5 |
| 1 508 | 55,3 | 25,8 |
| 1 509 | 55,4 | 1,3 |
| 1 510 | 55,0 | m |
| 1 511 | 54,4 | m |
| 1 512 | 54,2 | m |
| 1 513 | 53,5 | m |
| 1 514 | 52,4 | m |
| 1 515 | 51,8 | m |
| 1 516 | 50,7 | m |
| 1 517 | 49,9 | m |
| 1 518 | 49,1 | m |
| 1 519 | 47,7 | m |
| 1 520 | 47,3 | m |
| 1 521 | 46,9 | m |
| 1 522 | 46,9 | m |
| 1 523 | 47,2 | m |
| 1 524 | 47,8 | m |
| 1 525 | 48,2 | 0,0 |
| 1 526 | 48,8 | 23,0 |
| 1 527 | 49,1 | 67,9 |
| 1 528 | 49,4 | 73,7 |
| 1 529 | 49,8 | 75,0 |
| 1 530 | 50,4 | 75,8 |
| 1 531 | 51,4 | 73,9 |
| 1 532 | 52,3 | 72,2 |
| 1 533 | 53,3 | 71,2 |
| 1 534 | 54,6 | 71,2 |
| 1 535 | 55,4 | 68,7 |
| 1 536 | 56,7 | 67,0 |
| 1 537 | 57,2 | 64,6 |
| 1 538 | 57,3 | 61,9 |
| 1 539 | 57,0 | 59,5 |
| 1 540 | 56,7 | 57,0 |
| 1 541 | 56,7 | 69,8 |
| 1 542 | 56,8 | 58,5 |
| 1 543 | 56,8 | 47,2 |
| 1 544 | 57,0 | 38,5 |
| 1 545 | 57,0 | 32,8 |
| 1 546 | 56,8 | 30,2 |
| 1 547 | 57,0 | 27,0 |
| 1 548 | 56,9 | 26,2 |
| 1 549 | 56,7 | 26,2 |
| 1 550 | 57,0 | 26,6 |
| 1 551 | 56,7 | 27,8 |
| 1 552 | 56,7 | 29,7 |
| 1 553 | 56,8 | 32,1 |
| 1 554 | 56,5 | 34,9 |
| 1 555 | 56,6 | 34,9 |
| 1 556 | 56,3 | 35,8 |
| 1 557 | 56,6 | 36,6 |
| 1 558 | 56,2 | 37,6 |
| 1 559 | 56,6 | 38,2 |
| 1 560 | 56,2 | 37,9 |
| 1 561 | 56,6 | 37,5 |
| 1 562 | 56,4 | 36,7 |
| 1 563 | 56,5 | 34,8 |
| 1 564 | 56,5 | 35,8 |
| 1 565 | 56,5 | 36,2 |
| 1 566 | 56,5 | 36,7 |
| 1 567 | 56,7 | 37,8 |
| 1 568 | 56,7 | 37,8 |
| 1 569 | 56,6 | 36,6 |
| 1 570 | 56,8 | 36,1 |
| 1 571 | 56,5 | 36,8 |
| 1 572 | 56,9 | 35,9 |
| 1 573 | 56,7 | 35,0 |
| 1 574 | 56,5 | 36,0 |
| 1 575 | 56,4 | 36,5 |
| 1 576 | 56,5 | 38,0 |
| 1 577 | 56,5 | 39,9 |
| 1 578 | 56,4 | 42,1 |
| 1 579 | 56,5 | 47,0 |
| 1 580 | 56,4 | 48,0 |
| 1 581 | 56,1 | 49,1 |
| 1 582 | 56,4 | 48,9 |
| 1 583 | 56,4 | 48,2 |
| 1 584 | 56,5 | 48,3 |
| 1 585 | 56,5 | 47,9 |
| 1 586 | 56,6 | 46,8 |
| 1 587 | 56,6 | 46,2 |
| 1 588 | 56,5 | 44,4 |
| 1 589 | 56,8 | 42,9 |
| 1 590 | 56,5 | 42,8 |
| 1 591 | 56,7 | 43,2 |
| 1 592 | 56,5 | 42,8 |
| 1 593 | 56,9 | 42,2 |
| 1 594 | 56,5 | 43,1 |
| 1 595 | 56,5 | 42,9 |
| 1 596 | 56,7 | 42,7 |
| 1 597 | 56,6 | 41,5 |
| 1 598 | 56,9 | 41,8 |
| 1 599 | 56,6 | 41,9 |
| 1 600 | 56,7 | 42,6 |
| 1 601 | 56,7 | 42,6 |
| 1 602 | 56,7 | 41,5 |
| 1 603 | 56,7 | 42,2 |
| 1 604 | 56,5 | 42,2 |
| 1 605 | 56,8 | 41,9 |
| 1 606 | 56,5 | 42,0 |
| 1 607 | 56,7 | 42,1 |
| 1 608 | 56,4 | 41,9 |
| 1 609 | 56,7 | 42,9 |
| 1 610 | 56,7 | 41,8 |
| 1 611 | 56,7 | 41,9 |
| 1 612 | 56,8 | 42,0 |
| 1 613 | 56,7 | 41,5 |
| 1 614 | 56,6 | 41,9 |
| 1 615 | 56,8 | 41,6 |
| 1 616 | 56,6 | 41,6 |
| 1 617 | 56,9 | 42,0 |
| 1 618 | 56,7 | 40,7 |
| 1 619 | 56,7 | 39,3 |
| 1 620 | 56,5 | 41,4 |
| 1 621 | 56,4 | 44,9 |
| 1 622 | 56,8 | 45,2 |
| 1 623 | 56,6 | 43,6 |
| 1 624 | 56,8 | 42,2 |
| 1 625 | 56,5 | 42,3 |
| 1 626 | 56,5 | 44,4 |
| 1 627 | 56,9 | 45,1 |
| 1 628 | 56,4 | 45,0 |
| 1 629 | 56,7 | 46,3 |
| 1 630 | 56,7 | 45,5 |
| 1 631 | 56,8 | 45,0 |
| 1 632 | 56,7 | 44,9 |
| 1 633 | 56,6 | 45,2 |
| 1 634 | 56,8 | 46,0 |
| 1 635 | 56,5 | 46,6 |
| 1 636 | 56,6 | 48,3 |
| 1 637 | 56,4 | 48,6 |
| 1 638 | 56,6 | 50,3 |
| 1 639 | 56,3 | 51,9 |
| 1 640 | 56,5 | 54,1 |
| 1 641 | 56,3 | 54,9 |
| 1 642 | 56,4 | 55,0 |
| 1 643 | 56,4 | 56,2 |
| 1 644 | 56,2 | 58,6 |
| 1 645 | 56,2 | 59,1 |
| 1 646 | 56,2 | 62,5 |
| 1 647 | 56,4 | 62,8 |
| 1 648 | 56,0 | 64,7 |
| 1 649 | 56,4 | 65,6 |
| 1 650 | 56,2 | 67,7 |
| 1 651 | 55,9 | 68,9 |
| 1 652 | 56,1 | 68,9 |
| 1 653 | 55,8 | 69,5 |
| 1 654 | 56,0 | 69,8 |
| 1 655 | 56,2 | 69,3 |
| 1 656 | 56,2 | 69,8 |
| 1 657 | 56,4 | 69,2 |
| 1 658 | 56,3 | 68,7 |
| 1 659 | 56,2 | 69,4 |
| 1 660 | 56,2 | 69,5 |
| 1 661 | 56,2 | 70,0 |
| 1 662 | 56,4 | 69,7 |
| 1 663 | 56,2 | 70,2 |
| 1 664 | 56,4 | 70,5 |
| 1 665 | 56,1 | 70,5 |
| 1 666 | 56,5 | 69,7 |
| 1 667 | 56,2 | 69,3 |
| 1 668 | 56,5 | 70,9 |
| 1 669 | 56,4 | 70,8 |
| 1 670 | 56,3 | 71,1 |
| 1 671 | 56,4 | 71,0 |
| 1 672 | 56,7 | 68,6 |
| 1 673 | 56,8 | 68,6 |
| 1 674 | 56,6 | 68,0 |
| 1 675 | 56,8 | 65,1 |
| 1 676 | 56,9 | 60,9 |
| 1 677 | 57,1 | 57,4 |
| 1 678 | 57,1 | 54,3 |
| 1 679 | 57,0 | 48,6 |
| 1 680 | 57,4 | 44,1 |
| 1 681 | 57,4 | 40,2 |
| 1 682 | 57,6 | 36,9 |
| 1 683 | 57,5 | 34,2 |
| 1 684 | 57,4 | 31,1 |
| 1 685 | 57,5 | 25,9 |
| 1 686 | 57,5 | 20,7 |
| 1 687 | 57,6 | 16,4 |
| 1 688 | 57,6 | 12,4 |
| 1 689 | 57,6 | 8,9 |
| 1 690 | 57,5 | 8,0 |
| 1 691 | 57,5 | 5,8 |
| 1 692 | 57,3 | 5,8 |
| 1 693 | 57,6 | 5,5 |
| 1 694 | 57,3 | 4,5 |
| 1 695 | 57,2 | 3,2 |
| 1 696 | 57,2 | 3,1 |
| 1 697 | 57,3 | 4,9 |
| 1 698 | 57,3 | 4,2 |
| 1 699 | 56,9 | 5,5 |
| 1 700 | 57,1 | 5,1 |
| 1 701 | 57,0 | 5,2 |
| 1 702 | 56,9 | 5,5 |
| 1 703 | 56,6 | 5,4 |
| 1 704 | 57,1 | 6,1 |
| 1 705 | 56,7 | 5,7 |
| 1 706 | 56,8 | 5,8 |
| 1 707 | 57,0 | 6,1 |
| 1 708 | 56,7 | 5,9 |
| 1 709 | 57,0 | 6,6 |
| 1 710 | 56,9 | 6,4 |
| 1 711 | 56,7 | 6,7 |
| 1 712 | 56,9 | 6,9 |
| 1 713 | 56,8 | 5,6 |
| 1 714 | 56,6 | 5,1 |
| 1 715 | 56,6 | 6,5 |
| 1 716 | 56,5 | 10,0 |
| 1 717 | 56,6 | 12,4 |
| 1 718 | 56,5 | 14,5 |
| 1 719 | 56,6 | 16,3 |
| 1 720 | 56,3 | 18,1 |
| 1 721 | 56,6 | 20,7 |
| 1 722 | 56,1 | 22,6 |
| 1 723 | 56,3 | 25,8 |
| 1 724 | 56,4 | 27,7 |
| 1 725 | 56,0 | 29,7 |
| 1 726 | 56,1 | 32,6 |
| 1 727 | 55,9 | 34,9 |
| 1 728 | 55,9 | 36,4 |
| 1 729 | 56,0 | 39,2 |
| 1 730 | 55,9 | 41,4 |
| 1 731 | 55,5 | 44,2 |
| 1 732 | 55,9 | 46,4 |
| 1 733 | 55,8 | 48,3 |
| 1 734 | 55,6 | 49,1 |
| 1 735 | 55,8 | 49,3 |
| 1 736 | 55,9 | 47,7 |
| 1 737 | 55,9 | 47,4 |
| 1 738 | 55,8 | 46,9 |
| 1 739 | 56,1 | 46,8 |
| 1 740 | 56,1 | 45,8 |
| 1 741 | 56,2 | 46,0 |
| 1 742 | 56,3 | 45,9 |
| 1 743 | 56,3 | 45,9 |
| 1 744 | 56,2 | 44,6 |
| 1 745 | 56,2 | 46,0 |
| 1 746 | 56,4 | 46,2 |
| 1 747 | 55,8 | m |
| 1 748 | 55,5 | m |
| 1 749 | 55,0 | m |
| 1 750 | 54,1 | m |
| 1 751 | 54,0 | m |
| 1 752 | 53,3 | m |
| 1 753 | 52,6 | m |
| 1 754 | 51,8 | m |
| 1 755 | 50,7 | m |
| 1 756 | 49,9 | m |
| 1 757 | 49,1 | m |
| 1 758 | 47,7 | m |
| 1 759 | 46,8 | m |
| 1 760 | 45,7 | m |
| 1 761 | 44,8 | m |
| 1 762 | 43,9 | m |
| 1 763 | 42,9 | m |
| 1 764 | 41,5 | m |
| 1 765 | 39,5 | m |
| 1 766 | 36,7 | m |
| 1 767 | 33,8 | m |
| 1 768 | 31,0 | m |
| 1 769 | 40,0 | 0,0 |
| 1 770 | 49,1 | m |
| 1 771 | 46,2 | m |
| 1 772 | 43,1 | m |
| 1 773 | 39,9 | m |
| 1 774 | 36,6 | m |
| 1 775 | 33,6 | m |
| 1 776 | 30,5 | m |
| 1 777 | 42,8 | 0,0 |
| 1 778 | 55,2 | m |
| 1 779 | 49,9 | m |
| 1 780 | 44,0 | m |
| 1 781 | 37,6 | m |
| 1 782 | 47,2 | 0,0 |
| 1 783 | 56,8 | m |
| 1 784 | 47,5 | m |
| 1 785 | 42,9 | m |
| 1 786 | 31,6 | m |
| 1 787 | 25,8 | m |
| 1 788 | 19,9 | m |
| 1 789 | 14,0 | m |
| 1 790 | 8,1 | m |
| 1 791 | 2,2 | m |
| 1 792 | 0,0 | 0,0 |
| 1 793 | 0,0 | 0,0 |
| 1 794 | 0,0 | 0,0 |
| 1 795 | 0,0 | 0,0 |
| 1 796 | 0,0 | 0,0 |
| 1 797 | 0,0 | 0,0 |
| 1 798 | 0,0 | 0,0 |
| 1 799 | 0,0 | 0,0 |
| 1 800 | 0,0 | 0,0 |
| m = točka delovanja motorja |

Čas

Norm. vrtilna frekvenca

Norm. navor

s

Odstotek

Odstotek

1

0,0

0,0

2

0,0

0,0

3

0,0

0,0

4

0,0

0,0

5

0,0

0,0

6

0,0

0,0

7

1,5

8,9

8

15,8

30,9

9

27,4

1,3

10

32,6

0,7

11

34,8

1,2

12

36,2

7,4

13

37,1

6,2

14

37,9

10,2

15

39,6

12,3

16

42,3

12,5

17

45,3

12,6

18

48,6

6,0

19

40,8

0,0

20

33,0

16,3

21

42,5

27,4

22

49,3

26,7

23

54,0

18,0

24

57,1

12,9

25

58,9

8,6

26

59,3

6,0

27

59,0

4,9

28

57,9

m

29

55,7

m

30

52,1

m

31

46,4

m

32

38,6

m

33

29,0

m

34

20,8

m

35

16,9

m

36

16,9

42,5

37

18,8

38,4

38

20,7

32,9

39

21,0

0,0

40

19,1

0,0

41

13,7

0,0

42

2,2

0,0

43

0,0

0,0

44

0,0

0,0

45

0,0

0,0

46

0,0

0,0

47

0,0

0,0

48

0,0

0,0

49

0,0

0,0

50

0,0

13,1

51

13,1

30,1

52

26,3

25,5

53

35,0

32,2

54

41,7

14,3

55

42,2

0,0

56

42,8

11,6

57

51,0

20,9

58

60,0

9,6

59

49,4

0,0

60

38,9

16,6

61

43,4

30,8

62

49,4

14,2

63

40,5

0,0

64

31,5

43,5

65

36,6

78,2

66

40,8

67,6

67

44,7

59,1

68

48,3

52,0

69

51,9

63,8

70

54,7

27,9

71

55,3

18,3

72

55,1

16,3

73

54,8

11,1

74

54,7

11,5

75

54,8

17,5

76

55,6

18,0

77

57,0

14,1

78

58,1

7,0

79

43,3

0,0

80

28,5

25,0

81

30,4

47,8

82

32,1

39,2

83

32,7

39,3

84

32,4

17,3

85

31,6

11,4

86

31,1

10,2

87

31,1

19,5

88

31,4

22,5

89

31,6

22,9

90

31,6

24,3

91

31,9

26,9

92

32,4

30,6

93

32,8

32,7

94

33,7

32,5

95

34,4

29,5

96

34,3

26,5

97

34,4

24,7

98

35,0

24,9

99

35,6

25,2

100

36,1

24,8

101

36,3

24,0

102

36,2

23,6

103

36,2

23,5

104

36,8

22,7

105

37,2

20,9

106

37,0

19,2

107

36,3

18,4

108

35,4

17,6

109

35,2

14,9

110

35,4

9,9

111

35,5

4,3

112

35,2

6,6

113

34,9

10,0

114

34,7

25,1

115

34,4

29,3

116

34,5

20,7

117

35,2

16,6

118

35,8

16,2

119

35,6

20,3

120

35,3

22,5

121

35,3

23,4

122

34,7

11,9

123

45,5

0,0

124

56,3

m

125

46,2

m

126

50,1

0,0

127

54,0

m

128

40,5

m

129

27,0

m

130

13,5

m

131

0,0

0,0

132

0,0

0,0

133

0,0

0,0

134

0,0

0,0

135

0,0

0,0

136

0,0

0,0

137

0,0

0,0

138

0,0

0,0

139

0,0

0,0

140

0,0

0,0

141

0,0

0,0

142

0,0

4,9

143

0,0

7,3

144

4,4

28,7

145

11,1

26,4

146

15,0

9,4

147

15,9

0,0

148

15,3

0,0

149

14,2

0,0

150

13,2

0,0

151

11,6

0,0

152

8,4

0,0

153

5,4

0,0

154

4,3

5,6

155

5,8

24,4

156

9,7

20,7

157

13,6

21,1

158

15,6

21,5

159

16,5

21,9

160

18,0

22,3

161

21,1

46,9

162

25,2

33,6

163

28,1

16,6

164

28,8

7,0

165

27,5

5,0

166

23,1

3,0

167

16,9

1,9

168

12,2

2,6

169

9,9

3,2

170

9,1

4,0

171

8,8

3,8

172

8,5

12,2

173

8,2

29,4

174

9,6

20,1

175

14,7

16,3

176

24,5

8,7

177

39,4

3,3

178

39,0

2,9

179

38,5

5,9

180

42,4

8,0

181

38,2

6,0

182

41,4

3,8

183

44,6

5,4

184

38,8

8,2

185

37,5

8,9

186

35,4

7,3

187

28,4

7,0

188

14,8

7,0

189

0,0

5,9

190

0,0

0,0

191

0,0

0,0

192

0,0

0,0

193

0,0

0,0

194

0,0

0,0

195

0,0

0,0

196

0,0

0,0

197

0,0

0,0

198

0,0

0,0

199

0,0

0,0

200

0,0

0,0

201

0,0

0,0

202

0,0

0,0

203

0,0

0,0

204

0,0

0,0

205

0,0

0,0

206

0,0

0,0

207

0,0

0,0

208

0,0

0,0

209

0,0

0,0

210

0,0

0,0

211

0,0

0,0

212

0,0

0,0

213

0,0

0,0

214

0,0

0,0

215

0,0

0,0

216

0,0

0,0

217

0,0

0,0

218

0,0

0,0

219

0,0

0,0

220

0,0

0,0

221

0,0

0,0

222

0,0

0,0

223

0,0

0,0

224

0,0

0,0

225

0,0

0,0

226

0,0

0,0

227

0,0

0,0

228

0,0

0,0

229

0,0

0,0

230

0,0

0,0

231

0,0

0,0

232

0,0

0,0

233

0,0

0,0

234

0,0

0,0

235

0,0

0,0

236

0,0

0,0

237

0,0

0,0

238

0,0

0,0

239

0,0

0,0

240

0,0

0,0

241

0,0

0,0

242

0,0

0,0

243

0,0

0,0

244

0,0

0,0

245

0,0

0,0

246

0,0

0,0

247

0,0

0,0

248

0,0

0,0

249

0,0

0,0

250

0,0

0,0

251

0,0

0,0

252

0,0

0,0

253

0,0

31,6

254

9,4

13,6

255

22,2

16,9

256

33,0

53,5

257

43,7

22,1

258

39,8

0,0

259

36,0

45,7

260

47,6

75,9

261

61,2

70,4

262

72,3

70,4

263

76,0

m

264

74,3

m

265

68,5

m

266

61,0

m

267

56,0

m

268

54,0

m

269

53,0

m

270

50,8

m

271

46,8

m

272

41,7

m

273

35,9

m

274

29,2

m

275

20,7

m

276

10,1

m

277

0,0

m

278

0,0

0,0

279

0,0

0,0

280

0,0

0,0

281

0,0

0,0

282

0,0

0,0

283

0,0

0,0

284

0,0

0,0

285

0,0

0,0

286

0,0

0,0

287

0,0

0,0

288

0,0

0,0

289

0,0

0,0

290

0,0

0,0

291

0,0

0,0

292

0,0

0,0

293

0,0

0,0

294

0,0

0,0

295

0,0

0,0

296

0,0

0,0

297

0,0

0,0

298

0,0

0,0

299

0,0

0,0

300

0,0

0,0

301

0,0

0,0

302

0,0

0,0

303

0,0

0,0

304

0,0

0,0

305

0,0

0,0

306

0,0

0,0

307

0,0

0,0

308

0,0

0,0

309

0,0

0,0

310

0,0

0,0

311

0,0

0,0

312

0,0

0,0

313

0,0

0,0

314

0,0

0,0

315

0,0

0,0

316

0,0

0,0

317

0,0

0,0

318

0,0

0,0

319

0,0

0,0

320

0,0

0,0

321

0,0

0,0

322

0,0

0,0

323

0,0

0,0

324

4,5

41,0

325

17,2

38,9

326

30,1

36,8

327

41,0

34,7

328

50,0

32,6

329

51,4

0,1

330

47,8

m

331

40,2

m

332

32,0

m

333

24,4

m

334

16,8

m

335

8,1

m

336

0,0

m

337

0,0

0,0

338

0,0

0,0

339

0,0

0,0

340

0,0

0,0

341

0,0

0,0

342

0,0

0,0

343

0,0

0,0

344

0,0

0,0

345

0,0

0,0

346

0,0

0,0

347

0,0

0,0

348

0,0

0,0

349

0,0

0,0

350

0,0

0,0

351

0,0

0,0

352

0,0

0,0

353

0,0

0,0

354

0,0

0,5

355

0,0

4,9

356

9,2

61,3

357

22,4

40,4

358

36,5

50,1

359

47,7

21,0

360

38,8

0,0

361

30,0

37,0

362

37,0

63,6

363

45,5

90,8

364

54,5

40,9

365

45,9

0,0

366

37,2

47,5

367

44,5

84,4

368

51,7

32,4

369

58,1

15,2

370

45,9

0,0

371

33,6

35,8

372

36,9

67,0

373

40,2

84,7

374

43,4

84,3

375

45,7

84,3

376

46,5

m

377

46,1

m

378

43,9

m

379

39,3

m

380

47,0

m

381

54,6

m

382

62,0

m

383

52,0

m

384

43,0

m

385

33,9

m

386

28,4

m

387

25,5

m

388

24,6

11,0

389

25,2

14,7

390

28,6

28,4

391

35,5

65,0

392

43,8

75,3

393

51,2

34,2

394

40,7

0,0

395

30,3

45,4

396

34,2

83,1

397

37,6

85,3

398

40,8

87,5

399

44,8

89,7

400

50,6

91,9

401

57,6

94,1

402

64,6

44,6

403

51,6

0,0

404

38,7

37,4

405

42,4

70,3

406

46,5

89,1

407

50,6

93,9

408

53,8

33,0

409

55,5

20,3

410

55,8

5,2

411

55,4

m

412

54,4

m

413

53,1

m

414

51,8

m

415

50,3

m

416

48,4

m

417

45,9

m

418

43,1

m

419

40,1

m

420

37,4

m

421

35,1

m

422

32,8

m

423

45,3

0,0

424

57,8

m

425

50,6

m

426

41,6

m

427

47,9

0,0

428

54,2

m

429

48,1

m

430

47,0

31,3

431

49,0

38,3

432

52,0

40,1

433

53,3

14,5

434

52,6

0,8

435

49,8

m

436

51,0

18,6

437

56,9

38,9

438

67,2

45,0

439

78,6

21,5

440

65,5

0,0

441

52,4

31,3

442

56,4

60,1

443

59,7

29,2

444

45,1

0,0

445

30,6

4,2

446

30,9

8,4

447

30,5

4,3

448

44,6

0,0

449

58,8

m

450

55,1

m

451

50,6

m

452

45,3

m

453

39,3

m

454

49,1

0,0

455

58,8

m

456

50,7

m

457

42,4

m

458

44,1

0,0

459

45,7

m

460

32,5

m

461

20,7

m

462

10,0

m

463

0,0

0,0

464

0,0

1,5

465

0,9

41,1

466

7,0

46,3

467

12,8

48,5

468

17,0

50,7

469

20,9

52,9

470

26,7

55,0

471

35,5

57,2

472

46,9

23,8

473

44,5

0,0

474

42,1

45,7

475

55,6

77,4

476

68,8

100,0

477

81,7

47,9

478

71,2

0,0

479

60,7

38,3

480

68,8

72,7

481

75,0

m

482

61,3

m

483

53,5

m

484

45,9

58,0

485

48,1

80,0

486

49,4

97,9

487

49,7

m

488

48,7

m

489

45,5

m

490

40,4

m

491

49,7

0,0

492

59,0

m

493

48,9

m

494

40,0

m

495

33,5

m

496

30,0

m

497

29,1

12,0

498

29,3

40,4

499

30,4

29,3

500

32,2

15,4

501

33,9

15,8

502

35,3

14,9

503

36,4

15,1

504

38,0

15,3

505

40,3

50,9

506

43,0

39,7

507

45,5

20,6

508

47,3

20,6

509

48,8

22,1

510

50,1

22,1

511

51,4

42,4

512

52,5

31,9

513

53,7

21,6

514

55,1

11,6

515

56,8

5,7

516

42,4

0,0

517

27,9

8,2

518

29,0

15,9

519

30,4

25,1

520

32,6

60,5

521

35,4

72,7

522

38,4

88,2

523

41,0

65,1

524

42,9

25,6

525

44,2

15,8

526

44,9

2,9

527

45,1

m

528

44,8

m

529

43,9

m

530

42,4

m

531

40,2

m

532

37,1

m

533

47,0

0,0

534

57,0

m

535

45,1

m

536

32,6

m

537

46,8

0,0

538

61,5

m

539

56,7

m

540

46,9

m

541

37,5

m

542

30,3

m

543

27,3

32,3

544

30,8

60,3

545

41,2

62,3

546

36,0

0,0

547

30,8

32,3

548

33,9

60,3

549

34,6

38,4

550

37,0

16,6

551

42,7

62,3

552

50,4

28,1

553

40,1

0,0

554

29,9

8,0

555

32,5

15,0

556

34,6

63,1

557

36,7

58,0

558

39,4

52,9

559

42,8

47,8

560

46,8

42,7

561

50,7

27,5

562

53,4

20,7

563

54,2

13,1

564

54,2

0,4

565

53,4

0,0

566

51,4

m

567

48,7

m

568

45,6

m

569

42,4

m

570

40,4

m

571

39,8

5,8

572

40,7

39,7

573

43,8

37,1

574

48,1

39,1

575

52,0

22,0

576

54,7

13,2

577

56,4

13,2

578

57,5

6,6

579

42,6

0,0

580

27,7

10,9

581

28,5

21,3

582

29,2

23,9

583

29,5

15,2

584

29,7

8,8

585

30,4

20,8

586

31,9

22,9

587

34,3

61,4

588

37,2

76,6

589

40,1

27,5

590

42,3

25,4

591

43,5

32,0

592

43,8

6,0

593

43,5

m

594

42,8

m

595

41,7

m

596

40,4

m

597

39,3

m

598

38,9

12,9

599

39,0

18,4

600

39,7

39,2

601

41,4

60,0

602

43,7

54,5

603

46,2

64,2

604

48,8

73,3

605

51,0

82,3

606

52,1

0,0

607

52,0

m

608

50,9

m

609

49,4

m

610

47,8

m

611

46,6

m

612

47,3

35,3

613

49,2

74,1

614

51,1

95,2

615

51,7

m

616

50,8

m

617

47,3

m

618

41,8

m

619

36,4

m

620

30,9

m

621

25,5

37,1

622

33,8

38,4

623

42,1

m

624

34,1

m

625

33,0

37,1

626

36,4

38,4

627

43,3

17,1

628

35,7

0,0

629

28,1

11,6

630

36,5

19,2

631

45,2

8,3

632

36,5

0,0

633

27,9

32,6

634

31,5

59,6

635

34,4

65,2

636

37,0

59,6

637

39,0

49,0

638

40,2

m

639

39,8

m

640

36,0

m

641

29,7

m

642

21,5

m

643

14,1

m

644

0,0

0,0

645

0,0

0,0

646

0,0

0,0

647

0,0

0,0

648

0,0

0,0

649

0,0

0,0

650

0,0

0,0

651

0,0

0,0

652

0,0

0,0

653

0,0

0,0

654

0,0

0,0

655

0,0

0,0

656

0,0

3,4

657

1,4

22,0

658

10,1

45,3

659

21,5

10,0

660

32,2

0,0

661

42,3

46,0

662

57,1

74,1

663

72,1

34,2

664

66,9

0,0

665

60,4

41,8

666

69,1

79,0

667

77,1

38,3

668

63,1

0,0

669

49,1

47,9

670

53,4

91,3

671

57,5

85,7

672

61,5

89,2

673

65,5

85,9

674

69,5

89,5

675

73,1

75,5

676

76,2

73,6

677

79,1

75,6

678

81,8

78,2

679

84,1

39,0

680

69,6

0,0

681

55,0

25,2

682

55,8

49,9

683

56,7

46,4

684

57,6

76,3

685

58,4

92,7

686

59,3

99,9

687

60,1

95,0

688

61,0

46,7

689

46,6

0,0

690

32,3

34,6

691

32,7

68,6

692

32,6

67,0

693

31,3

m

694

28,1

m

695

43,0

0,0

696

58,0

m

697

58,9

m

698

49,4

m

699

41,5

m

700

48,4

0,0

701

55,3

m

702

41,8

m

703

31,6

m

704

24,6

m

705

15,2

m

706

7,0

m

707

0,0

0,0

708

0,0

0,0

709

0,0

0,0

710

0,0

0,0

711

0,0

0,0

712

0,0

0,0

713

0,0

0,0

714

0,0

0,0

715

0,0

0,0

716

0,0

0,0

717

0,0

0,0

718

0,0

0,0

719

0,0

0,0

720

0,0

0,0

721

0,0

0,0

722

0,0

0,0

723

0,0

0,0

724

0,0

0,0

725

0,0

0,0

726

0,0

0,0

727

0,0

0,0

728

0,0

0,0

729

0,0

0,0

730

0,0

0,0

731

0,0

0,0

732

0,0

0,0

733

0,0

0,0

734

0,0

0,0

735

0,0

0,0

736

0,0

0,0

737

0,0

0,0

738

0,0

0,0

739

0,0

0,0

740

0,0

0,0

741

0,0

0,0

742

0,0

0,0

743

0,0

0,0

744

0,0

0,0

745

0,0

0,0

746

0,0

0,0

747

0,0

0,0

748

0,0

0,0

749

0,0

0,0

750

0,0

0,0

751

0,0

0,0

752

0,0

0,0

753

0,0

0,0

754

0,0

0,0

755

0,0

0,0

756

0,0

0,0

757

0,0

0,0

758

0,0

0,0

759

0,0

0,0

760

0,0

0,0

761

0,0

0,0

762

0,0

0,0

763

0,0

0,0

764

0,0

0,0

765

0,0

0,0

766

0,0

0,0

767

0,0

0,0

768

0,0

0,0

769

0,0

0,0

770

0,0

0,0

771

0,0

22,0

772

4,5

25,8

773

15,5

42,8

774

30,5

46,8

775

45,5

29,3

776

49,2

13,6

777

39,5

0,0

778

29,7

15,1

779

34,8

26,9

780

40,0

13,6

781

42,2

m

782

42,1

m

783

40,8

m

784

37,7

37,6

785

47,0

35,0

786

48,8

33,4

787

41,7

m

788

27,7

m

789

17,2

m

790

14,0

37,6

791

18,4

25,0

792

27,6

17,7

793

39,8

6,8

794

34,3

0,0

795

28,7

26,5

796

41,5

40,9

797

53,7

17,5

798

42,4

0,0

799

31,2

27,3

800

32,3

53,2

801

34,5

60,6

802

37,6

68,0

803

41,2

75,4

804

45,8

82,8

805

52,3

38,2

806

42,5

0,0

807

32,6

30,5

808

35,0

57,9

809

36,0

77,3

810

37,1

96,8

811

39,6

80,8

812

43,4

78,3

813

47,2

73,4

814

49,6

66,9

815

50,2

62,0

816

50,2

57,7

817

50,6

62,1

818

52,3

62,9

819

54,8

37,5

820

57,0

18,3

821

42,3

0,0

822

27,6

29,1

823

28,4

57,0

824

29,1

51,8

825

29,6

35,3

826

29,7

33,3

827

29,8

17,7

828

29,5

m

829

28,9

m

830

43,0

0,0

831

57,1

m

832

57,7

m

833

56,0

m

834

53,8

m

835

51,2

m

836

48,1

m

837

44,5

m

838

40,9

m

839

38,1

m

840

37,2

42,7

841

37,5

70,8

842

39,1

48,6

843

41,3

0,1

844

42,3

m

845

42,0

m

846

40,8

m

847

38,6

m

848

35,5

m

849

32,1

m

850

29,6

m

851

28,8

39,9

852

29,2

52,9

853

30,9

76,1

854

34,3

76,5

855

38,3

75,5

856

42,5

74,8

857

46,6

74,2

858

50,7

76,2

859

54,8

75,1

860

58,7

36,3

861

45,2

0,0

862

31,8

37,2

863

33,8

71,2

864

35,5

46,4

865

36,6

33,6

866

37,2

20,0

867

37,2

m

868

37,0

m

869

36,6

m

870

36,0

m

871

35,4

m

872

34,7

m

873

34,1

m

874

33,6

m

875

33,3

m

876

33,1

m

877

32,7

m

878

31,4

m

879

45,0

0,0

880

58,5

m

881

53,7

m

882

47,5

m

883

40,6

m

884

34,1

m

885

45,3

0,0

886

56,4

m

887

51,0

m

888

44,5

m

889

36,4

m

890

26,6

m

891

20,0

m

892

13,3

m

893

6,7

m

894

0,0

0,0

895

0,0

0,0

896

0,0

0,0

897

0,0

0,0

898

0,0

0,0

899

0,0

0,0

900

0,0

0,0

901

0,0

5,8

902

2,5

27,9

903

12,4

29,0

904

19,4

30,1

905

29,3

31,2

906

37,1

10,4

907

40,6

4,9

908

35,8

0,0

909

30,9

7,6

910

35,4

13,8

911

36,5

11,1

912

40,8

48,5

913

49,8

3,7

914

41,2

0,0

915

32,7

29,7

916

39,4

52,1

917

48,8

22,7

918

41,6

0,0

919

34,5

46,6

920

39,7

84,4

921

44,7

83,2

922

49,5

78,9

923

52,3

83,8

924

53,4

77,7

925

52,1

69,6

926

47,9

63,6

927

46,4

55,2

928

46,5

53,6

929

46,4

62,3

930

46,1

58,2

931

46,2

61,8

932

47,3

62,3

933

49,3

57,1

934

52,6

58,1

935

56,3

56,0

936

59,9

27,2

937

45,8

0,0

938

31,8

28,8

939

32,7

56,5

940

33,4

62,8

941

34,6

68,2

942

35,8

68,6

943

38,6

65,0

944

42,3

61,9

945

44,1

65,3

946

45,3

63,2

947

46,5

30,6

948

46,7

11,1

949

45,9

16,1

950

45,6

21,8

951

45,9

24,2

952

46,5

24,7

953

46,7

24,7

954

46,8

28,2

955

47,2

31,2

956

47,6

29,6

957

48,2

31,2

958

48,6

33,5

959

48,8

m

960

47,6

m

961

46,3

m

962

45,2

m

963

43,5

m

964

41,4

m

965

40,3

m

966

39,4

m

967

38,0

m

968

36,3

m

969

35,3

5,8

970

35,4

30,2

971

36,6

55,6

972

38,6

48,5

973

39,9

41,8

974

40,3

38,2

975

40,8

35,0

976

41,9

32,4

977

43,2

26,4

978

43,5

m

979

42,9

m

980

41,5

m

981

40,9

m

982

40,5

m

983

39,5

m

984

38,3

m

985

36,9

m

986

35,4

m

987

34,5

m

988

33,9

m

989

32,6

m

990

30,9

m

991

29,9

m

992

29,2

m

993

44,1

0,0

994

59,1

m

995

56,8

m

996

53,5

m

997

47,8

m

998

41,9

m

999

35,9

m

1 000

44,3

0,0

1 001

52,6

m

1 002

43,4

m

1 003

50,6

0,0

1 004

57,8

m

1 005

51,6

m

1 006

44,8

m

1 007

48,6

0,0

1 008

52,4

m

1 009

45,4

m

1 010

37,2

m

1 011

26,3

m

1 012

17,9

m

1 013

16,2

1,9

1 014

17,8

7,5

1 015

25,2

18,0

1 016

39,7

6,5

1 017

38,6

0,0

1 018

37,4

5,4

1 019

43,4

9,7

1 020

46,9

15,7

1 021

52,5

13,1

1 022

56,2

6,3

1 023

44,0

0,0

1 024

31,8

20,9

1 025

38,7

36,3

1 026

47,7

47,5

1 027

54,5

22,0

1 028

41,3

0,0

1 029

28,1

26,8

1 030

31,6

49,2

1 031

34,5

39,5

1 032

36,4

24,0

1 033

36,7

m

1 034

35,5

m

1 035

33,8

m

1 036

33,7

19,8

1 037

35,3

35,1

1 038

38,0

33,9

1 039

40,1

34,5

1 040

42,2

40,4

1 041

45,2

44,0

1 042

48,3

35,9

1 043

50,1

29,6

1 044

52,3

38,5

1 045

55,3

57,7

1 046

57,0

50,7

1 047

57,7

25,2

1 048

42,9

0,0

1 049

28,2

15,7

1 050

29,2

30,5

1 051

31,1

52,6

1 052

33,4

60,7

1 053

35,0

61,4

1 054

35,3

18,2

1 055

35,2

14,9

1 056

34,9

11,7

1 057

34,5

12,9

1 058

34,1

15,5

1 059

33,5

m

1 060

31,8

m

1 061

30,1

m

1 062

29,6

10,3

1 063

30,0

26,5

1 064

31,0

18,8

1 065

31,5

26,5

1 066

31,7

m

1 067

31,5

m

1 068

30,6

m

1 069

30,0

m

1 070

30,0

m

1 071

29,4

m

1 072

44,3

0,0

1 073

59,2

m

1 074

58,3

m

1 075

57,1

m

1 076

55,4

m

1 077

53,5

m

1 078

51,5

m

1 079

49,7

m

1 080

47,9

m

1 081

46,4

m

1 082

45,5

m

1 083

45,2

m

1 084

44,3

m

1 085

43,6

m

1 086

43,1

m

1 087

42,5

25,6

1 088

43,3

25,7

1 089

46,3

24,0

1 090

47,8

20,6

1 091

47,2

3,8

1 092

45,6

4,4

1 093

44,6

4,1

1 094

44,1

m

1 095

42,9

m

1 096

40,9

m

1 097

39,2

m

1 098

37,0

m

1 099

35,1

2,0

1 100

35,6

43,3

1 101

38,7

47,6

1 102

41,3

40,4

1 103

42,6

45,7

1 104

43,9

43,3

1 105

46,9

41,2

1 106

52,4

40,1

1 107

56,3

39,3

1 108

57,4

25,5

1 109

57,2

25,4

1 110

57,0

25,4

1 111

56,8

25,3

1 112

56,3

25,3

1 113

55,6

25,2

1 114

56,2

25,2

1 115

58,0

12,4

1 116

43,4

0,0

1 117

28,8

26,2

1 118

30,9

49,9

1 119

32,3

40,5

1 120

32,5

12,4

1 121

32,4

12,2

1 122

32,1

6,4

1 123

31,0

12,4

1 124

30,1

18,5

1 125

30,4

35,6

1 126

31,2

30,1

1 127

31,5

30,8

1 128

31,5

26,9

1 129

31,7

33,9

1 130

32,0

29,9

1 131

32,1

m

1 132

31,4

m

1 133

30,3

m

1 134

29,8

m

1 135

44,3

0,0

1 136

58,9

m

1 137

52,1

m

1 138

44,1

m

1 139

51,7

0,0

1 140

59,2

m

1 141

47,2

m

1 142

35,1

0,0

1 143

23,1

m

1 144

13,1

m

1 145

5,0

m

1 146

0,0

0,0

1 147

0,0

0,0

1 148

0,0

0,0

1 149

0,0

0,0

1 150

0,0

0,0

1 151

0,0

0,0

1 152

0,0

0,0

1 153

0,0

0,0

1 154

0,0

0,0

1 155

0,0

0,0

1 156

0,0

0,0

1 157

0,0

0,0

1 158

0,0

0,0

1 159

0,0

0,0

1 160

0,0

0,0

1 161

0,0

0,0

1 162

0,0

0,0

1 163

0,0

0,0

1 164

0,0

0,0

1 165

0,0

0,0

1 166

0,0

0,0

1 167

0,0

0,0

1 168

0,0

0,0

1 169

0,0

0,0

1 170

0,0

0,0

1 171

0,0

0,0

1 172

0,0

0,0

1 173

0,0

0,0

1 174

0,0

0,0

1 175

0,0

0,0

1 176

0,0

0,0

1 177

0,0

0,0

1 178

0,0

0,0

1 179

0,0

0,0

1 180

0,0

0,0

1 181

0,0

0,0

1 182

0,0

0,0

1 183

0,0

0,0

1 184

0,0

0,0

1 185

0,0

0,0

1 186

0,0

0,0

1 187

0,0

0,0

1 188

0,0

0,0

1 189

0,0

0,0

1 190

0,0

0,0

1 191

0,0

0,0

1 192

0,0

0,0

1 193

0,0

0,0

1 194

0,0

0,0

1 195

0,0

0,0

1 196

0,0

20,4

1 197

12,6

41,2

1 198

27,3

20,4

1 199

40,4

7,6

1 200

46,1

m

1 201

44,6

m

1 202

42,7

14,7

1 203

42,9

7,3

1 204

36,1

0,0

1 205

29,3

15,0

1 206

43,8

22,6

1 207

54,9

9,9

1 208

44,9

0,0

1 209

34,9

47,4

1 210

42,7

82,7

1 211

52,0

81,2

1 212

61,8

82,7

1 213

71,3

39,1

1 214

58,1

0,0

1 215

44,9

42,5

1 216

46,3

83,3

1 217

46,8

74,1

1 218

48,1

75,7

1 219

50,5

75,8

1 220

53,6

76,7

1 221

56,9

77,1

1 222

60,2

78,7

1 223

63,7

78,0

1 224

67,2

79,6

1 225

70,7

80,9

1 226

74,1

81,1

1 227

77,5

83,6

1 228

80,8

85,6

1 229

84,1

81,6

1 230

87,4

88,3

1 231

90,5

91,9

1 232

93,5

94,1

1 233

96,8

96,6

1 234

100,0

m

1 235

96,0

m

1 236

81,9

m

1 237

68,1

m

1 238

58,1

84,7

1 239

58,5

85,4

1 240

59,5

85,6

1 241

61,0

86,6

1 242

62,6

86,8

1 243

64,1

87,6

1 244

65,4

87,5

1 245

66,7

87,8

1 246

68,1

43,5

1 247

55,2

0,0

1 248

42,3

37,2

1 249

43,0

73,6

1 250

43,5

65,1

1 251

43,8

53,1

1 252

43,9

54,6

1 253

43,9

41,2

1 254

43,8

34,8

1 255

43,6

30,3

1 256

43,3

21,9

1 257

42,8

19,9

1 258

42,3

m

1 259

41,4

m

1 260

40,2

m

1 261

38,7

m

1 262

37,1

m

1 263

35,6

m

1 264

34,2

m

1 265

32,9

m

1 266

31,8

m

1 267

30,7

m

1 268

29,6

m

1 269

40,4

0,0

1 270

51,2

m

1 271

49,6

m

1 272

48,0

m

1 273

46,4

m

1 274

45,0

m

1 275

43,6

m

1 276

42,3

m

1 277

41,0

m

1 278

39,6

m

1 279

38,3

m

1 280

37,1

m

1 281

35,9

m

1 282

34,6

m

1 283

33,0

m

1 284

31,1

m

1 285

29,2

m

1 286

43,3

0,0

1 287

57,4

32,8

1 288

59,9

65,4

1 289

61,9

76,1

1 290

65,6

73,7

1 291

69,9

79,3

1 292

74,1

81,3

1 293

78,3

83,2

1 294

82,6

86,0

1 295

87,0

89,5

1 296

91,2

90,8

1 297

95,3

45,9

1 298

81,0

0,0

1 299

66,6

38,2

1 300

67,9

75,5

1 301

68,4

80,5

1 302

69,0

85,5

1 303

70,0

85,2

1 304

71,6

85,9

1 305

73,3

86,2

1 306

74,8

86,5

1 307

76,3

42,9

1 308

63,3

0,0

1 309

50,4

21,2

1 310

50,6

42,3

1 311

50,6

53,7

1 312

50,4

90,1

1 313

50,5

97,1

1 314

51,0

100,0

1 315

51,9

100,0

1 316

52,6

100,0

1 317

52,8

32,4

1 318

47,7

0,0

1 319

42,6

27,4

1 320

42,1

53,5

1 321

41,8

44,5

1 322

41,4

41,1

1 323

41,0

21,0

1 324

40,3

0,0

1 325

39,3

1,0

1 326

38,3

15,2

1 327

37,6

57,8

1 328

37,3

73,2

1 329

37,3

59,8

1 330

37,4

52,2

1 331

37,4

16,9

1 332

37,1

34,3

1 333

36,7

51,9

1 334

36,2

25,3

1 335

35,6

m

1 336

34,6

m

1 337

33,2

m

1 338

31,6

m

1 339

30,1

m

1 340

28,8

m

1 341

28,0

29,5

1 342

28,6

100,0

1 343

28,8

97,3

1 344

28,8

73,4

1 345

29,6

56,9

1 346

30,3

91,7

1 347

31,0

90,5

1 348

31,8

81,7

1 349

32,6

79,5

1 350

33,5

86,9

1 351

34,6

100,0

1 352

35,6

78,7

1 353

36,4

50,5

1 354

37,0

57,0

1 355

37,3

69,1

1 356

37,6

49,5

1 357

37,8

44,4

1 358

37,8

43,4

1 359

37,8

34,8

1 360

37,6

24,0

1 361

37,2

m

1 362

36,3

m

1 363

35,1

m

1 364

33,7

m

1 365

32,4

m

1 366

31,1

m

1 367

29,9

m

1 368

28,7

m

1 369

29,0

58,6

1 370

29,7

88,5

1 371

31,0

86,3

1 372

31,8

43,4

1 373

31,7

m

1 374

29,9

m

1 375

40,2

0,0

1 376

50,4

m

1 377

47,9

m

1 378

45,0

m

1 379

43,0

m

1 380

40,6

m

1 381

55,5

0,0

1 382

70,4

41,7

1 383

73,4

83,2

1 384

74,0

83,7

1 385

74,9

41,7

1 386

60,0

0,0

1 387

45,1

41,6

1 388

47,7

84,2

1 389

50,4

50,2

1 390

53,0

26,1

1 391

59,5

0,0

1 392

66,2

38,4

1 393

66,4

76,7

1 394

67,6

100,0

1 395

68,4

76,6

1 396

68,2

47,2

1 397

69,0

81,4

1 398

69,7

40,6

1 399

54,7

0,0

1 400

39,8

19,9

1 401

36,3

40,0

1 402

36,7

59,4

1 403

36,6

77,5

1 404

36,8

94,3

1 405

36,8

100,0

1 406

36,4

100,0

1 407

36,3

79,7

1 408

36,7

49,5

1 409

36,6

39,3

1 410

37,3

62,8

1 411

38,1

73,4

1 412

39,0

72,9

1 413

40,2

72,0

1 414

41,5

71,2

1 415

42,9

77,3

1 416

44,4

76,6

1 417

45,4

43,1

1 418

45,3

53,9

1 419

45,1

64,8

1 420

46,5

74,2

1 421

47,7

75,2

1 422

48,1

75,5

1 423

48,6

75,8

1 424

48,9

76,3

1 425

49,9

75,5

1 426

50,4

75,2

1 427

51,1

74,6

1 428

51,9

75,0

1 429

52,7

37,2

1 430

41,6

0,0

1 431

30,4

36,6

1 432

30,5

73,2

1 433

30,3

81,6

1 434

30,4

89,3

1 435

31,5

90,4

1 436

32,7

88,5

1 437

33,7

97,2

1 438

35,2

99,7

1 439

36,3

98,8

1 440

37,7

100,0

1 441

39,2

100,0

1 442

40,9

100,0

1 443

42,4

99,5

1 444

43,8

98,7

1 445

45,4

97,3

1 446

47,0

96,6

1 447

47,8

96,2

1 448

48,8

96,3

1 449

50,5

95,1

1 450

51,0

95,9

1 451

52,0

94,3

1 452

52,6

94,6

1 453

53,0

65,5

1 454

53,2

0,0

1 455

53,2

m

1 456

52,6

m

1 457

52,1

m

1 458

51,8

m

1 459

51,3

m

1 460

50,7

m

1 461

50,7

m

1 462

49,8

m

1 463

49,4

m

1 464

49,3

m

1 465

49,1

m

1 466

49,1

m

1 467

49,1

8,3

1 468

48,9

16,8

1 469

48,8

21,3

1 470

49,1

22,1

1 471

49,4

26,3

1 472

49,8

39,2

1 473

50,4

83,4

1 474

51,4

90,6

1 475

52,3

93,8

1 476

53,3

94,0

1 477

54,2

94,1

1 478

54,9

94,3

1 479

55,7

94,6

1 480

56,1

94,9

1 481

56,3

86,2

1 482

56,2

64,1

1 483

56,0

46,1

1 484

56,2

33,4

1 485

56,5

23,6

1 486

56,3

18,6

1 487

55,7

16,2

1 488

56,0

15,9

1 489

55,9

21,8

1 490

55,8

20,9

1 491

55,4

18,4

1 492

55,7

25,1

1 493

56,0

27,7

1 494

55,8

22,4

1 495

56,1

20,0

1 496

55,7

17,4

1 497

55,9

20,9

1 498

56,0

22,9

1 499

56,0

21,1

1 500

55,1

19,2

1 501

55,6

24,2

1 502

55,4

25,6

1 503

55,7

24,7

1 504

55,9

24,0

1 505

55,4

23,5

1 506

55,7

30,9

1 507

55,4

42,5

1 508

55,3

25,8

1 509

55,4

1,3

1 510

55,0

m

1 511

54,4

m

1 512

54,2

m

1 513

53,5

m

1 514

52,4

m

1 515

51,8

m

1 516

50,7

m

1 517

49,9

m

1 518

49,1

m

1 519

47,7

m

1 520

47,3

m

1 521

46,9

m

1 522

46,9

m

1 523

47,2

m

1 524

47,8

m

1 525

48,2

0,0

1 526

48,8

23,0

1 527

49,1

67,9

1 528

49,4

73,7

1 529

49,8

75,0

1 530

50,4

75,8

1 531

51,4

73,9

1 532

52,3

72,2

1 533

53,3

71,2

1 534

54,6

71,2

1 535

55,4

68,7

1 536

56,7

67,0

1 537

57,2

64,6

1 538

57,3

61,9

1 539

57,0

59,5

1 540

56,7

57,0

1 541

56,7

69,8

1 542

56,8

58,5

1 543

56,8

47,2

1 544

57,0

38,5

1 545

57,0

32,8

1 546

56,8

30,2

1 547

57,0

27,0

1 548

56,9

26,2

1 549

56,7

26,2

1 550

57,0

26,6

1 551

56,7

27,8

1 552

56,7

29,7

1 553

56,8

32,1

1 554

56,5

34,9

1 555

56,6

34,9

1 556

56,3

35,8

1 557

56,6

36,6

1 558

56,2

37,6

1 559

56,6

38,2

1 560

56,2

37,9

1 561

56,6

37,5

1 562

56,4

36,7

1 563

56,5

34,8

1 564

56,5

35,8

1 565

56,5

36,2

1 566

56,5

36,7

1 567

56,7

37,8

1 568

56,7

37,8

1 569

56,6

36,6

1 570

56,8

36,1

1 571

56,5

36,8

1 572

56,9

35,9

1 573

56,7

35,0

1 574

56,5

36,0

1 575

56,4

36,5

1 576

56,5

38,0

1 577

56,5

39,9

1 578

56,4

42,1

1 579

56,5

47,0

1 580

56,4

48,0

1 581

56,1

49,1

1 582

56,4

48,9

1 583

56,4

48,2

1 584

56,5

48,3

1 585

56,5

47,9

1 586

56,6

46,8

1 587

56,6

46,2

1 588

56,5

44,4

1 589

56,8

42,9

1 590

56,5

42,8

1 591

56,7

43,2

1 592

56,5

42,8

1 593

56,9

42,2

1 594

56,5

43,1

1 595

56,5

42,9

1 596

56,7

42,7

1 597

56,6

41,5

1 598

56,9

41,8

1 599

56,6

41,9

1 600

56,7

42,6

1 601

56,7

42,6

1 602

56,7

41,5

1 603

56,7

42,2

1 604

56,5

42,2

1 605

56,8

41,9

1 606

56,5

42,0

1 607

56,7

42,1

1 608

56,4

41,9

1 609

56,7

42,9

1 610

56,7

41,8

1 611

56,7

41,9

1 612

56,8

42,0

1 613

56,7

41,5

1 614

56,6

41,9

1 615

56,8

41,6

1 616

56,6

41,6

1 617

56,9

42,0

1 618

56,7

40,7

1 619

56,7

39,3

1 620

56,5

41,4

1 621

56,4

44,9

1 622

56,8

45,2

1 623

56,6

43,6

1 624

56,8

42,2

1 625

56,5

42,3

1 626

56,5

44,4

1 627

56,9

45,1

1 628

56,4

45,0

1 629

56,7

46,3

1 630

56,7

45,5

1 631

56,8

45,0

1 632

56,7

44,9

1 633

56,6

45,2

1 634

56,8

46,0

1 635

56,5

46,6

1 636

56,6

48,3

1 637

56,4

48,6

1 638

56,6

50,3

1 639

56,3

51,9

1 640

56,5

54,1

1 641

56,3

54,9

1 642

56,4

55,0

1 643

56,4

56,2

1 644

56,2

58,6

1 645

56,2

59,1

1 646

56,2

62,5

1 647

56,4

62,8

1 648

56,0

64,7

1 649

56,4

65,6

1 650

56,2

67,7

1 651

55,9

68,9

1 652

56,1

68,9

1 653

55,8

69,5

1 654

56,0

69,8

1 655

56,2

69,3

1 656

56,2

69,8

1 657

56,4

69,2

1 658

56,3

68,7

1 659

56,2

69,4

1 660

56,2

69,5

1 661

56,2

70,0

1 662

56,4

69,7

1 663

56,2

70,2

1 664

56,4

70,5

1 665

56,1

70,5

1 666

56,5

69,7

1 667

56,2

69,3

1 668

56,5

70,9

1 669

56,4

70,8

1 670

56,3

71,1

1 671

56,4

71,0

1 672

56,7

68,6

1 673

56,8

68,6

1 674

56,6

68,0

1 675

56,8

65,1

1 676

56,9

60,9

1 677

57,1

57,4

1 678

57,1

54,3

1 679

57,0

48,6

1 680

57,4

44,1

1 681

57,4

40,2

1 682

57,6

36,9

1 683

57,5

34,2

1 684

57,4

31,1

1 685

57,5

25,9

1 686

57,5

20,7

1 687

57,6

16,4

1 688

57,6

12,4

1 689

57,6

8,9

1 690

57,5

8,0

1 691

57,5

5,8

1 692

57,3

5,8

1 693

57,6

5,5

1 694

57,3

4,5

1 695

57,2

3,2

1 696

57,2

3,1

1 697

57,3

4,9

1 698

57,3

4,2

1 699

56,9

5,5

1 700

57,1

5,1

1 701

57,0

5,2

1 702

56,9

5,5

1 703

56,6

5,4

1 704

57,1

6,1

1 705

56,7

5,7

1 706

56,8

5,8

1 707

57,0

6,1

1 708

56,7

5,9

1 709

57,0

6,6

1 710

56,9

6,4

1 711

56,7

6,7

1 712

56,9

6,9

1 713

56,8

5,6

1 714

56,6

5,1

1 715

56,6

6,5

1 716

56,5

10,0

1 717

56,6

12,4

1 718

56,5

14,5

1 719

56,6

16,3

1 720

56,3

18,1

1 721

56,6

20,7

1 722

56,1

22,6

1 723

56,3

25,8

1 724

56,4

27,7

1 725

56,0

29,7

1 726

56,1

32,6

1 727

55,9

34,9

1 728

55,9

36,4

1 729

56,0

39,2

1 730

55,9

41,4

1 731

55,5

44,2

1 732

55,9

46,4

1 733

55,8

48,3

1 734

55,6

49,1

1 735

55,8

49,3

1 736

55,9

47,7

1 737

55,9

47,4

1 738

55,8

46,9

1 739

56,1

46,8

1 740

56,1

45,8

1 741

56,2

46,0

1 742

56,3

45,9

1 743

56,3

45,9

1 744

56,2

44,6

1 745

56,2

46,0

1 746

56,4

46,2

1 747

55,8

m

1 748

55,5

m

1 749

55,0

m

1 750

54,1

m

1 751

54,0

m

1 752

53,3

m

1 753

52,6

m

1 754

51,8

m

1 755

50,7

m

1 756

49,9

m

1 757

49,1

m

1 758

47,7

m

1 759

46,8

m

1 760

45,7

m

1 761

44,8

m

1 762

43,9

m

1 763

42,9

m

1 764

41,5

m

1 765

39,5

m

1 766

36,7

m

1 767

33,8

m

1 768

31,0

m

1 769

40,0

0,0

1 770

49,1

m

1 771

46,2

m

1 772

43,1

m

1 773

39,9

m

1 774

36,6

m

1 775

33,6

m

1 776

30,5

m

1 777

42,8

0,0

1 778

55,2

m

1 779

49,9

m

1 780

44,0

m

1 781

37,6

m

1 782

47,2

0,0

1 783

56,8

m

1 784

47,5

m

1 785

42,9

m

1 786

31,6

m

1 787

25,8

m

1 788

19,9

m

1 789

14,0

m

1 790

8,1

m

1 791

2,2

m

1 792

0,0

0,0

1 793

0,0

0,0

1 794

0,0

0,0

1 795

0,0

0,0

1 796

0,0

0,0

1 797

0,0

0,0

1 798

0,0

0,0

1 799

0,0

0,0

1 800

0,0

0,0

m = točka delovanja motorja

---

Priloga 4 - Dodatek 2

Merilna oprema

A.2.1

Ta dodatek vsebuje osnovne zahteve in splošne opise sistemov vzorčenja in analize za merjenje plinastih emisij in emisij delcev. Ker je mogoče z različnimi konfiguracijami doseči enakovredne rezultate, se ne zahteva dosledna skladnost s slikami iz tega dodatka. Za pridobivanje dodatnih informacij in usklajevanje funkcij komponentnih sistemov se lahko uporabijo sestavni deli, kot so instrumenti, ventili, elektromagneti, črpalke, naprave za pretok in stikala. Sestavni deli, ki niso potrebni za vzdrževanje točnosti nekaterih sistemov, se lahko izločijo, če njihova izločitev temelji na dobri inženirski presoji.

A.2.1.1

Analizni sistem

A.2.1.2

Analizni sistem za določanje emisij v nerazredčenih (slika 9) ali razredčenih (slika 10) izpušnih plinih je opisan na podlagi uporabe:

| (a) | analizatorja HFID ali FID za merjenje ogljikovodikov; |
| --- | --- |

(a)

analizatorja HFID ali FID za merjenje ogljikovodikov;

| (b) | analizatorjev NDIR za merjenje ogljikovega monoksida in ogljikovega dioksida; |
| --- | --- |

(b)

analizatorjev NDIR za merjenje ogljikovega monoksida in ogljikovega dioksida;

| (c) | analizatorja HCLD ali CLD za merjenje dušikovih oksidov. |
| --- | --- |

(c)

analizatorja HCLD ali CLD za merjenje dušikovih oksidov.

Za vse sestavine naj se vzame vzorec z eno sondo za vzorčenje in se notranje razdeli na različne analizatorje. Neobvezno se lahko uporabita dve sondi za vzorčenje, nameščeni blizu skupaj. Paziti je treba, da na nobeni točki analiznega sistema ne pride do neželene kondenzacije sestavin izpušnih plinov (vključno z vodo in žveplovo kislino).

Slika 9

Slika 9

Shematski diagram poteka v sistemu za analizo nerazredčenih izpušnih plinov CO, CO2, NOx, HC

Shematski diagram poteka v sistemu za analizo nerazredčenih izpušnih plinov CO, CO2

x

Image 135

Slika 10

Slika 10

Shematski diagram poteka v sistemu za analizo razredčenih izpušnih plinov CO, CO2, NOx, HC

Shematski diagram poteka v sistemu za analizo razredčenih izpušnih plinov CO, CO2

x

Image 136

| A.2.1.3 | Sestavni deli slik 9 in 10


  EP | Izpušna cev |
| --- | --- | --- |
| SP1 | Sonda za vzorčenje nerazredčenih izpušnih plinov (samo slika 9) |

A.2.1.3

Sestavni deli slik 9 in 10

EP

Izpušna cev

SP1

Sonda za vzorčenje nerazredčenih izpušnih plinov (samo slika 9)

Priporoča se statična sonda iz nerjavnega jekla z več luknjami, ki je na koncu zaprta. Notranji premer ne sme biti večji od notranjega premera cevi za prenos vzorcev. Debelina sten sonde ne sme biti večja od 1 mm. V sondi morajo biti najmanj 3 luknje v 3 različnih radialnih ravninah, ki so take velikosti, da vzorčijo približno enak pretok. Sonda naj sega najmanj 80 % prečno v izpušno cev. Uporabita se lahko ena ali dve sondi za vzorčenje.

| SP2 | Sonda za vzorčenje razredčenih izpušnih plinov HC (samo slika 10) |
| --- | --- |

SP2

Sonda za vzorčenje razredčenih izpušnih plinov HC (samo slika 10)

Sonda mora:

| (a) | tvoriti prvih 254 mm do 762 mm ogrevane cevi za vzorčenje HSL1; |
| --- | --- |

(a)

tvoriti prvih 254 mm do 762 mm ogrevane cevi za vzorčenje HSL1;

| (b) | imeti notranji premer najmanj 5 mm; |
| --- | --- |

(b)

imeti notranji premer najmanj 5 mm;

| (c) | biti nameščena v tunelu za redčenje DT (slika 15) na točki, kjer so redčilo in izpušni plini dobro premešani (tj. približno 10 premerov tunela v smeri toka od točke, kjer izpušni plini vstopajo v tunel za redčenje); |
| --- | --- |

(c)

biti nameščena v tunelu za redčenje DT (slika 15) na točki, kjer so redčilo in izpušni plini dobro premešani (tj. približno 10 premerov tunela v smeri toka od točke, kjer izpušni plini vstopajo v tunel za redčenje);

| (d) | biti dovolj (radialno) oddaljena od ostalih sond in od stene tunela, da nanjo ne morejo vplivati nikakršni valovi ali vrtinci; |
| --- | --- |

(d)

biti dovolj (radialno) oddaljena od ostalih sond in od stene tunela, da nanjo ne morejo vplivati nikakršni valovi ali vrtinci;

| (e) | biti ogrevana, tako da se temperatura plinskega toka na izstopu iz sonde poveča na 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) ali, za motorje s prisilnim vžigom, na 385 K ± 10 K (112 °C ± 10 °C); |
| --- | --- |

(e)

biti ogrevana, tako da se temperatura plinskega toka na izstopu iz sonde poveča na 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) ali, za motorje s prisilnim vžigom, na 385 K ± 10 K (112 °C ± 10 °C);

| (f) | biti neogrevana v primeru meritve FID (pri nizkih temperaturah). |
| --- | --- |

(f)

biti neogrevana v primeru meritve FID (pri nizkih temperaturah).

| SP3 | Sonda za vzorčenje razredčenih izpušnih plinov CO, CO2, NOx (samo slika 10) |
| --- | --- |

SP3

Sonda za vzorčenje razredčenih izpušnih plinov CO, CO2, NOx (samo slika 10)

2

x

Sonda mora:

| (a) | biti v isti ravnini kot SP2; |
| --- | --- |

(a)

biti v isti ravnini kot SP2;

| (b) | biti dovolj (radialno) oddaljena od ostalih sond in od stene tunela, da nanjo ne morejo vplivati nikakršni valovi ali vrtinci; |
| --- | --- |

(b)

biti dovolj (radialno) oddaljena od ostalih sond in od stene tunela, da nanjo ne morejo vplivati nikakršni valovi ali vrtinci;

| (c) | biti po vsej dolžini izolirana in ogrevana najmanj na temperaturo 328 K (55 °C), da ne pride do kondenzacije vode. |
| --- | --- |

(c)

biti po vsej dolžini izolirana in ogrevana najmanj na temperaturo 328 K (55 °C), da ne pride do kondenzacije vode.

| HF1 | Ogrevani predfilter (neobvezno) |
| --- | --- |

HF1

Ogrevani predfilter (neobvezno)

Temperatura mora biti enaka kot pri HSL1.

| HF2 | Ogrevani filter |
| --- | --- |

HF2

Ogrevani filter

Filter izloča vse trdne delce iz vzorca plinov pred analizatorjem. Temperatura mora biti enaka kot pri HSL1. Filter je treba (če je primerno) zamenjati.

| HSL1 | Ogrevana cev za prenos vzorcev |
| --- | --- |

HSL1

Ogrevana cev za prenos vzorcev

Cev za vzorčenje se uporablja za prenos vzorca plina od ene same sonde do točk delitve in analizatorja HC.

Cev za prenos vzorcev mora:

| (a) | imeti notranji premer najmanj 4 mm in največ 13,5 mm; |
| --- | --- |

(a)

imeti notranji premer najmanj 4 mm in največ 13,5 mm;

| (b) | biti iz nerjavnega jekla ali iz PTFE; |
| --- | --- |

(b)

biti iz nerjavnega jekla ali iz PTFE;

| (c) | vzdrževati temperaturo sten 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C), izmerjeno na vsakem, ločeno krmiljenem ogrevanem odseku, če je temperatura izpušnih plinov na sondi za vzorčenje enaka ali manjša od 463 K (190 °C); |
| --- | --- |

(c)

vzdrževati temperaturo sten 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C), izmerjeno na vsakem, ločeno krmiljenem ogrevanem odseku, če je temperatura izpušnih plinov na sondi za vzorčenje enaka ali manjša od 463 K (190 °C);

| (d) | vzdrževati temperaturo sten nad 453 K (180 °C), če je temperatura izpušnih plinov na sondi za vzorčenje nad 463 K (190 °C); |
| --- | --- |

(d)

vzdrževati temperaturo sten nad 453 K (180 °C), če je temperatura izpušnih plinov na sondi za vzorčenje nad 463 K (190 °C);

| (e) | ohranjati temperaturo plinov 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) tik pred ogrevanim filtrom HF2 in HFID. |
| --- | --- |

(e)

ohranjati temperaturo plinov 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) tik pred ogrevanim filtrom HF2 in HFID.

| HSL2 | Ogrevana cev za prenos vzorcev NOx |
| --- | --- |

HSL2

Ogrevana cev za prenos vzorcev NOx

x

Cev za prenos vzorcev mora:

| (a) | ohranjati temperaturo sten med 328 K in 473 K (55 °C in 200 °C) do pretvornika za suho merjenje in do analizatorja za vlažno merjenje; |
| --- | --- |

(a)

ohranjati temperaturo sten med 328 K in 473 K (55 °C in 200 °C) do pretvornika za suho merjenje in do analizatorja za vlažno merjenje;

| (b) | biti iz nerjavnega jekla ali iz PTFE. |
| --- | --- |

(b)

biti iz nerjavnega jekla ali iz PTFE.

| HP | Ogrevana črpalka za vzorčenje |
| --- | --- |

HP

Ogrevana črpalka za vzorčenje

Črpalka se ogreje na temperaturo HSL.

| SL | Cev za vzorčenje CO in CO2 |
| --- | --- |

SL

Cev za vzorčenje CO in CO2

2

Cev mora biti iz PTFE ali iz nerjavnega jekla. Lahko je ogrevana ali neogrevana.

| HC | Analizator HFID |
| --- | --- |

HC

Analizator HFID

Ogrevani plamensko-ionizacijski detektor (HFID) ali plamensko-ionizacijski detektor (FID) za merjenje ogljikovodikov. Temperaturo HFID je treba ohranjati v območju od 453 K do 473 K (180 °C do 200 °C).

| CO, CO2 | Analizator NDIR |
| --- | --- |

CO, CO2

2

Analizator NDIR

Analizatorji NDIR za merjenje ogljikovega monoksida in ogljikovega dioksida po nedisperzni infrardeči spektroskopski metodi (neobvezno za določanje razmerja redčenja pri merjenju PT).

| NOx | Analizator CLD ali analizator NDUV |
| --- | --- |

NOx

x

Analizator CLD ali analizator NDUV

Analizator CLD, HCLD ali NDUV za merjenje dušikovih oksidov. Če se uporabi HCLD, se ohranja v temperaturnem območju od 328 K do 473 K (od 55 °C do 200 °C).

| B | Sušilnik vzorca (neobvezno za merjenje NO) |
| --- | --- |

B

Sušilnik vzorca (neobvezno za merjenje NO)

Za hlajenje in kondenziranje vode iz vzorca izpušnih plinov. Ni obvezen, če analizator nima motenj zaradi vodne pare, kot je določeno v odstavku 9.3.9.2.2 te priloge. Če se voda odstranjuje s kondenzacijo, je treba spremljati temperaturo ali rosišče vzorčnega plina v lovilcu vode ali v smeri toka. Temperatura ali rosišče vzorčnega plina ne sme preseči 280 K (7 °C). Za odstranjevanje vode iz vzorca ni dovoljeno uporabljati kemičnih sušilnih sredstev.

| BK | Vreča za vzorce ozadja (neobvezno; samo slika 10) |
| --- | --- |

BK

Vreča za vzorce ozadja (neobvezno; samo slika 10)

Za merjenje koncentracij ozadja.

| BG | Vreča za vzorce (neobvezno; samo slika 10) |
| --- | --- |

BG

Vreča za vzorce (neobvezno; samo slika 10)

Za merjenje koncentracij vzorcev.

| A.2.1.4. | Metoda z izločevalnikom nemetanov (NMC)
  Izločevalnik oksidira vse ogljikovodike razen CH4 v CO2 in H2O, tako da HFID ob prehodu vzorca skozi NMC zazna le CH4. Poleg običajne kompozicije za vzorčenje HC (glej sliki 9 in 10) se namesti še ena kompozicija za vzorčenje HC, opremljena z izločevalnikom, kot je prikazano na sliki 11. To omogoča sočasno merjenje skupnih HC, CH4 in NMHC.
  Izločevalnik se pred preizkusom pri 600 K (327 °C) ali več okarakterizira glede na njegov katalitični učinek na CH4 in C2H6 pri vrednostih H2O, ki so reprezentančne za razmere izpušnega toka. Znana morata biti rosišče in raven O2 vzorčenega izpušnega toka. Določi se relativni odziv FID na CH4 in C2H6 v skladu z odstavkom 9.3.8 te priloge. |
| --- | --- |

A.2.1.4.

Metoda z izločevalnikom nemetanov (NMC)

Izločevalnik oksidira vse ogljikovodike razen CH4 v CO2 in H2O, tako da HFID ob prehodu vzorca skozi NMC zazna le CH4. Poleg običajne kompozicije za vzorčenje HC (glej sliki 9 in 10) se namesti še ena kompozicija za vzorčenje HC, opremljena z izločevalnikom, kot je prikazano na sliki 11. To omogoča sočasno merjenje skupnih HC, CH4 in NMHC.

4

2

2

4

4

Izločevalnik se pred preizkusom pri 600 K (327 °C) ali več okarakterizira glede na njegov katalitični učinek na CH4 in C2H6 pri vrednostih H2O, ki so reprezentančne za razmere izpušnega toka. Znana morata biti rosišče in raven O2 vzorčenega izpušnega toka. Določi se relativni odziv FID na CH4 in C2H6 v skladu z odstavkom 9.3.8 te priloge.

4

2

6

2

2

4

2

6

Slika 11

Slika 11

Shematski diagram poteka analize metana z NMC

Shematski diagram poteka analize metana z NMC

Image 137

| A.2.1.5 | Sestavni deli slike 11


  NMC | Izločevalnik nemetanov |
| --- | --- | --- |

A.2.1.5

Sestavni deli slike 11

NMC

Izločevalnik nemetanov

Za oksidacijo vseh ogljikovodikov razen metana.

HC

Ogrevani plamensko-ionizacijski detektor (HFID) ali plamensko-ionizacijski detektor (FID) za merjenje koncentracije HC in CH4. Temperaturo HFID je treba ohranjati v območju od 453 K do 473 K (180 °C do 200 °C).

4

| V1 | Preklopni ventil |
| --- | --- |

V1

Preklopni ventil

Za izbiranje ničelnega plina in kalibrirnega plina.

| R | Regulator tlaka |
| --- | --- |

R

Regulator tlaka

Za krmiljenje tlaka v cevi za prenos vzorcev ter pretoka do HFID.

| A.2.2 | Sistem za redčenje in vzorčenje delcev |
| --- | --- |

A.2.2

Sistem za redčenje in vzorčenje delcev

| A.2.2.1 | Opis sistema z delnim tokom
  Podan je opis sistema redčenja, ki temelji na redčenju dela izpušnega toka. Delitev izpušnega toka in proces redčenja, ki sledi, je mogoče izvesti z različnimi tipi sistemov redčenja. Za zbiranje delcev, ki sledi, se v sistem za vzorčenje delcev pošljejo celotni razredčeni izpušni plini ali le del razredčenih izpušnih plinov. Prvo metodo imenujemo celotno vzorčenje, drugo pa delno vzorčenje. Izračun razmerja redčenja je odvisen od tipa uporabljenega sistema.
  Pri sistemu za celotno vzorčenje, kot je prikazan na sliki 12, se nerazredčeni izpušni plini prenašajo iz izpušne cevi (EP) skozi sondo za vzorčenje (SP) in cev za prenos vzorca (TT) v tunel za redčenje (DT). Skupni pretok skozi tunel se naravna s krmilnikom pretoka FC2 in s črpalko za vzorčenje (P) sistema za vzorčenje delcev (glej sliko 16). Pretok zraka za redčenje se krmili s krmilnikom pretoka FC1, ki lahko kot ukazne signale za želeno razcepitev izpušnih plinov uporablja qm

  ew ali qm

  aw in qm

  f. Pretok vzorca v DT je razlika med skupnim pretokom in pretokom zraka za redčenje. Stopnja pretoka zraka za redčenje se meri z napravo za merjenje pretoka FM1, stopnja skupnega pretoka pa z napravo za merjenje pretoka FM3 sistema za vzorčenje delcev (glej sliko 16). Razmerje redčenja se izračuna iz teh dveh pretokov. |
| --- | --- |

A.2.2.1

Opis sistema z delnim tokom

Podan je opis sistema redčenja, ki temelji na redčenju dela izpušnega toka. Delitev izpušnega toka in proces redčenja, ki sledi, je mogoče izvesti z različnimi tipi sistemov redčenja. Za zbiranje delcev, ki sledi, se v sistem za vzorčenje delcev pošljejo celotni razredčeni izpušni plini ali le del razredčenih izpušnih plinov. Prvo metodo imenujemo celotno vzorčenje, drugo pa delno vzorčenje. Izračun razmerja redčenja je odvisen od tipa uporabljenega sistema.

Pri sistemu za celotno vzorčenje, kot je prikazan na sliki 12, se nerazredčeni izpušni plini prenašajo iz izpušne cevi (EP) skozi sondo za vzorčenje (SP) in cev za prenos vzorca (TT) v tunel za redčenje (DT). Skupni pretok skozi tunel se naravna s krmilnikom pretoka FC2 in s črpalko za vzorčenje (P) sistema za vzorčenje delcev (glej sliko 16). Pretok zraka za redčenje se krmili s krmilnikom pretoka FC1, ki lahko kot ukazne signale za želeno razcepitev izpušnih plinov uporablja qm

  ew ali qm

  aw in qm

  f. Pretok vzorca v DT je razlika med skupnim pretokom in pretokom zraka za redčenje. Stopnja pretoka zraka za redčenje se meri z napravo za merjenje pretoka FM1, stopnja skupnega pretoka pa z napravo za merjenje pretoka FM3 sistema za vzorčenje delcev (glej sliko 16). Razmerje redčenja se izračuna iz teh dveh pretokov.

qm

ew

qm

aw

qm

f

Slika 12

Slika 12

Shema sistema redčenja z delnim tokom (celotno vzorčenje)

Shema sistema redčenja z delnim tokom (celotno vzorčenje)

Image 138

Pri sistemu za delno vzorčenje, kot je prikazan na sliki 13, se nerazredčeni izpušni plini prenašajo iz izpušne cevi EP skozi sondo za vzorčenje SP in cev za prenos vzorca TT v tunel za redčenje DT. Skupni pretok skozi tunel se naravna s krmilnikom pretoka FC1, ki je povezan s pretokom zraka za redčenje ali s tlačnim puhalom za skupni pretok skozi tunel. Krmilnik pretoka FC1 lahko kot ukazne signale za želeno razcepitev izpušnih plinov uporablja qm

  ew ali qm

  aw in qm

  f. Pretok vzorca v DT je razlika med skupnim pretokom in pretokom zraka za redčenje. Stopnja pretoka zraka za redčenje se meri z napravo za merjenje pretoka FM1, skupni pretok pa z napravo za merjenje pretoka FM2. Razmerje redčenja se izračuna iz teh dveh pretokov. Iz DT se s sistemom za vzorčenje delcev odvzame vzorec delcev (glej sliko 16).

qm

ew

qm

aw

qm

f

Slika 13

Slika 13

Shema sistema redčenja z delnim tokom (delno vzorčenje)

Shema sistema redčenja z delnim tokom (delno vzorčenje)

Image 139

| A.2.2.2 | Sestavni deli slik 12 in 13


  EP | Izpušna cev |
| --- | --- | --- |

A.2.2.2

Sestavni deli slik 12 in 13

EP

Izpušna cev

Izpušna cev je lahko izolirana. Za zmanjšanje toplotne vztrajnosti izpušne cevi se priporoča razmerje debelina/premer 0,015 ali manj. Uporaba prožnih odsekov naj bo omejena na razmerje dolžina/premer 12 ali manj. Krivin naj bo čim manj, da se čim bolj zmanjša odlaganje zaradi vztrajnosti. Če sistem vključuje glušnik preizkusne naprave, je lahko izoliran tudi glušnik. Priporoča se ravna cev 6 premerov cevi v smeri proti toku in tri premere cevi v smeri toka od konice sonde.

| SP | Sonda za vzorčenje |
| --- | --- |

SP

Sonda za vzorčenje

Tip sonde mora biti nekaj od naslednjega:

| (a) | odprta cev na središčni črti izpušne cevi, ki gleda v smeri proti toku; |
| --- | --- |

(a)

odprta cev na središčni črti izpušne cevi, ki gleda v smeri proti toku;

| (b) | odprta cev na središčni črti izpušne cevi, ki gleda v smeri toka; |
| --- | --- |

(b)

odprta cev na središčni črti izpušne cevi, ki gleda v smeri toka;

| (c) | sonda z več luknjami, kot je opisano pod SP v odstavku A.2.1.3 |
| --- | --- |

(c)

sonda z več luknjami, kot je opisano pod SP v odstavku A.2.1.3

| (d) | pokrita sonda na središčni črti izpušne cevi, ki gleda v smeri proti toku, kot je prikazano na sliki 14. |
| --- | --- |

(d)

pokrita sonda na središčni črti izpušne cevi, ki gleda v smeri proti toku, kot je prikazano na sliki 14.

Notranji premer konice sonde mora biti najmanj 4 mm. Najmanjše razmerje med premerom izpušne cevi in sonde mora biti 4.

Če se uporablja sonda tipa (a), se tik pred posodo za filter namesti inercijski predklasifikator (ciklon ali impaktor) s 50 % ločevanjem med 2,5 μm in 10 μm.

Slika 14

Slika 14

Shema pokrite sonde

Shema pokrite sonde

Image 140

| TT | Izpušna cev za prenos vzorca |
| --- | --- |

TT

Izpušna cev za prenos vzorca

Cev za prenos vzorca mora biti čim krajša, vendar:

| (a) | ne daljša od 0,26 m v dolžino, če je izoliranih 80 % skupne dolžine, izmerjene med koncem sonde in fazo redčenja
  ali |
| --- | --- |

(a)

ne daljša od 0,26 m v dolžino, če je izoliranih 80 % skupne dolžine, izmerjene med koncem sonde in fazo redčenja

ali

| (b) | ne daljša od 1 m v dolžino, če je 90 % skupne dolžine, izmerjene med koncem sonde in fazo redčenja, segretih nad 150 °C. |
| --- | --- |

(b)

ne daljša od 1 m v dolžino, če je 90 % skupne dolžine, izmerjene med koncem sonde in fazo redčenja, segretih nad 150 °C.

Imeti mora enak ali večji premer, kot je premer sonde, vendar ne večjega od 25 mm in mora izstopati na središčni črti tunela za redčenje in gledati v smeri toka.

V primeru točke (a) zgoraj mora biti izolirana z materialom, ki ima največjo toplotno prevodnost 0,05 W/mK, radialna debelina izolacije pa mora ustrezati premeru sonde.

| FC1 | Krmilnik pretoka |
| --- | --- |

FC1

Krmilnik pretoka

Krmilnik pretoka se uporablja za krmiljenje pretoka zraka za redčenje skozi tlačno puhalo PB in/ali sesalno puhalo SB. Lahko je povezan s signali tipala pretoka izpušnih plinov iz odstavka 8.4.1 te priloge. Krmilnik pretoka je lahko nameščen višje ali nižje od ustreznega puhala. Kadar se uporablja zrak pod tlakom, FC1 neposredno krmili pretok zraka.

| FM1 | Naprava za merjenje pretoka |
| --- | --- |

FM1

Naprava za merjenje pretoka

Plinomer ali druga merila pretoka za redčenje. FM1 ni obvezen, če je tlačno puhalo PB kalibrirano za merjenje pretoka.

| DAF | Filter redčila |
| --- | --- |

DAF

Filter redčila

Redčilo (zunanji zrak, sintetični zrak ali dušik) se filtrira z visoko učinkovitim filtrom (HEPA), katerega začetna najmanjša zbiralna učinkovitost je 99,97-odstotna v skladu s standardom EN 1822-1 (filter razreda H14 ali boljši), ASTM F 1471-93 ali enakovrednim standardom.

| FM2 | Naprava za merjenje pretoka (delno vzorčenje, samo slika 13) |
| --- | --- |

FM2

Naprava za merjenje pretoka (delno vzorčenje, samo slika 13)

Plinomer ali drugi merilni instrumenti pretoka za merjenje razredčenih izpušnih plinov. FM2 ni obvezen, če je tlačno puhalo SB kalibrirano za merjenje pretoka.

| PB | Tlačno puhalo (delno vzorčenje, samo slika 13) |
| --- | --- |

PB

Tlačno puhalo (delno vzorčenje, samo slika 13)

Za krmiljenje stopnje pretoka zraka za redčenje se na krmilnik pretoka FC1 ali FC2 lahko priključi tlačno puhalo PB. PB ni potreben, če se uporablja dušilna loputa. Če je PB kalibriran, se lahko uporablja za merjenje pretoka za redčenje.

| SB | Sesalno puhalo (delno vzorčenje, samo slika 13) |
| --- | --- |

SB

Sesalno puhalo (delno vzorčenje, samo slika 13)

Če je SB kalibriran, se lahko uporablja za merjenje pretoka razredčenih izpušnih plinov.

| DT | Tunel za redčenje (delni pretok) |
| --- | --- |

DT

Tunel za redčenje (delni pretok)

Za tunel za redčenje velja, da:

| (a) | mora biti pri sistemih za delno vzorčenje dovolj dolg, da se izpušni plini in redčilo v vrtinčastem toku popolnoma premešajo (Reynoldsovo število Re je večje od 4 000, pri čemer temelji na notranjem premeru tunela za redčenje); pri sistemih za celotno vzorčenje ni treba, da se izpušni plini in redčilo popolnoma premešajo; |
| --- | --- |

(a)

mora biti pri sistemih za delno vzorčenje dovolj dolg, da se izpušni plini in redčilo v vrtinčastem toku popolnoma premešajo (Reynoldsovo število Re je večje od 4 000, pri čemer temelji na notranjem premeru tunela za redčenje); pri sistemih za celotno vzorčenje ni treba, da se izpušni plini in redčilo popolnoma premešajo;

| (b) | mora biti izdelan iz nerjavnega jekla; |
| --- | --- |

(b)

mora biti izdelan iz nerjavnega jekla;

| (c) | se lahko ogreje na temperaturo sten največ 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

(c)

se lahko ogreje na temperaturo sten največ 325 K (52 °C);

| (d) | je lahko izoliran. |
| --- | --- |

(d)

je lahko izoliran.

PSP
  Sonda za vzorčenje delcev (delno vzorčenje, samo slika 13)

PSP

Sonda za vzorčenje delcev je vodilni del cevi za prenos delcev PTT (glej odstavek A.2.2.6) in

| (a) | mora biti usmerjena proti toku in nameščena na točki, kjer so redčilo in izpušni plini dobro premešani, tj. na središčni črti tunela za redčenje DT, približno 10 premerov tunela v smeri toka od točke, kjer izpušni plini vstopajo v tunel za redčenje; |
| --- | --- |

(a)

mora biti usmerjena proti toku in nameščena na točki, kjer so redčilo in izpušni plini dobro premešani, tj. na središčni črti tunela za redčenje DT, približno 10 premerov tunela v smeri toka od točke, kjer izpušni plini vstopajo v tunel za redčenje;

| (b) | mora imeti notranji premer najmanj 8 mm; |
| --- | --- |

(b)

mora imeti notranji premer najmanj 8 mm;

| (c) | se sme z neposrednim ogrevanjem ali s predogrevanjem redčila ogreti na temperaturo sten največ 325 K (52 °C), če temperatura redčila pred uvajanjem izpušnih plinov v tunel za redčenje ne presega 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

(c)

se sme z neposrednim ogrevanjem ali s predogrevanjem redčila ogreti na temperaturo sten največ 325 K (52 °C), če temperatura redčila pred uvajanjem izpušnih plinov v tunel za redčenje ne presega 325 K (52 °C);

| (d) | je lahko izolirana. |
| --- | --- |

(d)

je lahko izolirana.

| A.2.2.3 | Opis sistema redčenja s celotnim tokom
  Opisan je sistem redčenja, ki temelji na redčenju celotnih nerazredčenih izpušnih plinov v tunelu za redčenje DT po konceptu CVS (vzorčenje s konstantno prostornino) in je prikazan na sliki 15.
  Stopnja pretoka razredčenih izpušnih plinov se izmeri s črpalko s prisilnim pretokom za natančno odvzemanje vzorcev (PDP), z Venturijevo cevjo s kritičnim pretokom (CFV) ali z Venturijevo cevjo s podzvočnim pretokom (SSV). Za sorazmerno vzorčenje delcev in za določanje pretoka se lahko uporabi toplotni izmenjevalnik (HE) ali elektronska kompenzacija pretoka (EFC). Ker določanje mase delcev temelji na skupnem pretoku razredčenih izpušnih plinov, razmerja redčenja ni treba izračunavati.
  Za zbiranje delcev, ki sledi, se v sistem za vzorčenje delcev z dvojnim redčenjem (glej sliko 17) pošlje vzorec razredčenih izpušnih plinov. Čeprav je dvojni sistem redčenja delno sistem redčenja, je opisan kot sprememba sistema za vzorčenje delcev, saj ima s tipičnim sistemom za vzorčenje delcev skupno večino delov. |
| --- | --- |

A.2.2.3

Opis sistema redčenja s celotnim tokom

Opisan je sistem redčenja, ki temelji na redčenju celotnih nerazredčenih izpušnih plinov v tunelu za redčenje DT po konceptu CVS (vzorčenje s konstantno prostornino) in je prikazan na sliki 15.

Stopnja pretoka razredčenih izpušnih plinov se izmeri s črpalko s prisilnim pretokom za natančno odvzemanje vzorcev (PDP), z Venturijevo cevjo s kritičnim pretokom (CFV) ali z Venturijevo cevjo s podzvočnim pretokom (SSV). Za sorazmerno vzorčenje delcev in za določanje pretoka se lahko uporabi toplotni izmenjevalnik (HE) ali elektronska kompenzacija pretoka (EFC). Ker določanje mase delcev temelji na skupnem pretoku razredčenih izpušnih plinov, razmerja redčenja ni treba izračunavati.

Za zbiranje delcev, ki sledi, se v sistem za vzorčenje delcev z dvojnim redčenjem (glej sliko 17) pošlje vzorec razredčenih izpušnih plinov. Čeprav je dvojni sistem redčenja delno sistem redčenja, je opisan kot sprememba sistema za vzorčenje delcev, saj ima s tipičnim sistemom za vzorčenje delcev skupno večino delov.

Slika 15

Slika 15

Shema sistema redčenja s celotnim tokom (CVS)

Shema sistema redčenja s celotnim tokom (CVS)

Image 141

| A.2.2.4 | Sestavni deli slike 15


  EP | Izpušna cev |
| --- | --- | --- |

A.2.2.4

Sestavni deli slike 15

EP

Izpušna cev

Dolžina izpušne cevi od izhoda izpušnega kolektorja motorja, izstopa iz turbopuhala ali od naprave za naknadno obdelavo izpušnih plinov do tunela za redčenje ne sme biti večja od 10 m. Če je sistem daljši od 4 m, je treba izolirati vse cevi, daljše od 4 m, razen merilnika dima izpušnih plinov, če je vgrajen v izpušni sistem. Radialna debelina izolacije mora biti najmanj 25 mm. Toplotna prevodnost izolacijskega materiala, izmerjena pri 673 K, ne sme biti večja od 0,1 W/mK. Za zmanjšanje toplotne vztrajnosti izpušne cevi se priporoča razmerje debelina/premer 0,015 ali manj. Uporaba prožnih odsekov naj bo omejena na razmerje dolžina/premer 12 ali manj.

| PDP | Volumetrična črpalka |
| --- | --- |

PDP

Volumetrična črpalka

PDP meri skupni pretok razredčenih izpušnih plinov iz števila obratov črpalke in njene gibne prostornine. PDP ali sistem za polnjenje redčila ne sme umetno zniževati protitlaka v izpušnem sistemu. Statični protitlak izpušnih plinov, izmerjen, ko sistem PDP deluje, mora ostati v območju ±1,5 kPa statičnega tlaka, izmerjenega pri enakem številu vrtljajev in obremenitvi motorja, če PDP ni priključena. Temperatura mešanice plinov tik pred PDP mora biti v območju ±6 K povprečne delovne temperature, izmerjene med preizkusom, kadar se ne uporablja kompenzacija pretoka (EFC). Kompenzacija pretoka je dovoljena le, če temperatura na vstopu v PDP ne presega 323 K (50 °C).

| CPV: | Venturijeva cev s kritičnim pretokom |
| --- | --- |

CPV:

Venturijeva cev s kritičnim pretokom

CPV meri skupni pretok razredčenih izpušnih plinov pri pretoku pod pogoji nasičenja (pri kritičnem pretoku). Statični protitlak izpušnih plinov, izmerjen, ko sistem CPV deluje, mora ostati v območju ±1,5 kPa statičnega tlaka, izmerjenega pri enakem številu vrtljajev in obremenitvi motorja, če CPV ni priključena. Temperatura mešanice plinov tik pred CFV mora biti v območju ±11 K povprečne delovne temperature, izmerjene med preizkusom, kadar se ne uporablja kompenzacija pretoka (EFC).

| SSV | Venturijeva cev s podzvočnim pretokom |
| --- | --- |

SSV

Venturijeva cev s podzvočnim pretokom

SSV meri skupni pretok razredčenih izpušnih plinov z uporabo funkcije pretoka plina v Venturijevi cevi s podzvočnim pretokom v odvisnosti od tlaka in temperature na vstopu ter padca tlaka med vstopom v Venturijevo cev in grlom. Statični protitlak izpušnih plinov, izmerjen, ko sistem SSV deluje, mora ostati v območju ±1,5 kPa statičnega tlaka, izmerjenega pri enakem številu vrtljajev in obremenitvi motorja, če SSV ni priključena. Temperatura mešanice plinov tik pred SSV mora biti v območju ±11 K povprečne delovne temperature, izmerjene med preizkusom, kadar se ne uporablja kompenzacija pretoka (EFC).

| HE | Toplotni izmenjevalnik (neobvezno) |
| --- | --- |

HE

Toplotni izmenjevalnik (neobvezno)

Toplotni izmenjevalnik mora biti dovolj zmogljiv, da ohranja temperaturo v zgoraj predpisanih mejah. Če se uporablja EFC, toplotni izmenjevalnik ni potreben.

| EFC | Elektronska kompenzacija pretoka (neobvezno) |
| --- | --- |

EFC

Elektronska kompenzacija pretoka (neobvezno)

Če temperatura na vstopu v PDP, CFV ali SSV ni vedno v zgoraj navedenih mejah, je za neprekinjeno merjenje stopnje pretoka in krmiljenje sorazmernega vzorčenja v sistemu dvojnega redčenja potreben sistem za kompenzacijo pretoka. V ta namen se za ohranjanje sorazmernosti stopnje pretoka vzorca skozi filtre za delce v sistemu dvojnega redčenja (glej sliko 17) v območju ±2,5 % ustrezno uporabljajo signali neprekinjeno merjene stopnje pretoka.

| DT | Tunel za redčenje (celotni pretok) |
| --- | --- |

DT

Tunel za redčenje (celotni pretok)

Za tunel za redčenje velja, da:

| (a) | mora imeti dovolj majhen premer, da nastane vrtinčast tok (Reynoldsovo število Re je večje od 4 000, pri čemer temelji na notranjem premeru tunela za redčenje) in biti dovolj dolg, da se izpušni plini in redčilo popolnoma premešajo; |
| --- | --- |

(a)

mora imeti dovolj majhen premer, da nastane vrtinčast tok (Reynoldsovo število Re je večje od 4 000, pri čemer temelji na notranjem premeru tunela za redčenje) in biti dovolj dolg, da se izpušni plini in redčilo popolnoma premešajo;

| (b) | je lahko izoliran; |
| --- | --- |

(b)

je lahko izoliran;

| (c) | se lahko ogreje na temperaturo sten, ki zadostuje za preprečevanje vodne kondenzacije. |
| --- | --- |

(c)

se lahko ogreje na temperaturo sten, ki zadostuje za preprečevanje vodne kondenzacije.

Izpušni plini iz motorja morajo biti na točki vstopa v tunel za redčenje usmerjeni v smeri toka in temeljito premešani. Uporabi se lahko mešalna zaslonka.

V primeru sistema dvojnega redčenja se vzorec iz tunela za redčenje prenese v sekundarni tunel za redčenje, kjer se redči naprej, nato pa pošlje skozi filtre za vzorčenje (slika 17). Sekundarni sistem za redčenje mora zagotavljati dovolj sekundarnega redčila, da se tok dvojno razredčenih izpušnih plinov tik pred filtrom za delce ohranja pri temperaturi med 315 K (42 °C) in 325 K (52 °C).

| DAF: | Filter redčila |
| --- | --- |

DAF:

Filter redčila

Redčilo (zunanji zrak, sintetični zrak ali dušik) se filtrira z visoko učinkovitim filtrom (HEPA), katerega začetna najmanjša zbiralna učinkovitost je 99,97-odstotna v skladu s standardom EN 1822-1 (filter razreda H14 ali boljši), ASTM F 1471-93 ali enakovrednim standardom.

| PSP | Sonda za vzorčenje delcev |
| --- | --- |

PSP

Sonda za vzorčenje delcev

Sonda je vodilni del cevi za prenos delcev PTT in:

| (a) | mora biti usmerjena proti toku in nameščena na točki, kjer so redčilo in izpušni plini dobro premešani, tj. na središčni črti tunela za redčenje DT sistemov redčenja, približno 10 premerov tunela v smeri toka od točke, kjer izpušni plini vstopajo v tunel za redčenje; |
| --- | --- |

(a)

mora biti usmerjena proti toku in nameščena na točki, kjer so redčilo in izpušni plini dobro premešani, tj. na središčni črti tunela za redčenje DT sistemov redčenja, približno 10 premerov tunela v smeri toka od točke, kjer izpušni plini vstopajo v tunel za redčenje;

| (b) | mora imeti notranji premer najmanj 8 mm; |
| --- | --- |

(b)

mora imeti notranji premer najmanj 8 mm;

| (c) | se sme z neposrednim ogrevanjem ali s predogrevanjem redčila ogreti na temperaturo sten največ 325 K (52 °C), če temperatura zraka pred uvajanjem izpušnih plinov v tunel za redčenje ne presega 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

(c)

se sme z neposrednim ogrevanjem ali s predogrevanjem redčila ogreti na temperaturo sten največ 325 K (52 °C), če temperatura zraka pred uvajanjem izpušnih plinov v tunel za redčenje ne presega 325 K (52 °C);

| (d) | je lahko izolirana. |
| --- | --- |

(d)

je lahko izolirana.

| A.2.2.5 | Opis sistema za vzorčenje delcev
  Sistem za vzorčenje delcev je potreben za zbiranje delcev na filtru za delce in je prikazan na slikah 16 in 17. Pri redčenju z delnim tokom s celotnim vzorčenjem, ki sestoji iz pošiljanja celotnega vzorca razredčenih plinov skozi filtre, sistema za redčenje in vzorčenje običajno tvorita integralno enoto (glej sliko 12). Pri redčenju z delnim tokom z delnim vzorčenjem ali redčenju s celotnim tokom, ki sestoji iz pošiljanja le dela razredčenih izpušnih plinov skozi filtre, sistema za redčenje in vzorčenje običajno tvorita dve različni enoti.
  Pri sistemu redčenja z delnim tokom se iz tunela za redčenje DT skozi sondo za vzorčenje delcev PSP in cev za prenos delcev PTT s črpalko za vzorčenje P odvzame vzorec razredčenih izpušnih plinov, kot je prikazano na sliki 16. Vzorec se pošlje skozi posode za filter FH, ki vsebujejo filtre za vzorčenje delcev. Stopnja pretoka vzorca se krmili s krmilnikom pretoka FC2.
  Pri sistemu redčenja s celotnim tokom se uporabi sistem za vzorčenje delcev z dvojnim redčenjem, kot je prikazano na sliki 17. Iz tunela za redčenje DT se skozi sondo za vzorčenje delcev PSP in cev za prenos delcev PTT vzorec razredčenih izpušnih plinov prenese v sekundarni tunel za redčenje SDT, kjer se še enkrat razredči. Nato se vzorec pošlje skozi posode za filter FH, ki vsebujejo filtre za vzorčenje delcev. Stopnja pretoka zraka za redčenje je običajno konstantna, medtem ko se stopnja pretoka vzorca krmili s krmilnikom pretoka FC2. Če se uporablja elektronska kompenzacija pretoka EFC (glej sliko 15), se kot ukazni signal za FC2 uporabi pretok razredčenih izpušnih plinov. |
| --- | --- |

A.2.2.5

Opis sistema za vzorčenje delcev

Sistem za vzorčenje delcev je potreben za zbiranje delcev na filtru za delce in je prikazan na slikah 16 in 17. Pri redčenju z delnim tokom s celotnim vzorčenjem, ki sestoji iz pošiljanja celotnega vzorca razredčenih plinov skozi filtre, sistema za redčenje in vzorčenje običajno tvorita integralno enoto (glej sliko 12). Pri redčenju z delnim tokom z delnim vzorčenjem ali redčenju s celotnim tokom, ki sestoji iz pošiljanja le dela razredčenih izpušnih plinov skozi filtre, sistema za redčenje in vzorčenje običajno tvorita dve različni enoti.

Pri sistemu redčenja z delnim tokom se iz tunela za redčenje DT skozi sondo za vzorčenje delcev PSP in cev za prenos delcev PTT s črpalko za vzorčenje P odvzame vzorec razredčenih izpušnih plinov, kot je prikazano na sliki 16. Vzorec se pošlje skozi posode za filter FH, ki vsebujejo filtre za vzorčenje delcev. Stopnja pretoka vzorca se krmili s krmilnikom pretoka FC2.

Pri sistemu redčenja s celotnim tokom se uporabi sistem za vzorčenje delcev z dvojnim redčenjem, kot je prikazano na sliki 17. Iz tunela za redčenje DT se skozi sondo za vzorčenje delcev PSP in cev za prenos delcev PTT vzorec razredčenih izpušnih plinov prenese v sekundarni tunel za redčenje SDT, kjer se še enkrat razredči. Nato se vzorec pošlje skozi posode za filter FH, ki vsebujejo filtre za vzorčenje delcev. Stopnja pretoka zraka za redčenje je običajno konstantna, medtem ko se stopnja pretoka vzorca krmili s krmilnikom pretoka FC2. Če se uporablja elektronska kompenzacija pretoka EFC (glej sliko 15), se kot ukazni signal za FC2 uporabi pretok razredčenih izpušnih plinov.

Slika 16

Slika 16

Shema sistema za vzorčenje delcev

Shema sistema za vzorčenje delcev

Image 142

Slika 17

Slika 17

Shema sistema za vzorčenje delcev z dvojnim redčenjem

Shema sistema za vzorčenje delcev z dvojnim redčenjem

Image 143

| A.2.2.6 | Sestavni deli s slik 16 (samo sistem z delnim tokom) in 17 (samo sistem s celotnim tokom)


  PTT | Cev za prenos delcev |
| --- | --- | --- |

A.2.2.6

Sestavni deli s slik 16 (samo sistem z delnim tokom) in 17 (samo sistem s celotnim tokom)

PTT

Cev za prenos delcev

Cev za prenos:

| (a) | mora biti inertna za PM; |
| --- | --- |

(a)

mora biti inertna za PM;

| (b) | se lahko ogreje na temperaturo sten največ 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

(b)

se lahko ogreje na temperaturo sten največ 325 K (52 °C);

| (c) | je lahko izolirana.


  SDT | Sekundarni tunel za redčenje (samo slika 17) |
| --- | --- | --- |

(c)

je lahko izolirana.

SDT

Sekundarni tunel za redčenje (samo slika 17)

Sekundarni tunel za redčenje:

| (a) | mora biti dovolj dolg in imeti dovolj velik premer, da izpolnjuje zahteve o zadrževalnem času iz odstavka 9.4.2(f) te priloge; |
| --- | --- |

(a)

mora biti dovolj dolg in imeti dovolj velik premer, da izpolnjuje zahteve o zadrževalnem času iz odstavka 9.4.2(f) te priloge;

| (b) | se lahko ogreje na temperaturo sten največ 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

(b)

se lahko ogreje na temperaturo sten največ 325 K (52 °C);

| (c) | je lahko izoliran.


  FH | Posoda za filter |
| --- | --- | --- |

(c)

je lahko izoliran.

FH

Posoda za filter

Posoda za filter:

| (a) | mora imeti divergenčni kot stožca 12,5° (od središča) na prehod od premera cevi za prenos vzorca do izpostavljenega premera dotoka v filter; |
| --- | --- |

(a)

mora imeti divergenčni kot stožca 12,5° (od središča) na prehod od premera cevi za prenos vzorca do izpostavljenega premera dotoka v filter;

| (b) | se lahko ogreje na temperaturo sten največ 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

(b)

se lahko ogreje na temperaturo sten največ 325 K (52 °C);

| (c) | je lahko izolirana. |
| --- | --- |

(c)

je lahko izolirana.

Sprejemljivi so različni menjalniki filtrov (avtomatski menjalniki), dokler ni medsebojnega učinkovanja filtrov za vzorčenje delcev.

Filtre z membrano na podlagi PTFE je treba namestiti v posebno kaseto v posodo za filter.

Če se uporablja sonda za vzorčenje z odprto cevjo, ki je obrnjena v smeri proti toku, se tik pred posodo za filter namesti inercijski predklasifikator s 50 % ločevanjem med 2,5 μm in 10 μm.

| P | Črpalka za vzorčenje |
| --- | --- |
| FC2 | Krmilnik pretoka |

P

Črpalka za vzorčenje

FC2

Krmilnik pretoka

Krmilnik pretoka se uporablja za krmiljenje stopnje pretoka vzorca delcev.

| FM3 | Naprava za merjenje pretoka |
| --- | --- |

FM3

Naprava za merjenje pretoka

Plinomer ali merila pretoka za določanje pretoka vzorca delcev skozi filter za delce. Lahko je nameščen višje ali nižje od črpalke za vzorčenje P.

| FM4 | Naprava za merjenje pretoka |
| --- | --- |

FM4

Naprava za merjenje pretoka

Plinomer ali merila pretoka za določanje pretoka sekundarnega zraka za redčenje skozi filter za delce.

| BV | Kroglasti ventil (po izbiri) |
| --- | --- |

BV

Kroglasti ventil (po izbiri)

Notranji premer kroglastega ventila ne sme biti manjši od notranjega premera cevi za prenos delcev PTT, čas preklopa pa ne krajši od 0,5 sekunde.

---

Priloga 4 - Dodatek 3

Statistika

A.3.1   Povprečna vrednost in standardni odklon

Vrednost aritmetične sredine se izračuna na naslednji način:

Image 144
  (102)

Standardni odklon se izračuna na naslednji način:

Image 145
  (103)

A.3.2   Regresijska analiza

Naklon regresije se izračuna na naslednji način:

Image 146
  (104)

Odsek regresije na osi y se izračuna na naslednji način:

Image 147
  (105)

Standardna napaka ocene se izračuna na naslednji način:

Formula
  (106)

Determinacijski koeficient se izračuna na naslednji način:

Image 148
  (107)

A.3.3   Ugotavljanje enakovrednosti sistemov

Opredelitev enakovrednosti sistema v skladu z odstavkom 5.1.1 te priloge temelji na študiji korelacije med pari sedmih (ali več) vzorcev obravnavanega sistema in enega od sprejetih sistemov iz te priloge z uporabo primernih preizkuševalnih ciklov. Merila enakovrednosti, ki se uporabljajo, so F-test in dvostranski Studentov t-test.

Ta statistična metoda preverja hipotezo, da se standardni odklon vzorca in povprečna vrednost vzorca za emisije, izmerjene z obravnavanim sistemom, ne razlikujeta od standardnega odklona vzorca in povprečne vrednosti vzorca za te emisije, izmerjene z referenčnim sistemom. Hipoteza se preizkusi na podlagi 10-odstotne stopnje značilnosti za vrednosti F in t. Kritične vrednosti F in t za pare 7 do 10 vzorcev so podane v tabeli 9. Če so vrednosti F in t, izračunane po spodnji enačbi, večje od kritičnih vrednosti F in t, potem obravnavani sistem ni enakovreden.

Uporabi se naslednji postopek. Spodnja indeksa R in C se nanašata na referenčni in obravnavani sistem:

| (a) | z obravnavanim in referenčnim sistemom, ki naj potekata vzporedno, se izvede najmanj 7 preizkusov. Število preizkusov se navede z n
  R in n
  C; |
| --- | --- |

(a)

z obravnavanim in referenčnim sistemom, ki naj potekata vzporedno, se izvede najmanj 7 preizkusov. Število preizkusov se navede z n
  R in n
  C;

| (b) | izračunajo se srednje vrednosti


  in


  ter standardni odmiki s
  R in s
  C; |
| --- | --- |

(b)

Image 149

Image 150

| (c) | izračuna se vrednost F:


  (108)
  (večji od obeh standardnih odklonov s
  R ali s
  C mora biti v števcu) |
| --- | --- |

(c)

izračuna se vrednost F:

Image 151
  (108)

(večji od obeh standardnih odklonov s
  R ali s
  C mora biti v števcu)

| (d) | izračuna se vrednost t:


  (109) |
| --- | --- |

(d)

izračuna se vrednost t:

Formula
  (109)

| (e) | izračunane vrednosti F in t se primerjajo s kritičnimi vrednostmi F in t, ki ustrezajo zadevnemu številu preizkusov, navedenem v tabeli 9. Če se izbere večje velikosti vzorcev, je treba upoštevati statistične tabele za 10-odstotno stopnjo značilnosti (90-odstotno stopnjo zaupanja); |
| --- | --- |

(e)

izračunane vrednosti F in t se primerjajo s kritičnimi vrednostmi F in t, ki ustrezajo zadevnemu številu preizkusov, navedenem v tabeli 9. Če se izbere večje velikosti vzorcev, je treba upoštevati statistične tabele za 10-odstotno stopnjo značilnosti (90-odstotno stopnjo zaupanja);

| (f) | določijo se stopinje prostosti (df),


  za preizkus F | : | df1 = n
  R –1, df2 = n
  C –1 (110) |
| --- | --- | --- | --- |
| za preizkus t | : | df = (n
  C + n
  R –2)/2 (111) |

(f)

določijo se stopinje prostosti (df),

za preizkus F

:

df1 = n
  R –1, df2 = n
  C –1 (110)

za preizkus t

:

df = (n
  C + n
  R –2)/2 (111)

| (g) | določi se enakovrednost:


  (i) | če je F < F
  crit in t < t
  crit, potem je obravnavani sistem enakovreden referenčnemu sistemu te priloge; |
| --- | --- | --- |

(g)

določi se enakovrednost:

(i)

če je F < F
  crit in t < t
  crit, potem je obravnavani sistem enakovreden referenčnemu sistemu te priloge;

| (ii) | če je F ≥ F
  crit ali t ≥ t
  crit, potem obravnavani sistem ni enakovreden referenčnemu sistemu te priloge. |
| --- | --- |

(ii)

če je F ≥ F
  crit ali t ≥ t
  crit, potem obravnavani sistem ni enakovreden referenčnemu sistemu te priloge.

Tabela 9

Vrednosti t in F za izbrane velikosti vzorcev

| Velikost vzorca | F-preizkus | | t-preizkus | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | df | F
  crit | df | t
  crit |
| 7 | 6 , 6 | 3 055 | 6 | 1 943 |
| 8 | 7 , 7 | 2 785 | 7 | 1 895 |
| 9 | 8 , 8 | 2 589 | 8 | 1 860 |
| 10 | 9 , 9 | 2 440 | 9 | 1 833 |

Velikost vzorca

F-preizkus

t-preizkus

df

F
  crit

df

t
  crit

7

6 , 6

3 055

6

1 943

8

7 , 7

2 785

7

1 895

9

8 , 8

2 589

8

1 860

10

9 , 9

2 440

9

1 833

---

Priloga 4 - Dodatek 4

Pregled pretoka ogljika

A.4.1   Uvod

Skoraj ves ogljik v izpušnih plinih izvira iz goriva in skoraj ves ta del ogljika se kaže v izpušnih plinih kot CO2. To je osnova za preverjanje sistema, ki temelji na meritvah CO2.

Pretok ogljika v sisteme merjenja izpušnih plinov se določi iz stopnje pretoka goriva. Pretok ogljika na različnih točkah vzorčenja sistemov vzorčenja emisij in delcev se določi na podlagi koncentracij CO2 in stopenj pretoka plina na navedenih točkah.

V tem smislu motor zagotavlja znan vir pretoka ogljika, z opazovanjem tega pretoka ogljika v izpušni cevi in na izstopu iz sistema vzorčenja delcev z delnim tokom pa se preverjata neprepustnost in točnost merjenja pretoka. Prednost te preveritve je, da sestavni deli delujejo pod dejanskimi preizkusnimi pogoji za motor, kar zadeva temperaturo in pretok.

Na sliki 18 so prikazana mesta vzorčenja, na katerih je treba preveriti pretoke ogljika. Specifične enačbe za pretoke ogljika na vsakem mestu vzorčenja so navedene spodaj.

Slika 18

Merilna mesta za preverjanje pretoka ogljika

Image 152

A.4.2   Dotok ogljika v motor (točka 1)

Stopnja masnega pretoka ogljika v motor za gorivo CHaOε je določena z enačbo:

Formula
  (112)

pri čemer je:

| qm

  f | masni pretok goriva, v kg/s. |
| --- | --- |

qm

  f

masni pretok goriva, v kg/s.

A.4.3   Pretok ogljika v nerazredčenih izpušnih plinih (mesto 2)

Masni pretok ogljika v izpušni cevi motorja se določi iz koncentracije nerazredčenega CO2 in masnega pretoka izpušnih plinov.

Image 153
  (113)

pri čemer je:

| c
  CO2,r | vlažna koncentracija CO2 v nerazredčenih izpušnih plinih v %; |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | vlažna koncentracija CO2 v zunanjem zraku v %; |
| qm

  ew | masni pretok izpušnih plinov na vlažni osnovi v kg/s; |
| M
  e | molska masa izpušnih plinov v g/mol. |

c
  CO2,r

vlažna koncentracija CO2 v nerazredčenih izpušnih plinih v %;

c
  CO2,a

vlažna koncentracija CO2 v zunanjem zraku v %;

qm

  ew

masni pretok izpušnih plinov na vlažni osnovi v kg/s;

M
  e

molska masa izpušnih plinov v g/mol.

Če se CO2 meri na suhi osnovi, se pretvori na vlažno osnovo v skladu z odstavkom 8.1 te priloge.

A.4.4   Pretok ogljika v sistemu redčenja (točka 3)

Pri sistemu redčenja z delnim tokom je treba upoštevati tudi delilno razmerje. Stopnja pretoka ogljika se določi iz koncentracije razredčenega CO2, masnega pretoka izpušnih plinov in stopnje pretoka vzorca:

Image 154
  (114)

pri čemer je:

| c
  CO2,d | vlažna koncentracija CO2 v razredčenih izpušnih plinih na izhodu iz tunela za redčenje v %; |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | vlažna koncentracija CO2 v okoliškem zraku v %; |
| qm

  ew | masni pretok izpušnih plinov na vlažni osnovi v kg/s; |
| qm

  p | pretok vzorca izpušnih plinov v sistem redčenja z delnim tokom v kg/s; |
| M
  e | molska masa izpušnih plinov v g/mol. |

c
  CO2,d

vlažna koncentracija CO2 v razredčenih izpušnih plinih na izhodu iz tunela za redčenje v %;

c
  CO2,a

vlažna koncentracija CO2 v okoliškem zraku v %;

qm

  ew

masni pretok izpušnih plinov na vlažni osnovi v kg/s;

qm

  p

pretok vzorca izpušnih plinov v sistem redčenja z delnim tokom v kg/s;

M
  e

molska masa izpušnih plinov v g/mol.

Če se CO2 meri na suhi osnovi, se pretvori na vlažno osnovo v skladu z odstavkom 8.1 te priloge.

A.4.5   Izračun molske mase izpušnih plinov

Molska masa izpušnih plinov se izračuna v skladu z enačbo št. 41 (glej odstavek 8.4.2.4 te priloge).

Namesto tega se lahko uporabijo naslednje molske mase izpušnih plinov:

| M
  e (dizelsko gorivo) | = | 28,9 g/mol |
| --- | --- | --- |
| M
  e (UNP) | = | 28,6 g/mol |
| M
  e (ZP) | = | 28,3 g/mol |

M
  e (dizelsko gorivo)

=

28,9 g/mol

M
  e (UNP)

=

28,6 g/mol

M
  e (ZP)

=

28,3 g/mol

---

Priloga 4 - Dodatek 5

Primer postopka izračunavanja

A.5.1   Postopek denormalizacije vrtilne frekvence in navora

Kot primer se denormalizira naslednja preizkusna točka:

| odstotek vrtilne frekvence | = | 43 odstotkov; |
| --- | --- | --- |
| odstotek navora | = | 82 odstotkov; |

odstotek vrtilne frekvence

=

43 odstotkov;

odstotek navora

=

82 odstotkov;

pri naslednjih vrednostih:

| n
  lo | = | 1 015 min–1 |
| --- | --- | --- |
| n
  hi | = | 2 200 min–1 |
| n
  pref | = | 1 300 min–1 |
| n
  idle | = | 600 min–1 |

n
  lo

=

1 015 min–1

n
  hi

=

2 200 min–1

n
  pref

=

1 300 min–1

n
  idle

=

600 min–1

je rezultat:

dejanska hitrost =
  Image 155
  = = 1 178 min–1

pri čemer je največji navor, razviden s krivulje karakterističnega diagrama pri 1 178 min–1 700 Nm.

dejanski navor =
  Image 156
  = 574 Nm

A.5.2   Osnovni podatki za stehiometrične izračune

| Atomska masa vodika | 1,00794 g/atom |
| --- | --- |
| Atomska masa ogljika | 12,011 g/atom |
| Atomska masa žvepla | 32,065 g/atom |
| Atomska masa dušika | 14,0067 g/atom |
| Atomska masa kisika | 15,9994 g/atom |
| Atomska masa argona | 39,9 g/atom |
| Molska masa vode | 18,01534 g/mol |
| Molska masa ogljikovega dioksida | 44,01 g/mol |
| Molska masa ogljikovega monoksida | 28,011 g/mol |
| Molska masa kisika | 31,9988 g/mol |
| Molska masa dušika | 28,011 g/mol |
| Molska masa dušikovega oksida | 30,008 g/mol |
| Molska masa dušikovega dioksida | 46,01 g/mol |
| Molska masa žveplovega dioksida | 64,066 g/mol |
| Molska masa suhega zraka | 28,965 g/mol |

Atomska masa vodika

1,00794 g/atom

Atomska masa ogljika

12,011 g/atom

Atomska masa žvepla

32,065 g/atom

Atomska masa dušika

14,0067 g/atom

Atomska masa kisika

15,9994 g/atom

Atomska masa argona

39,9 g/atom

Molska masa vode

18,01534 g/mol

Molska masa ogljikovega dioksida

44,01 g/mol

Molska masa ogljikovega monoksida

28,011 g/mol

Molska masa kisika

31,9988 g/mol

Molska masa dušika

28,011 g/mol

Molska masa dušikovega oksida

30,008 g/mol

Molska masa dušikovega dioksida

46,01 g/mol

Molska masa žveplovega dioksida

64,066 g/mol

Molska masa suhega zraka

28,965 g/mol

Ob predpostavki, da ni vplivov stisljivosti, se lahko šteje, da so vsi plini, ki so vključeni v proces dovoda v proces dovoda v motor/zgorevanja/izpuha, idealni, zaradi česar vsi volumetrični izračuni temeljijo na molskem volumnu 22,414 l/mol skladno z Avogadrovo hipotezo.

A.5.3   Plinaste emisije (dizelsko gorivo)

Spodaj so prikazani merilni podatki posamezne točke preizkuševalnega cikla (frekvenca vzorčenja podatkov 1 Hz) za izračun trenutne masne emisije. V tem primeru se CO in NOx merita na suhi osnovi, HC pa na vlažni osnovi. Koncentracija HC je podana z ekvivalentom propana (C3) in jo je treba pomnožiti s 3, da dobimo ekvivalent C1. Za druge točke cikla je postopek izračunavanja enak.

Primer izračuna za boljšo ponazoritev kaže zaokrožene vmesne rezultate različnih korakov. Omeniti je treba, da za dejanski izračun zaokroževanje vmesnih rezultatov ni dovoljeno (glej odstavek 8 te priloge).

| Ta,i

  (K) | Ha,i

  (g/kg) | Wact

  (kWh) | qmew,i

  (kg/s) | qmaw,i

  (kg/s) | qmf,i

  (kg/s) | cHC,i

  (ppm) | cCO,i

  (ppm) | cNOx,i

  (ppm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 295 | 8,0 | 40 | 0,155 | 0,150 | 0,005 | 10 | 40 | 500 |

Ta,i

(K)

Ha,i

(g/kg)

Wact

(kWh)

qmew,i

(kg/s)

qmaw,i

(kg/s)

qmf,i

(kg/s)

cHC,i

(ppm)

cCO,i

(ppm)

cNOx,i

(ppm)

295

8,0

40

0,155

0,150

0,005

10

40

500

Upošteva se naslednja sestava goriva:

| Sestavni del | Molarno razmerje | Odstotek mase |
| --- | --- | --- |
| H | α = 1,8529 | w
  ALF = 13,45 |
| C | β = 1,0000 | w
  BET = 86,50 |
| S | γ = 0,0002 | w
  GAM = 0,050 |
| N | δ = 0,0000 | w
  DEL = 0,000 |
| O | ε = 0,0000 | w
  EPS = 0,000 |

Sestavni del

Molarno razmerje

Odstotek mase

H

α = 1,8529

w
  ALF = 13,45

C

β = 1,0000

w
  BET = 86,50

S

γ = 0,0002

w
  GAM = 0,050

N

δ = 0,0000

w
  DEL = 0,000

O

ε = 0,0000

w
  EPS = 0,000

Korak 1: korekcija iz suhega v vlažno stanje (odstavek 8.1 te priloge):

Enačba 16:

k
  f = 0,055584 x 13,45 – 0,0001083 x 86,5 – 0,0001562 x 0,05 = 0,7382

Enačba 13:

k
  w,a=
  Image 157
  = 0,9331

Enačba 12:

c
  CO,i (vlažna) = 40 x 0,9331 = 37,3 ppm

c
  NOx,i (vlažna) = 500 x 0,9331 = 466,6 ppm

Korak 2: korekcija NOx zaradi temperature in vlažnosti (odstavek 8.2.1 te priloge):

Enačba 23:

Image 158
  = 0,9576

Korak 3: izračun trenutne emisije vsake posamezne točke cikla (odstavek 8.4.2.3 te priloge):

Enačba 36:

m
  HC,i = 10 x 3 x 0,155 = 4,650

m
  CO,i = 37,3 x 0,155 = 5,782

m
  Nox,I = 466,6 x 0,9576 x 0,155 = 69,26

Korak 4: izračun masne emisije skozi ves cikel z integriranjem trenutnih vrednosti emisij in u-vrednosti iz tabele 5 (odstavek 8.4.2.3 te priloge):

Naslednji izračun se predpostavlja za cikel WHTC (1 800 s), in sicer z enako emisijo v vsaki točki cikla.

Enačba 36:

m
  HC = 0,000479 x
  Image 159
  = 4,01 g/test

m
  CO = 0,000966 x
  Image 160
  = 10,05 g/test

m
  NOx = 0,001586 x
  Image 161
  = 197,72 g/test

Korak 5: izračun specifičnih emisij (odstavek 8.6.3 te priloge):

Enačba 69:

e
  HC = 4,01 / 40 = 0,10 g/kWh

e
  CO= 10,05 / 40 = 0,25 g/kWh

e
  NOx = 197,72 / 40 = 4,94 g/kWh

A.5.4   Emisija delcev (dizelsko gorivo)

| pb,b

  (v kPa) | pb,a

  (v kPa) | Wact

  (kWh) | qmew,i

  (kg/s) | qmf,i

  (kg/s) | qmdw,i

  (kg/s) | qmdew,i

  (kg/s) | muncor,b

  (mg) | muncor,a

  (mg) | msep

  (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 99 | 100 | 40 | 0,155 | 0,005 | 0,0015 | 0,0020 | 90,0000 | 91,7000 | 1,515 |

pb,b

(v kPa)

pb,a

(v kPa)

Wact

(kWh)

qmew,i

(kg/s)

qmf,i

(kg/s)

qmdw,i

(kg/s)

qmdew,i

(kg/s)

muncor,b

(mg)

muncor,a

(mg)

msep

(kg)

99

100

40

0,155

0,005

0,0015

0,0020

90,0000

91,7000

1,515

Korak 1: izračun m
  edf (odstavek 8.4.3.2.2 te priloge):

Enačba 48:

r
  d,I =
  Image 162
  = 4

Enačba 47:

qm

  edf,I = 0,155 x 4 = 0,620 kg/s

Enačba 46:

m
  edf =
  Image 163
  = 1,116 kg/test

Korak 2: korekcija plovnosti mase delcev (odstavek 8.3 te priloge):

Pred preizkusom:

Enačba 26:

ρ
  a,b =
  Image 164
  = 1,164 kg/m3

Enačba 25:

m
  f,T =
  Image 165
  = 90,0325 mg

Po preizkusu:

Enačba 26:

ρ
  a,a =
  Image 166
  = 1,176 kg/m3

Enačba 25:

m
  f,G =
  Image 167
  = 91,7334 mg

Enačba 27:

m
  p = 91,7334 mg – 90,0325 mg = 1,7009 mg

Korak 3: izračun emisije mase delcev (odstavek 8.4.3.2.2 te priloge):

Enačba 45:

m
  PM =
  Image 168
  = 1,253 g/test

Korak 4: izračun specifične emisije (odstavek 8.6.3 te priloge):

Enačba 69:

e
  PM = 1,253 / 40 = 0,031 g/kWh

A.5.5   λ-faktor premika (Sλ)

A.5.5.1   Izračun faktorja λ-premika (Sλ) (1)

Image 169

pri čemer je:

| Sλ | = | faktor λ-premika; |
| --- | --- | --- |
| % inert | = | prostorninski odstotek inertnih plinov v gorivu (tj. N2, CO2, He, itd.); |
| | = | prostorninski % izvirnega kisika v gorivu; |
| n in m | = | nanašata se na povprečni CnHm, ki predstavlja ogljikovodike v gorivu, tj.: |

Sλ

=

faktor λ-premika;

% inert

=

prostorninski odstotek inertnih plinov v gorivu (tj. N2, CO2, He, itd.);

Image 170

=

prostorninski % izvirnega kisika v gorivu;

n in m

=

nanašata se na povprečni CnHm, ki predstavlja ogljikovodike v gorivu, tj.:

Image 171

Image 172

pri čemer je:

| CH4 | = | prostorninski % metana v gorivu; |
| --- | --- | --- |
| C2 | = | prostorninski delež vseh C2-ogljikovodikov (npr. C2H6, C2H4 itd.) v gorivu; |
| C3 | = | prostorninski delež vseh C3-ogljikovodikov (npr. C3H8, C3H6 itd.) v gorivu; |
| C4 | = | prostorninski delež vseh C4-ogljikovodikov (npr. C4H10, C4H8 itd.) v gorivu; |
| C5 | = | prostorninski delež vseh C5-ogljikovodikov (npr. C5H12, C5H10 itd.) v gorivu; |
| redčilo | = | prostorninski odstotek plinov za redčenje v gorivu (tj. O2*, N2, CO2, He itd.). |

CH4

=

prostorninski % metana v gorivu;

C2

=

prostorninski delež vseh C2-ogljikovodikov (npr. C2H6, C2H4 itd.) v gorivu;

C3

=

prostorninski delež vseh C3-ogljikovodikov (npr. C3H8, C3H6 itd.) v gorivu;

C4

=

prostorninski delež vseh C4-ogljikovodikov (npr. C4H10, C4H8 itd.) v gorivu;

C5

=

prostorninski delež vseh C5-ogljikovodikov (npr. C5H12, C5H10 itd.) v gorivu;

redčilo

=

prostorninski odstotek plinov za redčenje v gorivu (tj. O2*, N2, CO2, He itd.).

A.5.5.2   Primeri izračuna faktorja λ-premika Sλ:

Primer 1: G25: CH4 = 86odstotkov, N2 = 14 odstotkov (prostorninskih)

Image 173

Image 174

Image 175

Primer 2: GR: CH4 = 87 odstotkov, C2H6 = 13 odstotkov (prostorninskih)

Image 176

Image 177

Image 178

Primer 3: USA: CH4 = 89 odstotkov, C2H6 = 4,5 odstotkov, C3H8 = 2,3 odstotkov, C6H14 = 0,2 odstotkov, O2 = 0,6 odstotkov, N2 = 4 odstotkov

Image 179

Formula

Image 180

---

(1)  Stehiometrična razmerja zrak/gorivo za avtomobilska goriva – SAE J1829, junij 1987. John B. Heywood, Internal combustion engine fundamentals, McGraw-Hill, 1988, poglavje 3.4 „Combustion stoichiometry“ (str. 68 do 72).

---

Priloga 4 -Dodatek 6

Namestitev dodatne opreme in opreme za preizkus emisij

| Številka | Dodatna oprema | Nameščena za preizkus emisij |
| --- | --- | --- |
| 1 | Sistem za polnjenje | |
| Sesalni kolektor | Da |
| Sistem za nadzor emisij iz okrova ročične gredi | Da |
| Regulatorji za sistem sesalnega kolektorja z dvojnim uvajanjem | Da |
| Merilnik pretoka zraka | Da |
| Vodi za dovajanje zraka | Da, ali preizkusna oprema |
| Zračni filter | Da, ali preizkusna oprema |
| Polnilni dušilnik zvoka | Da, ali preizkusna oprema |
| Naprava za omejevanje hitrosti | Da |
| 2 | Grelna naprava za predgrevanje vstopnega zraka na sesalnem kolektorju | Da, če je mogoče, se nastavi v najbolj ugoden položaj |
| 3 | Izpušni sistem | |
| Izpušni kolektor | Da |
| Povezovalne cevi | Da |
| Dušilnik zvoka | Da |
| Izpušna cev | Da |
| Zavora na izpušne pline | Ne, ali popolnoma sproščena |
| Naprava za nadtlačno polnjenje | Da |
| 4 | Črpalka za gorivo | Da |
| 5 | Oprema za plinske motorje | |
| Elektronski krmilni sistem, merilnik pretoka zraka itd. | Da |
| Zmanjševalnik tlaka | Da |
| Uparjalnik | Da |
| Mešalnik | Da |
| 6 | Oprema za vbrizgavanje goriva | |
| Predfilter | Da |
| Filter | Da |
| Črpalka | Da |
| Visokotlačna cev | Da |
| Vbrizgalna šoba | Da |
| Ventil za dovajanje zraka | Da |
| Elektronski krmilni sistem, tipala itd. | Da |
| Regulator/krmilni sistem | Da |
| Avtomatska omejitev ob polni obremenitvi za krmilno zobato letev glede na atmosferske pogoje | Da |
| 7 | Oprema za tekočinsko hlajenje | |
| Hladilnik | Ne |
| Ventilator | Ne |
| Usmerjevalni okrov ventilatorja | Ne |
| Vodna črpalka | Da |
| Termostat | Da, lahko je nameščen popolnoma odprt |
| 8 | Zračno hlajenje | |
| Okrov | Ne |
| Ventilator ali puhalo | Ne |
| Regulator temperature | Ne |
| 9 | Električna oprema | |
| Dinamo | Ne |
| Tuljava ali tuljave | Da |
| Ožičenje | Da |
| Elektronski krmilni sistem | Da |
| 10 | Oprema za polnjenje polnilnega zraka | |
| Kompresor, ki ga poganja neposredno motor in/ali izpušni plini | Da |
| Hladilnik polnilnega zraka | Da, ali preizkusni sistem |
| Črpalka ali ventilator hladilnega sredstva (ki ju poganja motor) | Ne |
| Regulator pretoka hladilnega sredstva | Da |
| 11 | Naprava proti onesnaževanju (sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov) | Da |
| 12 | Oprema za zagon | Da, ali preizkusni sistem |
| 13 | Črpalka za mazalno olje | Da |

Številka

Dodatna oprema

Nameščena za preizkus emisij

1

Sistem za polnjenje

Sesalni kolektor

Da

Sistem za nadzor emisij iz okrova ročične gredi

Da

Regulatorji za sistem sesalnega kolektorja z dvojnim uvajanjem

Da

Merilnik pretoka zraka

Da

Vodi za dovajanje zraka

Da, ali preizkusna oprema

Zračni filter

Da, ali preizkusna oprema

Polnilni dušilnik zvoka

Da, ali preizkusna oprema

Naprava za omejevanje hitrosti

Da

2

Grelna naprava za predgrevanje vstopnega zraka na sesalnem kolektorju

Da, če je mogoče, se nastavi v najbolj ugoden položaj

3

Izpušni sistem

Izpušni kolektor

Da

Povezovalne cevi

Da

Dušilnik zvoka

Da

Izpušna cev

Da

Zavora na izpušne pline

Ne, ali popolnoma sproščena

Naprava za nadtlačno polnjenje

Da

4

Črpalka za gorivo

Da

5

Oprema za plinske motorje

Elektronski krmilni sistem, merilnik pretoka zraka itd.

Da

Zmanjševalnik tlaka

Da

Uparjalnik

Da

Mešalnik

Da

6

Oprema za vbrizgavanje goriva

Predfilter

Da

Filter

Da

Črpalka

Da

Visokotlačna cev

Da

Vbrizgalna šoba

Da

Ventil za dovajanje zraka

Da

Elektronski krmilni sistem, tipala itd.

Da

Regulator/krmilni sistem

Da

Avtomatska omejitev ob polni obremenitvi za krmilno zobato letev glede na atmosferske pogoje

Da

7

Oprema za tekočinsko hlajenje

Hladilnik

Ne

Ventilator

Ne

Usmerjevalni okrov ventilatorja

Ne

Vodna črpalka

Da

Termostat

Da, lahko je nameščen popolnoma odprt

8

Zračno hlajenje

Okrov

Ne

Ventilator ali puhalo

Ne

Regulator temperature

Ne

9

Električna oprema

Dinamo

Ne

Tuljava ali tuljave

Da

Ožičenje

Da

Elektronski krmilni sistem

Da

10

Oprema za polnjenje polnilnega zraka

Kompresor, ki ga poganja neposredno motor in/ali izpušni plini

Da

Hladilnik polnilnega zraka

Da, ali preizkusni sistem

Črpalka ali ventilator hladilnega sredstva (ki ju poganja motor)

Ne

Regulator pretoka hladilnega sredstva

Da

11

Naprava proti onesnaževanju (sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov)

Da

12

Oprema za zagon

Da, ali preizkusni sistem

13

Črpalka za mazalno olje

Da

---

Priloga 4 - Dodatek 7

Postopek za merjenje amoniaka

A.7.1

V tem dodatku je opisan postopek za merjenje amoniaka (NH3). Pri nelinearnih analizatorjih je dovoljena uporaba vezij za linearizacijo.

A.7.2

Za merjenje NH3 sta določeni dve pravili, pri čemer se lahko uporabi katera koli od njiju, če izpolnjuje merila iz odstavka A.7.2.1 ali A.7.2.2. Sušilniki plina niso dovoljeni za merjenje NH3.

A.7.2.1

Spektrometer z laserskimi diodami (LDS)

A.7.2.1.1

LDS uporablja načelo spektroskopije z eno linijo. V bližnjem infrardečem spektralnem razponu se izbere absorpcijska linija NH3, ki jo skenira enofazni diodni laser.

A.7.2.1.2

Analizator se vgradi neposredno v izpušno cev (na mestu samem) ali v ohišje analizatorja, pri čemer se uporablja ekstraktivno vzorčenje v skladu z navodili proizvajalca instrumenta. Če se vgradi v ohišje analizatorja, je pot vzorca (linija vzorčenja, predfiltri in ventili) narejena iz nerjavnega jekla ali politetrafluoretilena (PTFE) ter se segreje na 463 ± 10 K (190 ± 10 °C), da se čim bolj zmanjšajo izgube NH3 in artefakti vzorčenja. Poleg tega mora biti linija vzorčenja čim krajša.

Vplivi temperature in tlaka izpušnih plinov, okolja vgradnje ter tresljajev na merjenje se morajo čim bolj zmanjšati ali pa se morajo uporabiti tehnike kompenzacije.

Če je to ustrezno, izolirni zrak, ki se uporablja skupaj z meritvijo na mestu samem za zaščito instrumenta, ne sme vplivati na koncentracijo katerega koli sestavnega dela izpušnih plinov, ki se izmeri za napravo, sicer se mora vzorčenje drugih sestavnih delov izpušnih plinov opraviti pred napravo.

A.7.2.1.3

Spektralna ločljivost laserja mora biti v okviru 0,5 cm–1, da se čim bolj zmanjšajo navzkrižne motnje drugih plinov, prisotnih v izpušnih plinih.

A.7.2.2

Fourierjev transformacijski infrardeči analizator (v nadaljnjem besedilu: FTIR)

A.7.2.2.1

FTIR temelji na načelu širokovalovne infrardeče spektroskopije. Omogoča hkratno merjenje sestavnih delov izpušnih plinov, katerih standardizirani spektri so na voljo v instrumentu. Absorpcijski spekter (gostota/valovna dolžina) se izračuna iz izmerjenega interferograma (gostota/čas) z metodo Fourierjeve transformacije.

A.7.2.2.2

FTIR se namesti v skladu z navodili proizvajalca instrumenta. Za ocenjevanje se izbere valovna dolžina NH3. Pot vzorca (linija vzorčenja, predfiltri in ventili) je narejena iz nerjavnega jekla ali politetrafluoretilena (PTFE) ter se segreje na 463±10 K (190±10 °C), da se čim bolj zmanjšajo izgube NH3 in artefakti vzorčenja. Poleg tega mora biti linija vzorčenja čim krajša.

A.7.2.2.3

Spektralna ločljivost valovne dolžine NH3 mora biti v okviru 0,5 cm–1, da se čim bolj zmanjšajo navzkrižne motnje drugih plinov, prisotnih v izpušnih plinih.

A.7.3

Preizkuševalni postopek in ocenjevanje emisij

A.7.3.1

Pred preizkusom emisij se izbere merilno območje analizatorja. Dovoljeni so analizatorji emisij z avtomatskim ali ročnim preklapljanjem merilnega območja. Med preizkuševalnim ciklom se merilno območje analizatorjev ne sme spreminjati.

Ničelni in kalibrirni odziv se določita, če določbe iz odstavka A.7.3.4.2. ne veljajo za instrument. Za kalibrirni odziv se uporabi plin NH3, ki ustreza specifikacijam iz odstavka A.7.4.2.7. Dovoljena je uporaba referenčnih kivet, ki vsebujejo razponski plin NH3.

A.7.3.2

Hkrati z začetkom izvajanja preizkusnega zaporedja se začnejo zbirati tudi podatki za NH3. Koncentracija NH3 se meri neprekinjeno in se shranjuje v računalniškem sistemu s frekvenco vsaj 1 Hz.

A.7.3.3

Po koncu preizkusa se vzorčenje nadaljuje, dokler ne potečejo odzivni časi sistema. Določanje premika analizatorja v skladu z odstavkom A.7.3.4.1 se zahteva le, kadar informacije iz odstavka A.7.3.4.2 niso na voljo.

A.7.3.4

Premik analizatorja

A.7.3.4.1

Takoj ko je mogoče, vendar najpozneje 30 minut po koncu preizkuševalnega cikla ali med zaustavitvijo, se določita ničelni in razponski odziv analizatorja. Razlika med rezultati pred preizkusom in rezultati po preizkusu mora biti manjša od 2 % obsega skale.

A.7.3.4.2

| (a) | če premik ničlišča in razpona, ki ju določi proizvajalec instrumenta v odstavkih A.7.4.2.3 in A.7.4.2.4, izpolnjujeta zahteve iz odstavka A.7.3.4.1; |
| --- | --- |

(a)

če premik ničlišča in razpona, ki ju določi proizvajalec instrumenta v odstavkih A.7.4.2.3 in A.7.4.2.4, izpolnjujeta zahteve iz odstavka A.7.3.4.1;

| (b) | če časovni interval za premik ničlišča in razpona, ki ju določi proizvajalec instrumenta v odstavkih A.7.4.2.3 in A.7.4.2.4, presega trajanje preizkusa. |
| --- | --- |

(b)

če časovni interval za premik ničlišča in razpona, ki ju določi proizvajalec instrumenta v odstavkih A.7.4.2.3 in A.7.4.2.4, presega trajanje preizkusa.

A.7.3.5

Povprečna koncentracija NH3 (ppm/preizkus) se določi z integriranjem trenutnih vrednosti skozi ves cikel. Uporabi se naslednja enačba:

c
  NH3 =
  Image 181
  v ppm/preizkus) (115)

pri čemer je:

| c
  NH3,I | trenutna koncentracija NH3 v izpušnih plinih, v ppm; |
| --- | --- |
| n | število meritev. |

c
  NH3,I

trenutna koncentracija NH3 v izpušnih plinih, v ppm;

n

število meritev.

Pri WHTC se končni rezultat preizkusa določi z naslednjo enačbo:

Image 182
  (116)

pri čemer je:

| c
  NH3,cold | povprečna koncentracija NH3 preizkusa hladnega zagona, v ppm; |
| --- | --- |
| c
  NH3,hot | povprečna koncentracija NH3 preizkusa vročega zagona, v ppm. |

c
  NH3,cold

povprečna koncentracija NH3 preizkusa hladnega zagona, v ppm;

c
  NH3,hot

povprečna koncentracija NH3 preizkusa vročega zagona, v ppm.

A.7.4

Specifikacija in preverjanje analizatorja

A.7.4.1

Analizator izpolnjuje zahteve za linearnost iz tabele 7 te priloge. Preverjanje linearnosti se v skladu z odstavkom 9.2.1 te priloge izvede vsaj na vsakih 12 mesecev ali vsakič, ko je bil sistem popravljen ali spremenjen tako, da bi to lahko vplivalo na kalibracijo. Na podlagi predhodnega soglasja homologacijskega organa je dopustnih manj kot deset referenčnih točk, če se lahko dokaže enakovredna točnost.

Za preverjanje linearnosti se uporabi plin NH3, ki ustreza specifikacijam iz odstavka A.7.4.2.7. Dovoljena je uporaba referenčnih kivet, ki vsebujejo razponski plin NH3.

Instrumenti, katerih signali se uporabljajo za kompenzacijske algoritme, ustrezajo zahtevam za linearnost iz tabele 7 te priloge. Preverjanje linearnosti izvede proizvajalec instrumenta ali pa se izvede v skladu z zahtevami ISO 9000, in sicer tako, kot zahtevajo postopki notranje revizije.

A.7.4.2

Analizator mora imeti ustrezno merilno območje in odzivni čas za točnost, ki se zahteva pri merjenju koncentracije NH3 v prehodnih pogojih in pogojih ustaljenega stanja.

A.7.4.2.1

Najnižja meja zaznavanja analizatorja mora biti < 2 ppm v vseh pogojih preizkušanja.

A.7.4.2.2

Točnost, ki je opredeljena kot odklon odčitka analizatorja od referenčne vrednosti, ne sme presegati ± 3 % odčitka ali ± 2 ppm, kar je večje.

A.7.4.2.3

Premik ničelnega odziva in z njim povezani časovni interval določi proizvajalec opreme.

A.7.4.2.4

Premik razponskega odziva in z njim povezani časovni interval določi proizvajalec opreme.

A.7.4.2.5

Odzivni čas sistema mora biti ≤ 20 s.

A.7.4.2.6

Čas vzpona analizatorja mora biti ≤ 5 s.

A.7.4.2.7

Na voljo morajo biti mešanice plinov z naslednjo kemično sestavo:

NH3 in prečiščeni dušik.

Prava koncentracija kalibracijskega plina je v območju ± 3 % nominalne vrednosti. Koncentracija NH3 mora biti podana na prostorninski osnovi (prostorninski odstotek ali prostorninski ppm).

Zabeležiti je treba datum izteka roka trajanja kalibracijskih plinov, ki ga navede proizvajalec.

A.7.5

Homologacijski organ lahko homologira tudi druge sisteme ali analizatorje, če ugotovi, da dajejo enakovredne rezultate v skladu z odstavkom 5.1.1 te priloge.

„Rezultati“ se nanašajo na povprečne specifične koncentracije cikla NH3.

---

Priloga 4 - Dodatek 8

Oprema za merjenje števila delcev v emisijah

A.8.1

Specifikacije

A.8.1.1

Pregled sistema

A.8.1.1.1

Sistem za vzorčenje delcev sestavljajo sonda ali točka vzorčenja, ki odvzame vzorec iz homogene mešanice pretoka v sistem redčenja, kakor je opisano v odstavkih A.2.2.1 in A.2.2.2 ali A.2.2.3 in A.2.2.4 Dodatka 2 k tej prilogi, izločevalnik hlapnih delcev (VPR) pred števcem števila delcev (PNC) in primerna cev za prenos.

A.8.1.1.2

Priporočljivo je, da se pred vstopom v izločevalnik hlapnih delcev namesti predklasifikator velikosti delcev (npr. ciklonski ali vztrajnostni izločevalnik itd.). Tudi sonda za vzorčenje, ki deluje kot naprava za ustrezno klasifikacijo glede na velikost, kakor je prikazana na Sliki 14 v Dodatku 2 k tej prilogi, je sprejemljiva nadomestna možnost za uporabo predklasifikatorja delcev po velikosti. Pri sistemih redčenja z delnim tokom se lahko uporabi isti predklasifikator za vzorčenje mase delcev in števila delcev, pri čemer se vzorec za merjenje števila delcev odvzema iz sistema redčenja za predklasifikatorjem, gledano v smeri toka. Druga možnost je uporaba ločenih predklasifikatorjev, pri čemer se vzorec za merjenje števila delcev odvzema iz sistema redčenja pred predklasifikatorjem za maso delcev, gledano v smeri toka.

A.8.1.2

Splošne zahteve

A.8.1.2.1

Konica sonde za vzorčenje oziroma točka vzorčenja delcev in cev za prenos delcev skupaj tvorita sistem za prenos delcev. Sistem za prenos delcev vodi vzorec od tunela za redčenje do vstopa v izločevalnik hlapnih delcev. PTS mora izpolnjevati naslednje pogoje:

Pri sistemih redčenja s celotnim tokom in sistemih za delno vzorčenje pri redčenju z delnim tokom (kot je opisano v odstavku A.2.2.1 Dodatka 2 k tej prilogi, se sonda za vzorčenje namesti blizu središčne črte tunela, tj. od 10 do 20 premerov tunela za dovodno odprtino za plin, in usmeri proti pretoku plina skozi tunel, pri čemer mora biti njena os na konici vzporedna z osjo tunela za redčenje. Sonda za vzorčenje se v predelu za redčenje namesti tako, da se vzorec odvzame iz homogene mešanice redčila in izpuha.

Pri sistemih za celotno vzorčenje pri redčenju z delnim tokom (kot je opisano v odstavku A.2.2.1 Dodatka 2 k tej prilogi, se točka vzorčenja delcev ali sonda za vzorčenje namesti v cev za prenos delcev pred posodo za filter delcev, napravo za merjenje pretoka in vsemi točkami razcepa/obvoda vzorca. Točka vzorčenja ali sonda za vzorčenje se namesti tako, da se vzorec odvzame iz homogene mešanice redčila in izpušnih plinov. Mere sonde za vzorčenje delcev morajo biti take, da ne ovirajo delovanja sistema redčenja z delnim tokom.

Vzorec plina mora pri toku skozi sistem za prenos delcev izpolnjevati naslednje pogoje:

pri sistemih redčenja s celotnim tokom mora tok izkazovati Reynoldsovo število (Re) < 1 700;

pri sistemih redčenja z delnim tokom mora tok v cevi za prenos delcev, tj. za sondo za vzorčenje ali točko vzorčenja, gledano v smeri toka, izkazovati Reynoldsovo število (Re) < 1 700;

njegov čas zadrževanja v sistemu za prenos delcev mora biti ≤ 3 sekunde.

Šteje se, da je sprejemljiva tudi vsaka druga konfiguracija vzorčenja za sistem za prenos delcev, za katero se lahko dokaže enakovreden prodor delcev s premerom 30 nm.

Izhodna cev, ki vodi razredčeni vzorec od izločevalnika hlapnih delcev do vstopa v števec števila delcev, mora imeti naslednje lastnosti:

njen notranji premer mora biti ≥ 4mm;

čas zadrževanja toka vzorca plina skozi izhodno cev mora biti ≤ 0,8 sekunde.

Šteje se, da je sprejemljiva tudi vsaka druga konfiguracija vzorčenja za izhodno cev, za katero se lahko dokaže enakovreden prodor delcev s premerom 30 nm.

A.8.1.2.2

Izločevalnik hlapnih delcev mora vključevati naprave za redčenje vzorca in za izločanje hlapnih delcev.

A.8.1.2.3

Vsi deli sistema redčenja in sistema za vzorčenje od izpušne cevi do števca števila delcev, ki so v stiku z nerazredčenimi in razredčenimi izpušnimi plini, morajo biti izdelani tako, da je odlaganje delcev čim manjše. Vsi deli morajo biti iz električno prevodnega materiala, ki ne reagira s sestavinami izpušnih plinov, in električno ozemljeni, da ne pride do elektrostatičnega učinka.

A.8.1.2.4

Sistem vzorčenja delcev mora biti združljiv z dobro prakso vzorčenja aerosola, ki se izogiba ostrim pregibom in nenadnim spremembam v prečnem preseku ter uporablja gladke notranje površine in zmanjšanje dolžine linije vzorčenja. Postopne spremembe v prečnem prerezu so dopustne.

A.8.1.3

Posebne zahteve

A.8.1.3.1

Vzorec delcev ne sme iti skozi črpalko, dokler ne gre skozi števec števila delcev.

A.8.1.3.2

Priporočljiva je uporaba predklasifikatorja vzorcev.

A.8.1.3.3

Enota za predpripravo vzorca mora:

A.8.1.3.3.1

biti zmožna redčiti vzorec v eni ali več fazah, da se doseže koncentracija števila delcev pod zgornjo mejno vrednostjo za način enega štetja delcev v PNC, temperatura plina ob vstopu v PNC pa mora biti pod 35 °C;

A.8.1.3.3.2

vključevati začetno ogrevano fazo redčenja, ki zagotavlja temperaturo vzorca ≥ 150 °C in ≤ 400 °C ter redči z najmanj 10-kratnim faktorjem;

A.8.1.3.3.3

nadzorovati stalne nazivne delovne temperature ogrevanih faz v območju iz odstavka A.8.1.3.3.2, z dovoljenim odstopanjem ± 10 °C; omogočiti prikaz, ali so delovne temperature ogrevanih faz ustrezne;

A.8.1.3.3.4

dosegati faktor zmanjšanja koncentracije delcev (fr(di)), kot je opredeljen v odstavku A.8.2.2.2 v nadaljevanju, za delce s premerom električne mobilnosti 30 nm in 50 nm, ki je največ za 30 odstotkov oziroma 20 odstotkov večji in največ za 5 odstotkov manjši od tistega za delce s premerom električne mobilnosti 100 nm za izločevalnik hlapnih delcev kot celoto;

A.8.1.3.3.5

dosegati tudi > 99,0-odstotno izhlapevanje delcev tetrakontana (CH3(CH2)38CH3) s premerom 30 nm pri vstopni koncentraciji ≥ 10 000 cm-3, in sicer na podlagi ogrevanja in zmanjšanja delnih tlakov tetrakontana.

A.8.1.3.4

Števec števila delcev mora:

A.8.1.3.4.1

delovati pri delovnih pogojih celotnega toka;

A.8.1.3.4.2

izkazovati točnost štetja z odstopanjem ± 10 % v celotnem območju od 1 cm–3 do zgornje meje, ki jo določa števec števila delcev v načinu štetja posameznih delcev, glede na sledljiv standard. Pri koncentracijah pod 100 cm–3 bodo morda potrebne meritve, za katere se izračuna povprečje v razširjenih časih vzorčenja, da se dokaže natančnost števca števila delcev z visoko stopnjo statistične zanesljivosti;

A.8.1.3.4.3

izkazovati ločljivost najmanj 0,1 delca na cm–3 pri koncentracijah pod 100 cm–3;

A.8.1.3.4.4

izkazovati linearni odziv na koncentracije delcev v celotnem merilnem območju v načinu štetja posameznih delcev;

A.8.1.3.4.5

izkazovati frekvenco pošiljanja podatkov, ki je enaka ali večja od 0,5 Hz;

A.8.1.3.4.6

izkazovati odzivni čas t90 v območju merjene koncentracije, ki je krajši od 5 s;

A.8.1.3.4.7

vključevati funkcijo popravka zaradi naključij, do največ 10 % popravka, pri čemer se lahko uporabi interni kalibracijski faktor, kot je določen v odstavku A.8.2.1.3, ne pa tudi drugi algoritmi za popravek ali opredelitev učinkovitosti štetja;

A.8.1.3.4.8

imeti učinkovitost štetja pri velikosti delcev 23 nm (± 1 nm) in 41 nm (± 1 nm) s premerom električne mobilnosti 50 odstotkov (± 12 odstotkov) oziroma > 90 odstotkov. Te učinkovitosti štetja se lahko dosežejo z notranjimi (na primer z nadzorom zasnove instrumenta) ali zunanjimi (na primer s predklasifikacijo po velikosti) sredstvi;

A.8.1.3.4.9

če je v števcu števila delcev delovna tekočina, jo je treba menjati tako pogosto, kot navaja proizvajalec instrumenta.

A.8.1.3.5

Če se tlak in/ali temperatura v točki, v kateri se nadzoruje pretok števca števila delcev, ne vzdržujeta na znani stalni ravni, ju je treba meriti na vstopu v števec števila delcev in sporočiti zaradi prilagoditve meritev koncentracije delcev na standardne pogoje.

A.8.1.3.6

Seštevek časa zadrževanja v sistemu za prenos delcev, izločevalniku hlapnih delcev in izhodni cevi ter odzivnega časa t90 števca števila delcev ne sme presegati 20 s.

A.8.1.3.7

Sled koncentracije se zabeleži. Za časovno uskladitev koncentracije števila delcev in signalov pretoka izpušnih plinov se čas pretvorbe opredeli kot čas od spremembe (t0) do takrat, ko odziv doseže 50 % končnega odčitka (t50).

A.8.1.4

Naslednji odstavek opisuje prakso, ki se priporoča za merjenje števila delcev. Sprejemljiv je tudi vsak sistem, ki izpolnjuje specifikacije učinkovitosti iz odstavkov A.8.1.2 in A.8.1.3.

Sliki 19 in 20 shematično prikazujeta konfiguraciji sistema za vzorčenje delcev, ki se priporoča za sisteme redčenja z delnim tokom in s celotnim tokom.

Slika 19

Slika 19

Shematski prikaz priporočenega sistema za vzorčenje delcev – vzorčenje z delnim tokom

Shematski prikaz priporočenega sistema za vzorčenje delcev – vzorčenje z delnim tokom

Image 183

Slika 20

Slika 20

Shematski prikaz priporočenega sistema za vzorčenje delcev – vzorčenje s celotnim tokom

Shematski prikaz priporočenega sistema za vzorčenje delcev – vzorčenje s celotnim tokom

Image 184

| A.8.1.4.1 | Opis sistema za vzorčenje
  Sistem za vzorčenje delcev je sestavljen iz konice sonde za vzorčenje ali točke vzorčenja delcev v sistemu redčenja, cevi za prenos delcev, predklasifikatorja delcev in izločevalnika hlapnih delcev pred enoto za merjenje koncentracije števila delcev, gledano v smeri toka. Izločevalnik hlapnih delcev mora vključevati naprave za redčenje vzorca (razredčevalniki števila delcev PND1 in PND2) in za izhlapevanje delcev (cev za izhlapevanje, ET). Sonda za vzorčenje ali točka vzorčenja za pretok preizkusnega plina mora biti v predelu za redčenje nameščena tako, da je mogoče zajeti reprezentativni vzorec pretoka plina iz homogene mešanice redčila in izpušnih plinov. Seštevek zadrževalnega časa v sistemu in odzivnega časa t90 števca števila delcev ne sme presegati 20 s. |
| --- | --- |

A.8.1.4.1

Opis sistema za vzorčenje

Sistem za vzorčenje delcev je sestavljen iz konice sonde za vzorčenje ali točke vzorčenja delcev v sistemu redčenja, cevi za prenos delcev, predklasifikatorja delcev in izločevalnika hlapnih delcev pred enoto za merjenje koncentracije števila delcev, gledano v smeri toka. Izločevalnik hlapnih delcev mora vključevati naprave za redčenje vzorca (razredčevalniki števila delcev PND1 in PND2) in za izhlapevanje delcev (cev za izhlapevanje, ET). Sonda za vzorčenje ali točka vzorčenja za pretok preizkusnega plina mora biti v predelu za redčenje nameščena tako, da je mogoče zajeti reprezentativni vzorec pretoka plina iz homogene mešanice redčila in izpušnih plinov. Seštevek zadrževalnega časa v sistemu in odzivnega časa t90 števca števila delcev ne sme presegati 20 s.

1

2

90

| A.8.1.4.2 | sistem za prenos delcev
  Konica sonde za vzorčenje oziroma točka vzorčenja delcev in cev za prenos delcev skupaj tvorita sistem za prenos delcev. Sistem za prenos delcev vodi vzorec od tunela za redčenje do vstopa v prvi razredčevalnik števila delcev. PTS mora izpolnjevati naslednje pogoje:
  Pri sistemih redčenja s celotnim tokom in sistemih za delno vzorčenje pri redčenju z delnim tokom (kot je opisano v odstavku A.2.2.1 Dodatka 2 k tej prilogi, se sonda za vzorčenje namesti blizu središčne črte tunela, tj. od 10 do 20 premerov tunela za dovodno odprtino za plin, in usmeri proti pretoku plina skozi tunel, pri čemer mora biti njena os na konici vzporedna z osjo tunela za redčenje. Sonda za vzorčenje se v predelu za redčenje namesti tako, da se vzorec odvzame iz homogene mešanice redčila in izpuha.
  Pri sistemih za celotno vzorčenje pri redčenju z delnim tokom (kot je opisano v Dodatku 2 k tej prilogi, odstavku A.2.2.1, se točka vzorčenja delcev namesti v cev za prenos delcev pred posodo za filter delcev, napravo za merjenje pretoka in vsemi točkami razcepa/obvoda vzorca. Točka vzorčenja ali sonda za vzorčenje se namesti tako, da se vzorec odvzame iz homogene mešanice redčila in izpušnih plinov.
  Vzorec plina mora pri toku skozi sistem za prenos delcev izpolnjevati naslednje pogoje:
  izkazovati mora Reynoldsovo število (Re) < 1 700;
  njegov čas zadrževanja v sistemu za prenos delcev mora biti ≤ 3 sekunde.
  Šteje se, da je sprejemljiva tudi vsaka druga konfiguracija vzorčenja za sistem za prenos delcev, za katero se lahko dokaže enakovreden prodor delcev s premerom električne mobilnosti 30 nm.
  Izhodna cev, ki vodi razredčeni vzorec od izločevalnika hlapnih delcev do vstopa v števec števila delcev, mora imeti naslednje lastnosti:
  njen notranji premer mora biti ≥ 4mm;
  čas zadrževanja toka vzorca plina skozi izhodno cev mora biti ≤ 0,8 sekunde.
  Šteje se, da je sprejemljiva tudi vsaka druga konfiguracija vzorčenja za izhodno cev, za katero se lahko dokaže enakovreden prodor delcev s premerom električne mobilnosti 30 nm. |
| --- | --- |

A.8.1.4.2

sistem za prenos delcev

Konica sonde za vzorčenje oziroma točka vzorčenja delcev in cev za prenos delcev skupaj tvorita sistem za prenos delcev. Sistem za prenos delcev vodi vzorec od tunela za redčenje do vstopa v prvi razredčevalnik števila delcev. PTS mora izpolnjevati naslednje pogoje:

Pri sistemih redčenja s celotnim tokom in sistemih za delno vzorčenje pri redčenju z delnim tokom (kot je opisano v odstavku A.2.2.1 Dodatka 2 k tej prilogi, se sonda za vzorčenje namesti blizu središčne črte tunela, tj. od 10 do 20 premerov tunela za dovodno odprtino za plin, in usmeri proti pretoku plina skozi tunel, pri čemer mora biti njena os na konici vzporedna z osjo tunela za redčenje. Sonda za vzorčenje se v predelu za redčenje namesti tako, da se vzorec odvzame iz homogene mešanice redčila in izpuha.

Pri sistemih za celotno vzorčenje pri redčenju z delnim tokom (kot je opisano v Dodatku 2 k tej prilogi, odstavku A.2.2.1, se točka vzorčenja delcev namesti v cev za prenos delcev pred posodo za filter delcev, napravo za merjenje pretoka in vsemi točkami razcepa/obvoda vzorca. Točka vzorčenja ali sonda za vzorčenje se namesti tako, da se vzorec odvzame iz homogene mešanice redčila in izpušnih plinov.

Vzorec plina mora pri toku skozi sistem za prenos delcev izpolnjevati naslednje pogoje:

izkazovati mora Reynoldsovo število (Re) < 1 700;

njegov čas zadrževanja v sistemu za prenos delcev mora biti ≤ 3 sekunde.

Šteje se, da je sprejemljiva tudi vsaka druga konfiguracija vzorčenja za sistem za prenos delcev, za katero se lahko dokaže enakovreden prodor delcev s premerom električne mobilnosti 30 nm.

Izhodna cev, ki vodi razredčeni vzorec od izločevalnika hlapnih delcev do vstopa v števec števila delcev, mora imeti naslednje lastnosti:

njen notranji premer mora biti ≥ 4mm;

čas zadrževanja toka vzorca plina skozi izhodno cev mora biti ≤ 0,8 sekunde.

Šteje se, da je sprejemljiva tudi vsaka druga konfiguracija vzorčenja za izhodno cev, za katero se lahko dokaže enakovreden prodor delcev s premerom električne mobilnosti 30 nm.

| A.8.1.4.3 | Predklasifikator delcev
  Priporočljiv predklasifikator delcev se namesti pred izločevalnik hlapnih delcev, gledano v smeri toka. Premer delcev pri presečni točki 50 % predklasifikatorja mora biti med 2,5 μm in 10 μm pri prostorninskem pretoku, ki je bil izbran za vzorčenje emisij za število delcev. Predklasifikator mora omogočati, da najmanj 99 % masne koncentracije delcev, velikih 1 μm, ki vstopajo v predklasifikator, pri prostorninskem pretoku, izbranem za vzorčenje emisij za število delcev, izstopi iz predklasifikatorja. Pri sistemih redčenja z delnim tokom se lahko uporabi isti predklasifikator za vzorčenje mase delcev in števila delcev, pri čemer se vzorec za merjenje števila delcev odvzema iz sistema redčenja za predklasifikatorjem, gledano v smeri toka. Druga možnost je uporaba ločenih predklasifikatorjev, pri čemer se vzorec za merjenje števila delcev odvzema iz sistema redčenja pred predklasifikatorjem za maso delcev, gledano v smeri toka. |
| --- | --- |

A.8.1.4.3

Predklasifikator delcev

Priporočljiv predklasifikator delcev se namesti pred izločevalnik hlapnih delcev, gledano v smeri toka. Premer delcev pri presečni točki 50 % predklasifikatorja mora biti med 2,5 μm in 10 μm pri prostorninskem pretoku, ki je bil izbran za vzorčenje emisij za število delcev. Predklasifikator mora omogočati, da najmanj 99 % masne koncentracije delcev, velikih 1 μm, ki vstopajo v predklasifikator, pri prostorninskem pretoku, izbranem za vzorčenje emisij za število delcev, izstopi iz predklasifikatorja. Pri sistemih redčenja z delnim tokom se lahko uporabi isti predklasifikator za vzorčenje mase delcev in števila delcev, pri čemer se vzorec za merjenje števila delcev odvzema iz sistema redčenja za predklasifikatorjem, gledano v smeri toka. Druga možnost je uporaba ločenih predklasifikatorjev, pri čemer se vzorec za merjenje števila delcev odvzema iz sistema redčenja pred predklasifikatorjem za maso delcev, gledano v smeri toka.

| A.8.1.4.4 | Izločevalnik hlapnih delcev (VPR)
  Izločevalnik hlapnih delcev sestavljajo prvi razredčevalnik števila delcev (PND1), cev za izhlapevanje in drugi razredčevalnik (PND2), ki so povezani zaporedno. Namen te funkcije redčenja je zmanjšati številčno koncentracijo v vzorcu, ki vstopa v enoto za merjenje koncentracije delcev, pod zgornji prag, ki ga določa števec števila delcev v načinu štetja posameznih delcev, in preprečiti tvorbo jeder v vzorcu. Izločevalnik hlapnih delcev mora omogočati prikaz, ali je delovna temperatura razredčevalnika števila delcev PND1 in cevi za izhlapevanje ustrezna.
  Izločevalnik hlapnih delcev mora omogočati > 99,0-odstotno izhlapevanje delcev tetrakontana (CH3(CH2)38CH3) s premerom 30 nm pri vstopni koncentraciji ≥ 10 000 cm-3, in sicer na podlagi ogrevanja in zmanjšanja delnih tlakov tetrakontana. Dosegati mora tudi faktor zmanjšanja koncentracije delcev (fr) za delce s premerom električne mobilnosti 30 nm in 50 nm, ki ni za več kot 30 % oziroma 20 % večji ter ni za več kot 5 % manjši v primerjavi s tistim za delce s premerom električne mobilnosti 100 nm, za izločevalnik hlapnih delcev kot celoto. |
| --- | --- |

A.8.1.4.4

Izločevalnik hlapnih delcev (VPR)

Izločevalnik hlapnih delcev sestavljajo prvi razredčevalnik števila delcev (PND1), cev za izhlapevanje in drugi razredčevalnik (PND2), ki so povezani zaporedno. Namen te funkcije redčenja je zmanjšati številčno koncentracijo v vzorcu, ki vstopa v enoto za merjenje koncentracije delcev, pod zgornji prag, ki ga določa števec števila delcev v načinu štetja posameznih delcev, in preprečiti tvorbo jeder v vzorcu. Izločevalnik hlapnih delcev mora omogočati prikaz, ali je delovna temperatura razredčevalnika števila delcev PND1 in cevi za izhlapevanje ustrezna.

1

2

1

Izločevalnik hlapnih delcev mora omogočati > 99,0-odstotno izhlapevanje delcev tetrakontana (CH3(CH2)38CH3) s premerom 30 nm pri vstopni koncentraciji ≥ 10 000 cm-3, in sicer na podlagi ogrevanja in zmanjšanja delnih tlakov tetrakontana. Dosegati mora tudi faktor zmanjšanja koncentracije delcev (fr) za delce s premerom električne mobilnosti 30 nm in 50 nm, ki ni za več kot 30 % oziroma 20 % večji ter ni za več kot 5 % manjši v primerjavi s tistim za delce s premerom električne mobilnosti 100 nm, za izločevalnik hlapnih delcev kot celoto.

3

2

38

3

-3

r

| A.8.1.4.4.1 | Prva naprava za redčenje števila delcev (PND1)
  Prva naprava za redčenje števila delcev je posebej zasnovana za redčenje koncentracije števila delcev, deluje pa pri temperaturi (stene) od 150 °C do 400 °C. Nastavitvena točka za temperaturo stene se mora ohranjati na stalni nazivni delovni temperaturi v tem razponu z dovoljenim odstopanjem ± 10 °C in ne sme presegati temperature stene cevi za izhlapevanje (odstavek A.8.1.4.4.2). Razredčevalniku je treba zagotavljati zrak za redčenje, filtriran skozi filter HEPA, omogočati pa mora od 10- do 200-kraten faktor redčenja. |
| --- | --- |

A.8.1.4.4.1

Prva naprava za redčenje števila delcev (PND1

Prva naprava za redčenje števila delcev je posebej zasnovana za redčenje koncentracije števila delcev, deluje pa pri temperaturi (stene) od 150 °C do 400 °C. Nastavitvena točka za temperaturo stene se mora ohranjati na stalni nazivni delovni temperaturi v tem razponu z dovoljenim odstopanjem ± 10 °C in ne sme presegati temperature stene cevi za izhlapevanje (odstavek A.8.1.4.4.2). Razredčevalniku je treba zagotavljati zrak za redčenje, filtriran skozi filter HEPA, omogočati pa mora od 10- do 200-kraten faktor redčenja.

| A.8.1.4.4.2 | Cev za izhlapevanje (ET)
  Temperatura stene po celotni dolžini cevi za izhlapevanje se nadzoruje in mora biti višja ali enaka temperaturi stene prve naprave za redčenje števila delcev, ohranja pa se na stalni nominalni delovni temperaturi med 300 °C in 400 °C, z dovoljenim odstopanjem ± 10 °C. |
| --- | --- |

A.8.1.4.4.2

Cev za izhlapevanje (ET)

Temperatura stene po celotni dolžini cevi za izhlapevanje se nadzoruje in mora biti višja ali enaka temperaturi stene prve naprave za redčenje števila delcev, ohranja pa se na stalni nominalni delovni temperaturi med 300 °C in 400 °C, z dovoljenim odstopanjem ± 10 °C.

| A.8.1.4.4.3 | Druga naprava za redčenje števila delcev (PND2)
  Naprava PND2 je posebej zasnovana za redčenje koncentracije števila delcev. Razredčevalniku je treba zagotavljati zrak za redčenje, filtriran skozi filter HEPA, in biti mora zmožen vzdrževati enotni faktor redčenja v razponu od 10- do 30-krat. Faktor redčenja PND2 se izbere v razponu od 10- do 15-krat tako, da je koncentracija števila delcev za drugim razredčevalnikom manjša od zgornjega praga, ki ga določa števec števila delcev v načinu štetja posameznih delcev, temperatura plina pred vstopom v števec števila delcev pa je < 35 °C. |
| --- | --- |

A.8.1.4.4.3

Druga naprava za redčenje števila delcev (PND2

Naprava PND2 je posebej zasnovana za redčenje koncentracije števila delcev. Razredčevalniku je treba zagotavljati zrak za redčenje, filtriran skozi filter HEPA, in biti mora zmožen vzdrževati enotni faktor redčenja v razponu od 10- do 30-krat. Faktor redčenja PND2 se izbere v razponu od 10- do 15-krat tako, da je koncentracija števila delcev za drugim razredčevalnikom manjša od zgornjega praga, ki ga določa števec števila delcev v načinu štetja posameznih delcev, temperatura plina pred vstopom v števec števila delcev pa je < 35 °C.

2

2

| A.8.1.4.5 | Števec števila delcev (PNC)
  Števec števila delcev mora izpolnjevati zahteve iz odstavka A.8.1.3.4. |
| --- | --- |

A.8.1.4.5

Števec števila delcev (PNC)

Števec števila delcev mora izpolnjevati zahteve iz odstavka A.8.1.3.4.

| A.8.2 | Kalibracija/validacija sistema za vzorčenje delcev (1) |
| --- | --- |

A.8.2

Kalibracija/validacija sistema za vzorčenje delcev (1

| A.8.2.1 | Kalibracija števca števila delcev |
| --- | --- |

A.8.2.1

Kalibracija števca števila delcev

| A.8.2.1.1 | Tehnična služba zagotovi obstoj potrdila o kalibraciji za števec števila delcev, ki potrjuje njegovo skladnost s sledljivim standardom, izdanega v obdobju 12 mesecev pred izvedbo preizkusa emisij. |
| --- | --- |

A.8.2.1.1

Tehnična služba zagotovi obstoj potrdila o kalibraciji za števec števila delcev, ki potrjuje njegovo skladnost s sledljivim standardom, izdanega v obdobju 12 mesecev pred izvedbo preizkusa emisij.

| A.8.2.1.2 | Števec števila delcev je treba ponovno kalibrirati tudi po izvedbi vseh večjih vzdrževalnih del, pri čemer se izda novo potrdilo o kalibraciji. |
| --- | --- |

A.8.2.1.2

Števec števila delcev je treba ponovno kalibrirati tudi po izvedbi vseh večjih vzdrževalnih del, pri čemer se izda novo potrdilo o kalibraciji.

| A.8.2.1.3 | Kalibracija mora biti sledljiva do standardne metode kalibracije:


  (a) | s primerjavo odziva števca števila delcev, ki se kalibrira, z odzivom kalibriranega elektrometra aerosola pri istočasnem vzorčenju elektrostatično klasificiranih kalibracijskih delcev ali |
| --- | --- | --- |

A.8.2.1.3

Kalibracija mora biti sledljiva do standardne metode kalibracije:

(a)

s primerjavo odziva števca števila delcev, ki se kalibrira, z odzivom kalibriranega elektrometra aerosola pri istočasnem vzorčenju elektrostatično klasificiranih kalibracijskih delcev ali

| (b) | s primerjavo odziva števca števila delcev, ki se kalibrira, z odzivom drugega števca števila delcev, ki je bil neposredno kalibriran po zgornji metodi. |
| --- | --- |

(b)

s primerjavo odziva števca števila delcev, ki se kalibrira, z odzivom drugega števca števila delcev, ki je bil neposredno kalibriran po zgornji metodi.

V primeru elektrometra se kalibracija opravi z najmanj šestimi standardnimi koncentracijami, ki so čim enakomerneje porazdeljene v merilnem območju števca števila delcev. Te točke vključujejo točko nazivne ničelne koncentracije, ki se doseže tako, da se pri vstopu v vsak instrument pritrdijo filtri HEPA razreda najmanj H13 po EN 1822:2008 ali z enakovredno zmogljivostjo. Če se za števec števila delcev, ki se kalibrira, kalibracijski faktor ne uporablja, morajo biti izmerjene koncentracije v okviru ± 10 % standardne koncentracije za vsako uporabljeno koncentracijo, razen ničelne točke, v nasprotnem primeru se števec števila delcev, ki se kalibrira, zavrne. Izračuna in zapiše se naklon, dobljen z linearno regresijo obeh podatkovnih nizov. Za števec števila delcev, ki se kalibrira, se uporabi kalibracijski faktor, ki je enak obratni vrednosti naklona. Linearnost odziva se izračuna kot kvadrat Pearsonovega koeficienta korelacije produkt-moment (R2) za nabora podatkov in mora biti enaka 0,97 ali večja. Pri izračunu gradienta in R2 je treba linearno regresijo povleči skozi izhodišče (ničelna koncentracija na obeh instrumentih).

2

2

V primeru referenčnega števca števila delcev se kalibracija opravi z najmanj šestimi standardnimi koncentracijami čez merilno območje števca števila delcev. Na najmanj 3 točkah morajo biti koncentracije pod 1 000 cm–3, preostale koncentracije pa se linearno porazdelijo med 1 000 cm–3 in največjim obsegom števca števila delcev v načinu štetja posameznih delcev. Te točke vključujejo točko nazivne ničelne koncentracije, ki se doseže tako, da se pri vstopu v vsak instrument pritrdijo filtri HEPA razreda najmanj H13 po EN 1822:2008 ali z enakovredno zmogljivostjo. Če se za števec števila delcev, ki se umerja, kalibracijski faktor ne uporablja, morajo biti izmerjene koncentracije v okviru ± 10 % standardne koncentracije za vsako koncentracijo, razen ničelne točke, saj se v nasprotnem primeru števec števila delcev, ki se umerja, zavrne. Izračuna in zapiše se naklon, dobljen z linearno regresijo obeh podatkovnih nizov. Za števec števila delcev, ki se kalibrira, se uporabi kalibracijski faktor, ki je enak obratni vrednosti naklona. Linearnost odziva se izračuna kot kvadrat Pearsonovega koeficienta korelacije produkt-moment (R2) za nabora podatkov in mora biti enaka 0,97 ali večja. Pri izračunu gradienta in R2 je treba linearno regresijo povleči skozi izhodišče (ničelna koncentracija na obeh instrumentih).

2

2

| A.8.2.1.4 | Kalibracija mora vključevati tudi preverjanje učinkovitosti števca števila delcev glede na zahteve iz odstavka A.8.1.3.4.8. pri odkrivanju delcev s premerom električne mobilnosti 23 nm. Preverjanje učinkovitosti štetja pri delcih s premerom 41 nm ni potrebno. |
| --- | --- |

A.8.2.1.4

Kalibracija mora vključevati tudi preverjanje učinkovitosti števca števila delcev glede na zahteve iz odstavka A.8.1.3.4.8. pri odkrivanju delcev s premerom električne mobilnosti 23 nm. Preverjanje učinkovitosti štetja pri delcih s premerom 41 nm ni potrebno.

| A.8.2.2 | Kalibracija/validacija izločevalnika hlapnih delcev |
| --- | --- |

A.8.2.2

Kalibracija/validacija izločevalnika hlapnih delcev

| A.8.2.2.1 | Faktorje zmanjšanja koncentracij delcev v VPR je treba pri stalnih nazivnih delovnih temperaturah instrumenta umeriti v celotnem razponu nastavitev redčenja, če je enota nova in po vseh večjih vzdrževalnih delih. Zahteva po periodični validaciji za faktor zmanjšanja koncentracije delcev izločevalca hlapnih delcev je omejena na preverjanje pri eni sami nastavitvi, ki se običajno uporablja za merjenje na dizelskih vozilih, opremljenih s filtrom za delce. Tehnična služba zagotovi obstoj potrdila o kalibraciji ali validaciji izločevalnika hlapnih delcev, izdanega v obdobju 6 mesecev pred izvedbo preizkusa emisij. Če izločevalnik hlapnih delcev vsebuje alarme za spremljanje temperature, je dopusten 12-mesečni interval validacije.
  Značilnosti izločevalnika hlapnih delcev je treba opredeliti s faktorjem zmanjšanja koncentracije delcev pri trdnih delcih s premerom električne mobilnosti 30 nm, 50 nm in 100 nm. Faktorji zmanjšanja koncentracije delcev fr(d) za delce s premerom električne mobilnosti 30 nm in 50 nm ne smejo biti za več kot 30 oz. 20 odstotkov večji oziroma ne za več kot 5 odstotkov manjši od delcev s premerom električne mobilnosti 100 nm. Za namene validacije mora biti faktor zmanjšanja povprečne koncentracije delcev v okviru ± 10 % glede na faktor zmanjšanja povprečne koncentracije delcev (

  ), ki je bil določen med prvo kalibracijo izločevalnika hlapnih delcev. |
| --- | --- |

A.8.2.2.1

Faktorje zmanjšanja koncentracij delcev v VPR je treba pri stalnih nazivnih delovnih temperaturah instrumenta umeriti v celotnem razponu nastavitev redčenja, če je enota nova in po vseh večjih vzdrževalnih delih. Zahteva po periodični validaciji za faktor zmanjšanja koncentracije delcev izločevalca hlapnih delcev je omejena na preverjanje pri eni sami nastavitvi, ki se običajno uporablja za merjenje na dizelskih vozilih, opremljenih s filtrom za delce. Tehnična služba zagotovi obstoj potrdila o kalibraciji ali validaciji izločevalnika hlapnih delcev, izdanega v obdobju 6 mesecev pred izvedbo preizkusa emisij. Če izločevalnik hlapnih delcev vsebuje alarme za spremljanje temperature, je dopusten 12-mesečni interval validacije.

Značilnosti izločevalnika hlapnih delcev je treba opredeliti s faktorjem zmanjšanja koncentracije delcev pri trdnih delcih s premerom električne mobilnosti 30 nm, 50 nm in 100 nm. Faktorji zmanjšanja koncentracije delcev fr(d) za delce s premerom električne mobilnosti 30 nm in 50 nm ne smejo biti za več kot 30 oz. 20 odstotkov večji oziroma ne za več kot 5 odstotkov manjši od delcev s premerom električne mobilnosti 100 nm. Za namene validacije mora biti faktor zmanjšanja povprečne koncentracije delcev v okviru ± 10 % glede na faktor zmanjšanja povprečne koncentracije delcev (
  Image 185
  ), ki je bil določen med prvo kalibracijo izločevalnika hlapnih delcev.

| A.8.2.2.2 | Preizkusni aerosol za te meritve so trdni delci s premerom električne mobilnosti 30, 50 in 100 nm in najmanjša koncentracija 5 000 delcev na cm–3 pri vstopu v izločevalnik hlapnih delcev. Koncentracije delcev se merijo pred in za sestavnimi deli, gledano v smeri toka.
  Redukcijski faktor koncentracije delcev za vsako velikost delcev (fr(di)) se izračuna, kot sledi:


  (117)
  pri čemer je:


  Nin(di) | = | koncentracija delcev v zgornjem toku za delce s premerom d
  i; |
| --- | --- | --- | --- |
| Nout(di) | = | koncentracija delcev v spodnjem toku za delce s premerom d
  i; |
| di | = | premer električne mobilnosti delcev (30, 50 ali 100 nm); |

A.8.2.2.2

Preizkusni aerosol za te meritve so trdni delci s premerom električne mobilnosti 30, 50 in 100 nm in najmanjša koncentracija 5 000 delcev na cm–3 pri vstopu v izločevalnik hlapnih delcev. Koncentracije delcev se merijo pred in za sestavnimi deli, gledano v smeri toka.

Redukcijski faktor koncentracije delcev za vsako velikost delcev (fr(di)) se izračuna, kot sledi:

r

i

Image 186
  (117)

pri čemer je:

Nin(di)

Nin

i

=

koncentracija delcev v zgornjem toku za delce s premerom d
  i;

d

i

Nout(di)

Nout

i

=

koncentracija delcev v spodnjem toku za delce s premerom d
  i;

d

i

di

di

=

premer električne mobilnosti delcev (30, 50 ali 100 nm);

Nin(di) in Nout(di) se pretvorita na iste pogoje.

Nin

i

Nout

i

Zmanjšanje povprečne koncentracije delcev (
  Image 187
  ) pri dani nastavitvi redčenja se izračuna tako;

Image 188
  (118)

Priporočljivo je, da se VPR umeri in potrdi kot celotna enota.

| A.8.2.2.3 | Tehnična služba zagotovi obstoj potrdila o validaciji izločevalnika hlapnih delcev, ki dokazuje dejansko učinkovitost izločanja hlapnih delcev, izdanega v obdobju 6 mesecev pred izvedbo preizkusa emisij. Če izločevalnik hlapnih delcev vsebuje alarme za spremljanje temperature, je dopusten 12-mesečni interval validacije. Izločevalnik hlapnih delcev mora izkazovati več kot 99,0-odstotno izločevanje delcev tetrakontana (CH3(CH2)38CH3) s premerom električne mobilnosti najmanj 30 nm pri vstopni koncentraciji ≥ 10 000 cm–3, če deluje pri minimalni nastavitvi redčenja in delovni temperaturi, ki jo priporočajo proizvajalci. |
| --- | --- |

A.8.2.2.3

Tehnična služba zagotovi obstoj potrdila o validaciji izločevalnika hlapnih delcev, ki dokazuje dejansko učinkovitost izločanja hlapnih delcev, izdanega v obdobju 6 mesecev pred izvedbo preizkusa emisij. Če izločevalnik hlapnih delcev vsebuje alarme za spremljanje temperature, je dopusten 12-mesečni interval validacije. Izločevalnik hlapnih delcev mora izkazovati več kot 99,0-odstotno izločevanje delcev tetrakontana (CH3

2

38

3

–3

| A.8.2.3 | Postopki preverjanja sistema za merjenje števila delcev |
| --- | --- |

A.8.2.3

Postopki preverjanja sistema za merjenje števila delcev

| A.8.2.3.1 | Pred vsakim preizkusom mora števec delcev izkazovati izmerjeno koncentracijo, ki je manjša od 0,5 delca na cm–3, kadar je na vstop v celotni sistem vzorčenja delcev (izločevalnik hlapnih delcev in števec števila delcev) nameščen filter HEPA razreda najmanj H13 po EN 1822:2008 ali filter z enakovredno učinkovitostjo. |
| --- | --- |

A.8.2.3.1

Pred vsakim preizkusom mora števec delcev izkazovati izmerjeno koncentracijo, ki je manjša od 0,5 delca na cm–3, kadar je na vstop v celotni sistem vzorčenja delcev (izločevalnik hlapnih delcev in števec števila delcev) nameščen filter HEPA razreda najmanj H13 po EN 1822:2008 ali filter z enakovredno učinkovitostjo.

| A.8.2.3.2 | Vsak mesec mora pretok v števec delcev izkazovati izmerjeno vrednost v okviru 5 % stopnje nominalnega pretoka števca delcev na podlagi preverjanja s kalibriranim merilnikom pretoka. |
| --- | --- |

A.8.2.3.2

Vsak mesec mora pretok v števec delcev izkazovati izmerjeno vrednost v okviru 5 % stopnje nominalnega pretoka števca delcev na podlagi preverjanja s kalibriranim merilnikom pretoka.

| A.8.2.3.3 | Števec delcev mora vsak dan po namestitvi filtra HEPA razreda najmanj H13 po EN 1822:2008 ali filtra z enakovredno zmogljivostjo na vstop v števec delcev izkazovati koncentracijo ≤ 0,2 cm–3. Ko se ta filter odstrani, mora števec delcev prikazovati povečanje izmerjene koncentracije za najmanj 100 delcev na cm-3, ko je izpostavljen zunanjemu zraku, in se vrniti na vrednost ≤ 0,2 cm-3, ko se filter HEPA zopet namesti. |
| --- | --- |

A.8.2.3.3

Števec delcev mora vsak dan po namestitvi filtra HEPA razreda najmanj H13 po EN 1822:2008 ali filtra z enakovredno zmogljivostjo na vstop v števec delcev izkazovati koncentracijo ≤ 0,2 cm–3

-3

-3

| A.8.2.3.4 | Pred začetkom vsakega preizkusa je treba preveriti, ali je glede na prikaz merilnega sistema cev za izhlapevanje, če je del sistema, dosegla ustrezno delovno temperaturo. |
| --- | --- |

A.8.2.3.4

Pred začetkom vsakega preizkusa je treba preveriti, ali je glede na prikaz merilnega sistema cev za izhlapevanje, če je del sistema, dosegla ustrezno delovno temperaturo.

| A.8.2.3.5 | Pred začetkom vsakega preizkusa je treba preveriti, ali je glede na prikaz merilnega sistema razredčevalnik PND1 dosegel ustrezno delovno temperaturo. |
| --- | --- |

A.8.2.3.5

Pred začetkom vsakega preizkusa je treba preveriti, ali je glede na prikaz merilnega sistema razredčevalnik PND1

---

(1)  Primer metod kalibracije/validacije je na voljo na:

1

www.unece.org/es/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/pmpfcp

---

Priloga 5

Specifikacije referenčnih goriv

Tehnični podatki o gorivih za preizkušanje motorjev s kompresijskim vžigom in motorjev, ki uporabljajo kombinirano gorivo

Tip: dizelsko gorivo (B7)

| Kazalnik | Enota | Mejna vrednost1 | Preizkusna metoda |
| --- | --- | --- | --- |
| minimalna | maksimalna |
| Cetansko število | | 46,0 | | EN ISO 4264 |
| Cetansko število2 | | 52,0 | 56,0 | EN ISO 5165 |
| Gostota pri 15 °C | kg/m3 | 833 | 837 | EN ISO 3675
  EN ISO 12185 |
| Destilacija: | | | | |
| — | točka 50 % |

Kazalnik

Enota

Mejna vrednost1

Preizkusna metoda

minimalna

maksimalna

Cetansko število

46,0

EN ISO 4264

Cetansko število2

52,0

56,0

EN ISO 5165

Gostota pri 15 °C

kg/m3

833

837

EN ISO 3675

EN ISO 12185

Destilacija:

—

točka 50 %

°C

245

EN ISO 3405

| — | točka 95 % |
| --- | --- |

—

točka 95 %

°C

345

350

EN ISO 3405

| — | končna točka vrelišča |
| --- | --- |

—

končna točka vrelišča

°C

360

EN ISO 3405

Plamenišče

°C

55

EN 22719

CFPP (filtrirnost)

°C

5

EN 116

Viskoznost pri 40 °C

mm2/s

2,3

3,3

EN ISO 3104

Policiklični aromatski ogljikovodiki

% m/m

2,0

4,0

EN 12916

Vsebnost žvepla

mg/kg

10

EN ISO 20846 / EN ISO 20884

Korozija bakra

(3h pri 50 °C)

razvrstitev

Razred 1

EN ISO 2160

Ostanek ogljika po Conradsonu (10 % DR)

% m/m

0,2

EN ISO 10370

Vsebnost pepela

% m/m

0,01

EN ISO 6245

Skupne nečistoče

mg/kg

24

EN 12662

Vsebnost vode

% m/m

0,02

EN ISO 12937

Nevtralizacijsko število (močna kislina)

mg KOH/g

0,10

ASTM D 974

Oksidacijska obstojnost3

mg/ml

0,025

EN ISO 12205

Mazavost (premer pregledovalnika obrabe HFRR pri 60 °C)

μm

400

EN ISO 12156

Stabilnost oksidacije pri 110 °C3

H

20,0

EN 15751

FAME4

% v/v

6,0

7,0

EN 14078

Opombe:

| 1 | Vrednosti, navedene v specifikacijah, so „prave vrednosti“. Pri določanju njihovih mejnih vrednosti se uporablja standard ISO 4259: „Naftni proizvodi – Določanje in uporaba stopenj natančnosti pri preizkusnih metodah“, pri določanju njihove najnižje vrednosti pa se upošteva najmanjša razlika 2R nad ničlo; pri določanju najvišje in najnižje vrednosti je najmanjša razlika 4R (R = ponovljivost). Ne glede na ta ukrep, ki je potreben iz tehničnih razlogov, si mora proizvajalec goriv prizadevati za dosego ničelne vrednosti, kadar je določena največja vrednost 2R, in povprečne vrednosti, kadar sta navedeni zgornja in spodnja mejna vrednost. Če je treba razjasniti, ali gorivo ustreza specifikacijam, se uporabijo določbe standarda ISO 4259. |
| --- | --- |

1

Vrednosti, navedene v specifikacijah, so „prave vrednosti“. Pri določanju njihovih mejnih vrednosti se uporablja standard ISO 4259: „Naftni proizvodi – Določanje in uporaba stopenj natančnosti pri preizkusnih metodah“, pri določanju njihove najnižje vrednosti pa se upošteva najmanjša razlika 2R nad ničlo; pri določanju najvišje in najnižje vrednosti je najmanjša razlika 4R (R = ponovljivost). Ne glede na ta ukrep, ki je potreben iz tehničnih razlogov, si mora proizvajalec goriv prizadevati za dosego ničelne vrednosti, kadar je določena največja vrednost 2R, in povprečne vrednosti, kadar sta navedeni zgornja in spodnja mejna vrednost. Če je treba razjasniti, ali gorivo ustreza specifikacijam, se uporabijo določbe standarda ISO 4259.

| 2 | Območje cetanskega števila ni v skladu z zahtevami, da je najmanjše območje 4R. Vseeno se v primeru spora med dobaviteljem in uporabnikom goriva lahko za reševanje takšnih sporov uporabljajo določbe ISO 4259, če se za dosego potrebne natančnosti namesto ene izvede zadostno število ponovljenih meritev. |
| --- | --- |

2

Območje cetanskega števila ni v skladu z zahtevami, da je najmanjše območje 4R. Vseeno se v primeru spora med dobaviteljem in uporabnikom goriva lahko za reševanje takšnih sporov uporabljajo določbe ISO 4259, če se za dosego potrebne natančnosti namesto ene izvede zadostno število ponovljenih meritev.

| 3 | Čeprav se oksidacijska obstojnost nadzoruje, je verjetno, da bo rok uporabnosti omejen. V zvezi s pogoji skladiščenja in življenjsko dobo se je treba posvetovati z dobaviteljem. |
| --- | --- |

3

Čeprav se oksidacijska obstojnost nadzoruje, je verjetno, da bo rok uporabnosti omejen. V zvezi s pogoji skladiščenja in življenjsko dobo se je treba posvetovati z dobaviteljem.

| 4 | Vsebnost FAME ustreza specifikacijam iz standarda EN 14214. |
| --- | --- |

4

Vsebnost FAME ustreza specifikacijam iz standarda EN 14214.

Tip: etanol za motorje s kompresijskim vžigom z eno vrsto goriva (ED95)1

| Kazalnik | Enota | Mejne vrednosti2 | Preizkusna metoda3 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | najmanj | največ |
| Alkohol skupaj (etanol, vključno z vsebnostjo višjih nasičenih alkoholov) | % m/m | 92,4 | | EN 15721 |
| Drugi višji nasičeni monoalkoholi (C3-C5) | % m/m | | 2,0 | EN 15721 |
| Metanol | % m/m | | 0,3 | EN 15721 |
| Gostota pri 15 °C | kg/m3 | 793,0 | 815,0 | EN ISO 12185 |
| Kislost, izračunana kot ocetna kislina | % m/m | | 0,0025 | EN 15491 |
| Videz | | svetel in čist | |
| Plamenišče | oC | 10 | | EN 3679 |
| Suhi ostanek | mg/kg | | 15 | EN 15691 |
| Vsebnost vode | % m/m | | 6,5 | EN 154894

  EN ISO 12937
  EN15692 |
| Aldehidi, izračunani kot acetaldehid | % m/m | | 0,0050 | ISO 1388-4 |
| Estri, izračunani kot etilacetat | % m/m | | 0,1 | ASTM D1617 |
| Vsebnost žvepla | mg/kg | | 10,0 | EN 15485
  EN 15486 |
| Sulfati | mg/kg | | 4,0 | EN 15492 |
| Onesnaženost z delci | mg/kg | | 24 | EN 12662 |
| Fosfor | mg/l | | 0,20 | EN 15487 |
| Anorganski klorid | mg/kg | | 1,0 | EN 15484 ali EN 15492 |
| Baker | mg/kg | | 0,100 | EN 15488 |
| Električna prevodnost | μS/cm | | 2,50 | DIN 51627-4 ali pr EN 15938 standarda EN 15489. |
| Opombe:


  1 | Dodatki, kot so snovi za izboljšanje cetanske vrednosti, kot jih določi proizvajalec motorja, se lahko dodajajo etanolskemu gorivu, če to nima negativnih stranskih učinkov. Če so ti pogoji izpolnjeni, je največja dovoljena količina 10 % m/m. |

Kazalnik

Enota

Mejne vrednosti2

Preizkusna metoda3

najmanj

največ

Alkohol skupaj (etanol, vključno z vsebnostjo višjih nasičenih alkoholov)

% m/m

92,4

EN 15721

Drugi višji nasičeni monoalkoholi (C3-C5)

% m/m

2,0

EN 15721

Metanol

% m/m

0,3

EN 15721

Gostota pri 15 °C

kg/m3

793,0

815,0

EN ISO 12185

Kislost, izračunana kot ocetna kislina

% m/m

0,0025

EN 15491

Videz

svetel in čist

Plamenišče

oC

10

EN 3679

Suhi ostanek

mg/kg

15

EN 15691

Vsebnost vode

% m/m

6,5

EN 154894

EN ISO 12937

EN15692

Aldehidi, izračunani kot acetaldehid

% m/m

0,0050

ISO 1388-4

Estri, izračunani kot etilacetat

% m/m

0,1

ASTM D1617

Vsebnost žvepla

mg/kg

10,0

EN 15485

EN 15486

Sulfati

mg/kg

4,0

EN 15492

Onesnaženost z delci

mg/kg

24

EN 12662

Fosfor

mg/l

0,20

EN 15487

Anorganski klorid

mg/kg

1,0

EN 15484 ali EN 15492

Baker

mg/kg

0,100

EN 15488

Električna prevodnost

μS/cm

2,50

DIN 51627-4 ali pr EN 15938 standarda EN 15489.

Opombe:

1

Dodatki, kot so snovi za izboljšanje cetanske vrednosti, kot jih določi proizvajalec motorja, se lahko dodajajo etanolskemu gorivu, če to nima negativnih stranskih učinkov. Če so ti pogoji izpolnjeni, je največja dovoljena količina 10 % m/m.

| 2 | Vrednosti, navedene v specifikacijah, so „prave vrednosti“. Pri določanju njihovih mejnih vrednosti se uporablja standard ISO 4259: „Naftni proizvodi – Določanje in uporaba stopenj natančnosti pri preizkusnih metodah“, pri določanju njihove najnižje vrednosti pa se upošteva najmanjša razlika 2R nad ničlo; pri določanju najvišje in najnižje vrednosti je najmanjša razlika 4R (R = ponovljivost). Ne glede na ta ukrep, ki je potreben iz tehničnih razlogov, si mora proizvajalec goriv prizadevati za dosego ničelne vrednosti, kadar je določena največja vrednost 2R, in povprečne vrednosti, kadar sta navedeni zgornja in spodnja mejna vrednost. Če je treba razjasniti, ali gorivo ustreza specifikacijam, se uporabijo določbe standarda ISO 4259. |
| --- | --- |

2

Vrednosti, navedene v specifikacijah, so „prave vrednosti“. Pri določanju njihovih mejnih vrednosti se uporablja standard ISO 4259: „Naftni proizvodi – Določanje in uporaba stopenj natančnosti pri preizkusnih metodah“, pri določanju njihove najnižje vrednosti pa se upošteva najmanjša razlika 2R nad ničlo; pri določanju najvišje in najnižje vrednosti je najmanjša razlika 4R (R = ponovljivost). Ne glede na ta ukrep, ki je potreben iz tehničnih razlogov, si mora proizvajalec goriv prizadevati za dosego ničelne vrednosti, kadar je določena največja vrednost 2R, in povprečne vrednosti, kadar sta navedeni zgornja in spodnja mejna vrednost. Če je treba razjasniti, ali gorivo ustreza specifikacijam, se uporabijo določbe standarda ISO 4259.

| 3 | Enakovredne metode EN/ISO bodo sprejete, ko bodo izdane za vse zgoraj navedene lastnosti. |
| --- | --- |

3

Enakovredne metode EN/ISO bodo sprejete, ko bodo izdane za vse zgoraj navedene lastnosti.

| 4 | Če je treba razjasniti, ali gorivo ustreza specifikacijam, se uporabijo določbe |
| --- | --- |

4

Če je treba razjasniti, ali gorivo ustreza specifikacijam, se uporabijo določbe

Tehnični podatki o gorivih za preizkušanje motorjev s prisilnim vžigom in motorjev na kombinirano gorivo

Tip: Bencin (E10)

| Kazalnik | Enota | Mejne vrednosti1 | Preizkusna metoda2 |
| --- | --- | --- | --- |
| najmanj | največ | |
| Raziskovalno oktansko število, RON | | 95,0 | 97,0 | EN ISO 5164:20053 |
| Motorsko oktansko število, MON | | 84,0 | 86,0 | EN ISO 5163:20053 |
| Gostota pri 15 °C | kg/m3 | 743 | 756 | EN ISO 3675
  EN ISO 12185 |
| Parni tlak | kPa | 56,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1 (DVPE) |
| Vsebnost vode | % v/v | | 0,015 | ASTM E 1064 |
| Destilacija: | | | | |
| — | uparjeno pri 70 °C |

Kazalnik

Enota

Mejne vrednosti1

Preizkusna metoda2

najmanj

največ

Raziskovalno oktansko število, RON

95,0

97,0

EN ISO 5164:20053

Motorsko oktansko število, MON

84,0

86,0

EN ISO 5163:20053

Gostota pri 15 °C

kg/m3

743

756

EN ISO 3675

EN ISO 12185

Parni tlak

kPa

56,0

60,0

EN ISO 13016-1 (DVPE)

Vsebnost vode

% v/v

0,015

ASTM E 1064

Destilacija:

—

uparjeno pri 70 °C

% v/v

24,0

44,0

EN ISO 3405

| — | uparjeno pri 100 °C |
| --- | --- |

—

uparjeno pri 100 °C

% v/v

56,0

60,0

EN ISO 3405

| — | uparjeno pri 150 °C |
| --- | --- |

—

uparjeno pri 150 °C

% v/v

88,0

90,0

EN ISO 3405

| — | končna točka vrelišča |
| --- | --- |

—

končna točka vrelišča

°C

190

210

EN ISO 3405

Ostanki

% v/v

—

2,0

EN ISO 3405

Analiza ogljikovodikov:

| — | nenasičeni ogljikovodiki |
| --- | --- |

—

nenasičeni ogljikovodiki

% v/v

3,0

18,0

EN 14517

EN 15553

| — | aromati |
| --- | --- |

—

aromati

% v/v

25,0

35,0

EN 14517

EN 15553

| — | benzen |
| --- | --- |

—

benzen

% v/v

0,4

1,0

EN 12177

EN 238, EN 14517

| — | nasičene spojine |
| --- | --- |

—

nasičene spojine

% v/v

zapisana vrednost

EN 14517

EN 15553

Razmerje ogljika in vodika

zapisana vrednost

Razmerje ogljika in kisika

zapisana vrednost

Indukcijsko obdobje4

minut

480

EN ISO 7536

Vsebnost kisika5

% m/m

3,7

EN 1601

EN 13132

EN 14517

Obstoječe smole

mg/ml

—

0,04

EN ISO 6246

Vsebnost žvepla6

mg/kg

—

10

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Korozija bakra (3 h pri 50 °C)

razvrstitev

—

Razred 1

EN ISO 2160

Vsebnost svinca

mg/l

—

5

EN 237

Vsebnost fosforja7

mg/l

—

1,3

ASTM D 3231

Etanol4

% v/v

9,5

10,0

EN 1601

EN 13132

EN 14517

Opombe:

| 1 | Vrednosti, navedene v specifikacijah, so „prave vrednosti“. Pri določanju njihovih mejnih vrednosti se uporablja standard ISO 4259: „Naftni proizvodi – Določanje in uporaba stopenj natančnosti pri preizkusnih metodah“, pri določanju njihove najnižje vrednosti pa se upošteva najmanjša razlika 2R nad ničlo; pri določanju najvišje in najnižje vrednosti je najmanjša razlika 4R (R = ponovljivost). Ne glede na ta ukrep, ki je potreben iz tehničnih razlogov, si mora proizvajalec goriv prizadevati za dosego ničelne vrednosti, kadar je določena največja vrednost 2R, in povprečne vrednosti, kadar sta navedeni zgornja in spodnja mejna vrednost. Če je treba razjasniti, ali gorivo ustreza specifikacijam, se uporabijo določbe standarda ISO 4259. |
| --- | --- |

1

Vrednosti, navedene v specifikacijah, so „prave vrednosti“. Pri določanju njihovih mejnih vrednosti se uporablja standard ISO 4259: „Naftni proizvodi – Določanje in uporaba stopenj natančnosti pri preizkusnih metodah“, pri določanju njihove najnižje vrednosti pa se upošteva najmanjša razlika 2R nad ničlo; pri določanju najvišje in najnižje vrednosti je najmanjša razlika 4R (R = ponovljivost). Ne glede na ta ukrep, ki je potreben iz tehničnih razlogov, si mora proizvajalec goriv prizadevati za dosego ničelne vrednosti, kadar je določena največja vrednost 2R, in povprečne vrednosti, kadar sta navedeni zgornja in spodnja mejna vrednost. Če je treba razjasniti, ali gorivo ustreza specifikacijam, se uporabijo določbe standarda ISO 4259.

| 2 | Enakovredne metode EN/ISO bodo sprejete, ko bodo izdane za vse zgoraj navedene lastnosti. |
| --- | --- |

2

Enakovredne metode EN/ISO bodo sprejete, ko bodo izdane za vse zgoraj navedene lastnosti.

| 3 | Pri izračunu končnega rezultata v skladu s standardom EN 228:2008 se odšteje korekcijski faktor 0,2 za MON in RON. |
| --- | --- |

3

Pri izračunu končnega rezultata v skladu s standardom EN 228:2008 se odšteje korekcijski faktor 0,2 za MON in RON.

| 4 | Gorivo lahko vsebuje antioksidante in deaktivatorje kovin, ki se običajno uporabljajo za stabiliziranje rafinerijskih bencinskih tokov, ne smejo pa se dodajati detergenti/disperzijska sredstva in topilna olja. |
| --- | --- |

4

Gorivo lahko vsebuje antioksidante in deaktivatorje kovin, ki se običajno uporabljajo za stabiliziranje rafinerijskih bencinskih tokov, ne smejo pa se dodajati detergenti/disperzijska sredstva in topilna olja.

| 5 | Etanol, ki izpolnjuje specifikacije standarda EN 15376, je edina kisikova spojina, ki se namerno doda referenčnemu gorivu. |
| --- | --- |

5

Etanol, ki izpolnjuje specifikacije standarda EN 15376, je edina kisikova spojina, ki se namerno doda referenčnemu gorivu.

| 6 | Poročati je treba o dejanski vsebnosti žvepla v gorivu za preizkus tipa 1. |
| --- | --- |

6

Poročati je treba o dejanski vsebnosti žvepla v gorivu za preizkus tipa 1.

| 7 | Temu referenčnemu gorivu se namerno ne smejo dodajati spojine, ki vsebujejo fosfor, železo, mangan ali svinec. |
| --- | --- |

7

Temu referenčnemu gorivu se namerno ne smejo dodajati spojine, ki vsebujejo fosfor, železo, mangan ali svinec.

Tip: Etanol (E85)

| Kazalnik | Enota | Mejne vrednosti1 | Preizkusna metoda |
| --- | --- | --- | --- |
| najmanj | največ |
| Raziskovalno oktansko število, RON | | 95,0 | — | EN ISO 5164 |
| Motorsko oktansko število, MON | | 85,0 | — | EN ISO 5163 |
| Gostota pri 15 °C | kg/m3 | zapisana vrednost | ISO 3675 |
| Parni tlak | kPa | 40,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1 (DVPE) |
| Vsebnost žvepla2 | mg/kg | — | 10 | EN 15485 ali EN 15486 |
| Oksidacijska obstojnost | minut | 360 | | EN ISO 7536 |
| Vsebnost obstoječih smol (izpranih s topilom) | mg/100 ml | — | 5 | EN ISO 6246 |
| Videz
  Ugotavlja se pri temperaturi okolice ali pri temperaturi 15 °C, kar je višje. | | čist in svetel, na pogled brez neraztopljenih ali oborjenih onesnaževal | Vizualni pregled |
| Etanol in višji alkoholi3 | % v/v | 83 | 85 | EN 1601
  EN 13132
  EN 14517
  E DIN 51627-3 |
| Višji alkoholi (C3-C8) | % v/v | — | 2,0 | E DIN 51627-3 |
| Metanol | % v/v | | 1,00 | E DIN 51627-3 |
| Bencin4 | % v/v | preostanek | EN 228 |
| Fosfor | mg/l | 0,20 5 | EN 15487 |
| Vsebnost vode | % v/v | | 0,300 | EN 15489 ali EN 15692 |
| Vsebnost anorganskih kloridov | mg/l | | 1 | EN 15492 |
| pHe | | 6,5 | 9,0 | EN 15490 |
| Korozija bakrenega traku
  (3h pri 50 °C) | razvrstitev | Razred 1 | | EN ISO 2160 |
| Kislost (izražena kot ocetna kislina CH3COOH) | % m/m
  (mg/l) | — | 0,0050
  (40 ) | EN 15491 |
| Električna prevodnost | μS/cm | 1,5 | DIN 51627-4 ali prEN 15938 |
| Razmerje ogljika in vodika | | zapisana vrednost | |
| Razmerje ogljika in kisika | | zapisana vrednost | |
| Opombe:


  1 | Vrednosti, navedene v specifikacijah, so „prave vrednosti“. Pri določanju njihovih mejnih vrednosti se uporablja standard ISO 4259: „Naftni proizvodi – Določanje in uporaba stopenj natančnosti pri preizkusnih metodah“, pri določanju njihove najnižje vrednosti pa se upošteva najmanjša razlika 2R nad ničlo; pri določanju najvišje in najnižje vrednosti je najmanjša razlika 4R (R = ponovljivost). Ne glede na ta ukrep, ki je potreben iz tehničnih razlogov, si mora proizvajalec goriv prizadevati za dosego ničelne vrednosti, kadar je določena največja vrednost 2R, in povprečne vrednosti, kadar sta navedeni zgornja in spodnja mejna vrednost. Če je treba razjasniti, ali gorivo ustreza specifikacijam, se uporabijo določbe standarda ISO 4259. |

Kazalnik

Enota

Mejne vrednosti1

Preizkusna metoda

najmanj

največ

Raziskovalno oktansko število, RON

95,0

—

EN ISO 5164

Motorsko oktansko število, MON

85,0

—

EN ISO 5163

Gostota pri 15 °C

kg/m3

zapisana vrednost

ISO 3675

Parni tlak

kPa

40,0

60,0

EN ISO 13016-1 (DVPE)

Vsebnost žvepla2

mg/kg

—

10

EN 15485 ali EN 15486

Oksidacijska obstojnost

minut

360

EN ISO 7536

Vsebnost obstoječih smol (izpranih s topilom)

mg/100 ml

—

5

EN ISO 6246

Videz

Ugotavlja se pri temperaturi okolice ali pri temperaturi 15 °C, kar je višje.

čist in svetel, na pogled brez neraztopljenih ali oborjenih onesnaževal

Vizualni pregled

Etanol in višji alkoholi3

% v/v

83

85

EN 1601

EN 13132

EN 14517

E DIN 51627-3

Višji alkoholi (C3-C8)

% v/v

—

2,0

E DIN 51627-3

Metanol

% v/v

1,00

E DIN 51627-3

Bencin4

% v/v

preostanek

EN 228

Fosfor

mg/l

0,20 5

EN 15487

Vsebnost vode

% v/v

0,300

EN 15489 ali EN 15692

Vsebnost anorganskih kloridov

mg/l

1

EN 15492

pHe

6,5

9,0

EN 15490

Korozija bakrenega traku

(3h pri 50 °C)

razvrstitev

Razred 1

EN ISO 2160

Kislost (izražena kot ocetna kislina CH3COOH)

% m/m

(mg/l)

—

0,0050

(40 )

EN 15491

Električna prevodnost

μS/cm

1,5

DIN 51627-4 ali prEN 15938

Razmerje ogljika in vodika

zapisana vrednost

Razmerje ogljika in kisika

zapisana vrednost

Opombe:

1

Vrednosti, navedene v specifikacijah, so „prave vrednosti“. Pri določanju njihovih mejnih vrednosti se uporablja standard ISO 4259: „Naftni proizvodi – Določanje in uporaba stopenj natančnosti pri preizkusnih metodah“, pri določanju njihove najnižje vrednosti pa se upošteva najmanjša razlika 2R nad ničlo; pri določanju najvišje in najnižje vrednosti je najmanjša razlika 4R (R = ponovljivost). Ne glede na ta ukrep, ki je potreben iz tehničnih razlogov, si mora proizvajalec goriv prizadevati za dosego ničelne vrednosti, kadar je določena največja vrednost 2R, in povprečne vrednosti, kadar sta navedeni zgornja in spodnja mejna vrednost. Če je treba razjasniti, ali gorivo ustreza specifikacijam, se uporabijo določbe standarda ISO 4259.

| 2 | Poročati je treba o dejanski vsebnosti žvepla v gorivu za preizkus emisij. |
| --- | --- |

2

Poročati je treba o dejanski vsebnosti žvepla v gorivu za preizkus emisij.

| 3 | Etanol, ki izpolnjuje specifikacije standarda EN 15376, je edina kisikova spojina, ki se namerno doda temu referenčnemu gorivu. |
| --- | --- |

3

Etanol, ki izpolnjuje specifikacije standarda EN 15376, je edina kisikova spojina, ki se namerno doda temu referenčnemu gorivu.

| 4 | Vsebnost neosvinčenega bencina se lahko določi kot 100 minus vsota vsebnosti vode, alkoholov, MTBE in ETBE v odstotkih. |
| --- | --- |

4

Vsebnost neosvinčenega bencina se lahko določi kot 100 minus vsota vsebnosti vode, alkoholov, MTBE in ETBE v odstotkih.

| 5 | Temu referenčnemu gorivu se namerno ne smejo dodajati spojine, ki vsebujejo fosfor, železo, mangan ali svinec. |
| --- | --- |

5

Temu referenčnemu gorivu se namerno ne smejo dodajati spojine, ki vsebujejo fosfor, železo, mangan ali svinec.

Tip: UNP

| Kazalnik | Enota | Gorivo A | Gorivo B | Preizkusna metoda |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sestava: | | | | EN 27941 |
| Vsebnost C3 | % v/v | 30 ± 2 | 85 ± 2 | |
| Vsebnost C4 | % v/v | preostanek1 | preostanek1 | |
| < C3 , > C4 | % v/v | največ 2 | največ 2 | |
| Nenasičeni ogljikovodiki | % v/v | največ 12 | največ 15 | |
| Ostanki uparjanja | mg/kg | največ 50 | največ 50 | EN 15470 |
| Voda pri 0 °C | | brez | brez | EN 15469 |
| Skupna vsebnost žvepla, vključno z dišavo | mg/kg | največ 10 | največ 10 | EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667 |
| Vodikov sulfid | | brez | brez | EN ISO 8819 |
| Korozija bakrenega traku
  (1h pri 40 °C) | razvrstitev | Razred 1 | Razred 1 | ISO 62512 |
| Vonj | | značilen | značilen | |
| Motorno oktansko število3 | | najmanj 89,0 | najmanj 89,0 | EN 589 Priloga B |
| Opombe:


  1 | Preostanek se glasi: preostanek = 100 – C3 – <C3 – >C4. |

Kazalnik

Enota

Gorivo A

Gorivo B

Preizkusna metoda

Sestava:

EN 27941

Vsebnost C3

% v/v

30 ± 2

85 ± 2

Vsebnost C4

% v/v

preostanek1

preostanek1

< C3 , > C4

% v/v

največ 2

največ 2

Nenasičeni ogljikovodiki

% v/v

največ 12

največ 15

Ostanki uparjanja

mg/kg

največ 50

največ 50

EN 15470

Voda pri 0 °C

brez

brez

EN 15469

Skupna vsebnost žvepla, vključno z dišavo

mg/kg

največ 10

največ 10

EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667

Vodikov sulfid

brez

brez

EN ISO 8819

Korozija bakrenega traku

(1h pri 40 °C)

razvrstitev

Razred 1

Razred 1

ISO 62512

Vonj

značilen

značilen

Motorno oktansko število3

najmanj 89,0

najmanj 89,0

EN 589 Priloga B

Opombe:

1

Preostanek se glasi: preostanek = 100 – C3 – <C3 – >C4.

| 2 | S to metodo morda ni mogoče natančno določiti prisotnosti korozivnih snovi, če so v vzorcu antikorozijska sredstva ali druge kemikalije, ki zmanjšujejo korozivnost vzorca za bakreni trak. Zato je dodajanje takih spojin z edinim namenom vplivanja na preizkuševalno metodo prepovedano. |
| --- | --- |

2

S to metodo morda ni mogoče natančno določiti prisotnosti korozivnih snovi, če so v vzorcu antikorozijska sredstva ali druge kemikalije, ki zmanjšujejo korozivnost vzorca za bakreni trak. Zato je dodajanje takih spojin z edinim namenom vplivanja na preizkuševalno metodo prepovedano.

| 3 | Na zahtevo proizvajalca motorja se lahko pri izvajanju homologacijskih preizkusov uporabi višje motorno oktansko število. |
| --- | --- |

3

Na zahtevo proizvajalca motorja se lahko pri izvajanju homologacijskih preizkusov uporabi višje motorno oktansko število.

Tip: zemeljski plin/ biometan

| Lastnosti | Enote | Osnova | Mejne vrednosti | Preizkusna metoda |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| najmanj | največ |
| Referenčno gorivo GR |
| Sestava: | | | | | |
| metan | | 87 | 84 | 89 | |
| etan | | 13 | 11 | 15 | |
| preostanek1 | mol % | — | — | 1 | ISO 6974 |
| Vsebnost žvepla | mg/m3 2 | — | | 10 | ISO 6326-5 |
| | | | | | |
| Opombe:


  1 | Inertni plini + C2+ |

Lastnosti

Enote

Osnova

Mejne vrednosti

Preizkusna metoda

najmanj

največ

Referenčno gorivo GR

Sestava:

metan

87

84

89

etan

13

11

15

preostanek1

mol %

—

—

1

ISO 6974

Vsebnost žvepla

mg/m3 2

—

10

ISO 6326-5

Opombe:

1

Inertni plini + C2+

| 2 | Vrednost se določi pri standardnih pogojih 293,2 K (20 °C) in 101,3 kPa. |
| --- | --- |

2

Vrednost se določi pri standardnih pogojih 293,2 K (20 °C) in 101,3 kPa.

Referenčno gorivo G23

Sestava:

metan

92,5

91,5

93,5

preostanek1

mol %

—

—

1

ISO 6974

N2

mol %

7,5

6,5

8,5

Vsebnost žvepla

mg/m3 2

—

—

10

ISO 6326-5

Opombe:

| 1 | Inertni plini (razen N2)+ C2+ C2+ |
| --- | --- |

1

Inertni plini (razen N2)+ C2+ C2+

| 2 | Vrednost se določi pri 293,2 K (20 °C) in 101,3 kPa. |
| --- | --- |

2

Vrednost se določi pri 293,2 K (20 °C) in 101,3 kPa.

Referenčno gorivo G25

Sestava:

metan

mol %

86

84

88

preostanek1

mol %

—

—

1

ISO 6974

N2

mol %

14

12

16

Vsebnost žvepla

mg/m3 2

—

—

10

ISO 6326-5

Opombe:

| 1 | Inertni plini (razen N2)+ C2+ C2+ |
| --- | --- |

1

Inertni plini (razen N2)+ C2+ C2+

| 2 | Vrednost se določi pri 293,2 K (20 °C) in 101,3 kPa. |
| --- | --- |

2

Vrednost se določi pri 293,2 K (20 °C) in 101,3 kPa.

| Lastnosti | Enote | Osnova | Mejne vrednosti | Preizkusna metoda |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| najmanj | največ |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Referenčno gorivo G20 |
| Sestava: | | | | | |
| metan | mol % | 100 | 99 | 100 | ISO 6974 |
| Preostanek  (1) | mol % | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | mol % | | | | ISO 6974 |
| Vsebnost žvepla | mg/m3
   (2) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |
| Wobbejev indeks (neto) | MJ/m3
   (3) | 48,2 | 47,2 | 49,2 | |

Lastnosti

Enote

Osnova

Mejne vrednosti

Preizkusna metoda

najmanj

največ

...

...

...

...

...

...

Referenčno gorivo G20

Sestava:

metan

mol %

100

99

100

ISO 6974

Preostanek  (1)

mol %

—

—

1

ISO 6974

N2

mol %

ISO 6974

Vsebnost žvepla

mg/m3
   (2)

—

—

10

ISO 6326-5

Wobbejev indeks (neto)

MJ/m3
   (3)

48,2

47,2

49,2

---

(1)  Inertni plini (razen N2)+ C2 + C2+.

(2)  Vrednost se določi pri 293,2 K (20 °C) in 101,3 kPa.

(3)  Vrednost se določi pri 273,2 K (0 °C) in 101,3 kPa.

---

PRILOGA 6

Podatki o emisijah, zahtevani pri homologaciji zaradi tehničnega pregleda

Merjenje emisij ogljikovega monoksida v prostem teku motorja

1.   Uvod

| 1.1 | Ta priloga določa postopek za merjenje emisij ogljikovega monoksida v prostem teku (pri normalni in visoki vrtilni frekvenci) motorjev s prisilnim vžigom, vgrajenih v vozila kategorije M1 s tehnično dovoljeno maso obremenjenega vozila največ 7,5 tone ter vozila kategorij M2 in N1. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Ta priloga se ne uporablja za motorje in vozila na kombinirano gorivo. |
| --- | --- |

1.2

2.   Splošne zahteve

| 2.1 | Splošne zahteve so določene v odstavku 5.3.7 Pravilnika št. 83 z izjemami, določenimi v odstavkih 2.2, 2.3 in 2.4. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Atomska razmerja iz odstavka 5.3.7.3 Pravilnika št. 83 se razumejo na naslednji način:


  Hcv | = | atomsko razmerje med vodikom in ogljikom |
| --- | --- | --- | --- |

2.2

Hcv

=

atomsko razmerje med vodikom in ogljikom

| — | za bencin (E10) 1,93 |
| --- | --- |

—

za bencin (E10) 1,93

| — | za UNP 2,525 |
| --- | --- |

—

za UNP 2,525

| — | za ZP/biometan 4,0 |
| --- | --- |

—

za ZP/biometan 4,0

| — | za etanol (E85) 2,74 |
| --- | --- |

—

za etanol (E85) 2,74

| Ocv | = | atomsko razmerje med kisikom in ogljikom |
| --- | --- | --- |

Ocv

=

atomsko razmerje med kisikom in ogljikom

| — | za bencin (E10) 0,032 |
| --- | --- |

—

za bencin (E10) 0,032

| — | za UNP 0,0 |
| --- | --- |

—

za UNP 0,0

| — | za ZP/biometan 0,0 |
| --- | --- |

—

za ZP/biometan 0,0

| — | za etanol (E85) 0,385 |
| --- | --- |

—

za etanol (E85) 0,385

| 2.3 | Tabela v odstavku 1.4.3 Priloge 2A (tabela 6) se izpolni na podlagi zahtev iz odstavkov 2.2 in 2.4 te priloge. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Proizvajalec potrdi točnost vrednosti Lambda, ki je bila izmerjena med homologacijo v odstavku 2.1 te priloge kot vrednost, ki je reprezentativna za tipično proizvedeno vozilo, in sicer v roku 24 mesecev od dneva podelitve homologacije. Na podlagi pregledov in študij proizvedenih vozil se izvede ocena. |
| --- | --- |

2.4

3.   Tehnične zahteve

| 3.1 | Tehnične zahteve so določene v Prilogi 5 k Pravilniku št. 83 z izjemo, določeno v odstavku 3.2. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Referenčna goriva iz odstavka 2.1 Priloge 5 k Pravilniku št. 83 se razumejo kot sklicevanje na ustrezne specifikacije referenčnih goriv iz Priloge 5 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

3.2

---

PRILOGA 7

Preverjanje trajnosti sistemov motorja

1.   Uvod

| 1.1 | V tej prilogi so navedeni postopki za izbiro motorjev, ki se preizkusijo po razporedu kopičenja prevozov za ugotavljanje faktorjev poslabšanja. Faktorji poslabšanja se uporabijo v skladu z zahtevami iz odstavka 3.6 te priloge za emisije, izmerjene v skladu s Prilogo 4. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | V tej prilogi so navedena tudi z emisijami povezana in z emisijami nepovezana navodila za vzdrževanje, ki se uporabljajo za motorje, na katerih se izvaja razpored kopičenja prevozov. Takšno vzdrževanje mora biti v skladu s posegi vzdrževanja, ki se izvajajo na motorjih v prometu, in se sporoči lastnikom novih motorjev in vozil. |
| --- | --- |

1.2

2.   Izbira motorjev za ugotavljanje faktorjev poslabšanja življenjske dobe

| 2.1 | Motorji za preizkus emisij, da se ugotovijo faktorji poslabšanja življenjske dobe, se izberejo iz družine motorjev, ki je opredeljena v skladu z odstavkom 7 tega pravilnika. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Motorje iz različnih družin motorjev je mogoče nadalje združiti v družine na podlagi tipa sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki se uporablja pri motorju. Da je mogoče motorje z različnimi števili valjev in različnimi nastavitvami valjev, vendar z enakimi tehničnimi specifikacijami in enako namestitvijo sistemov za naknadno obdelavo izpušnih plinov uvrstiti v enako družino motorjev s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov, mora proizvajalec organu za izdajo certifikatov predložiti podatke, ki kažejo, da so emisije teh motorjev podobne. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Proizvajalec motorja izbere en motor, ki predstavlja družino motorjev glede na sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov, kot je določeno v skladu z odstavkom 2.2, za preizkušanje po razporedu kopičenja prevozov iz odstavka 3.2 in to sporoči homologacijskemu organu pred začetkom kakršnih koli preizkusov. |
| --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | Če homologacijski organ odloči, da najslabšo raven emisij družine motorjev glede na sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov bolje predstavlja kak drug motor, potem motor za preizkus skupaj izbereta homologacijski organ in proizvajalec motorja. |
| --- | --- |

2.3.1

3.   Ugotavljanje faktorjev poslabšanja življenjske dobe

3.1   Splošno

Faktorji poslabšanja se za družino motorjev glede na sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov določijo z izbranimi motorji na podlagi razporeda kopičenja prevozov, ki vključuje redno preizkušanje za plinaste emisije in emisije delcev v preizkusih WHTC in WHSC.

3.2   Program kopičenja uporabe

Če se proizvajalec tako odloči, se lahko razporedi kopičenja prevozov izvajajo tako, da se z vozilom, opremljenim z izbranim motorjem, izvede razpored kopičenja prevozov ali da se z izbranim motorjem izvede razpored kopičenja prevozov z dinamometrom.

3.2.1   Kopičenje uporabe med obratovanjem in kopičenje uporabe z dinamometrom

| 3.2.1.1 | Proizvajalec v skladu z dobro inženirsko prakso določi, v kakšni obliki in obsegu se bosta izvajala kopičenje prevozov in cikel staranja za motorje. |
| --- | --- |

3.2.1.1

| 3.2.1.2 | Proizvajalec določi preizkusne točke, na katerih se izmerijo plinaste emisije in emisije delcev v preizkusih WHTC in WHSC po vročem zagonu. Preizkusne točke morajo biti najmanj tri; ena na začetku, druga približno na sredini in zadnja na koncu razporeda kopičenja prevozov. |
| --- | --- |

3.2.1.2

| 3.2.1.3 | Vrednosti emisij na začetni točki in na koncu življenjske dobe, izračunane v skladu z odstavkom 3.5.2, izpolnjujejo mejne vrednosti iz odstavka 5.3 tega pravilnika, pri čemer lahko posamezni rezultati emisij iz preizkusnih točk presegajo te mejne vrednosti. |
| --- | --- |

3.2.1.3

| 3.2.1.4 | Na zahtevo proizvajalca in s soglasjem homologacijskega organa se na vsaki preizkusni točki izvede samo en preizkuševalni cikel (preizkus WHTC ali WHSC po vročem zagonu), drug preizkuševalni cikel pa se izvede le na začetku in na koncu razporeda kopičenja prevozov. |
| --- | --- |

3.2.1.4

| 3.2.1.5 | Programi kopičenja uporabe so lahko za različne družine motorjev glede na sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov različni. |
| --- | --- |

3.2.1.5

| 3.2.1.6 | Razporedi kopičenja prevozov so lahko krajši od življenjske dobe, vendar ne smejo biti krajši, kot je navedeno v tabeli 1 v odstavku 3.2.1.8. |
| --- | --- |

3.2.1.6

| 3.2.1.7 | Proizvajalec mora zagotoviti veljavno povezavo med obdobjem kopičenja prevozov (prevožena razdalja) in urami dinamometra motorja, tj. na primer povezava s porabo goriva, povezava hitrosti vozila in obratov motorja itd. |
| --- | --- |

3.2.1.7

| 3.2.1.8 | Minimalno obdobje kopičenja prevozov

  Tabela 1


  Minimalno obdobje kopičenja prevozov


  Kategorija vozila, v kateri bo motor nameščen (1) | Minimalno obdobje kopičenja prevozov | Življenjska doba |
| --- | --- | --- | --- |
| Vozilo kategorije N1 | 160 000  km | Glej sliko 5.4 tega pravilnika. |
| Vozilo kategorije N2 | 188 000  km | Glej sliko 5.4 tega pravilnika. |
| Vozila kategorije N3, pri katerih največja tehnično dovoljena masa ne presega 16 ton | 188 000  km | Glej sliko 5.4 tega pravilnika. |
| Vozila kategorije N3, pri katerih največja tehnično dovoljena masa ne presega 16 ton | 233 000  km | Glej sliko 5.4 tega pravilnika. |
| Vozila kategorije M1: | 160 000  km | Glej sliko 5.4 tega pravilnika. |
| Vozila kategorije M2 | 160 000  km | Glej sliko 5.4 tega pravilnika. |
| Vozila kategorije M3, razredov I, II, A in B, pri katerih največja tehnično dovoljena masa ne presega 7,5 ton | 188 000  km | Glej sliko 5.4 tega pravilnika. |
| Vozila kategorije M3 razredov III in B, pri katerih največja tehnično dovoljena masa presega 7,5 ton | 233 000  km. | Glej sliko 5.4 tega pravilnika |

3.2.1.8

Tabela 1

Minimalno obdobje kopičenja prevozov

Kategorija vozila, v kateri bo motor nameščen (1)

Minimalno obdobje kopičenja prevozov

Življenjska doba

Vozilo kategorije N1

160 000  km

Glej sliko 5.4 tega pravilnika.

Vozilo kategorije N2

188 000  km

Glej sliko 5.4 tega pravilnika.

Vozila kategorije N3, pri katerih največja tehnično dovoljena masa ne presega 16 ton

188 000  km

Glej sliko 5.4 tega pravilnika.

Vozila kategorije N3, pri katerih največja tehnično dovoljena masa ne presega 16 ton

233 000  km

Glej sliko 5.4 tega pravilnika.

Vozila kategorije M1:

160 000  km

Glej sliko 5.4 tega pravilnika.

Vozila kategorije M2

160 000  km

Glej sliko 5.4 tega pravilnika.

Vozila kategorije M3, razredov I, II, A in B, pri katerih največja tehnično dovoljena masa ne presega 7,5 ton

188 000  km

Glej sliko 5.4 tega pravilnika.

Vozila kategorije M3 razredov III in B, pri katerih največja tehnično dovoljena masa presega 7,5 ton

233 000  km.

Glej sliko 5.4 tega pravilnika

| 3.2.1.9 | Pospešeno staranje je dovoljeno, če se razpored kopičenja prevozov prilagodi na podlagi porabe goriva. Prilagoditev temelji na razmerju med običajno porabo goriva med uporabo in porabo goriva za cikel staranja, pri čemer poraba goriva za cikel staranja ne sme presegati običajne porabe goriva med uporabo za več kot 30 %. |
| --- | --- |

3.2.1.9

| 3.2.1.10 | Razpored kopičenja prevozov mora biti natančno opisan v vlogi za homologacijo, homologacijskemu organu pa ga je treba predložiti pred začetkom kakršnih koli preizkusov. |
| --- | --- |

3.2.1.10

| 3.2.2 | Če homologacijski organ odloči, da je treba na preizkusih WHTC in WHSC po vročem zagonu med točkami, ki jih je izbral proizvajalec, izvesti dodatne meritve, o tem obvesti proizvajalca. Proizvajalec pripravi revidiran program kopičenja prevozov, s katerim se mora strinjati homologacijski organ. |
| --- | --- |

3.2.2

3.3   Preizkušanje motorja

3.3.1   Stabilizacija sistema motorja

| 3.3.1.1 | Proizvajalec za vsako družino motorjev glede na sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov določi število ur delovanja vozila ali motorja, po preteku katerih se delovanje sistema za naknadno obdelavo motorja stabilizira. Če homologacijski organ tako zahteva, mora proizvajalec predložiti podatke in analize, ki jih je uporabil pri tej določitvi. Proizvajalec se lahko odloči tudi, da motor deluje 60–125 ur ali enakovredno število prevoženih kilometrov med ciklom staranja, da se sistem za naknadno obdelavo motorja stabilizira. |
| --- | --- |

3.3.1.1

| 3.3.1.2 | Konec stabilizacijskega obdobja, določenega v odstavku 3.3.1.1, se šteje kot začetek razporeda kopičenja prevozov. |
| --- | --- |

3.3.1.2

3.3.2   Preizkus kopičenja uporabe

| 3.3.2.1 | Po preizkusu se motor spusti skozi razpored kopičenja prevozov, ki ga izbere proizvajalec, kot je opisano v odstavku 3.2. Motor se v rednih intervalih v razporedu kopičenja prevozov, ki jih določi proizvajalec, in na mestih, kjer je to primerno, kar določi tudi homologacijski organ v skladu z odstavkom 3.2.2, preizkusi za plinaste emisije in emisije delcev v preizkusih WHTC in WHSC po vročem zagonu. V skladu z odstavkom 3.2.1.4, če je bilo dogovorjeno, da se na vsaki preizkusni točki izvede le en preizkuševalni cikel (WHTC ali WHSC po vročem zagonu), se mora drugi preizkuševalni cikel (WHTC ali WHSC po vročem zagonu) izvesti na začetku in na koncu razporeda kopičenja prevozov. |
| --- | --- |

3.3.2.1

| 3.3.2.2 | Med razporedom kopičenja prevozov se vzdrževanje motorja izvaja v skladu z zahtevami iz odstavka 4. |
| --- | --- |

3.3.2.2

| 3.3.2.3 | Na motorju ali vozilu je med razporedom kopičenja prevozov mogoče opraviti nenačrtovane posege vzdrževanja, na primer, če je sistem OBD odkril napako, ki je povzročila, da se je aktiviral indikator za javljanje napak (MI). |
| --- | --- |

3.3.2.3

| 3.3.2.4 | Uporaba tržnih goriv je dovoljena za izvajanje razporeda kopičenja prevozov. Referenčno gorivo se uporablja za izvajanje preizkusa emisij. |
| --- | --- |

3.3.2.4

3.4   Poročanje

| 3.4.1 | Rezultati vseh preizkusov emisij (WHTC ali WHSC po vročem zagonu), ki se izvedejo med razporedom kopičenja prevozov, morajo biti na voljo homologacijskemu organu. Če se kateri koli preizkus emisij razveljavi, mora proizvajalec predložiti pojasnilo, zakaj ga je razveljavil. V tem primeru se v roku 100 ur kopičenja prevozov izvede dodatna serija preizkusov emisij v preizkusih WHTC in WHSC po vročem zagonu. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Proizvajalec mora zabeležiti podatke v zvezi z vsemi preizkusi emisij in vzdrževalnimi posegi, ki jih je izvedel na motorju med programom kopičenja uporabe. Te podatke predloži homologacijskemu organu skupaj z rezultati preizkusov emisij, ki jih izvede v programu kopičenja prevozov. |
| --- | --- |

3.4.2

3.5   Določitev faktorjev poslabšanja

| 3.5.1 | Za vsako onesnaževalo, izmerjeno na preizkusih WHTC in WHSC po vročem zagonu, ter na vsaki preizkusni točki se v razporedu kopičenja prevozov na podlagi vseh rezultatov preizkusov izvede najboljša analiza linearne regresije. Rezultati vsakega preizkusa za vsako onesnaževalo se izrazijo z enakim številom decimalnih mest, kot je mejna vrednost za tisto onesnaževalo, kakor je prikazano v odstavku 5.3 tega pravilnika, in enim dodatnim decimalnim mestom. Če je bilo v skladu odstavkom 3.2.1.4 te priloge dogovorjeno, da se na vsaki preizkusni točki izvede le en preizkuševalni cikel (WHTC ali WHSC po vročem zagonu) ter drugi preizkuševalni cikel (WHTC ali WHSC po vročem zagonu) le na začetku in na koncu razporeda kopičenja prevozov, se regresijska analiza opravi le na podlagi rezultatov preizkusov preizkuševalnega cikla, izvedenega na vsaki preizkusni točki.
  Na zahtevo proizvajalca in s predhodno odobritvijo homologacijskega organa se lahko dovoli nelinearna regresija. |
| --- | --- |

3.5.1

Na zahtevo proizvajalca in s predhodno odobritvijo homologacijskega organa se lahko dovoli nelinearna regresija.

| 3.5.2 | Vrednosti emisij za vsako onesnaževalo na začetku razporeda kopičenja prevozov in na koncu življenjske dobe, ki veljajo za motor v preizkušanju, se izračunajo po regresijski enačbi. Če je razpored kopičenja prevozov krajši od obdobja življenjske dobe, se vrednosti emisij na koncu življenjske dobe izračunajo z ekstrapolacijo regresijske enačbe, kot je določeno v odstavku 3.5.1. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | Faktor poslabšanja za vsako onesnaževalo se določi kot razmerje med uporabljenimi vrednostmi emisij na koncu življenjske dobe in vrednostmi emisij na začetku razporeda kopičenja prevozov (multiplikativni faktor poslabšanja).
  Na zahtevo proizvajalca in s predhodno odobritvijo homologacijskega organa, se lahko za vsako onesnaževalo uporabi aditivni faktor poslabšanja. Aditivni faktor poslabšanja se obravnava kot razlika med izračunanimi vrednostmi emisij na koncu življenjske dobe in vrednostmi emisij na začetku razporeda kopičenja prevozov.
  Če so izračunani rezultati za multiplikativni faktor poslabšanja manjši od 1,00 ali manjši od 0,00 za aditivni faktor poslabšanja, je faktor poslabšanja 1,0 oziroma 0,00.
  Primer določitve faktorjev poslabšanja z uporabo linearne regresije je prikazan na sliki 1.
  Mešanje multiplikativnih in aditivnih faktorjev poslabšanja znotraj enega sklopa onesnaževal ni dovoljeno.
  Če je bilo dogovorjeno, da se na vsaki preizkusni točki izvede le en preizkuševalni cikel (WHTC ali WHSC po vročem zagonu) ter drugi preizkuševalni cikel (WHTC ali WHSC po vročem zagonu) le na začetku in na koncu razporeda kopičenja prevozov, se lahko v skladu z odstavkom 3.2.1.4 te priloge faktor poslabšanja, izračunan za preizkuševalni cikel, ki je bil izveden na vsaki preizkusni točki, uporabi tudi za drugi preizkuševalni cikel. |
| --- | --- |

3.5.3

Na zahtevo proizvajalca in s predhodno odobritvijo homologacijskega organa, se lahko za vsako onesnaževalo uporabi aditivni faktor poslabšanja. Aditivni faktor poslabšanja se obravnava kot razlika med izračunanimi vrednostmi emisij na koncu življenjske dobe in vrednostmi emisij na začetku razporeda kopičenja prevozov.

Če so izračunani rezultati za multiplikativni faktor poslabšanja manjši od 1,00 ali manjši od 0,00 za aditivni faktor poslabšanja, je faktor poslabšanja 1,0 oziroma 0,00.

Primer določitve faktorjev poslabšanja z uporabo linearne regresije je prikazan na sliki 1.

Mešanje multiplikativnih in aditivnih faktorjev poslabšanja znotraj enega sklopa onesnaževal ni dovoljeno.

Če je bilo dogovorjeno, da se na vsaki preizkusni točki izvede le en preizkuševalni cikel (WHTC ali WHSC po vročem zagonu) ter drugi preizkuševalni cikel (WHTC ali WHSC po vročem zagonu) le na začetku in na koncu razporeda kopičenja prevozov, se lahko v skladu z odstavkom 3.2.1.4 te priloge faktor poslabšanja, izračunan za preizkuševalni cikel, ki je bil izveden na vsaki preizkusni točki, uporabi tudi za drugi preizkuševalni cikel.

Slika 1

Primer določitve faktorjev poslabšanja

Image 189

3.6   Določeni faktorji poslabšanja

| 3.6.1 | Namesto uporabe razporeda kopičenja prevozov za določitev faktorjev poslabšanja se lahko proizvajalci motorjev odločijo za uporabo naslednjih določenih multiplikativnih faktorjev poslabšanja:

  Tabela 2


  Faktorji poslabšanja


  Preizkuševalni cikel | CO | THC (2) | NMHC (3) | CH4
  2 | NOx | NH3 | Masa trdnih delcev | Število trdnih delcev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| WHTC | 1,3 | 1,3 | 1,4 | 1,4 | 1,15 | 1,0 | 1,05 | 1,0 |
| WHSC | 1,3 | 1,3 | 1,4 | 1,4 | 1,15 | 1,0 | 1,05 | 1,0 |
| Opombe: |

3.6.1

Tabela 2

Faktorji poslabšanja

Preizkuševalni cikel

CO

THC (2)

NMHC (3)

CH4
  2

NOx

NH3

Masa trdnih delcev

Število trdnih delcev

WHTC

1,3

1,3

1,4

1,4

1,15

1,0

1,05

1,0

WHSC

1,3

1,3

1,4

1,4

1,15

1,0

1,05

1,0

Opombe:

Določeni aditivni faktorji poslabšanja niso navedeni. Določenih multiplikativnih faktorjev poslabšanja ni dovoljeno spreminjati v aditivne faktorje poslabšanja.

3.7   Uporaba faktorjev poslabšanja

| 3.7.1 | Motorji izpolnjujejo zadevne mejne vrednosti emisij za vsako onesnaževalo, kot je navedeno v odstavku 5.3 tega pravilnika, po uporabi faktorjev poslabšanja pri rezultatu preizkusa, izmerjenega v skladu s Prilogo 4 (egas, ePM). Glede na vrsto faktorja poslabšanja (FP) veljajo naslednje določbe:


  (a) | multiplikativni: (egas ali ePM) * DF ≤ mejna vrednost emisije; |
| --- | --- | --- |

3.7.1

(a)

multiplikativni: (egas ali ePM) * DF ≤ mejna vrednost emisije;

| (b) | aditivni: (egas ali ePM) + DF ≤ mejna vrednost emisije. |
| --- | --- |

(b)

aditivni: (egas ali ePM) + DF ≤ mejna vrednost emisije.

| 3.7.2 | Proizvajalec se lahko odloči, da prenese faktorje poslabšanja, določene za družino motorjev glede na sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov, na sistem motorja, ki ne spada v isto kategorijo družine motorjev glede na sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov. V takih primerih mora proizvajalec homologacijskemu organu dokazati, da imata sistem motorja, za katerega je bila družina motorjev glede na sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov prvotno preizkušena, in sistem motorja, na katerega se faktorji poslabšanja prenašajo, enake tehnične specifikacije in zahteve v zvezi z namestitvijo na vozilo ter da so emisije takšnega motorja ali sistema motorja podobne. |
| --- | --- |

3.7.2

| 3.7.3 | Faktorji poslabšanja za vsako onesnaževalo na ustreznem preizkuševalnem ciklu se zabeležijo v odstavkih 1.4.1 in 1.4.2 Dopolnila k Prilogi 2A in v odstavkih 1.4.1 in 1.4.2 Dopolnila k Prilogi 2C. |
| --- | --- |

3.7.3

3.8   Preverjanje skladnosti proizvodnje

| 3.8.1 | Skladnost proizvodnje za upoštevanje emisij se preverja na podlagi zahtev iz odstavka 8 tega pravilnika. |
| --- | --- |

3.8.1

| 3.8.2 | Med izvajanjem homologacijskega preizkusa lahko proizvajalec po želji hkrati izmeri emisije onesnaževal pred sistemi za naknadno obdelavo. Pri tem lahko proizvajalec razvije neformalen faktor poslabšanja, ki je ločen za motor in za sistem za naknadno obdelavo, ki ga lahko uporabi kot pomoč za dokončanje revidiranja proizvodne linije. |
| --- | --- |

3.8.2

| 3.8.3 | Za namene homologacije se v odstavkih 1.4.1 in 1.4.2 Dopolnila k Prilogi 2A ter v odstavkih 1.4.1 in 1.4.2 Dopolnila k Prilogi 2C zabeležijo le faktorji poslabšanja v skladu z odstavkom 3.5 ali 3.6. |
| --- | --- |

3.8.3

4.   Vzdrževanje

Za namene razporeda kopičenja prevozov je treba posege vzdrževanja izvajati v skladu z navodili proizvajalca za servisiranje in vzdrževanje.

4.1   Načrtovani posegi vzdrževanja, povezani z emisijami

| 4.1.1 | Načrtovani posegi vzdrževanja, povezani z emisijami, za izvajanje razporeda kopičenja prevozov se izvajajo na enaki razdalji ali v enakih intervalih, kot je navedeno v proizvajalčevih navodilih za vzdrževanje, namenjenih lastnikom motorja ali vozila. Ta razpored vzdrževanja je mogoče v času razporeda kopičenja prevozov (če je primerno) posodobiti, če se iz razporeda vzdrževanja ne izbriše noben del vzdrževanja, po tem ko je ta del vzdrževanja že bil izveden na preizkusnem motorju. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Proizvajalec motorja za razpored kopičenja prevozov navede prilagoditev, čiščenje in vzdrževanje (če je to potrebno) ter predvideno zamenjavo naslednjih postavk:


  (a) | filtri in hladilniki v sistemu recirkulacije izpušnih plinov; |
| --- | --- | --- |

4.1.2

(a)

filtri in hladilniki v sistemu recirkulacije izpušnih plinov;

| (b) | prezračevalni ventil pozitivnega ohišja motorja, če se uporablja; |
| --- | --- |

(b)

prezračevalni ventil pozitivnega ohišja motorja, če se uporablja;

| (c) | vbrizgalne šobe za gorivo (samo čiščenje); |
| --- | --- |

(c)

vbrizgalne šobe za gorivo (samo čiščenje);

| (d) | injektorji za gorivo; |
| --- | --- |

(d)

injektorji za gorivo;

| (e) | turbopuhalo; |
| --- | --- |

(e)

turbopuhalo;

| (f) | elektronska krmilna enota motorja ter povezana tipala in stikala; |
| --- | --- |

(f)

elektronska krmilna enota motorja ter povezana tipala in stikala;

| (g) | sistem za naknadno obdelavo delcev (vključno s povezanimi sestavnimi deli); |
| --- | --- |

(g)

sistem za naknadno obdelavo delcev (vključno s povezanimi sestavnimi deli);

| (h) | sistem za odstranjevanje NOx; |
| --- | --- |

(h)

sistem za odstranjevanje NOx;

| (i) | sistem recirkulacije izpušnih plinov, vključno z vsemi povezanimi nadzornimi ventili in cevmi; |
| --- | --- |

(i)

sistem recirkulacije izpušnih plinov, vključno z vsemi povezanimi nadzornimi ventili in cevmi;

| (j) | vsi drugi sistemi za naknadno obdelavo izpušnih plinov. |
| --- | --- |

(j)

vsi drugi sistemi za naknadno obdelavo izpušnih plinov.

| 4.1.3 | Kritični načrtovani posegi vzdrževanja, povezani z emisijami, se izvedejo le, če se opravijo med uporabo ter če se sporočijo lastniku vozila. |
| --- | --- |

4.1.3

4.2   Spremembe načrtovanega vzdrževanja

| 4.2.1 | Proizvajalec homologacijskemu organu predloži zahtevo za odobritev kakršnih koli novih načrtovanih posegov vzdrževanja, ki jih želi izvesti med razporedom kopičenja prevozov, in nato o tem obvesti lastnike motorjev ali vozil. Zahtevi mora priložiti podatke, ki utemeljujejo potrebo po novem načrtovanem vzdrževanju in interval vzdrževanja. |
| --- | --- |

4.2.1

4.3   Načrtovano vzdrževanje, ki ni povezano z emisijami

| 4.3.1 | Razumne in tehnično nujne načrtovane posege vzdrževanja, ki niso povezani z emisijami, kot so zamenjava olja, zamenjava oljnega filtra, zamenjava filtra za gorivo, zamenjava zračnega filtra, vzdrževanje sistema hlajenja, prilagoditev prostega teka, regulator, navor motorja, jermen ventila, jermen injektorja, časovna razporeditev, prilagoditev napetosti katerega koli pogonskega jermena itd., je na motorjih ali vozilih, izbranih za razpored kopičenja prevozov, mogoče opraviti v najmanj pogostih intervalih, ki jih proizvajalec priporoči lastniku. |
| --- | --- |

4.3.1

4.4   Popravilo

| 4.4.1 | Popravila sestavnih delov motorja, izbranega za preizkušanje v razporedu kopičenja, razen sistema za nadzor emisij iz motorja ali sistema za gorivo, se izvajajo le, če pride do prenehanja delovanja kakega dela ali napake v sistemu motorja. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Če med razporedom kopičenja prevozov sam motor, sistem za nadzor emisij ali sistem za gorivo neha delovati, se kopičenje prevozov razveljavi, na novem sistemu motorja pa se začne izvajati novo kopičenje prevozov. |
| --- | --- |

4.4.2

---

(1)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, odst. 2.

(2)  Uporablja se za motor s kompresijskim vžigom.

(3)  Uporablja se za motor s prisilnim vžigom.

---

PRILOGA 8

Skladnost motorjev ali vozil v prometu

1.   Uvod

| 1.1 | Ta priloga določa zahteve za preverjanje in dokazovanje skladnosti motorjev ter vozil v prometu. |
| --- | --- |

1.1

2.   Postopek za skladnost v prometu

| 2.1 | Skladnost vozil ali motorjev v družini motorjev v prometu se dokaže s preizkušanjem vozil na cesti z uporabo običajnih voznih vzorcev, pogojev in tovorov. Preizkus skladnosti v prometu mora biti reprezentativen za vozila na njihovih dejanskih voznih poteh, z njihovim običajnim tovorom in običajnim poklicnim voznikom vozila. Kadar vozilo upravlja voznik, ki ni običajen poklicni voznik zadevnega vozila, mora biti ta voznik usposobljen za upravljanje vozil kategorije, ki se preizkuša. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Če se šteje, da so običajni pogoji v prometu neustrezni za ustrezno izvedbo preizkusov, lahko proizvajalec ali homologacijski organ zahteva uporabo drugih voznih poti in tovora. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Proizvajalec mora homologacijskemu organu dokazati, da so izbrano vozilo, vozni vzorci in pogoji reprezentativni za družino motorjev. Zahteve iz odstavka 4.5 se uporabijo za določitev, ali so vozni vzorci sprejemljivi za preizkušanje skladnosti v prometu. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Proizvajalec mora sporočiti razpored in načrt vzorčenja za preizkušanje skladnosti ob prvotni homologaciji nove družine motorjev. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Vozila brez komunikacijskega vmesnika, ki omogoča zbiranje potrebnih podatkov ECU iz odstavkov 9.4.2.1 in 9.4.2.2 tega pravilnika, z manjkajočimi podatki ali nestandardnim protokolom podatkov, se štejejo za neskladna. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Vozila, pri katerih zbiranje podatkov ECU vpliva na emisije ali zmogljivost vozila, se štejejo za neskladna. |
| --- | --- |

2.6

3.   Izbira motorja ali vozila

| 3.1 | Po podelitvi homologacije za družino motorjev mora proizvajalec izvesti preizkus v prometu za to družino motorjev v 18 mesecih od prve registracije vozila, opremljenega z motorjem iz te družine. Pri večstopenjski homologaciji prva registracija pomeni prvo registracijo dokončanega vozila.
  Preizkušanje se redno izvaja najmanj vsaki dve leti za vsako družino motorjev na vozilih med njihovo življenjsko dobo, kot je določeno v odstavku 5.4 tega pravilnika.
  Na zahtevo proizvajalca se lahko preizkušanje ustavi pet let po koncu proizvodnje. |
| --- | --- |

3.1

Preizkušanje se redno izvaja najmanj vsaki dve leti za vsako družino motorjev na vozilih med njihovo življenjsko dobo, kot je določeno v odstavku 5.4 tega pravilnika.

Na zahtevo proizvajalca se lahko preizkušanje ustavi pet let po koncu proizvodnje.

| 3.1.1 | Pri najmanjši velikosti vzorca treh motorjev mora biti postopek vzorčenja zastavljen tako, da je verjetnost uspešno opravljenega preizkusa serije, kadar je 20 % vozil ali motorjev neustrezne kakovosti, 0,90 (tveganje proizvajalca = 10 %), verjetnost, da bo serija sprejeta, kadar je 60 % vozil ali motorjev neustrezne kakovosti, pa 0,10 (tveganje potrošnika = 10 %). |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Statistični rezultat preizkusa, s katerim se določi skupno število neskladnih preizkusov pri n-tem preizkusu, se določi za vzorec. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Odločitev o sprejemu ali zavrnitvi serije se sprejme v skladu z naslednjimi pogoji:


  (a) | če je statistični rezultat preizkusa manjši ali enak vrednosti za odločitev o sprejemu za dano velikost vzorca iz tabele 1, se za tako onesnaževalo sprejme odločitev o sprejemu, |
| --- | --- | --- |

3.1.3

(a)

če je statistični rezultat preizkusa manjši ali enak vrednosti za odločitev o sprejemu za dano velikost vzorca iz tabele 1, se za tako onesnaževalo sprejme odločitev o sprejemu,

| (b) | če je statistični rezultat preizkusa večji ali enak vrednosti za odločitev o zavrnitvi za zadevno velikost vzorca iz tabele 1, se za tako serijo sprejme odločitev o zavrnitvi; |
| --- | --- |

(b)

če je statistični rezultat preizkusa večji ali enak vrednosti za odločitev o zavrnitvi za zadevno velikost vzorca iz tabele 1, se za tako serijo sprejme odločitev o zavrnitvi;

| (c) | sicer se v skladu s to prilogo preizkusi dodaten motor, postopek izračuna pa se uporabi za vzorec, povečan za še eno enoto. |
| --- | --- |

(c)

sicer se v skladu s to prilogo preizkusi dodaten motor, postopek izračuna pa se uporabi za vzorec, povečan za še eno enoto.

V tabeli 1 so vrednosti za odločitev o sprejemu in zavrnitvi izračunane po mednarodnem standardu ISO 8422/1991.

Tabela 1

Vrednosti za odločitev o sprejemu in zavrnitvi v načrtu vzorčenja

Najmanjša velikost vzorca: 3

| Skupno število preizkušenih motorjev (velikost vzorca) | Vrednost za odločitev o sprejemu | Vrednost za odločitev o zavrnitvi |
| --- | --- | --- |
| 3 | – | 3 |
| 4 | 0 | 4 |
| 5 | 0 | 4 |
| 6 | 1 | 4 |
| 7 | 1 | 4 |
| 8 | 2 | 4 |
| 9 | 2 | 4 |
| 10 | 3 | 4 |

Skupno število preizkušenih motorjev (velikost vzorca)

Vrednost za odločitev o sprejemu

Vrednost za odločitev o zavrnitvi

3

–

3

4

0

4

5

0

4

6

1

4

7

1

4

8

2

4

9

2

4

10

3

4

Homologacijski organ odobri izbrane motorje in nastavitve vozil pred začetkom preizkuševalnih postopkov. Izbira se izvede s predložitvijo meril, ki se uporabijo za izbiro posameznih vozil, homologacijskemu organu.

| 3.2 | Izbrani motorji in vozila se uporabljajo in so registrirani v regiji (npr. Evropska unija). Vozilo se mora uporabljati v prometu najmanj 25 000 km. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Za vsako vozilo mora biti na voljo evidenca o vzdrževanju, ki dokazuje, da se je vozilo primerno vzdrževalo in servisiralo v skladu s priporočili proizvajalca. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Za pravilno delovanje motorja se preveri sistem OBD. Vse prijave napak in kode pripravljenosti v spominu vgrajenega sistema za diagnostiko se zabeležijo in opravijo se potrebna popravila.
  Motorjev z napako kategorije C ni treba popraviti pred preizkusom. Diagnostična koda težave (DTC) se ne zbriše.
  Motorji, pri katerih eden od števcev, ki jih zahtevajo določbe iz Priloge 11, ne kaže „0“, se ne smejo preizkusiti. To se mora sporočiti homologacijskemu organu. |
| --- | --- |

3.4

Motorjev z napako kategorije C ni treba popraviti pred preizkusom. Diagnostična koda težave (DTC) se ne zbriše.

Motorji, pri katerih eden od števcev, ki jih zahtevajo določbe iz Priloge 11, ne kaže „0“, se ne smejo preizkusiti. To se mora sporočiti homologacijskemu organu.

| 3.5 | Na motorju ali vozilu ne sme biti nobenih znakov zlorabe (kot so prekomerno natovarjanje, uporaba napačnih goriv ali druge zlorabe) ali drugih dejavnikov (kot je nedovoljeno poseganje), ki lahko vplivajo na nastajanje emisij. Upoštevati se morajo kode okvar sistema OBD in podatki o urah delovanja motorja, ki so shranjeni v računalniku. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Vsi sestavni deli sistema za nadzor emisij na vozilu morajo biti skladni z navedbami v veljavnih dokumentih o homologaciji. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Po dogovoru s homologacijskim organom lahko proizvajalec izvede preizkušanje skladnosti v prometu na manj motorjih ali vozilih, kot določa odstavek 3.1, če je v družini motorja proizvedenih manj kot 500 motorjev na leto. |
| --- | --- |

3.7

4.   Preizkusni pogoji

| 4.1 | Tovor vozila
  Običajni tovor je tovor, ki znaša med 10 in 100 odstotkov največjega tovora.
  Največji tovor je razlika med največjo tehnično dovoljeno maso obremenjenega vozila in maso vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, kot je določeno v Prilogi 3 k Posebni resoluciji št. 1 (ECE/TRANS/WP.29/1045, kot je bila spremenjena s spremembami 1 in 2).
  Če je zakonsko dovoljena največja teža vozila manjša od tehnično dovoljene mase obremenjenega vozila, je dovoljeno uporabljati zakonsko dovoljeno največjo težo vozila za določitev tovora vozila za potek preizkusa.
  Za preizkušanje skladnosti v prometu se lahko tovor reproducira in se namesto njega uporabi umetni tovor.
  Homologacijski organi lahko zahtevajo preizkus vozila s tovorom med 10 in 100 odstotkov največjega tovora vozila. Če masa opreme PEMS, potrebne za izvedbo preizkusa, presega 10 odstotkov največjega tovora vozila, se ta masa lahko šteje za najmanjši tovor. |
| --- | --- |

4.1

Običajni tovor je tovor, ki znaša med 10 in 100 odstotkov največjega tovora.

Največji tovor je razlika med največjo tehnično dovoljeno maso obremenjenega vozila in maso vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, kot je določeno v Prilogi 3 k Posebni resoluciji št. 1 (ECE/TRANS/WP.29/1045, kot je bila spremenjena s spremembami 1 in 2).

Če je zakonsko dovoljena največja teža vozila manjša od tehnično dovoljene mase obremenjenega vozila, je dovoljeno uporabljati zakonsko dovoljeno največjo težo vozila za določitev tovora vozila za potek preizkusa.

Za preizkušanje skladnosti v prometu se lahko tovor reproducira in se namesto njega uporabi umetni tovor.

Homologacijski organi lahko zahtevajo preizkus vozila s tovorom med 10 in 100 odstotkov največjega tovora vozila. Če masa opreme PEMS, potrebne za izvedbo preizkusa, presega 10 odstotkov največjega tovora vozila, se ta masa lahko šteje za najmanjši tovor.

| 4.2 | Zunanji pogoji
  Preizkus se izvede v okoljskih pogojih, ki izpolnjujejo naslednja pogoja:
  atmosferski tlak mora biti večji ali enak 82,5 kPa;
  temperatura mora biti večja ali enaka 266 K (– 7°C) in manjša ali enaka temperaturi, ki se določi z naslednjo enačbo pri opredeljenem atmosferskem tlaku:
  T = –0,4514 * (101,3 – pb) + 311
  pri čemer je:


  T | temperatura zunanjega zraka v K; |
| --- | --- | --- |
| pb | atmosferski tlak, v kPa. |

4.2

Preizkus se izvede v okoljskih pogojih, ki izpolnjujejo naslednja pogoja:

atmosferski tlak mora biti večji ali enak 82,5 kPa;

temperatura mora biti večja ali enaka 266 K (– 7°C) in manjša ali enaka temperaturi, ki se določi z naslednjo enačbo pri opredeljenem atmosferskem tlaku:

T = –0,4514 * (101,3 – pb) + 311

pri čemer je:

T

temperatura zunanjega zraka v K;

pb

atmosferski tlak, v kPa.

| 4.3 | Temperatura hladilne tekočine motorja
  Temperatura hladilne tekočine motorja je v skladu z odstavkom A.1.2.6.1. Dodatka 1 k tej prilogi. |
| --- | --- |

4.3

Temperatura hladilne tekočine motorja je v skladu z odstavkom A.1.2.6.1. Dodatka 1 k tej prilogi.

| 4.4 | Mazalno olje, gorivo in reagent morajo ustrezati specifikacijam, ki jih izda proizvajalec. |
| --- | --- |

4.4

| 4.4.1 | Mazalno olje
  Preizkusno mazalno olje je komercialno olje in mora biti v skladu s specifikacijami proizvajalca motorja.
  Vzeti je treba vzorce olja. |
| --- | --- |

4.4.1

Preizkusno mazalno olje je komercialno olje in mora biti v skladu s specifikacijami proizvajalca motorja.

Vzeti je treba vzorce olja.

| 4.4.2 | Gorivo
  Preizkusno gorivo je tržno gorivo, ki je zajeto v ustreznih standardih, ali referenčno gorivo iz Priloge 5 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.4.2

Preizkusno gorivo je tržno gorivo, ki je zajeto v ustreznih standardih, ali referenčno gorivo iz Priloge 5 k temu pravilniku.

| 4.4.2.1 | Če je proizvajalec v skladu z odstavkom 4 tega pravilnika navedel zmožnost izpolnitve zahtev iz tega pravilnika v zvezi s tržnimi gorivi iz odstavka 3.2.2.2.1 dela 1 Priloge 1 k temu pravilniku, se preizkusi izvedejo na vsaj enem od navedenih tržnih goriv. |
| --- | --- |

4.4.2.1

| 4.4.2.2 | Odvzeti je treba vzorce goriva. |
| --- | --- |

4.4.2.2

| 4.4.3 | Reagent
  Pri sistemih za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki uporabljajo reagent za zmanjšanje emisij, je reagent tržni reagent in mora biti v skladu s specifikacijami proizvajalca motorja. Vzeti je treba vzorec reagenta. Reagent ne sme biti zmrznjen. |
| --- | --- |

4.4.3

Pri sistemih za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki uporabljajo reagent za zmanjšanje emisij, je reagent tržni reagent in mora biti v skladu s specifikacijami proizvajalca motorja. Vzeti je treba vzorec reagenta. Reagent ne sme biti zmrznjen.

| 4.5 | Zahteve v zvezi z vožnjo
  Deli vožnje se izrazijo kot odstotek celotnega trajanja vožnje.
  Vožnja vključuje mestno vožnjo ter izvenmestno in avtocestno vožnjo v skladu z deleži iz odstavkov 4.5.1 do 4.5.4. V primeru drugačnega vrstnega reda preizkušanja zaradi praktičnih razlogov in po dogovoru s homologacijskim organom se lahko uporabi drugačen vrstni red, vendar se preizkus vedno začne z mestno vožnjo.
  V tem odstavku pomeni „približno“ ciljno vrednost ± 5 odstotkov.
  Mestni, izvenmestni in avtocestni deli vožnje se lahko določijo na podlagi:


  (a) | geografskih koordinat (na karti) ali |
| --- | --- | --- |

4.5

Deli vožnje se izrazijo kot odstotek celotnega trajanja vožnje.

Vožnja vključuje mestno vožnjo ter izvenmestno in avtocestno vožnjo v skladu z deleži iz odstavkov 4.5.1 do 4.5.4. V primeru drugačnega vrstnega reda preizkušanja zaradi praktičnih razlogov in po dogovoru s homologacijskim organom se lahko uporabi drugačen vrstni red, vendar se preizkus vedno začne z mestno vožnjo.

V tem odstavku pomeni „približno“ ciljno vrednost ± 5 odstotkov.

Mestni, izvenmestni in avtocestni deli vožnje se lahko določijo na podlagi:

(a)

geografskih koordinat (na karti) ali

| (b) | metode prvega pospeševanja. |
| --- | --- |

(b)

metode prvega pospeševanja.

Če se sestava vožnje določi na podlagi geografskih koordinat, vozilo v kumulativnem obdobju, daljšem od 5 odstotkov celotnega trajanja posameznega dela vožnje, ne sme preseči naslednjih hitrosti:

| (a) | 50 km/h v mestnem delu vožnje; |
| --- | --- |

(a)

50 km/h v mestnem delu vožnje;

| (b) | 75 km/h v izvenmestnem delu vožnje (90 km/h pri vozilih kategorij M1 in N1). |
| --- | --- |

(b)

75 km/h v izvenmestnem delu vožnje (90 km/h pri vozilih kategorij M1 in N1).

Če se sestava vožnje določi na podlagi metode prvega pospeševanja, prva pospešitev nad 55 km/h (70 km/h pri vozilih kategorij M1 in N1) pomeni začetek izvenmestnega dela vožnje in prva pospešitev nad 75 km/h (90 km/h pri vozilih kategorij M1 in N1) pomeni začetek avtocestnega dela vožnje.

O merilih za razlikovanje med mestno, izvenmestno in avtocestno vožnjo se je treba dogovoriti s homologacijskim organom pred začetkom preizkusa.

Povprečna hitrost pri mestni vožnji znaša med 15 in 30 km/h.

Povprečna hitrost pri izvenmestni vožnji znaša med 45 in 70 km/h (med 60 in 90 km/h pri vozilih kategorij M1 in N1).

Povprečna hitrost pri avtocestni vožnji znaša nad 70 km/h (90 km/h pri vozilih kategorij M1 in N1).

| 4.5.1 | Za vozila M1 in N1 je vožnja sestavljena iz približno 34 odstotkov mestne, 33 odstotkov izvenmestne in 33 odstotkov avtocestne vožnje. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | Za vozila N2, M2 in M3 je vožnja sestavljena iz približno 45 odstotkov mestne, 25 odstotkov izvenmestne in 30 odstotkov avtocestne vožnje. Vozila M2 in M3 razreda I, II ali razreda A se preizkusijo pri približno 70 odstotkih mestne in 30 odstotkih izvenmestne vožnje. |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | Za vozila N3 je vožnja sestavljena iz približno 30 odstotkov mestne, 25 odstotkov izvenmestne in 45 odstotkov avtocestne vožnje. |
| --- | --- |

4.5.3

| 4.5.4 | Za oceno sestave vožnje se trajanje posameznega dela vožnje izračuna od trenutka, ko temperatura hladilne tekočine prvič doseže 343 K (70 °C) ali ko se temperatura hladilne tekočine stabilizira znotraj ±2 K v obdobju 5 minut, pri čemer se upošteva pogoj, ki je izpolnjen prvi, vendar najpozneje 15 minut po zagonu motorja. V skladu z odstavkom 4.5 se za obdobje, ki je potrebno, da se doseže temperatura hladilne tekočine 343 K (70 °C), uporabi mesta vožnja.
  Umetno ogrevanje sistemov za nadzor emisij pred preizkusom je prepovedano. |
| --- | --- |

4.5.4

Umetno ogrevanje sistemov za nadzor emisij pred preizkusom je prepovedano.

| 4.5.5 | Naslednja razporeditev značilnih vrednosti vožnje iz zbirke podatkov WHDC se lahko uporabi kot dodatna smernica za ovrednotenje vožnje:


  (a) | pospeševanje: 26,9 odstotkov časa; |
| --- | --- | --- |

4.5.5

(a)

pospeševanje: 26,9 odstotkov časa;

| (b) | upočasnjevanje: 22,6 odstotkov časa; |
| --- | --- |

(b)

upočasnjevanje: 22,6 odstotkov časa;

| (c) | vožnja s stalno hitrostjo: 38,1 odstotkov časa; |
| --- | --- |

(c)

vožnja s stalno hitrostjo: 38,1 odstotkov časa;

| (d) | mirovanje (hitrost vozila = 0): 12,4 odstotkov časa. |
| --- | --- |

(d)

mirovanje (hitrost vozila = 0): 12,4 odstotkov časa.

| 4.6 | Operativne zahteve |
| --- | --- |

4.6

| 4.6.1 | Vožnja se izbere tako, da je preizkušanje nemoteno in da se podatki neprekinjeno vzorčijo, da se doseže najkrajše trajanje preizkusa iz odstavka 4.6.5. |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | Vzorčenje emisij in drugih podatkov se mora začeti pred vžigom motorja. Emisije med hladnim zagonom se v skladu z odstavkom A.1.2.6 Dodatka 1 k tej prilogi vključijo v ocenjevanje emisij. |
| --- | --- |

4.6.2

| 4.6.3 | Prepovedano je združevati podatke z različnih voženj, spreminjati podatke ali odstranjevati podatke v zvezi z vožnjo. |
| --- | --- |

4.6.3

| 4.6.4 | Če se motor sam zaustavi, se lahko ponovno zažene, vendar se vzorčenje ne sme prekiniti. |
| --- | --- |

4.6.4

| 4.6.5 | Preizkus mora trajati dovolj dolgo, da se delo, opravljeno med WHTC, opravi štiri- do osemkrat ali da se proizvede štiri- do osemkratna referenčna masa CO2 v kg/cikel iz WHTC. |
| --- | --- |

4.6.5

| 4.6.6 | Električno napajanje prenosnega sistema za merjenje emisij mora izvirati iz zunanje napajalne enote in ne iz vira, ki energijo pridobiva neposredno ali posredno iz preizkušanega motorja. |
| --- | --- |

4.6.6

| 4.6.6.1 | Druga možnost je, da električno napajanje prenosnega sistema za merjenje emisij izvira iz notranjega električnega sistema vozila, če potreba po energiji za preizkusno opremo ne poveča izhodne moči iz motorja za več kot 1 odstotek njegove največje moči in se izvedejo ukrepi za preprečevanje prekomernega praznjenja akumulatorja, kadar motor ne deluje ali deluje v prostem teku. |
| --- | --- |

4.6.6.1

| 4.6.6.2 | V primeru spora imajo rezultati meritev, opravljenih s sistemom PEMS, ki se napaja iz zunanje napajalne enote, prednost pred rezultati, pridobljenimi z alternativno metodo iz točke 4.6.6.1. |
| --- | --- |

4.6.6.2

| 4.6.7 | Namestitev opreme prenosnega sistema za merjenje emisij ne sme vplivati na emisije in/ali zmogljivost vozila. |
| --- | --- |

4.6.7

| 4.6.8 | Priporoča se, da se vozilo upravlja pod običajnimi dnevnimi prometnimi pogoji. |
| --- | --- |

4.6.8

| 4.6.9 | Če homologacijski organ ni zadovoljen z rezultati pregleda skladnosti podatkov iz odstavka A.1.3.2 Dodatka 1 k tej prilogi, lahko preizkus razveljavi. |
| --- | --- |

4.6.9

| 4.6.10 | Če pri sistemu za naknadno obdelavo delcev pride do prekinjene regeneracije med vožnjo ali nepravilnega delovanja sistema OBD kategorije A ali B med preizkusom, lahko proizvajalec zahteva, da se vožnja razveljavi. |
| --- | --- |

4.6.10

5.   Podatkovni tok ECU

| 5.1 | Preverjanje razpoložljivosti in skladnosti informacij o pretoku podatkov ECU, ki se zahtevajo za preizkušanje v prometu. |
| --- | --- |

5.1

| 5.1.1 | Razpoložljivost informacij o pretoku podatkov v skladu z zahtevami iz odstavka 9.4.2 tega pravilnika se dokaže pred preizkusom v prometu. |
| --- | --- |

5.1.1

| 5.1.1.1 | Če prenosni sistem za merjenje emisij teh informacij ne more pridobiti na ustrezen način, se razpoložljivost informacij dokaže z uporabo zunanjega diagnostičnega orodja OBD iz Priloge 9B. |
| --- | --- |

5.1.1.1

| 5.1.1.1.1 | Če se lahko z diagnostičnim orodjem te informacije pridobijo na ustrezen način, prenosni sistem za merjenje emisij velja za slabo delujočega, preizkus pa se razveljavi. |
| --- | --- |

5.1.1.1.1

| 5.1.1.1.2 | Če informacij ni mogoče pridobiti na ustrezen način z uporabo dveh vozil z motorjema iz iste družine motorjev, medtem ko diagnostično orodje deluje pravilno, motor velja za neskladnega. |
| --- | --- |

5.1.1.1.2

| 5.1.2 | Signal navora |
| --- | --- |

5.1.2

| 5.1.2.1 | Skladnost signala navora, ki se z opremo prenosnega sistema za merjenje emisij izračuna iz informacij o pretoku podatkov ECU iz odstavka 9.4.2.1 tega pravilnika, se preveri pri polni obremenitvi. |
| --- | --- |

5.1.2.1

| 5.1.2.1.1 | Metoda za preverjanje te skladnosti je opisana v Dodatku 4 k tej prilogi. |
| --- | --- |

5.1.2.1.1

| 5.1.2.2 | Skladnost signala ECU o navoru velja za zadostno, če izračunani navor ostane znotraj dovoljenega odstopanja navora pri polni obremenitvi iz odstavka 9.4.2.5 tega pravilnika. |
| --- | --- |

5.1.2.2

| 5.1.2.3 | Če izračunan navor ne ostane znotraj dovoljenega odstopanja navora pri polni obremenitvi iz odstavka 9.4.2.5 tega pravilnika, se šteje, da motor ni opravil preizkusa. |
| --- | --- |

5.1.2.3

| 5.1.2.4 | Motorji in vozila na kombinirano gorivo izpolnjujejo tudi zahteve in izjeme v zvezi s popravkom navora iz Priloge 15 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.1.2.4

6.   Ocenjevanje emisij

| 6.1 | Izvede se preizkus, rezultati preizkusa pa se izračunajo v skladu z določbami iz Dodatka 1 k tej prilogi. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Faktorji skladnosti se izračunajo in predstavijo za metodo na podlagi mase CO2 ter metodo na podlagi dela. Odločitev o sprejemu/zavrnitvi se sprejme na podlagi rezultatov metode na podlagi dela. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Končni faktor skladnosti za preizkus (CFfinal) za vsako onesnaževalo, izračunan v skladu z Dodatkom 1, ne presega največjega dovoljenega faktorja skladnosti za navedeno onesnaževalo, določenega v tabeli 2.

  Tabela 2


  Največji dovoljeni faktorji skladnosti za preizkušanje skladnosti emisij v prometu


  Onesnaževalo | Največji dovoljeni faktor skladnosti |
| --- | --- | --- |
| CO | 1,50 |
| THC (1) | 1,50 |
| NMHC (2) | 1,50 |
| CH4
  2 | 1,50 |
| NOx | 1,50 |
| Število trdnih delcev | 1,63  (3) |

6.3

Tabela 2

Največji dovoljeni faktorji skladnosti za preizkušanje skladnosti emisij v prometu

Onesnaževalo

Največji dovoljeni faktor skladnosti

CO

1,50

THC (1)

1,50

NMHC (2)

1,50

CH4
  2

1,50

NOx

1,50

Število trdnih delcev

1,63  (3)

7.   Ocena rezultatov skladnosti v prometu

| 7.1 | Na podlagi poročila o skladnosti v prometu iz odstavka 10 se mora homologacijski organ:


  (a) | odločiti, da je skladnost družine motorjev glede na sistem v prometu zadovoljiva, in prenehati izvajati dejavnosti; |
| --- | --- | --- |

7.1

(a)

odločiti, da je skladnost družine motorjev glede na sistem v prometu zadovoljiva, in prenehati izvajati dejavnosti;

| (b) | odločiti, da predloženi podatki niso zadostni za sprejetje sklepa, in zahtevati, da proizvajalec predloži dodatne podatke in podatke s preizkusov; |
| --- | --- |

(b)

odločiti, da predloženi podatki niso zadostni za sprejetje sklepa, in zahtevati, da proizvajalec predloži dodatne podatke in podatke s preizkusov;

| (c) | odločiti, da skladnost družine motorjev glede na sistem v prometu ni zadovoljiva, in nadaljevati z ukrepi iz odstavka 9.3 tega pravilnika in odstavka 9 te priloge. |
| --- | --- |

(c)

odločiti, da skladnost družine motorjev glede na sistem v prometu ni zadovoljiva, in nadaljevati z ukrepi iz odstavka 9.3 tega pravilnika in odstavka 9 te priloge.

8.   Potrdilno preizkušanje vozil

| 8.1 | Potrdilno preizkušanje se izvede za potrditev funkcionalnosti emisij družine motorjev v prometu. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Homologacijski organi lahko izvedejo potrdilno preizkušanje. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | Potrdilni preizkus se izvede v obliki preizkušanja vozila iz odstavkov 2.1 in 2.2. Reprezentativna vozila se izberejo in uporabljajo pod običajnimi pogoji, pri čemer se preizkusijo v skladu s postopki iz te priloge. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | Rezultat preizkusa se lahko obravnava kot nezadovoljiv, če pri preizkusih dveh ali več vozil iz iste družine motorjev za katero koli s predpisi urejeno okolju škodljivo snov občutno presežejo mejno vrednost iz odstavka 6. |
| --- | --- |

8.4

9.   Načrt popravnih ukrepov

| 9.1 | Proizvajalec predloži poročilo homologacijskemu organu države, v kateri se motorji ali vozila, ki so predmet popravnih ukrepov, registrirajo ali uporabljajo, med načrtovanjem izvajanja popravnih ukrepov, pri čemer predloži to poročilo, ko se odloča za ukrepanje. V poročilu morajo biti navedene podrobnosti popravnih ukrepov in opisane družine motorjev, ki bodo vključene v ukrepe. Proizvajalec po začetku izvajanja popravnih ukrepov redno poroča homologacijskemu organu. |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | Proizvajalec predloži izvod vseh sporočil, povezanih z načrtom popravnih ukrepov, in vodi evidenco odpoklica izdelkov s serijsko napako ter homologacijskemu organu dostavlja redna poročila o stanju. |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | Proizvajalec dodeli enotno identifikacijsko ime ali številko za načrt popravnih ukrepov. |
| --- | --- |

9.3

| 9.4 | Proizvajalec predloži načrt popravnih ukrepov, ki vključuje informacije iz odstavkov od 9.4.1 do 9.4.11. |
| --- | --- |

9.4

| 9.4.1 | Opis vseh tipov sistemov motorjev, vključenih v načrt popravnih ukrepov. |
| --- | --- |

9.4.1

| 9.4.2 | Opis posebnih modifikacij, predelav večjih in manjših popravil, prilagoditev in drugih sprememb, potrebnih za zagotovitev skladnosti motorjev, skupaj s kratkim povzetkom podatkov in tehničnih študij, ki podpirajo proizvajalčevo odločitev o posebnih ukrepih, potrebnih za odpravo neskladnosti. |
| --- | --- |

9.4.2

| 9.4.3 | Opis postopka, po katerem proizvajalec obvešča lastnike motorjev ali vozil o popravnih ukrepih. |
| --- | --- |

9.4.3

| 9.4.4 | Opis pravilnega vzdrževanja ali uporabe, če obstaja, ki jo proizvajalec postavlja kot pogoj za upravičenost do popravila v skladu z načrtom popravnih ukrepov, ter razlago proizvajalčevih razlogov za postavljanje takih pogojev. Pogojev za vzdrževanje ali uporabo ni mogoče postaviti, če ni mogoče dokazati, da so povezani z neskladnostjo in s popravnimi ukrepi. |
| --- | --- |

9.4.4

| 9.4.5 | Opis postopka, po katerem se morajo ravnati lastniki motorjev ali vozil, da dosežejo popravilo neskladnosti. Ta opis mora vključevati datum, po katerem se lahko sprejmejo ukrepi za odpravo neskladnosti, oceno časa, v katerem lahko delavnica opravi popravila, in informacijo o tem, kje se lahko opravijo. Popravila se opravijo primerno in v razumnem času po dostavi vozila. |
| --- | --- |

9.4.5

| 9.4.6 | Izvod podatkov, ki so poslani lastniku motorja ali vozila. |
| --- | --- |

9.4.6

| 9.4.7 | Kratek opis sistema, ki ga uporablja proizvajalec za zagotovitev primerne preskrbe s sestavnimi deli ali sistemi za izvajanje popravnega ukrepa. Navesti je treba, kdaj bo mogoča primerna oskrba s sestavnimi deli ali sistemi za začetek popravila. |
| --- | --- |

9.4.7

| 9.4.8 | Izvod vseh navodil, ki se pošljejo osebam, ki bodo izvajale popravila. |
| --- | --- |

9.4.8

| 9.4.9 | Opis učinka predlaganih popravnih ukrepov na emisije, porabo goriva, obnašanje vozila v vožnji in varnost vsakega tipa vozila, zajetega v načrt popravnih ukrepov, s podatki, tehničnimi študijami itd., ki so podlaga za te ugotovitve. |
| --- | --- |

9.4.9

| 9.4.10 | Vse druge informacije, poročila ali podatke, ki jih lahko homologacijski organ določi kot pomembne za presojo načrta popravnih ukrepov. |
| --- | --- |

9.4.10

| 9.4.11 | Če načrt popravnih ukrepov vključuje pozivanje vozil na popravilo, je homologacijskemu organu treba predložiti opis načina, kako se bo zabeležilo popravilo. Če se uporablja nalepka, se predloži vzorec. |
| --- | --- |

9.4.11

| 9.5 | Od proizvajalca je mogoče zahtevati, da opravlja razumno načrtovane in potrebne preizkuse na sestavnih delih ter motorjih, za katere je predlagana sprememba, popravilo ali modifikacija, da prikaže učinkovitost spremembe, popravila ali modifikacije. |
| --- | --- |

9.5

10.   Postopki poročanja

| 10.1 | Homologacijskemu organu je treba predložiti tehnično poročilo za vsako preizkušeno družino motorjev. V poročilu morajo biti navedeni dejavnosti in rezultati preizkušanja skladnosti v prometu. V poročilu morajo biti navedene vsaj naslednje informacije: |
| --- | --- |

10.1

| 10.1.1 | Splošno |
| --- | --- |

10.1.1

| 10.1.1.1 | Ime in naslov proizvajalca |
| --- | --- |

10.1.1.1

| 10.1.1.2 | Naslovi proizvodnih obratov |
| --- | --- |

10.1.1.2

| 10.1.1.3 | Ime, naslov, telefonska številka, številka telefaksa in elektronski naslov zastopnika proizvajalca |
| --- | --- |

10.1.1.3

| 10.1.1.4 | Tip in komercialni opis (za vse variante) |
| --- | --- |

10.1.1.4

| 10.1.1.5 | Družina motorjev |
| --- | --- |

10.1.1.5

| 10.1.1.6 | Osnovni motor |
| --- | --- |

10.1.1.6

| 10.1.1.7 | Člani družine motorjev |
| --- | --- |

10.1.1.7

| 10.1.1.8 | Kode identifikacijske številke vozila (VIN), ki se uporabljajo za vozila, opremljena z motorjem, ki je del pregleda skladnosti v prometu |
| --- | --- |

10.1.1.8

| 10.1.1.9 | Način in mesto identifikacije tipa, če je označeno na vozilu |
| --- | --- |

10.1.1.9

| 10.1.1.10 | Kategorija vozila |
| --- | --- |

10.1.1.10

| 10.1.1.11 | Tip motorja: bencinski, na etanol (E85), dizelski/na ZP/na UNP/na etanol (ED95) (neustrezno črtati) |
| --- | --- |

10.1.1.11

| 10.1.1.12 | Številke homologacij, ki se uporabljajo za tipe motorjev znotraj družine v prometu, vključno s številkami, kjer je to ustrezno, vseh razširitev in popravkov (predelav) |
| --- | --- |

10.1.1.12

| 10.1.1.13 | Podatki o razširitvah in popravkih (predelavah) homologacij za motorje, ki jih zajemajo podatki proizvajalca |
| --- | --- |

10.1.1.13

| 10.1.1.14 | Obdobje izdelave motorja, ki ga zajemajo podatki proizvajalca (npr. „vozila ali motorji, izdelani v koledarskem letu 2014“) |
| --- | --- |

10.1.1.14

| 10.1.2 | Izbira motorja/vozila |
| --- | --- |

10.1.2

| 10.1.2.1 | Metoda lociranja vozila ali motorja |
| --- | --- |

10.1.2.1

| 10.1.2.2 | Merila za izbiro vozil, motorjev, družin v prometu |
| --- | --- |

10.1.2.2

| 10.1.2.3 | Geografska območja, znotraj katerih je proizvajalec zbiral podatke |
| --- | --- |

10.1.2.3

| 10.1.3 | Oprema |
| --- | --- |

10.1.3

| 10.1.3.1 | Znamka in tip opreme prenosnega sistema za merjenje emisij |
| --- | --- |

10.1.3.1

| 10.1.3.2 | Kalibracija prenosnih sistemov za merjenje emisij |
| --- | --- |

10.1.3.2

| 10.1.3.3 | Napajanje prenosnega sistema za merjenje emisij |
| --- | --- |

10.1.3.3

| 10.1.3.4 | Uporabljena programska oprema za izračun in različica (npr. EMROAD 4.0) |
| --- | --- |

10.1.3.4

| 10.1.4 | Preizkuševalni podatki |
| --- | --- |

10.1.4

| 10.1.4.1 | Datum in čas preizkusa |
| --- | --- |

10.1.4.1

| 10.1.4.2 | Kraj preizkusa, vključno z natančnimi podatki o preizkusni poti |
| --- | --- |

10.1.4.2

| 10.1.4.3 | Vremenski/okoljski pogoji (npr. temperatura, vlažnost, nadmorska višina) |
| --- | --- |

10.1.4.3

| 10.1.4.4 | Razdalja, ki jo vozilo opravi na preizkusni poti |
| --- | --- |

10.1.4.4

| 10.1.4.5 | Lastnosti specifikacij preizkusnega goriva |
| --- | --- |

10.1.4.5

| 10.1.4.6 | Specifikacija reagenta ((če je primerno)) |
| --- | --- |

10.1.4.6

| 10.1.4.7 | Specifikacija mazalnega olja |
| --- | --- |

10.1.4.7

| 10.1.4.8 | Rezultati preizkusa emisij v skladu z Dodatkom 1 k tej prilogi |
| --- | --- |

10.1.4.8

| 10.1.5 | Informacije o motorju |
| --- | --- |

10.1.5

| 10.1.5.1 | Vrsta motornega goriva (npr. dizelsko gorivo, etanol ED95, ZP, UNP, bencin, E85) |
| --- | --- |

10.1.5.1

| 10.1.5.2 | Sistem zgorevanja motorja (npr. kompresijski ali prisilni vžig) |
| --- | --- |

10.1.5.2

| 10.1.5.3 | Homologacijska številka |
| --- | --- |

10.1.5.3

| 10.1.5.4 | Obnova motorja |
| --- | --- |

10.1.5.4

| 10.1.5.5 | Proizvajalec pogonskega motorja |
| --- | --- |

10.1.5.5

| 10.1.5.6 | Model motorja |
| --- | --- |

10.1.5.6

| 10.1.5.7 | Leto in mesec proizvodnje motorja |
| --- | --- |

10.1.5.7

| 10.1.5.8 | Identifikacijska številka motorja |
| --- | --- |

10.1.5.8

| 10.1.5.9 | Prostornina motorja [litri] |
| --- | --- |

10.1.5.9

| 10.1.5.10 | Število valjev |
| --- | --- |

10.1.5.10

| 10.1.5.11 | Nazivna moč motorja: [kW @ vrt/min] |
| --- | --- |

10.1.5.11

| 10.1.5.12 | Največji navor motorja: [Nm @ vrt/min] |
| --- | --- |

10.1.5.12

| 10.1.5.13 | Vrtilna frekvenca v prostem teku [vrt/min] |
| --- | --- |

10.1.5.13

| 10.1.5.14 | Krivulja navora pri polni obremenitvi, ki jo predloži proizvajalec (da/ne) |
| --- | --- |

10.1.5.14

| 10.1.5.15 | Referenčna številka krivulje navora pri polni obremenitvi, ki jo predloži proizvajalec |
| --- | --- |

10.1.5.15

| 10.1.5.16 | Sistem za odstranjevanje NOx (npr. EGR, SCR) |
| --- | --- |

10.1.5.16

| 10.1.5.17 | Tip katalizatorja |
| --- | --- |

10.1.5.17

| 10.1.5.18 | Tip filtra za delce |
| --- | --- |

10.1.5.18

| 10.1.5.19 | Naknadna obdelava spremenjena glede na homologacijo? (da/ne) |
| --- | --- |

10.1.5.19

| 10.1.5.20 | Podatki o ECU motorja (številka kalibracije programske opreme) |
| --- | --- |

10.1.5.20

| 10.1.6 | Podatki o vozilu |
| --- | --- |

10.1.6

| 10.1.6.1 | Lastnik vozila |
| --- | --- |

10.1.6.1

| 10.1.6.2 | Tip vozila (npr. M3, N3) in uporaba (npr. tovornjak s togo ali zgibno konstrukcijo, mestni avtobus) |
| --- | --- |

10.1.6.2

| 10.1.6.3 | Proizvajalec vozila |
| --- | --- |

10.1.6.3

| 10.1.6.4 | Identifikacijska številka vozila |
| --- | --- |

10.1.6.4

| 10.1.6.5 | Registracijska številka in država registracije vozila |
| --- | --- |

10.1.6.5

| 10.1.6.6 | Model vozila |
| --- | --- |

10.1.6.6

| 10.1.6.7 | Leto in mesec proizvodnje vozila |
| --- | --- |

10.1.6.7

| 10.1.6.8 | Vrsta prenosa moči (npr. ročni, avtomatski ali drugo) |
| --- | --- |

10.1.6.8

| 10.1.6.9 | Število prestav za vožnjo naprej |
| --- | --- |

10.1.6.9

| 10.1.6.10 | Število prevoženih kilometrov na odometru na začetku preizkusa [km] |
| --- | --- |

10.1.6.10

| 10.1.6.11 | Ocena kombinirane bruto teže vozila (GVW) [kg] |
| --- | --- |

10.1.6.11

| 10.1.6.12 | Velikost pnevmatik [neobvezno] |
| --- | --- |

10.1.6.12

| 10.1.6.13 | Premer izpušne cevi [mm] [neobvezno] |
| --- | --- |

10.1.6.13

| 10.1.6.14 | Število osi |
| --- | --- |

10.1.6.14

| 10.1.6.15 | Prostornina posod za gorivo [litri] [neobvezno] |
| --- | --- |

10.1.6.15

| 10.1.6.16 | Število posod za gorivo [neobvezno] |
| --- | --- |

10.1.6.16

| 10.1.6.17 | Prostornina posod z reagentom [litri] [neobvezno] |
| --- | --- |

10.1.6.17

| 10.1.6.18 | Število posod z reagentom [neobvezno] |
| --- | --- |

10.1.6.18

| 10.1.7 | Lastnosti preizkusne poti |
| --- | --- |

10.1.7

| 10.1.7.1 | Število prevoženih kilometrov na odometru na začetku preizkusa [km] |
| --- | --- |

10.1.7.1

| 10.1.7.2 | Trajanje [s] |
| --- | --- |

10.1.7.2

| 10.1.7.3 | Povprečni okoljski pogoji (izračunani na podlagi trenutnih izmerjenih podatkov) |
| --- | --- |

10.1.7.3

| 10.1.7.4 | Podatki o tipalu okoljskih pogojev (vrsta in mesto tipal) |
| --- | --- |

10.1.7.4

| 10.1.7.5 | Podatki o hitrosti vozila (na primer skupna razporeditev hitrosti) |
| --- | --- |

10.1.7.5

| 10.1.7.6 | Delež vožnje glede na čas, za katerega je značilna mestna, izvenmestna ali avtocestna vožnja, kot je opisano v odstavku 4.5. |
| --- | --- |

10.1.7.6

| 10.1.7.7 | Delež vožnje glede na čas, za katerega je značilno pospeševanje, upočasnjevanje, vožnja s stalno hitrostjo in mirovanje, kot je opisano v odstavku 4.5.5. |
| --- | --- |

10.1.7.7

| 10.1.8 | Trenutni izmerjeni podatki |
| --- | --- |

10.1.8

| 10.1.8.1 | Koncentracija THC [ppm] |
| --- | --- |

10.1.8.1

| 10.1.8.2 | Koncentracija CO [ppm] |
| --- | --- |

10.1.8.2

| 10.1.8.3 | Koncentracija NOx [ppm] |
| --- | --- |

10.1.8.3

| 10.1.8.4 | Koncentracija CO2 [ppm] |
| --- | --- |

10.1.8.4

| 10.1.8.5 | Koncentracija CH4 [ppm] samo za motorje na zemeljski plin |
| --- | --- |

10.1.8.5

| 10.1.8.5bis | Koncentracija števila trdnih delcev [#/cm3] |
| --- | --- |

10.1.8.5bis

| 10.1.8.6 | Pretok izpušnih plinov [kg/h] |
| --- | --- |

10.1.8.6

| 10.1.8.7 | Temperatura izpušnih plinov [°C] |
| --- | --- |

10.1.8.7

| 10.1.8.8 | Temperatura zunanjega zraka [°C] |
| --- | --- |

10.1.8.8

| 10.1.8.9 | Tlak okolice [kPa] |
| --- | --- |

10.1.8.9

| 10.1.8.10 | Vlažnost okolice [g/kg] [neobvezno] |
| --- | --- |

10.1.8.10

| 10.1.8.11 | Navor motorja [Nm] |
| --- | --- |

10.1.8.11

| 10.1.8.12 | Vrtilna frekvenca motorja [vrt/min] |
| --- | --- |

10.1.8.12

| 10.1.8.13 | Pretok goriva v motorju [g/s] |
| --- | --- |

10.1.8.13

| 10.1.8.14 | Temperatura hladilne tekočine motorja [°C] |
| --- | --- |

10.1.8.14

| 10.1.8.15 | Hitrost vozila na tleh [km/h] prek ECU in GPS |
| --- | --- |

10.1.8.15

| 10.1.8.16 | Zemljepisna širina vozila [stopinje] (Podatki morajo biti dovolj točni, da se omogoči sledljivost preizkusne poti) |
| --- | --- |

10.1.8.16

| 10.1.8.17 | Zemljepisna dolžina vozila [stopinje] |
| --- | --- |

10.1.8.17

| 10.1.9 | Trenutni izračunani podatki |
| --- | --- |

10.1.9

| 10.1.9.1 | Masa THC [g/s] |
| --- | --- |

10.1.9.1

| 10.1.9.2 | Masa CO [g/s] |
| --- | --- |

10.1.9.2

| 10.1.9.3 | Masa NOx [g/s] |
| --- | --- |

10.1.9.3

| 10.1.9.4 | Masa CO2 [g/s] |
| --- | --- |

10.1.9.4

| 10.1.9.5 | Masa CH4 [g/s] le za motorje s prisilnim vžigom |
| --- | --- |

10.1.9.5

| 10.1.9.5bis | Tok števila trdnih delcev [#/s] |
| --- | --- |

10.1.9.5bis

| 10.1.9.6 | Skupna masa THC [g] |
| --- | --- |

10.1.9.6

| 10.1.9.7 | Skupna masa CO [g] |
| --- | --- |

10.1.9.7

| 10.1.9.8 | Skupna masa NOx [g] |
| --- | --- |

10.1.9.8

| 10.1.9.9 | Skupna masa CO2 [g] |
| --- | --- |

10.1.9.9

| 10.1.9.10 | Skupna masa CH4 [g] samo za motorje na zemeljski plin |
| --- | --- |

10.1.9.10

| 10.1.9.10bis | Število trdnih delcev [#] |
| --- | --- |

10.1.9.10bis

| 10.1.9.11 | Izračunani pretok goriva [g/s] |
| --- | --- |

10.1.9.11

| 10.1.9.12 | Moč motorja [kW] |
| --- | --- |

10.1.9.12

| 10.1.9.13 | Delo motorja [kWh] |
| --- | --- |

10.1.9.13

| 10.1.9.14 | Trajanje delovnega okna [s] |
| --- | --- |

10.1.9.14

| 10.1.9.15 | Povprečna moč motorja delovnega okna [%] |
| --- | --- |

10.1.9.15

| 10.1.9.16 | Faktor skladnosti THC delovnega okna [–] |
| --- | --- |

10.1.9.16

| 10.1.9.17 | Faktor skladnosti CO delovnega okna [–] |
| --- | --- |

10.1.9.17

| 10.1.9.18 | Faktor skladnosti NOx delovnega okna [–] |
| --- | --- |

10.1.9.18

| 10.1.9.19 | Faktor skladnosti CH4 delovnega okna [–] samo za motorje na zemeljski plin |
| --- | --- |

10.1.9.19

| 10.1.9.19bis | Faktor skladnosti števila trdnih delcev delovnega okna [–] |
| --- | --- |

10.1.9.19bis

| 10.1.9.20 | Trajanje masnega okna CO2 [s] |
| --- | --- |

10.1.9.20

| 10.1.9.21 | Faktor skladnosti THC masnega okna CO2 [–] |
| --- | --- |

10.1.9.21

| 10.1.9.22 | Faktor skladnosti CO masnega okna CO2 [–] |
| --- | --- |

10.1.9.22

| 10.1.9.23 | Faktor skladnosti NOx masnega okna CO2 [–] |
| --- | --- |

10.1.9.23

| 10.1.9.24 | Faktor skladnosti CH4 masnega okna CO2 [–] samo za motorje na zemeljski plin |
| --- | --- |

10.1.9.24

| 10.1.9.24bis | Faktor skladnosti števila trdnih delcev masnega okna CO2 [–] |
| --- | --- |

10.1.9.24bis

| 10.1.10 | Povprečni in integrirani podatki |
| --- | --- |

10.1.10

| 10.1.10.1 | Povprečna koncentracija THC [ppm] [neobvezno] |
| --- | --- |

10.1.10.1

| 10.1.10.2 | Povprečna koncentracija CO [ppm] [neobvezno] |
| --- | --- |

10.1.10.2

| 10.1.10.3 | Povprečna koncentracija NOx [ppm] [neobvezno] |
| --- | --- |

10.1.10.3

| 10.1.10.4 | Povprečna koncentracija CO2 [ppm] [neobvezno] |
| --- | --- |

10.1.10.4

| 10.1.10.5 | Povprečna koncentracija CH4 [ppm] samo za motorje na zemeljski plin [neobvezno] |
| --- | --- |

10.1.10.5

| 10.1.10.6 | Povprečni pretok izpušnih plinov [kg/h] [neobvezno] |
| --- | --- |

10.1.10.6

| 10.1.10.7 | Povprečna temperatura izpušnih plinov [°C] [neobvezno] |
| --- | --- |

10.1.10.7

| 10.1.10.8 | Emisije THC [g] |
| --- | --- |

10.1.10.8

| 10.1.10.9 | Emisije CO [g] |
| --- | --- |

10.1.10.9

| 10.1.10.10 | Emisije NOx [g] |
| --- | --- |

10.1.10.10

| 10.1.10.11 | Emisije CO2 [g] |
| --- | --- |

10.1.10.11

| 10.1.10.12 | Emisije CH4 [g] samo za motorje na zemeljski plin |
| --- | --- |

10.1.10.12

| 10.1.10.12bis | Število trdnih delcev [#] |
| --- | --- |

10.1.10.12bis

| 10.1.11 | Rezultati za sprejem ali zavrnitev |
| --- | --- |

10.1.11

| 10.1.11.1 | Najmanjši, največji in 90 % skupnega percentila za: |
| --- | --- |

10.1.11.1

| 10.1.11.2 | Faktor skladnosti THC delovnega okna [–] |
| --- | --- |

10.1.11.2

| 10.1.11.3 | Faktor skladnosti CO delovnega okna [–] |
| --- | --- |

10.1.11.3

| 10.1.11.4 | Faktor skladnosti NOx delovnega okna [–] |
| --- | --- |

10.1.11.4

| 10.1.11.5 | Faktor skladnosti CH4 delovnega okna [–] samo za motorje na zemeljski plin |
| --- | --- |

10.1.11.5

| 10.1.11.5bis | Faktor skladnosti števila trdnih delcev delovnega okna [–] |
| --- | --- |

10.1.11.5bis

| 10.1.11.6 | Faktor skladnosti THC masnega okna CO2 [–] |
| --- | --- |

10.1.11.6

| 10.1.11.7 | Faktor skladnosti CO masnega okna CO2 [–] |
| --- | --- |

10.1.11.7

| 10.1.11.8 | Faktor skladnosti NOx masnega okna CO2 [–] |
| --- | --- |

10.1.11.8

| 10.1.11.9 | Faktor skladnosti CH4 masnega okna CO2 [–] samo za motorje na zemeljski plin |
| --- | --- |

10.1.11.9

| 10.1.11.9bis | Faktor skladnosti števila trdnih delcev masnega okna CO2 [-] |
| --- | --- |

10.1.11.9bis

| 10.1.11.10 | Delovno okno: najmanjša in največja povprečna moč okna [%] |
| --- | --- |

10.1.11.10

| 10.1.11.11 | Masne emisije CO2: najkrajše in najdaljše trajanje okna [s] |
| --- | --- |

10.1.11.11

| 10.1.11.12 | Delovno okno: odstotek veljavnih oken |
| --- | --- |

10.1.11.12

| 10.1.11.13 | Masne emisije CO2: odstotek veljavnih oken |
| --- | --- |

10.1.11.13

| 10.1.12 | Preverjanja preizkusov |
| --- | --- |

10.1.12

| 10.1.12.1 | Rezultati za ničlišče in razpon ter rezultati revizije analizatorja THC pred preizkusom in po njem |
| --- | --- |

10.1.12.1

| 10.1.12.2 | Rezultati za ničlišče in razpon ter rezultati revizije analizatorja CO pred preizkusom in po njem |
| --- | --- |

10.1.12.2

| 10.1.12.3 | Rezultati za ničlišče in razpon ter rezultati revizije analizatorja NOx pred preizkusom in po njem |
| --- | --- |

10.1.12.3

| 10.1.12.4 | Rezultati za ničlišče in razpon ter rezultati revizije analizatorja CO2 pred preizkusom in po njem |
| --- | --- |

10.1.12.4

| 10.1.12.4bis | Ničelni rezultati analizatorja števila trdnih delcev pred preizkusom in po njem |
| --- | --- |

10.1.12.4bis

| 10.1.12.5 | Ničelni in kalibrirni rezultati ter rezultati revizije analizatorja CH4 pred preizkusom in po njem, samo za motorje na zemeljski plin |
| --- | --- |

10.1.12.5

| 10.1.12.6 | Rezultati pregleda skladnosti podatkov v skladu z odstavkom A.1.3.2 Dodatka 1 k tej prilogi. |
| --- | --- |

10.1.12.6

| 10.1.12.6.1 | Rezultati linearne regresije, opisani v odstavku A.1.3.2.1 Dodatka 1 k tej prilogi, vključno z naklonom regresijske premice (m), koeficientom določanja (r2) in odsekom (b) regresijske premice na osi y. |
| --- | --- |

10.1.12.6.1

| 10.1.12.6.2 | Rezultat pregleda skladnosti podatkov ECU v skladu z odstavkom A.1.3.2.2. Dodatka 1 k tej prilogi. |
| --- | --- |

10.1.12.6.2

| 10.1.12.6.3 | Rezultat pregleda skladnosti porabe goriva, specifične za zavoro, v skladu z odstavkom A.1.3.2.3 Dodatka 1 k tej prilogi, vključno z izračunano porabo goriva, specifično za zavoro, ter razmerjem izračunane porabe goriva, specifične za zavoro, iz meritve prenosnega sistema za merjenje emisij in navedene porabe goriva, specifične za zavoro, za preizkus WHTC. |
| --- | --- |

10.1.12.6.3

| 10.1.12.6.4 | Rezultat pregleda skladnosti odometra v skladu z odstavkom A.1.3.2.4 Dodatka 1 k tej prilogi. |
| --- | --- |

10.1.12.6.4

| 10.1.12.6.5 | Rezultat pregleda skladnosti tlaka okolja v skladu z odstavkom A.1.3.2.5. Dodatka 1 k tej prilogi. |
| --- | --- |

10.1.12.6.5

| 10.1.13 | Seznam morebitnih drugih prilog, če obstajajo. |
| --- | --- |

10.1.13

---

(1)  Za motorje s kompresijskim vžigom.

(2)  Za motorje s prisilnim vžigom.

(3)  Za ta faktor veljajo prehodne določbe iz člena 13.2 tega pravilnika.

---

Priloga 8 – Dodatek 1

Preizkuševalni postopek za preizkušanje emisij vozil s prenosnimi sistemi za merjenje emisij

A.1.1   Uvod

V tem dodatku je opisan postopek za ugotavljanje emisij onesnaževal med merjenji na vozilu pri vožnji po cesti z uporabo prenosnih sistemov za merjenje emisij. Emisije onesnaževal, ki se merijo iz izpušne cevi motorja, vključujejo naslednje sestavne dele: ogljikov monoksid, skupne ogljikovodike in dušikove okside in število trdnih delcev pri motorjih s kompresijskim vžigom ter ogljikov monoksid, nemetanske ogljikovodike, metan, dušikove okside in število trdnih delcev pri motorjih s prisilnim vžigom. Poleg tega je treba izmeriti ogljikov dioksid, da se omogočijo postopki izračuna iz odstavka A.1.4.

Pri motorjih, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin, lahko proizvajalec, tehnična služba ali homologacijski organ namesto merjenja emisij metana in nemetanskih ogljikovodikov izbere merjenje emisij skupnih ogljikovodikov (THC). V tem primeru je mejna vrednost emisije za skupne emisije ogljikovodikov enaka vrednosti iz odstavka 5.3 tega pravilnika za emisije metana. Za izračun faktorjev skladnosti v skladu z odstavkoma A.1.4.2.3. in A.1.4.3.2 se uporablja samo mejna vrednost za emisije metana.

Za motorje na plin, ki ni zemeljski plin, lahko proizvajalec, tehnična služba ali homologacijski organ po želji izmeri skupne emisije ogljikovodikov (THC) namesto merjenja emisij nemetanskih ogljikovodikov. V tem primeru je mejna vrednost emisije za skupne emisije ogljikovodikov enaka vrednosti iz odstavka 5.3 tega pravilnika za emisije nemetanskih ogljikovodikov. Za izračun faktorjev skladnosti v skladu z odstavkoma A.1.4.2.3. in A.1.4.3.2 se uporablja mejna vrednost za emisije nemetanskih ogljikovodikov.

A.1.2   Preizkuševalni postopek

| A.1.2.1 | Splošne zahteve
  Preizkusi se morajo izvajati s prenosnimi sistemi za merjenje emisij, ki jih sestavljajo: |
| --- | --- |

A.1.2.1

Preizkusi se morajo izvajati s prenosnimi sistemi za merjenje emisij, ki jih sestavljajo:

| A.1.2.1.1 | analizatorji plina in analizatorji števila trdnih delcev za merjenje koncentracij s predpisi urejenih onesnaževal v izpušnih plinih; |
| --- | --- |

A.1.2.1.1

| A.1.2.1.2 | merilnik masnega pretoka izpušnih plinov, ki temelji na Pitotovem načelu povprečenja ali enakovrednem načelu; |
| --- | --- |

A.1.2.1.2

| A.1.2.1.3 | globalni sistem za določanje položaja (v nadaljnjem besedilu: GPS); |
| --- | --- |

A.1.2.1.3

| A.1.2.1.4 | tipala za merjenje temperature in tlaka okolja; |
| --- | --- |

A.1.2.1.4

| A.1.2.1.5 | povezava z ECU vozila. |
| --- | --- |

A.1.2.1.5

| A.1.2.2 | Preizkusni parametri
  Parametri iz tabele 1 se izmerijo in zabeležijo pri stalni frekvenci najmanj 1,0 Hz. Proizvajalec hrani izvirne neobdelane podatke in jih na zahtevo da na voljo homologacijskemu organu.

  Tabela 1


  Preizkusni parametri


  Kazalnik | Enota | Vir |
| --- | --- | --- | --- |
| Koncentracija THC1 | ppm | Analizator plina |
| Koncentracija CO1 | ppm | Analizator plina |
| Koncentracija NOx
  1 | ppm | Analizator plina |
| Koncentracija CO2
  1 | ppm | Analizator plina |
| Koncentracija CH4
  1,
  2 | ppm | Analizator plina |
| Koncentracija števila trdnih delcev | #/cm3 | Analizator števila trdnih delcev |
| Nastavitev redčenja (če je primerno) | – | Analizator števila trdnih delcev |
| Pretok izpušnih plinov | kg/h | Merilnik pretoka izpušnih plinov (v nadaljnjem besedilu EFM) |
| Temperatura izpušnih plinov | K | Merilnik pretoka izpušnih plinov |
| Temperatura okolice3 | K | Tipalo |
| Tlak okolice | kPa | Tipalo |
| Navor motorja4 | Nm | ECU ali tipalo |
| Vrtilna frekvenca motorja | vrt/min | ECU ali tipalo |
| Pretok goriva motorja | g/s | ECU ali tipalo |
| Temperatura hladilne tekočine motorja | K | ECU ali tipalo |
| Temperatura zraka pri vstopu v motor3 | K | Tipalo |
| Hitrost vozila na tleh | km/h | ECU in GPS |
| Zemljepisna širina vozila | stopinje | GPS |
| Zemljepisna dolžina vozila | stopinje | GPS |
| Opombe:


  1 | Izmerjeno na vlažni osnovi ali popravljeno glede na vlažno osnovo |

A.1.2.2

Parametri iz tabele 1 se izmerijo in zabeležijo pri stalni frekvenci najmanj 1,0 Hz. Proizvajalec hrani izvirne neobdelane podatke in jih na zahtevo da na voljo homologacijskemu organu.

Tabela 1

Preizkusni parametri

Kazalnik

Enota

Vir

Koncentracija THC1

ppm

Analizator plina

Koncentracija CO1

ppm

Analizator plina

Koncentracija NOx
  1

ppm

Analizator plina

Koncentracija CO2
  1

ppm

Analizator plina

Koncentracija CH4
  1,
  2

ppm

Analizator plina

Koncentracija števila trdnih delcev

# /cm3

Analizator števila trdnih delcev

Nastavitev redčenja (če je primerno)

–

Analizator števila trdnih delcev

Pretok izpušnih plinov

kg/h

Merilnik pretoka izpušnih plinov (v nadaljnjem besedilu EFM)

Temperatura izpušnih plinov

K

Merilnik pretoka izpušnih plinov

Temperatura okolice3

K

Tipalo

Tlak okolice

kPa

Tipalo

Navor motorja4

Nm

ECU ali tipalo

Vrtilna frekvenca motorja

vrt/min

ECU ali tipalo

Pretok goriva motorja

g/s

ECU ali tipalo

Temperatura hladilne tekočine motorja

K

ECU ali tipalo

Temperatura zraka pri vstopu v motor3

K

Tipalo

Hitrost vozila na tleh

km/h

ECU in GPS

Zemljepisna širina vozila

stopinje

GPS

Zemljepisna dolžina vozila

stopinje

GPS

Opombe:

1

Izmerjeno na vlažni osnovi ali popravljeno glede na vlažno osnovo

| 2 | Za motorje na zemeljski plin |
| --- | --- |

2

Za motorje na zemeljski plin

| 3 | Uporabite tipalo temperature okolja ali tipalo temperature vstopnega zraka. |
| --- | --- |

3

Uporabite tipalo temperature okolja ali tipalo temperature vstopnega zraka.

| 4 | Zabeležena vrednost je bodisi (a) neto zaviralni navor motorja v skladu z odstavkom A.1.2.4.4 tega dodatka ali (b) neto zaviralni navor motorja, izračunan na podlagi vrednosti navora v skladu z odstavkom A.1.2.4.4 tega dodatka. |
| --- | --- |

4

Zabeležena vrednost je bodisi (a) neto zaviralni navor motorja v skladu z odstavkom A.1.2.4.4 tega dodatka ali (b) neto zaviralni navor motorja, izračunan na podlagi vrednosti navora v skladu z odstavkom A.1.2.4.4 tega dodatka.

| A.1.2.2.1 | Oblika podatkovnega poročanja
  Vrednosti emisij in vsi drugi ustrezni parametri se sporočajo in izmenjujejo v podatkovni datoteki v obliki csv. Vrednosti parametrov so ločene z vejico, koda ASCII #h2C. Decimalno ločilo številskih vrednosti je pika, koda ASCII #h2E. Vrstice so zaključene s prehodom v novo vrstico, koda ASCII #h0D. Med tisočicami ni ločil. |
| --- | --- |

A.1.2.2.1

Vrednosti emisij in vsi drugi ustrezni parametri se sporočajo in izmenjujejo v podatkovni datoteki v obliki csv. Vrednosti parametrov so ločene z vejico, koda ASCII #h2C. Decimalno ločilo številskih vrednosti je pika, koda ASCII #h2E. Vrstice so zaključene s prehodom v novo vrstico, koda ASCII #h0D. Med tisočicami ni ločil.

| A.1.2.3 | Priprava vozila
  Priprava vozila vključuje:


  (a) | preveritev sistema OBD: vse ugotovljene težave, ki so bile že rešene, se zabeležijo in predstavijo homologacijskemu organu; |
| --- | --- | --- |

A.1.2.3

Priprava vozila vključuje:

(a)

preveritev sistema OBD: vse ugotovljene težave, ki so bile že rešene, se zabeležijo in predstavijo homologacijskemu organu;

| (b) | zamenjavo olja, goriva in reagenta, če je to potrebno. |
| --- | --- |

(b)

zamenjavo olja, goriva in reagenta, če je to potrebno.

| A.1.2.4 | Namestitev opreme za merjenje |
| --- | --- |

A.1.2.4

| A.1.2.4.1 | Glavna enota
  Kadar je to mogoče, se prenosni sistem za merjenje emisij namesti na mesto, kjer nanj čim manj vplivajo naslednji dejavniki:


  (a) | spremembe temperature okolice; |
| --- | --- | --- |

A.1.2.4.1

Kadar je to mogoče, se prenosni sistem za merjenje emisij namesti na mesto, kjer nanj čim manj vplivajo naslednji dejavniki:

(a)

spremembe temperature okolice;

| (b) | spremembe okoljskega tlaka; |
| --- | --- |

(b)

spremembe okoljskega tlaka;

| (c) | elektromagnetno sevanje; |
| --- | --- |

(c)

elektromagnetno sevanje;

| (d) | mehanski udarci in tresljaji; |
| --- | --- |

(d)

mehanski udarci in tresljaji;

| (e) | ogljikovodiki v okolju – če se uporablja analizator FID, ki uporablja zrak okolja kot zrak v gorilniku FID. |
| --- | --- |

(e)

ogljikovodiki v okolju – če se uporablja analizator FID, ki uporablja zrak okolja kot zrak v gorilniku FID.

Pri namestitvi je treba upoštevati navodila, ki jih izda proizvajalec prenosnega sistema za merjenje emisij.

| A.1.2.4.2 | Merilnik pretoka izpušnih plinov
  Merilnik pretoka izpušnih plinov se namesti na izpušno cev vozila. Tipala EFM je treba namestiti med dva kosa ravne cevi, pri čemer morata biti ta dva kosa cevi najmanj dvakrat daljša od premera EFM (pred in za merilnikom). Merilnik pretoka izpušnih plinov je priporočljivo namestiti za dušilnikom zvoka vozila, da se omeji učinek nihanja tlaka na merilne signale. |
| --- | --- |

A.1.2.4.2

Merilnik pretoka izpušnih plinov se namesti na izpušno cev vozila. Tipala EFM je treba namestiti med dva kosa ravne cevi, pri čemer morata biti ta dva kosa cevi najmanj dvakrat daljša od premera EFM (pred in za merilnikom). Merilnik pretoka izpušnih plinov je priporočljivo namestiti za dušilnikom zvoka vozila, da se omeji učinek nihanja tlaka na merilne signale.

| A.1.2.4.3 | Globalni pozicionirni sistem
  Antena se namesti na čim višje mesto, kjer ni tveganja za motnje zaradi ovir med vožnjo po cesti. |
| --- | --- |

A.1.2.4.3

Antena se namesti na čim višje mesto, kjer ni tveganja za motnje zaradi ovir med vožnjo po cesti.

| A.1.2.4.4 | Povezava s krmilno enoto motorja vozila
  Zapisovalnik podatkov se uporabi za beleženje parametrov motorja iz tabele 1. Ta zapisovalnik podatkov lahko uporabi vmesnik lokalnega nadzornega omrežja (CAN) vozila za dostop do podatkov ECU, ki so določeni v tabeli 1 Dodatka 5 k Prilogi 9B in prikazani v omrežju CAN v skladu s standardnimi protokoli, kot so SAE J1939, J1708 ali ISO 15765-4. Lahko izračuna neto zaviralni navor motorja ali opravi pretvorbe enot. |
| --- | --- |

A.1.2.4.4

Zapisovalnik podatkov se uporabi za beleženje parametrov motorja iz tabele 1. Ta zapisovalnik podatkov lahko uporabi vmesnik lokalnega nadzornega omrežja (CAN) vozila za dostop do podatkov ECU, ki so določeni v tabeli 1 Dodatka 5 k Prilogi 9B in prikazani v omrežju CAN v skladu s standardnimi protokoli, kot so SAE J1939, J1708 ali ISO 15765-4. Lahko izračuna neto zaviralni navor motorja ali opravi pretvorbe enot.

| A.1.2.4.5 | Vzorčenje plinastih emisij
  Linija vzorčenja se mora segreti v skladu s specifikacijami iz odstavka A.2.2.3 Dodatka 2 k tej prilogi in ustrezno izolirati pri priključnih točkah (sonda za vzorčenje in zadnji del glavne enote), da se prepreči prisotnost mrzlih točk, ki bi lahko povzročile onesnaženje sistema za vzorčenje z zgoščenimi ogljikovodiki.
  Sonda za vzorčenje se namesti v izpušno cev v skladu z zahtevami iz odstavka 9.3.10 Priloge 4.
  Če se dolžina linije vzorčenja spremeni, je treba preveriti čase prenosa v sistemu in jih (če je primerno) popraviti. |
| --- | --- |

A.1.2.4.5

Linija vzorčenja se mora segreti v skladu s specifikacijami iz odstavka A.2.2.3 Dodatka 2 k tej prilogi in ustrezno izolirati pri priključnih točkah (sonda za vzorčenje in zadnji del glavne enote), da se prepreči prisotnost mrzlih točk, ki bi lahko povzročile onesnaženje sistema za vzorčenje z zgoščenimi ogljikovodiki.

Sonda za vzorčenje se namesti v izpušno cev v skladu z zahtevami iz odstavka 9.3.10 Priloge 4.

Če se dolžina linije vzorčenja spremeni, je treba preveriti čase prenosa v sistemu in jih (če je primerno) popraviti.

| A.1.2.4.6 | Namestitev analizatorja števila trdnih delcev
  Prenosni sistem za merjenje emisij je nameščen in deluje tako, da je neprepusten in da je toplotna izguba čim manjša. Da se prepreči nastajanje delcev, so priključki toplotno stabilni pri temperaturah izpušnih plinov, pričakovanih med preizkusom. Kadar se za povezavo izpušne odprtine vozila in povezovalne cevi uporabljajo priključki iz elastomera, ti niso v stiku z izpušnimi plini, da se pri veliki obremenitvi motorja preprečijo izkrivljeni rezultati. |
| --- | --- |

A.1.2.4.6

Prenosni sistem za merjenje emisij je nameščen in deluje tako, da je neprepusten in da je toplotna izguba čim manjša. Da se prepreči nastajanje delcev, so priključki toplotno stabilni pri temperaturah izpušnih plinov, pričakovanih med preizkusom. Kadar se za povezavo izpušne odprtine vozila in povezovalne cevi uporabljajo priključki iz elastomera, ti niso v stiku z izpušnimi plini, da se pri veliki obremenitvi motorja preprečijo izkrivljeni rezultati.

| A.1.2.4.7 | Vzorčenje števila trdnih delcev v emisijah
  Vzorčenje emisij je reprezentativno in se izvaja na mestih z dobro premešanimi izpušnimi plini, na katerih je vpliv zunanjega zraka za točko vzorčenja minimalen. (če je primerno) se emisije vzorčijo za merilnikom masnega pretoka izpušnih plinov, pri čemer se upošteva razdalja vsaj 150 mm do elementa za zaznavanje pretoka. Sonda za vzorčenje se namesti najmanj toliko, kolikor znaša trikratnik notranjega premera izpušne cevi, pred točko, kjer se izpušni plini sprostijo v okolje. Izpušni plini se vzorčijo iz sredine toka izpušnih plinov. Če se za vzorčenje emisij uporablja več sond, je treba sondo za vzorčenje delcev namestiti pred druge sonde za vzorčenje. Sonda za vzorčenje delcev ne sme vplivati na vzorčenje plinastih onesnaževal. Tip in specifikacije sonde in njene namestitve se podrobno zabeležijo v poročilu tehnične službe o preizkusu (v primeru preizkusa ob homologaciji) ali v dokumentaciji proizvajalca vozila (v primeru preizkusa skladnosti v prometu).
  Če se vzorčijo delci, ki se pri izpušni cevi ne razredčijo, se linija za vzorčenje od točke vzorčenja nerazredčenih izpušnih plinov do točke redčenja ali detektorja delcev segreje na najmanj 373 K (100 °C).
  Vsi deli sistema za vzorčenje, tj. od izpušne cevi do detektorja delcev, ki so v stiku z nerazredčenimi ali razredčenimi izpušnimi plini, so izdelani tako, da je odlaganja delcev čim manj. Vsi deli so izdelani iz antistatičnega materiala, da ne pride do elektrostatičnega učinka. |
| --- | --- |

A.1.2.4.7

Vzorčenje emisij je reprezentativno in se izvaja na mestih z dobro premešanimi izpušnimi plini, na katerih je vpliv zunanjega zraka za točko vzorčenja minimalen. (če je primerno) se emisije vzorčijo za merilnikom masnega pretoka izpušnih plinov, pri čemer se upošteva razdalja vsaj 150 mm do elementa za zaznavanje pretoka. Sonda za vzorčenje se namesti najmanj toliko, kolikor znaša trikratnik notranjega premera izpušne cevi, pred točko, kjer se izpušni plini sprostijo v okolje. Izpušni plini se vzorčijo iz sredine toka izpušnih plinov. Če se za vzorčenje emisij uporablja več sond, je treba sondo za vzorčenje delcev namestiti pred druge sonde za vzorčenje. Sonda za vzorčenje delcev ne sme vplivati na vzorčenje plinastih onesnaževal. Tip in specifikacije sonde in njene namestitve se podrobno zabeležijo v poročilu tehnične službe o preizkusu (v primeru preizkusa ob homologaciji) ali v dokumentaciji proizvajalca vozila (v primeru preizkusa skladnosti v prometu).

Če se vzorčijo delci, ki se pri izpušni cevi ne razredčijo, se linija za vzorčenje od točke vzorčenja nerazredčenih izpušnih plinov do točke redčenja ali detektorja delcev segreje na najmanj 373 K (100 °C).

Vsi deli sistema za vzorčenje, tj. od izpušne cevi do detektorja delcev, ki so v stiku z nerazredčenimi ali razredčenimi izpušnimi plini, so izdelani tako, da je odlaganja delcev čim manj. Vsi deli so izdelani iz antistatičnega materiala, da ne pride do elektrostatičnega učinka.

| A.1.2.5 | Postopki pred preizkusom |
| --- | --- |

A.1.2.5

| A.1.2.5.1 | Zagon in stabiliziranje instrumentov prenosnih sistemov za merjenje emisij
  Glavne enote se ogrejejo in stabilizirajo v skladu s specifikacijami proizvajalca instrumenta, dokler tlaki, temperature in pretoki ne dosežejo nastavitvenih točk delovanja. |
| --- | --- |

A.1.2.5.1

Glavne enote se ogrejejo in stabilizirajo v skladu s specifikacijami proizvajalca instrumenta, dokler tlaki, temperature in pretoki ne dosežejo nastavitvenih točk delovanja.

| A.1.2.5.2 | Čiščenje sistema za vzorčenje
  Da bi se preprečilo onesnaženje sistema, se linije za vzorčenje instrumentov prenosnih sistemov za merjenje emisij čistijo do začetka vzorčenja v skladu s specifikacijami proizvajalca instrumenta. |
| --- | --- |

A.1.2.5.2

Da bi se preprečilo onesnaženje sistema, se linije za vzorčenje instrumentov prenosnih sistemov za merjenje emisij čistijo do začetka vzorčenja v skladu s specifikacijami proizvajalca instrumenta.

| A.1.2.5.3 | Preverjanje in kalibracija analizatorjev
  Ničelna kalibracija in kalibracija razpona ter linearno preverjanje analizatorjev se izvedejo z uporabo kalibracijskih plinov, ki izpolnjujejo zahteve iz odstavka 9.3.3 Priloge 4 k temu pravilniku. Linearno preverjanje bi moralo biti izvedeno v treh mesecih pred dejanskim preizkusom. |
| --- | --- |

A.1.2.5.3

Ničelna kalibracija in kalibracija razpona ter linearno preverjanje analizatorjev se izvedejo z uporabo kalibracijskih plinov, ki izpolnjujejo zahteve iz odstavka 9.3.3 Priloge 4 k temu pravilniku. Linearno preverjanje bi moralo biti izvedeno v treh mesecih pred dejanskim preizkusom.

| A.1.2.5.4 | Čiščenje EFM
  Merilnik pretoka izpušnih plinov se očisti pri priključkih tipal diferenčnega tlaka v skladu s specifikacijami proizvajalca instrumenta. S tem postopkom se iz tlačnih vodov ter povezanih priključkov za merjenje tlaka v pretočni cevi odstranijo kondenzat in delci dizelskega goriva. |
| --- | --- |

A.1.2.5.4

Merilnik pretoka izpušnih plinov se očisti pri priključkih tipal diferenčnega tlaka v skladu s specifikacijami proizvajalca instrumenta. S tem postopkom se iz tlačnih vodov ter povezanih priključkov za merjenje tlaka v pretočni cevi odstranijo kondenzat in delci dizelskega goriva.

| A.1.2.5.5 | Preverjanje analizatorja števila trdnih delcev
  Prenosni sistem za merjenje emisij deluje brez napak in kritičnih opozoril. Ničelna stopnja analizatorja števila trdnih delcev se zapiše z vzorčenjem zunanjega zraka, filtriranega skozi visokoučinkoviti zračni filter za delce (HEPA), pri vstopu v linijo za vzorčenje v obdobju 12 ur pred začetkom preizkusa. Signal se zapisuje pri stalni frekvenci najmanj 1,0 Hz, določeni kot povprečje za obdobje dveh minut. Končna absolutna koncentracija je v okviru specifikacij proizvajalca in ne presega 5 000 delcev na kubični centimeter. |
| --- | --- |

A.1.2.5.5

Prenosni sistem za merjenje emisij deluje brez napak in kritičnih opozoril. Ničelna stopnja analizatorja števila trdnih delcev se zapiše z vzorčenjem zunanjega zraka, filtriranega skozi visokoučinkoviti zračni filter za delce (HEPA), pri vstopu v linijo za vzorčenje v obdobju 12 ur pred začetkom preizkusa. Signal se zapisuje pri stalni frekvenci najmanj 1,0 Hz, določeni kot povprečje za obdobje dveh minut. Končna absolutna koncentracija je v okviru specifikacij proizvajalca in ne presega 5 000 delcev na kubični centimeter.

| A.1.2.6 | Izvedba preizkusa emisij |
| --- | --- |

A.1.2.6

| A.1.2.6.1 | Začetek preizkusa
  Za namene preizkuševalnega postopka ‚začetek preizkusa‘ pomeni prvi vžig motorja z notranjim zgorevanjem.
  Vzorčenje emisij, merjenje parametrov izpušnih plinov ter beleženje podatkov o motorju in okolju se začnejo pred začetkom preizkusa. Umetno ogrevanje sistemov vozila za nadzor emisij pred začetkom preizkusa je prepovedano.
  Na začetku preizkusa temperatura hladilne tekočine ne presega temperature okolja za več kot 5 °C in ni višja od 303 K (30 °C). Ovrednotenje podatkov se mora začeti, ko temperatura hladilne tekočine prvič doseže 303 K (30 °C) ali ko se temperatura hladilne tekočine stabilizira znotraj +/– 2 K v obdobju 5 minut, pri čemer se upošteva pogoj, ki je izpolnjen prvi, v nobenem primeru pa ne pozneje kot 10 minut po začetku preizkusa. |
| --- | --- |

A.1.2.6.1

Za namene preizkuševalnega postopka ‚začetek preizkusa‘ pomeni prvi vžig motorja z notranjim zgorevanjem.

Vzorčenje emisij, merjenje parametrov izpušnih plinov ter beleženje podatkov o motorju in okolju se začnejo pred začetkom preizkusa. Umetno ogrevanje sistemov vozila za nadzor emisij pred začetkom preizkusa je prepovedano.

Na začetku preizkusa temperatura hladilne tekočine ne presega temperature okolja za več kot 5 °C in ni višja od 303 K (30 °C). Ovrednotenje podatkov se mora začeti, ko temperatura hladilne tekočine prvič doseže 303 K (30 °C) ali ko se temperatura hladilne tekočine stabilizira znotraj +/– 2 K v obdobju 5 minut, pri čemer se upošteva pogoj, ki je izpolnjen prvi, v nobenem primeru pa ne pozneje kot 10 minut po začetku preizkusa.

| A.1.2.6.2 | Potek preizkusa
  Vzorčenje emisij, merjenje parametrov izpušnih plinov ter beleženje podatkov o motorju in okolju se nadaljujejo med običajno uporabo motorja. Motor se lahko ustavi in zažene, vendar se vzorčenje emisij nadaljuje med celotnim preizkusom.
  Redni pregledi ničlišča pri analizatorjih plina prenosnih sistemov za merjenje emisij se lahko izvajajo vsaki dve uri, rezultati pa se lahko uporabijo za korekcijo premika ničlišča. Podatki, zabeleženi med pregledi, se označijo in se ne uporabijo za izračun emisij.
  V primeru prekinitve signala GPS se lahko podatki GPS v zaporednem obdobju, krajšem od 60 sekund, izračunajo na podlagi podatkov ECU o hitrosti vozila in karte. Če kumulativna izguba signala GPS presega 3 odstotke celotnega trajanja vožnje, je treba vožnjo razveljaviti. |
| --- | --- |

A.1.2.6.2

Vzorčenje emisij, merjenje parametrov izpušnih plinov ter beleženje podatkov o motorju in okolju se nadaljujejo med običajno uporabo motorja. Motor se lahko ustavi in zažene, vendar se vzorčenje emisij nadaljuje med celotnim preizkusom.

Redni pregledi ničlišča pri analizatorjih plina prenosnih sistemov za merjenje emisij se lahko izvajajo vsaki dve uri, rezultati pa se lahko uporabijo za korekcijo premika ničlišča. Podatki, zabeleženi med pregledi, se označijo in se ne uporabijo za izračun emisij.

V primeru prekinitve signala GPS se lahko podatki GPS v zaporednem obdobju, krajšem od 60 sekund, izračunajo na podlagi podatkov ECU o hitrosti vozila in karte. Če kumulativna izguba signala GPS presega 3 odstotke celotnega trajanja vožnje, je treba vožnjo razveljaviti.

| A.1.2.6.3 | Konec preizkusa
  Motor z notranjim zgorevanjem se na koncu vožnje izklopi takoj, ko je to možno.
  Zapisovanje podatkov se nadaljuje, dokler ne poteče odzivni čas sistemov za vzorčenje. Preizkus se konča, ko vozilo opravi vožnjo in se motor z notranjim zgorevanjem izklopi. |
| --- | --- |

A.1.2.6.3

Motor z notranjim zgorevanjem se na koncu vožnje izklopi takoj, ko je to možno.

Zapisovanje podatkov se nadaljuje, dokler ne poteče odzivni čas sistemov za vzorčenje. Preizkus se konča, ko vozilo opravi vožnjo in se motor z notranjim zgorevanjem izklopi.

| A.1.2.7 | Preverjanje meritev |
| --- | --- |

A.1.2.7

| A.1.2.7.1 | Preverjanje analizatorjev
  Ničelno, kalibrirno in linearno preverjanje analizatorjev, opisano v odstavku A.1.2.5.3, se izvede z uporabo kalibracijskih plinov, ki izpolnjujejo zahteve iz odstavka 9.3.3 Priloge 4. |
| --- | --- |

A.1.2.7.1

Ničelno, kalibrirno in linearno preverjanje analizatorjev, opisano v odstavku A.1.2.5.3, se izvede z uporabo kalibracijskih plinov, ki izpolnjujejo zahteve iz odstavka 9.3.3 Priloge 4.

| A.1.2.7.2 | Premik ničlišča
  Odziv na ničlo je opredeljen kot srednji odziv, vključno s šumom, na ničelni plin v časovnem intervalu najmanj 30 sekund. Premik odziva na ničlo je manjši od 2 odstotkov obsega skale na najnižjem uporabljenem območju. |
| --- | --- |

A.1.2.7.2

Odziv na ničlo je opredeljen kot srednji odziv, vključno s šumom, na ničelni plin v časovnem intervalu najmanj 30 sekund. Premik odziva na ničlo je manjši od 2 odstotkov obsega skale na najnižjem uporabljenem območju.

| A.1.2.7.3 | Premik razpona
  Kalibrirni odziv je opredeljen kot srednji odziv, vključno s šumom, na kalibrirni plin v časovnem intervalu najmanj 30 sekund. Premik kalibrirnega odziva je manjši od 2 odstotkov obsega skale na najnižjem uporabljenem območju. |
| --- | --- |

A.1.2.7.3

Kalibrirni odziv je opredeljen kot srednji odziv, vključno s šumom, na kalibrirni plin v časovnem intervalu najmanj 30 sekund. Premik kalibrirnega odziva je manjši od 2 odstotkov obsega skale na najnižjem uporabljenem območju.

| A.1.2.7.4 | Preverjanje premika
  To velja le, če se med preizkusom ni opravila korekcija premika ničlišča.
  Takoj ko je mogoče, vendar najpozneje 30 minut po koncu preizkusa, se uporabljeni razponi analizatorja plinastih emisij nastavijo na nič in na določen razpon, da se preveri njihov premik v primerjavi z rezultati pred preizkusom.
  Za premik analizatorja veljajo naslednje določbe:


  (a) | če je razlika med rezultati pred preizkusom in rezultati po preizkusu manjša od dveh odstotkov, kot je določeno v odstavkih A.1.2.7.2 in A.1.2.7.3, se lahko uporabijo nekorigirane izmerjene koncentracije ali pa se, na zahtevo proizvajalca, te koncentracije korigirajo za premik v skladu z odstavkom A.1.2.7.5; |
| --- | --- | --- |

A.1.2.7.4

To velja le, če se med preizkusom ni opravila korekcija premika ničlišča.

Takoj ko je mogoče, vendar najpozneje 30 minut po koncu preizkusa, se uporabljeni razponi analizatorja plinastih emisij nastavijo na nič in na določen razpon, da se preveri njihov premik v primerjavi z rezultati pred preizkusom.

Za premik analizatorja veljajo naslednje določbe:

(a)

če je razlika med rezultati pred preizkusom in rezultati po preizkusu manjša od dveh odstotkov, kot je določeno v odstavkih A.1.2.7.2 in A.1.2.7.3, se lahko uporabijo nekorigirane izmerjene koncentracije ali pa se, na zahtevo proizvajalca, te koncentracije korigirajo za premik v skladu z odstavkom A.1.2.7.5;

| (b) | če je razlika med rezultati pred preizkusom in rezultati po preizkusu večja ali enaka dvema odstotkoma, kot je določeno v odstavkih A.1.2.7.2 in A.1.2.7.3, se preizkus razveljavi ali se izmerjene koncentracije korigirajo za premik v skladu z odstavkom A.1.2.7.5. |
| --- | --- |

(b)

če je razlika med rezultati pred preizkusom in rezultati po preizkusu večja ali enaka dvema odstotkoma, kot je določeno v odstavkih A.1.2.7.2 in A.1.2.7.3, se preizkus razveljavi ali se izmerjene koncentracije korigirajo za premik v skladu z odstavkom A.1.2.7.5.

| A.1.2.7.5 | Popravek za premik
  Če se korekcija premika uporabi v skladu z odstavkom A.1.2.7.4, se korigirana vrednost koncentracije izračuna v skladu z odstavkom 8.6.1 Priloge 4.
  Razlika med nepopravljenimi in popravljenimi vrednostmi emisij, specifičnih za zavoro, je v območju ±6 odstotki nepopravljenih vrednosti emisij, specifičnih za zavoro. Če je premik večji od 6 %, se preizkus razveljavi. Če se premik korigira, se pri poročanju o emisijah uporabijo le rezultati emisij, korigirani glede na premik. |
| --- | --- |

A.1.2.7.5

Če se korekcija premika uporabi v skladu z odstavkom A.1.2.7.4, se korigirana vrednost koncentracije izračuna v skladu z odstavkom 8.6.1 Priloge 4.

Razlika med nepopravljenimi in popravljenimi vrednostmi emisij, specifičnih za zavoro, je v območju ±6 odstotki nepopravljenih vrednosti emisij, specifičnih za zavoro. Če je premik večji od 6 %, se preizkus razveljavi. Če se premik korigira, se pri poročanju o emisijah uporabijo le rezultati emisij, korigirani glede na premik.

| A.1.2.7.6 | Preverjanje analizatorja števila trdnih delcev
  Ničelna stopnja analizatorja števila trdnih delcev se preveri pred začetkom in po koncu preizkusa ter se zapiše v skladu z zahtevami iz odstavka A.1.2.5.5. |
| --- | --- |

A.1.2.7.6

Ničelna stopnja analizatorja števila trdnih delcev se preveri pred začetkom in po koncu preizkusa ter se zapiše v skladu z zahtevami iz odstavka A.1.2.5.5.

A.1.3   Izračun emisij

Končni rezultat preizkusov se v skladu z ASTM E 29-06b v enem koraku zaokroži na število mest desno od decimalne vejice, ki ga navaja veljavni emisijski standard, povečano za eno dodatno decimalno mesto. Vmesnih vrednosti, s katerimi se izračuna končni rezultat emisij, specifičnih za zavoro, ni dovoljeno zaokroževati.

| A.1.3.1 | Časovna uskladitev podatkov
  Da se čim bolj zmanjša učinek popačenja zaradi zakasnitve med različnimi signali pri izračunu masnih emisij, se podatki, potrebni za izračun emisij, časovno uskladijo, kot je opisano v odstavkih A.1.3.1.1. do A.1.3.1.4. |
| --- | --- |

A.1.3.1

Da se čim bolj zmanjša učinek popačenja zaradi zakasnitve med različnimi signali pri izračunu masnih emisij, se podatki, potrebni za izračun emisij, časovno uskladijo, kot je opisano v odstavkih A.1.3.1.1. do A.1.3.1.4.

| A.1.3.1.1 | Podatki analizatorjev
  Podatki analizatorjev plina se ustrezno uskladijo z uporabo postopka iz odstavka 9.3.5 Priloge 4. Podatki analizatorja števila trdnih delcev se v skladu z navodili proizvajalca instrumenta časovno uskladijo z ustreznim časom pretvorbe. |
| --- | --- |

A.1.3.1.1

Podatki analizatorjev plina se ustrezno uskladijo z uporabo postopka iz odstavka 9.3.5 Priloge 4. Podatki analizatorja števila trdnih delcev se v skladu z navodili proizvajalca instrumenta časovno uskladijo z ustreznim časom pretvorbe.

| A.1.3.1.2 | Podatki analizatorjev in merilnikov pretoka izpušnih plinov
  Podatki analizatorjev plina in analizatorjev števila trdnih delcev se ustrezno uskladijo s podatki merilnikov pretoka izpušnih plinov z uporabo postopka iz odstavka A.1.3.1.4. |
| --- | --- |

A.1.3.1.2

Podatki analizatorjev plina in analizatorjev števila trdnih delcev se ustrezno uskladijo s podatki merilnikov pretoka izpušnih plinov z uporabo postopka iz odstavka A.1.3.1.4.

| A.1.3.1.3 | Podatki prenosnih sistemov za merjenje emisij in motorja
  Podatki prenosnih sistemov za merjenje emisij (analizatorji plina, analizator števila trdnih delcev in merilniki pretoka izpušnih plinov) se ustrezno uskladijo s podatki iz ECU motorja z uporabo postopka iz odstavka A.1.3.1.4. |
| --- | --- |

A.1.3.1.3

Podatki prenosnih sistemov za merjenje emisij (analizatorji plina, analizator števila trdnih delcev in merilniki pretoka izpušnih plinov) se ustrezno uskladijo s podatki iz ECU motorja z uporabo postopka iz odstavka A.1.3.1.4.

| A.1.3.1.4 | Postopek za boljšo časovno uskladitev podatkov prenosnih sistemov za merjenje emisij
  Preizkusni podatki iz tabele 1 so razdeljeni v tri različne kategorije:


  1. | analizatorji plina (koncentracije THC, CO, CO2, NOx) in analizator števila trdnih delcev; |
| --- | --- | --- |

A.1.3.1.4

Preizkusni podatki iz tabele 1 so razdeljeni v tri različne kategorije:

1.

analizatorji plina (koncentracije THC, CO, CO2, NOx) in analizator števila trdnih delcev;

| 2. | merilnik pretoka izpušnih plinov (masni pretok izpušnih plinov in temperatura izpušnih plinov); |
| --- | --- |

2.

merilnik pretoka izpušnih plinov (masni pretok izpušnih plinov in temperatura izpušnih plinov);

| 3. | motor (navor, vrtilna frekvenca, temperature, pretok goriva, hitrost vozila iz ECU). |
| --- | --- |

3.

motor (navor, vrtilna frekvenca, temperature, pretok goriva, hitrost vozila iz ECU).

Časovna uskladitev posamezne kategorije z drugimi kategorijami se preveri z določitvijo največjega korelacijskega koeficienta med dvema sklopoma parametrov. Vsi parametri v kategoriji se zamaknejo, da se poveča korelacijski faktor. Za izračun korelacijskih koeficientov se uporabijo naslednji parametri:

za časovno uskladitev:

| (a) | kategorij 1 in 2 (podatki analizatorjev in merilnikov pretoka izpušnih plinov) s kategorijo 3 (podatki motorja): hitrost vozila prek GPS in ECU; |
| --- | --- |

(a)

kategorij 1 in 2 (podatki analizatorjev in merilnikov pretoka izpušnih plinov) s kategorijo 3 (podatki motorja): hitrost vozila prek GPS in ECU;

| (b) | kategorije 1 s kategorijo 2: koncentracija CO2 in masa izpušnih plinov; |
| --- | --- |

(b)

kategorije 1 s kategorijo 2: koncentracija CO2 in masa izpušnih plinov;

| (c) | kategorije 2 s kategorijo 3: koncentracija CO2 in pretok goriva v motorju. |
| --- | --- |

(c)

kategorije 2 s kategorijo 3: koncentracija CO2 in pretok goriva v motorju.

| A.1.3.2 | Preverjanje skladnosti podatkov |
| --- | --- |

A.1.3.2

| A.1.3.2.1 | Podatki analizatorjev in merilnikov pretoka izpušnih plinov
  Skladnost podatkov (masni pretok izpušnih plinov, izmerjen z merilnikom pretoka izpušnih plinov, in koncentracije plina) se preverijo z uporabo korelacije med izmerjenim pretokom goriva iz ECU in pretokom goriva, izračunanim po formuli iz odstavka 8.4.1.7 Priloge 4 k temu pravilniku. Linearna regresija se izvede za izmerjene in izračunane vrednosti pretoka goriva. Uporabi se metoda najmanjših kvadratov, pri čemer ima najustreznejša enačba naslednjo obliko:
  y = mx + b
  pri čemer je:


  y | izračunani pretok goriva [g/s], |
| --- | --- | --- |
| m | naklon regresijske premice, |
| x | izmerjeni pretok goriva [g/s], |
| b | odsek regresijske premice na osi y. |

A.1.3.2.1

Skladnost podatkov (masni pretok izpušnih plinov, izmerjen z merilnikom pretoka izpušnih plinov, in koncentracije plina) se preverijo z uporabo korelacije med izmerjenim pretokom goriva iz ECU in pretokom goriva, izračunanim po formuli iz odstavka 8.4.1.7 Priloge 4 k temu pravilniku. Linearna regresija se izvede za izmerjene in izračunane vrednosti pretoka goriva. Uporabi se metoda najmanjših kvadratov, pri čemer ima najustreznejša enačba naslednjo obliko:

y = mx + b

pri čemer je:

y

izračunani pretok goriva [g/s],

m

naklon regresijske premice,

x

izmerjeni pretok goriva [g/s],

b

odsek regresijske premice na osi y.

Za vsako regresijsko premico se izračunata naklon (m) in determinacijski koeficient (r2). Priporoča se, da se ta analiza opravi v razponu od 15 odstotkov najvišje vrednosti do najvišje vrednosti in pri frekvenci 1 Hz ali več. Da se preizkus šteje za veljaven, se ocenita naslednji merili:

Tabela 2

Dovoljena odstopanja

| Naklon regresijske premice, m | 0,9 do 1,1 – priporočeno |
| --- | --- |
| Determinacijski koeficient | najmanj 0,90 – obvezno |

Naklon regresijske premice, m

0,9 do 1,1 – priporočeno

Determinacijski koeficient

najmanj 0,90 – obvezno

| A.1.3.2.2 | Podatki ECU o navoru
  Skladnost podatkov ECU o navoru se mora preveriti s primerjavo najvišjih vrednosti navora v ECU pri različnih vrtilnih frekvencah motorja z ustreznimi vrednostmi na uradni krivulji navora motorja pri polni obremenitvi v skladu z odstavkom 5 te priloge. |
| --- | --- |

A.1.3.2.2

Skladnost podatkov ECU o navoru se mora preveriti s primerjavo najvišjih vrednosti navora v ECU pri različnih vrtilnih frekvencah motorja z ustreznimi vrednostmi na uradni krivulji navora motorja pri polni obremenitvi v skladu z odstavkom 5 te priloge.

| A.1.3.2.3 | Poraba goriva, specifična za zavoro
  Poraba goriva, specifična za zavoro, se preveri:


  (a) | s porabo goriva, ki se izračuna iz podatkov o emisijah (podatki o koncentraciji analizatorjev plina in masnem pretoku izpušnih plinov) v skladu s formulami iz odstavka 8.4.1.6 Priloge 4; |
| --- | --- | --- |

A.1.3.2.3

Poraba goriva, specifična za zavoro, se preveri:

(a)

s porabo goriva, ki se izračuna iz podatkov o emisijah (podatki o koncentraciji analizatorjev plina in masnem pretoku izpušnih plinov) v skladu s formulami iz odstavka 8.4.1.6 Priloge 4;

| (b) | z delom, izračunanim z uporabo podatkov ECU (navor motorja in vrtilna frekvenca motorja). |
| --- | --- |

(b)

z delom, izračunanim z uporabo podatkov ECU (navor motorja in vrtilna frekvenca motorja).

| A.1.3.2.4 | Odometer
  Število prevoženih kilometrov na odometru se primerja s podatki GPS in preveri. |
| --- | --- |

A.1.3.2.4

Število prevoženih kilometrov na odometru se primerja s podatki GPS in preveri.

| A.1.3.2.5 | Tlak okolice
  Vrednost tlaka okolja se primerja z nadmorsko višino, ki jo prikazujejo podatki GPS. |
| --- | --- |

A.1.3.2.5

Vrednost tlaka okolja se primerja z nadmorsko višino, ki jo prikazujejo podatki GPS.

| A.1.3.3 | Korekcija iz suhega v vlažno stanje
  Če se koncentracija meri na suhi osnovi, se pretvori na mokro osnovo v skladu s formulo iz odstavka 8.1 Priloge 4. |
| --- | --- |

A.1.3.3

Če se koncentracija meri na suhi osnovi, se pretvori na mokro osnovo v skladu s formulo iz odstavka 8.1 Priloge 4.

| A.1.3.4 | Popravek NOX zaradi vlažnosti in temperature
  Koncentracije NOx, ki jih izmerijo prenosni sistemi za merjenje emisij, se ne korigirajo za temperaturo in vlažnost zraka okolja. |
| --- | --- |

A.1.3.4

Koncentracije NOx, ki jih izmerijo prenosni sistemi za merjenje emisij, se ne korigirajo za temperaturo in vlažnost zraka okolja.

| A.1.3.5 | Izračun trenutnih plinastih emisij
  Masne emisije se določijo, kakor je opisano v odstavku 8.4.2.3 Priloge 4. |
| --- | --- |

A.1.3.5

Masne emisije se določijo, kakor je opisano v odstavku 8.4.2.3 Priloge 4.

| A.1.3.6 | Izračun trenutnega števila trdnih delcev v emisijah
  Trenutno število trdnih delcev (PNi) v emisijah (#/s) je treba določiti tako, da se trenutna koncentracija števila trdnih delcev (#/cm3) pomnoži s trenutnim masnim pretokom izpušnih plinov (kg/s), pri čemer sta obe vrednosti popravljeni in usklajeni za čas pretvorbe v skladu z odstavkom A.3.1.4.3 Dodatka 3. Vse negativne trenutne vrednosti emisij se v vsa naslednja ovrednotenja podatkov vnesejo kot ničla. V izračun trenutnih emisij se vnesejo vse pomembne števke vmesnih rezultatov. Za določitev trenutnega števila trdnih delcev v emisijah se uporabi naslednja formula:


  pri čemer je:


  PN

  i | trenutno število trdnih delcev v emisijah, #/s |
| --- | --- | --- |
| c

  PNi | izmerjena koncentracija števila trdnih delcev [#/m3], normalizirana na 273 K (0 °C), vključno z notranjim redčenjem in izgubo delcev, |
| q

  mewi | izmerjeni masni pretok izpušnih plinov [kg/s], |
| ρ

  e | gostota izpušnih plinov [kg/m3] pri 273 K (0 °C). |

A.1.3.6

Trenutno število trdnih delcev (PNi) v emisijah (#/s) je treba določiti tako, da se trenutna koncentracija števila trdnih delcev (#/cm3) pomnoži s trenutnim masnim pretokom izpušnih plinov (kg/s), pri čemer sta obe vrednosti popravljeni in usklajeni za čas pretvorbe v skladu z odstavkom A.3.1.4.3 Dodatka 3. Vse negativne trenutne vrednosti emisij se v vsa naslednja ovrednotenja podatkov vnesejo kot ničla. V izračun trenutnih emisij se vnesejo vse pomembne števke vmesnih rezultatov. Za določitev trenutnega števila trdnih delcev v emisijah se uporabi naslednja formula:

Formula

pri čemer je:

PN

  i

trenutno število trdnih delcev v emisijah, #/s

c

  PNi

izmerjena koncentracija števila trdnih delcev [#/m3], normalizirana na 273 K (0 °C), vključno z notranjim redčenjem in izgubo delcev,

q

  mewi

izmerjeni masni pretok izpušnih plinov [kg/s],

ρ

  e

gostota izpušnih plinov [kg/m3] pri 273 K (0 °C).

A.1.4   Določanje emisij in faktorjev skladnosti

| A.1.4.1 | Načelo okna povprečenja
  Emisije se integrirajo z metodo premičnega okna povprečenja na podlagi referenčne mase CO2 ali referenčnega dela. Princip izračuna je naslednji: masne emisije se ne izračunajo za celoten sklop podatkov, ampak za podsklope celotnega sklopa podatkov, pri čemer se dolžina podsklopov določi tako, da ustreza masi CO2 motorja ali delu, ki se izmeri med referenčnim laboratorijskim prehodnim ciklom. Premični povprečni izračuni se izvedejo s časovnim povečevanjem

  , enakim obdobju vzorčenja podatkov. Ti podsklopi, ki se uporabijo za povprečenje podatkov o emisijah, se v nadaljnjem besedilu imenujejo „okna povprečenja“.
  Razveljavljeni podatki se ne upoštevajo pri izračunu dela ali mase CO2 in emisij okna povprečenja.
  Za neveljavne štejejo naslednji podatki:


  (a) | preverjanje premika ničlišča pri instrumentih; |
| --- | --- | --- |

A.1.4.1

Emisije se integrirajo z metodo premičnega okna povprečenja na podlagi referenčne mase CO2 ali referenčnega dela. Princip izračuna je naslednji: masne emisije se ne izračunajo za celoten sklop podatkov, ampak za podsklope celotnega sklopa podatkov, pri čemer se dolžina podsklopov določi tako, da ustreza masi CO2 motorja ali delu, ki se izmeri med referenčnim laboratorijskim prehodnim ciklom. Premični povprečni izračuni se izvedejo s časovnim povečevanjem
  Image 190
  , enakim obdobju vzorčenja podatkov. Ti podsklopi, ki se uporabijo za povprečenje podatkov o emisijah, se v nadaljnjem besedilu imenujejo „okna povprečenja“.

Razveljavljeni podatki se ne upoštevajo pri izračunu dela ali mase CO2 in emisij okna povprečenja.

Za neveljavne štejejo naslednji podatki:

(a)

preverjanje premika ničlišča pri instrumentih;

| (b) | podatki zunaj pogojev iz odstavkov 4.2 in 4.3 te priloge. |
| --- | --- |

(b)

podatki zunaj pogojev iz odstavkov 4.2 in 4.3 te priloge.

Masne emisije (mg/okno) se določijo v skladu z odstavkom 8.4.2.3 Priloge 4.

Slika 1

Hitrost vozila glede na čas in povprečne emisije vozila, z začetkom od prvega okna povprečenja, glede na čas

Image 191

| A.1.4.2 | Metoda na podlagi dela |
| --- | --- |

A.1.4.2

Slika 2

Metoda na podlagi dela

Image 192

Trajanje
  Image 193
  i-tega okna povprečenja se določi na naslednji način:

Image 194

pri čemer je:

| | delo motorja, izmerjeno med začetkom preizkusa in časom tj,i, v kWh; |
| --- | --- |
| | delo motorja za WHTC, v kWh. |
| t2,i | se izbere tako, da velja: |

Image 195

delo motorja, izmerjeno med začetkom preizkusa in časom tj,i, v kWh;

Image 196

delo motorja za WHTC, v kWh.

t2,i

se izbere tako, da velja:

Image 197

pri čemer je
  Image 198
  obdobje vzorčenja podatkov, enako eni sekundi ali manj.

| A.1.4.2.1 | Izračun specifičnih emisij
  Specifične emisije e (mg/kWh ali #/kWh) se za vsako okno in vsako onesnaževalo izračunajo na naslednji način: |
| --- | --- |

A.1.4.2.1

Specifične emisije e (mg/kWh ali #/kWh) se za vsako okno in vsako onesnaževalo izračunajo na naslednji način:

Image 199

pri čemer je:

| m | masna emisija onesnaževala mg/okno ali število trdnih delcev #/okno, |
| --- | --- |
| W(t2,i) – W(t1,i) | delo motorja med i-tim oknom povprečenja, v kWh. |

m

masna emisija onesnaževala mg/okno ali število trdnih delcev #/okno,

W(t2,i) – W(t1,i)

delo motorja med i-tim oknom povprečenja, v kWh.

| A.1.4.2.1.1 | Izračun specifičnih emisij za opredeljeno tržno gorivo
  Če je bil preizkus v skladu s to prilogo izveden s tržnim gorivom, opredeljenim v odstavku 3.2.2.2.1 dela 1 Priloge 1, se specifične emisije e ([mg/kWh] ali [#/kWh]) za vsako okno in vsako onesnaževalo izračunajo z množenjem specifičnih emisij, določenih v skladu z odstavkom A.1.4.2.1, s korekcijskim faktorjem za moč, določenim v skladu z odstavkom 4.6.2(b) tega pravilnika. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.1

Če je bil preizkus v skladu s to prilogo izveden s tržnim gorivom, opredeljenim v odstavku 3.2.2.2.1 dela 1 Priloge 1, se specifične emisije e ([mg/kWh] ali [#/kWh]) za vsako okno in vsako onesnaževalo izračunajo z množenjem specifičnih emisij, določenih v skladu z odstavkom A.1.4.2.1, s korekcijskim faktorjem za moč, določenim v skladu z odstavkom 4.6.2(b) tega pravilnika.

| A.1.4.2.2 | Izbira veljavnih oken |
| --- | --- |

A.1.4.2.2

| A.1.4.2.2.1 | Pred datumi iz odstavka 13.2.5 tega pravilnika za nove homologacije in odstavka 13.3.4 za nove registracije se uporabljajo odstavki A.1.4.2.2.1.1 do A.4.2.2.1.4. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1

| A.1.4.2.2.1.1 | Veljavna okna so okna, katerih povprečna moč preseže mejno vrednost 20 odstotkov največje moči motorja. Odstotek veljavnih oken je 50 odstotkov ali več. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.1

| A.1.4.2.2.1.2 | Če je veljavnih oken manj kot 50 odstotkov, se ovrednotenje podatkov ponovi z nižjimi mejnimi vrednostmi moči. Mejna vrednost moči se postopno manjša po 1 odstotek, dokler veljavnih oken ni 50 odstotkov ali več. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.2

| A.1.4.2.2.1.3 | V vsakem primeru najnižja mejna vrednost ne sme biti nižja od 15 odstotkov. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.3

| A.1.4.2.2.1.4 | Preizkus se razveljavi, če je veljavnih oken manj kot 50 odstotkov pri mejni vrednosti moči 15 odstotkov. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.4

| A.1.4.2.2.2 | Od datumov iz odstavka 13.2.5 tega pravilnika za nove homologacije in odstavka 13.3.4 za nove registracije se uporabljajo odstavkov A.1.4.2.2.2.1 in A.1.4.2.2.2.2. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.2

| A.1.4.2.2.2.1 | Veljavna okna so okna, katerih povprečna moč preseže mejno vrednost 10 odstotkov največje moči motorja. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.2.1

| A.1.4.2.2.2.2 | preizkus se razveljavi, če je veljavnih oken manj kot 50 odstotkov ali če po uporabi pravila 90. percentila zgolj pri mestni vožnji ne ostane nobeno veljavno okno, ki zadeva emisije dušikovih oksidov (NOx). |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.2.2

| A.1.4.2.3 | Izračun faktorjev skladnosti
  Faktorji skladnosti se za vsako veljavno okno in vsako onesnaževalo izračunajo na naslednji način: |
| --- | --- |

A.1.4.2.3

Faktorji skladnosti se za vsako veljavno okno in vsako onesnaževalo izračunajo na naslednji način:

Image 200

pri čemer je:

| e | emisija plinastega onesnaževala, specifična za zavoro [mg/kWh] ali [#/kWh]; |
| --- | --- |
| L | veljavna mejna vrednost [mg/kWh] ali [#/kWh]. |

e

emisija plinastega onesnaževala, specifična za zavoro [mg/kWh] ali [#/kWh];

L

veljavna mejna vrednost [mg/kWh] ali [#/kWh].

| A.1.4.3 | Metoda na podlagi mase CO2 |
| --- | --- |

A.1.4.3

Slika 3

Metoda na podlagi mase CO2

Image 201

Trajanje
  Image 202
  i-tega okna povprečenja se določi na naslednji način:

Image 203

pri čemer je:

| | masa CO2, izmerjena med začetkom preizkusa in časom tj,i, v kg; |
| --- | --- |
| | masa CO2, opredeljena za WHTC, v kg; |
| t2,i | se izbere tako, da velja: |

Image 204

masa CO2, izmerjena med začetkom preizkusa in časom tj,i, v kg;

Image 205

masa CO2, opredeljena za WHTC, v kg;

t2,i

se izbere tako, da velja:

Image 206

pri čemer je
  Image 207
  obdobje vzorčenja podatkov, enako eni sekundi ali manj.

Mase CO2 se izračunajo v oknih z integriranjem trenutnih emisij, izračunanih v skladu z zahtevami iz odstavka A.1.3.5.

| A.1.4.3.1 | Izbira veljavnih oken |
| --- | --- |

A.1.4.3.1

| A.1.4.3.1.1 | Pred datumi iz odstavka 13.2.5 tega pravilnika za nove homologacije in odstavka 13.3.4 za nove registracije se uporabljajo odstavki A.1.4.3.1.1.1 do A.1.4.3.1.1.4. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.1

| A.1.4.3.1.1.1 | Veljavna okna so okna, katerih trajanje ne presega najdaljšega trajanja, ki se izračuna s formulo:


  pri čemer je: | najdaljše trajanje okna, v s; |
| --- | --- | --- |
| | največja moč motorja, v kW. |

A.1.4.3.1.1.1

Formula

pri čemer je:

Image 208

najdaljše trajanje okna, v s;

Image 209

največja moč motorja, v kW.

| A.1.4.3.1.1.2 | Če je veljavnih oken manj kot 50 %, se ovrednotenje podatkov ponovi z daljšimi trajanji okna. To se doseže z zmanjševanjem vrednosti 0,2 v formuli iz odstavka A.1.4.3.1, in sicer postopoma za 0,01, dokler ni odstotek veljavnih oken enak ali večji kot 50 %. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.1.2

| A.1.4.3.1.1.3 | V nobenem primeru znižana vrednost v zgornji formuli ne sme biti nižja od 0,15. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.1.3

| A.1.4.3.1.1.4 | Preizkus se razveljavi, če je odstotek veljavnih oken nižji od 50 % pri najdaljšem trajanju okna, izračunanem v skladu z odstavki A.1.4.3.1.1.1, A.1.4.3.1.1.2 in A.1.4.3.1.1.3. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.1.4

| A.1.4.3.1.2 | Od datumov iz odstavka 13.2.5 tega pravilnika za nove homologacije in odstavka 13.3.4 za nove registracije se uporabljajo odstavkov A.1.4.3.1.2.1 in A.1.4.3.1.2.2. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.2

| A.1.4.3.1.2.1 | Veljavna okna so okna, katerih trajanje ne presega najdaljšega trajanja, ki se izračuna s formulo:


  pri čemer je: | najdaljše trajanje okna, v s; |
| --- | --- | --- |
| | največja moč motorja, v kW. |

A.1.4.3.1.2.1

Formula

pri čemer je:

Image 210

najdaljše trajanje okna, v s;

Image 211

največja moč motorja, v kW.

| A.1.4.3.1.2.2 | Preizkus se razveljavi, če je veljavnih oken manj kot 50 odstotkov. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.2.2

| A.1.4.3.2 | Izračun faktorjev skladnosti
  Faktorji skladnosti se za vsako okno in vsako onesnaževalo izračunajo na naslednji način:


  pri čemer je:


  (razmerje med obratovanjem) in


  (razmerje certificiranja)
  pri čemer je:


  m | masna emisija plinastega onesnaževala [mg/okno] ali število trdnih delcev [#/okno], |
| --- | --- | --- |
| | masa CO2 med i-tim oknom povprečenja, v kg; |
| | masa CO2 iz motorja, opredeljena za WHTC, v kg; |
| | masna emisija plinastega onesnaževala ali število trdnih delcev, ki ustreza veljavni mejni vrednosti WHTC ([mg] oziroma [#]). |

A.1.4.3.2

Faktorji skladnosti se za vsako okno in vsako onesnaževalo izračunajo na naslednji način:

Image 212

pri čemer je:

Image 213
  (razmerje med obratovanjem) in

Image 214
  (razmerje certificiranja)

pri čemer je:

m

masna emisija plinastega onesnaževala [mg/okno] ali število trdnih delcev [#/okno],

Image 215

masa CO2 med i-tim oknom povprečenja, v kg;

Image 216

masa CO2 iz motorja, opredeljena za WHTC, v kg;

Image 217

masna emisija plinastega onesnaževala ali število trdnih delcev, ki ustreza veljavni mejni vrednosti WHTC ([mg] oziroma [#]).

| A.1.4.4 | Izračun končnega faktorja skladnosti za preizkus |
| --- | --- |

A.1.4.4

| A.1.4.4.1 | Končni faktor skladnosti za preizkus (CFfinal) za vsako onesnaževalo se izračuna na naslednji način:


  pri čemer je:


  CFcold | faktor skladnosti obdobja hladnega delovanja pri preizkusu, ki je enak najvišjemu faktorju skladnosti za premična okna povprečenja, ki se začnejo, ko je temperatura hladilne tekočine pod 343 K (70 °C), določenemu za navedeno onesnaževalo v skladu s postopki izračuna iz odstavkov A.1.4.1 in A.1.4.2 ali A.1.4.3, kakor je ustrezno; |
| --- | --- | --- |
| CFwarm | faktor skladnosti obdobja ogretega delovanja pri preizkusu, ki je enak 90. skupnemu percentilu faktorjev skladnosti, določenih za navedeno onesnaževalo v skladu s postopki izračuna iz odstavkov A.1.4.1 in A.1.4.2 ali A.1.4.3, kakor je ustrezno, če se ovrednotenje podatkov začne, ko temperatura hladilne tekočine prvič doseže 343 K (70 °C). |

A.1.4.4.1

Formula

pri čemer je:

CFcold

faktor skladnosti obdobja hladnega delovanja pri preizkusu, ki je enak najvišjemu faktorju skladnosti za premična okna povprečenja, ki se začnejo, ko je temperatura hladilne tekočine pod 343 K (70 °C), določenemu za navedeno onesnaževalo v skladu s postopki izračuna iz odstavkov A.1.4.1 in A.1.4.2 ali A.1.4.3, kakor je ustrezno;

CFwarm

faktor skladnosti obdobja ogretega delovanja pri preizkusu, ki je enak 90. skupnemu percentilu faktorjev skladnosti, določenih za navedeno onesnaževalo v skladu s postopki izračuna iz odstavkov A.1.4.1 in A.1.4.2 ali A.1.4.3, kakor je ustrezno, če se ovrednotenje podatkov začne, ko temperatura hladilne tekočine prvič doseže 343 K (70 °C).

---

Priloga 8 - Dodatek 2

Prenosna oprema za merjenje

A.2.1

Plinaste emisije in število trdnih delcev se merijo v skladu s postopkom, opisanim v Dodatku 1. Ta dodatek opisuje lastnosti prenosne opreme za merjenje, ki se uporabi za izvajanje takih meritvenih preizkusov.

A.2.2

Merilna oprema

A.2.2.1

Specifikacije analizatorjev plina prenosnih sistemov za merjenje emisij izpolnjujejo zahteve iz odstavka 9.3.1 Priloge 4. Čas vzpona analizatorja, nameščenega v merilnem sistemu PEMS, ne sme biti večji od 3,5 sekunde.

A.2.2.2

Plini se analizirajo z uporabo tehnologij, opredeljenih v odstavku 9.3.2 Priloge 4.

Analizator dušikovih oksidov je lahko tudi nedisperzni ultravijolični (NDUV).

A.2.2.3

Sonde za vzorčenje izpolnjujejo zahteve iz odstavkov A.2.1.2 in A.2.1.3 Dodatka 2 k Prilogi 4 k temu pravilniku. Linija vzorčenja se segreje na 190 °C (+/– 10 °C).

A.2.2.4

Merilni instrumenti izpolnjujejo zahteve iz tabele 7 v Prilogi 4 in odstavka 9.3.1 Priloge 4.

A.2.2.5

Analizatorji števila trdnih delcev

A.2.2.5.1

Splošno

A.2.2.5.1.1

Analizator števila trdnih delcev je sestavljen iz enote za predkondicioniranje in detektorja delcev (glej sliko 1). Detektor delcev lahko predkondicionira tudi aerosol. Občutljivost analizatorja za udarce, tresljaje, staranje, spreminjanje temperature in zračnega tlaka ter elektromagnetne motnje in druge vplive v zvezi z delovanjem vozila ali analizatorja proizvajalec opreme jasno navede v podporni dokumentaciji, ki jo pripravi proizvajalec instrumenta, in se omeji, kolikor je mogoče. Analizator števila trdnih delcev izpolnjuje zahteve iz te uredbe in ustreza specifikacijam proizvajalca instrumenta.

Slika 1

Slika 1

Primer namestitve analizatorja števila trdnih delcev

Primer namestitve analizatorja števila trdnih delcev

Image 218

| Opombe: | neobvezni deli so obkroženi s črtkanimi črtami; EFM pomeni merilnik pretoka izpušnih plinov; d pomeni notranji premer; PND pomeni redčilo števila delcev. |
| --- | --- |

Opombe:

Opombe:

neobvezni deli so obkroženi s črtkanimi črtami; EFM pomeni merilnik pretoka izpušnih plinov; d pomeni notranji premer; PND pomeni redčilo števila delcev.

| A.2.2.5.1.2 | Analizator števila trdnih delcev se s sondo za vzorčenje, ki odvzame vzorec s središčnice izpušne cevi, priključi na točko vzorčenja. Linija za vzorčenje se do točke prvega redčenja v analizatorju števila trdnih delcev ali do detektorja delcev v analizatorju ogreje na najmanj 373 K (100 °C), če se delci pri izpušni cevi ne razredčijo. Čas zadrževanja vzorca v liniji za vzorčenje delcev do točke prvega redčenja ali do detektorja delcev je krajši od 3 sekund. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.2

Analizator števila trdnih delcev se s sondo za vzorčenje, ki odvzame vzorec s središčnice izpušne cevi, priključi na točko vzorčenja. Linija za vzorčenje se do točke prvega redčenja v analizatorju števila trdnih delcev ali do detektorja delcev v analizatorju ogreje na najmanj 373 K (100 °C), če se delci pri izpušni cevi ne razredčijo. Čas zadrževanja vzorca v liniji za vzorčenje delcev do točke prvega redčenja ali do detektorja delcev je krajši od 3 sekund.

| A.2.2.5.1.3 | Temperatura vseh delov, ki so v stiku z vzorčenim izpušnim plinom, je vedno taka, da preprečuje kondenzacijo snovi v napravi. To je mogoče doseči na primer s segrevanjem na višjo temperaturo in redčenjem vzorca ali oksidacijo (srednje) hlapnih vrst. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.3

Temperatura vseh delov, ki so v stiku z vzorčenim izpušnim plinom, je vedno taka, da preprečuje kondenzacijo snovi v napravi. To je mogoče doseči na primer s segrevanjem na višjo temperaturo in redčenjem vzorca ali oksidacijo (srednje) hlapnih vrst.

| A.2.2.5.1.4 | Analizator števila trdnih delcev vključuje ogrevani del s temperaturo sten ≥ 573 K (300 °C). Enota za predkondicioniranje uravnava ogrevane faze pri konstantnih nazivnih temperaturah delovanja, pri čemer je dovoljeno odstopanje ± 10 K, in prikazuje, ali imajo ogrevani deli ustrezno delovno temperaturo. Nižje temperature so sprejemljive, če je učinkovitost odstranjevanja hlapnih delcev skladna s specifikacijami iz odstavka A.2.2.5.4. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.4

Analizator števila trdnih delcev vključuje ogrevani del s temperaturo sten ≥ 573 K (300 °C). Enota za predkondicioniranje uravnava ogrevane faze pri konstantnih nazivnih temperaturah delovanja, pri čemer je dovoljeno odstopanje ± 10 K, in prikazuje, ali imajo ogrevani deli ustrezno delovno temperaturo. Nižje temperature so sprejemljive, če je učinkovitost odstranjevanja hlapnih delcev skladna s specifikacijami iz odstavka A.2.2.5.4.

| A.2.2.5.1.5 | Tipali tlaka in temperature ter druga tipala spremljajo delovanje instrumenta med obratovanjem in v primeru nepravilnega delovanja sprožijo opozorilo ali sporočilo. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.5

Tipali tlaka in temperature ter druga tipala spremljajo delovanje instrumenta med obratovanjem in v primeru nepravilnega delovanja sprožijo opozorilo ali sporočilo.

| A.2.2.5.1.6 | Zakasnilni čas v analizatorju števila trdnih delcev je < 5 s. Zakasnilni čas pomeni časovno razliko med spremembo koncentracije na referenčni točki in odzivom sistema 10 % končnega odčitka. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.6

Zakasnilni čas v analizatorju števila trdnih delcev je < 5 s. Zakasnilni čas pomeni časovno razliko med spremembo koncentracije na referenčni točki in odzivom sistema 10 % končnega odčitka.

| A.2.2.5.1.7 | Čas vzpona analizatorja števila trdnih delcev (in/ali detektorja delcev) je < 3,5 sekunde. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.7

Čas vzpona analizatorja števila trdnih delcev (in/ali detektorja delcev) je < 3,5 sekunde.

| A.2.2.5.1.8 | Zapišejo se izmerjene koncentracije delcev, normalizirane na 273 K (0 °C) in 101,3 kPa. Za namene normaliziranja koncentracije delcev se izmerita in sporočita tlak in/ali temperatura pri vstopu v detektor, če je po dobri inženirski presoji to potrebno. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.8

Zapišejo se izmerjene koncentracije delcev, normalizirane na 273 K (0 °C) in 101,3 kPa. Za namene normaliziranja koncentracije delcev se izmerita in sporočita tlak in/ali temperatura pri vstopu v detektor, če je po dobri inženirski presoji to potrebno.

| A.2.2.5.1.9 | Za analizatorje števila trdnih delcev, ki izpolnjujejo zahteve za kalibracijo iz Pravilnika ZN št. 83 ali 154, se šteje, da izpolnjujejo zahteve za kalibracijo iz te priloge. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.9

Za analizatorje števila trdnih delcev, ki izpolnjujejo zahteve za kalibracijo iz Pravilnika ZN št. 83 ali 154, se šteje, da izpolnjujejo zahteve za kalibracijo iz te priloge.

| A.2.2.5.2 | Zahteve glede učinkovitosti |
| --- | --- |

A.2.2.5.2

Zahteve glede učinkovitosti

| A.2.2.5.2.1 | Celotni sistem analizatorja števila trdnih delcev in linija za vzorčenje izpolnjujeta zahteve glede učinkovitosti iz tabele 1:

  Tabela 1


  Zahteve glede učinkovitosti sistema analizatorja števila trdnih delcev (in linije za vzorčenje)


  dp [nm] | manj kot 23 | 23 | 30 | 50 | 70 | 100 | 200 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| E(dp) | -  (*1) | 0,2–0,6 | 0,3–1,2 | 0,6–1,3 | 0,7–1,3 | 0,7–1,3 | 0,5–2,0 |

A.2.2.5.2.1

Celotni sistem analizatorja števila trdnih delcev in linija za vzorčenje izpolnjujeta zahteve glede učinkovitosti iz tabele 1:

Tabela 1

Tabela 1

Zahteve glede učinkovitosti sistema analizatorja števila trdnih delcev (in linije za vzorčenje)

Zahteve glede učinkovitosti sistema analizatorja števila trdnih delcev (in linije za vzorčenje)

dp [nm]

manj kot 23

23

30

50

70

100

200

E(dp)

-  (*1)

*1

0,2–0,6

0,3–1,2

0,6–1,3

0,7–1,3

0,7–1,3

0,5–2,0

| A.2.2.5.2.2 | Učinkovitost E(dp) je razmerje med odčitki sistema analizatorja števila trdnih delcev in koncentracijo števila trdnih delcev, izmerjeno z referenčnim kondenzacijskim števcem delcev (CPC) (d50 = 10 nm ali manj, pri čemer se preveri linearnost, števec pa umeri z elektrometrom) ali elektrometrom, pri čemer se vzporedno izmeri monodisperzni aerosol s premerom mobilnosti dp, izmerjene vrednosti pa se normalizirajo pri enakih pogojih temperature in tlaka. Material je toplotno stabilen in podoben sajam (npr. grafit, ki nastaja pri iskrenju, ali saje, ki nastajajo v razpršenem plamenu in so predhodno toplotno obdelane). Če se krivulja učinkovitosti meri na podlagi drugega aerosola (npr. NaCl), se korelacija s krivuljo za aerosol, podoben sajam, prikaže v obliki diagrama, na katerem je primerjana učinkovitost pri obeh preizkusnih aerosolih. Razlike v učinkovitosti štetja se upoštevajo s prilagoditvijo izmerjenih učinkovitosti na podlagi tega primerjalnega diagrama, da se dobijo učinkovitosti za aerosol, podoben sajam. Izvede in dokumentira se morebiten popravek za večkrat naelektrene delce, ki pa ne presega 10 %. Končne učinkovitosti (tj. s prilagoditvami za različne materiale in večkrat naelektrene delce) zajemajo analizator števila trdnih delcev in linijo za vzorčenje. Analizator števila trdnih delcev se lahko umeri tudi po delih (tj. enota za predkondicioniranje se umeri ločeno od detektorja delcev), če analizator števila trdnih delcev in linija za vzorčenje skupaj izpolnjujeta zahteve iz tabele 1. Signal, izmerjen z detektorjem, za več kot dvakrat presega mejo zaznavnosti (ki je tu opredeljena kot ničelna stopnja plus trije standardni odkloni). |
| --- | --- |

A.2.2.5.2.2

Učinkovitost E(dp) je razmerje med odčitki sistema analizatorja števila trdnih delcev in koncentracijo števila trdnih delcev, izmerjeno z referenčnim kondenzacijskim števcem delcev (CPC) (d50 = 10 nm ali manj, pri čemer se preveri linearnost, števec pa umeri z elektrometrom) ali elektrometrom, pri čemer se vzporedno izmeri monodisperzni aerosol s premerom mobilnosti dp, izmerjene vrednosti pa se normalizirajo pri enakih pogojih temperature in tlaka. Material je toplotno stabilen in podoben sajam (npr. grafit, ki nastaja pri iskrenju, ali saje, ki nastajajo v razpršenem plamenu in so predhodno toplotno obdelane). Če se krivulja učinkovitosti meri na podlagi drugega aerosola (npr. NaCl), se korelacija s krivuljo za aerosol, podoben sajam, prikaže v obliki diagrama, na katerem je primerjana učinkovitost pri obeh preizkusnih aerosolih. Razlike v učinkovitosti štetja se upoštevajo s prilagoditvijo izmerjenih učinkovitosti na podlagi tega primerjalnega diagrama, da se dobijo učinkovitosti za aerosol, podoben sajam. Izvede in dokumentira se morebiten popravek za večkrat naelektrene delce, ki pa ne presega 10 %. Končne učinkovitosti (tj. s prilagoditvami za različne materiale in večkrat naelektrene delce) zajemajo analizator števila trdnih delcev in linijo za vzorčenje. Analizator števila trdnih delcev se lahko umeri tudi po delih (tj. enota za predkondicioniranje se umeri ločeno od detektorja delcev), če analizator števila trdnih delcev in linija za vzorčenje skupaj izpolnjujeta zahteve iz tabele 1. Signal, izmerjen z detektorjem, za več kot dvakrat presega mejo zaznavnosti (ki je tu opredeljena kot ničelna stopnja plus trije standardni odkloni).

| A.2.2.5.3 | Zahteve za linearnost |
| --- | --- |

A.2.2.5.3

Zahteve za linearnost

| A.2.2.5.3.1 | Zahteve za linearnost se preverjajo, kadar se opazijo poškodbe, in sicer v skladu z zahtevami postopkov notranje revizije ali zahtevami proizvajalca instrumenta vsaj enkrat v 12 mesecih pred preizkusom.

  Tabela 2


  Zahteve za linearnost analizatorja števila trdnih delcev (in linije za vzorčenje)


  Merilni parameter/instrument | | Naklon a1 | Standardna napaka SEE | Determinacijski koeficient r2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Analizator števila trdnih delcev | najv. ≤ 5 odstotkov | 0,85 –1,15 | najv. ≤ 10 odstotkov | ≥ 0,950 |

A.2.2.5.3.1

Zahteve za linearnost se preverjajo, kadar se opazijo poškodbe, in sicer v skladu z zahtevami postopkov notranje revizije ali zahtevami proizvajalca instrumenta vsaj enkrat v 12 mesecih pred preizkusom.

Tabela 2

Tabela 2

Zahteve za linearnost analizatorja števila trdnih delcev (in linije za vzorčenje)

Zahteve za linearnost analizatorja števila trdnih delcev (in linije za vzorčenje)

Merilni parameter/instrument

Formula

Naklon a1

1

Standardna napaka SEE

Determinacijski koeficient r2

2

Analizator števila trdnih delcev

najv. ≤ 5 odstotkov

0,85 –1,15

najv. ≤ 10 odstotkov

≥ 0,950

| A.2.2.5.3.3 | Analizator števila trdnih delcev in linija za vzorčenje izpolnjujeta zahteve za linearnost iz tabele 2 pri uporabi monodisperznih ali polidisperznih delcev, podobnih sajam. Velikost delcev (premer mobilnosti ali srednji premer štetja) presega 45 nm. Referenčni instrument je elektrometer ali kondenzacijski števec delcev (CPC) z d50 = 10 nm ali manj, pri katerem je bila linearnost preverjena. Namesto tega se lahko kot referenčni instrument uporabi sistem za merjenje števila delcev, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 10 Priloge 4. |
| --- | --- |

A.2.2.5.3.3

Analizator števila trdnih delcev in linija za vzorčenje izpolnjujeta zahteve za linearnost iz tabele 2 pri uporabi monodisperznih ali polidisperznih delcev, podobnih sajam. Velikost delcev (premer mobilnosti ali srednji premer štetja) presega 45 nm. Referenčni instrument je elektrometer ali kondenzacijski števec delcev (CPC) z d50 = 10 nm ali manj, pri katerem je bila linearnost preverjena. Namesto tega se lahko kot referenčni instrument uporabi sistem za merjenje števila delcev, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 10 Priloge 4.

| A.2.2.5.3.4 | Poleg tega razlike v vrednostih med analizatorjem števila trdnih delcev in referenčnim instrumentom na vseh preverjenih točkah (razen na ničelni točki) ne presegajo 15 % srednje vrednosti teh vrednosti. Preveri se vsaj pet enakomerno razporejenih točk (in ničelna točka). Največja preverjena koncentracija je največja dovoljena koncentracija analizatorja števila trdnih delcev. Če se analizator števila trdnih delcev umeri po delih, se lahko linearnost preveri samo za detektor, vendar se pri izračunu naklona upoštevajo učinkovitosti ostalih delov in linije za vzorčenje. |
| --- | --- |

A.2.2.5.3.4

Poleg tega razlike v vrednostih med analizatorjem števila trdnih delcev in referenčnim instrumentom na vseh preverjenih točkah (razen na ničelni točki) ne presegajo 15 % srednje vrednosti teh vrednosti. Preveri se vsaj pet enakomerno razporejenih točk (in ničelna točka). Največja preverjena koncentracija je največja dovoljena koncentracija analizatorja števila trdnih delcev. Če se analizator števila trdnih delcev umeri po delih, se lahko linearnost preveri samo za detektor, vendar se pri izračunu naklona upoštevajo učinkovitosti ostalih delov in linije za vzorčenje.

| A.2.2.5.4 | Učinkovitost odstranjevanja hlapnih delcev |
| --- | --- |

A.2.2.5.4

Učinkovitost odstranjevanja hlapnih delcev

| A.2.2.5.4.1 | Sistem analizatorja števila trdnih delcev pri vstopni koncentraciji ≥ 10 000 delcev na kubični centimeter in najmanjši nastavitvi redčenja doseže več kot 99-odstotno odstranjevanje delcev tetrakontana (CH3(CH2)38CH3) s premerom električne mobilnosti ≥ 30 nm. |
| --- | --- |

A.2.2.5.4.1

Sistem analizatorja števila trdnih delcev pri vstopni koncentraciji ≥ 10 000 delcev na kubični centimeter in najmanjši nastavitvi redčenja doseže več kot 99-odstotno odstranjevanje delcev tetrakontana (CH3

2

38

3

| A.2.2.5.4.2 | Sistem analizatorja števila trdnih delcev doseže tudi več kot 99-odstotno učinkovitost odstranjevanja polidisperznih alkanov (dekana ali višjih alkanov) ali korundovega olja (emery oil) s srednjim premerom štetja > 50 nm in vstopno koncentracijo ≥ 5 × 106 delcev na kubični centimeter pri najmanjši nastavitvi redčenja (enakovredna masa > 1 mg/m3). |
| --- | --- |

A.2.2.5.4.2

Sistem analizatorja števila trdnih delcev doseže tudi več kot 99-odstotno učinkovitost odstranjevanja polidisperznih alkanov (dekana ali višjih alkanov) ali korundovega olja (emery oil) s srednjim premerom štetja > 50 nm in vstopno koncentracijo ≥ 5 × 106

3

| A.2.2.5.4.3 | Učinkovitost odstranjevanja hlapnih delcev tetrakontana in/ali polidisperznih alkanov ali olja je treba za družino prenosnih sistemov za merjenje emisij dokazati samo enkrat. Kot družina prenosnih sistemov za merjenje emisij se šteje skupina instrumentov z enakimi analizatorji, kondicioniranjem vzorca in toplotnim kondicioniranjem ter programskimi algoritmi izravnave. Proizvajalec instrumenta navede časovni interval vzdrževanja ali zamenjave, ki zagotavlja, da se učinkovitost odstranjevanja ne zmanjša toliko, da ne bi bila v skladu s tehničnimi zahtevami. Če proizvajalec ne zagotovi teh informacij, se pri vsakem instrumentu učinkovitost odstranjevanja hlapnih delcev preveri vsako leto. |
| --- | --- |

A.2.2.5.4.3

Učinkovitost odstranjevanja hlapnih delcev tetrakontana in/ali polidisperznih alkanov ali olja je treba za družino prenosnih sistemov za merjenje emisij dokazati samo enkrat. Kot družina prenosnih sistemov za merjenje emisij se šteje skupina instrumentov z enakimi analizatorji, kondicioniranjem vzorca in toplotnim kondicioniranjem ter programskimi algoritmi izravnave. Proizvajalec instrumenta navede časovni interval vzdrževanja ali zamenjave, ki zagotavlja, da se učinkovitost odstranjevanja ne zmanjša toliko, da ne bi bila v skladu s tehničnimi zahtevami. Če proizvajalec ne zagotovi teh informacij, se pri vsakem instrumentu učinkovitost odstranjevanja hlapnih delcev preveri vsako leto.

| A.2.3 | Dodatna oprema |
| --- | --- |

A.2.3

Dodatna oprema

| A.2.3.1 | Priključek izpušne cevi merilnika pretoka izpušnih plinov
  Z vgradnjo merilnika pretoka izpušnih plinov se protitlak ne sme povišati za vrednost, ki je višja od vrednosti, ki jo priporoča proizvajalec motorja, dolžina izpušne cevi pa se ne sme podaljšati za več kot 2 metra. Za vse sestavne dele opreme prenosnih sistemov za merjenje emisij velja, da mora biti vgradnja merilnika pretoka izpušnih plinov skladna z lokalno veljavnimi predpisi v zvezi z varnostjo v cestnem prometu in zahtevami v zvezi z zavarovanjem. |
| --- | --- |

A.2.3.1

Priključek izpušne cevi merilnika pretoka izpušnih plinov

Z vgradnjo merilnika pretoka izpušnih plinov se protitlak ne sme povišati za vrednost, ki je višja od vrednosti, ki jo priporoča proizvajalec motorja, dolžina izpušne cevi pa se ne sme podaljšati za več kot 2 metra. Za vse sestavne dele opreme prenosnih sistemov za merjenje emisij velja, da mora biti vgradnja merilnika pretoka izpušnih plinov skladna z lokalno veljavnimi predpisi v zvezi z varnostjo v cestnem prometu in zahtevami v zvezi z zavarovanjem.

| A.2.3.2 | Mesto namestitve prenosnega sistema za merjenje emisij in strojna oprema za namestitev
  Oprema prenosnih sistemov za merjenje emisij se namesti v skladu z odstavkom A.1.2.4 Dodatka 1 k tej prilogi. |
| --- | --- |

A.2.3.2

Mesto namestitve prenosnega sistema za merjenje emisij in strojna oprema za namestitev

Oprema prenosnih sistemov za merjenje emisij se namesti v skladu z odstavkom A.1.2.4 Dodatka 1 k tej prilogi.

| A.2.3.3 | Električno napajanje
  Oprema prenosnih sistemov za merjenje emisij se napaja z uporabo metode iz odstavka 4.6.6 te priloge. |
| --- | --- |

A.2.3.3

Električno napajanje

Oprema prenosnih sistemov za merjenje emisij se napaja z uporabo metode iz odstavka 4.6.6 te priloge.

---

(*1)  Bo še določeno.

*1

---

Priloga 8 - Dodatek 3

Kalibracija prenosne opreme za merjenje

A.3.1

Kalibracija in preverjanje opreme

A.3.1.1

Analizatorji plina prenosnih sistemov za merjenje emisij se kalibrirajo z uporabo plinov, ki izpolnjujejo zahteve iz odstavka 9.3.3 Priloge 4.

A.3.1.2

Preizkus tesnjenja prenosnih sistemov za merjenje emisij se izvede v skladu z zahtevami iz odstavka 9.3.4 Priloge 4.

A.3.1.3

Preverjanje odzivnega časa analiznega sistema prenosnih sistemov za merjenje emisij se izvede v skladu z zahtevami iz odstavka 9.3.5 Priloge 4.

A.3.1.4

Kalibracija in preverjanje analizatorja števila trdnih delcev

A.3.1.4.1

Preizkus tesnjenja prenosnih sistemov za merjenje emisij se izvede v skladu z zahtevami iz odstavka 9.3.4 Priloge 4 ali v skladu z navodili proizvajalca instrumenta.

A.3.1.4.2

Preverjanje odzivnega časa analizatorja števila trdnih delcev se izvede v skladu z zahtevami iz odstavka 9.3.5 Priloge 4, pri čemer se uporabijo delci, če uporaba plinov ni možna.

A.3.1.4.3

Transformacijski čas sistema analizatorja števila trdnih delcev in njegove cevi za vzorčenje se določi v skladu z odstavkom A.8.1.3.7 Dodatka 8 k Prilogi 4. „Transformacijski čas“ pomeni časovno razliko med spremembo koncentracije na referenčni točki in odzivom sistema 50 % končnega odčitka.

---

Priloga 8 - Dodatek 4

Metoda za preverjanje skladnosti signala ECU o navoru

A.4.1

Ta dodatek vsebuje splošen opis metode za preverjanje skladnosti signala ECU o navoru med preizkušanjem s prenosnim sistemom za merjenje emisij ISC.

Podroben postopek, ki se uporablja, lahko izbere proizvajalec motorja, vendar ga mora odobriti homologacijski organ.

A.4.2

Metoda „največjega navora“

A.4.2.1

Metoda „največjega navora“ vključuje dokazovanje, da se je med preizkušanjem vozila dosegla točka na referenčni krivulji največjega navora kot funkcija vrtilne frekvence motorja.

A.4.2.1.1

Če se uporabi tržno gorivo, opredeljeno v odstavku 3.2.2.2.1 dela 1 Priloge 1 k temu pravilniku, in je bil za določeno tržno gorivo, uporabljeno za preizkus, dokumentiran korekcijski faktor za moč v skladu z odstavkom 3.2.2.2.2 dela 1 Priloge 1 k temu pravilniku, se signal ECU za navor navora pomnoži z invertiranim korekcijskim faktorjem, preden se preveri na referenčni krivulji največjega navora za navedeno tržno gorivo.

A.4.2.2

Če med preizkušanjem emisij s prenosnim sistemom za merjenje emisij ISC ni bila dosežena točka na referenčni krivulji največjega navora kot funkcije vrtilne frekvence motorja, lahko proizvajalec (če je primerno) spremeni obremenitev vozila in/ali preizkusno pot, da se izvede to dokazovanje po končanem preizkusu emisij s prenosnim sistemom za merjenje emisij ISC.

---

Priloga 9A

Sistemi za diagnostiko na vozilu (OBD)

1.

Uvod

1.1

Ta priloga določa funkcionalne vidike vgrajenih sistemov za diagnostiko na vozilu (OBD) za nadzor emisij iz sistemov motorja, ki so zajeti v tem pravilniku.

2.

Splošne zahteve

2.1

Splošne zahteve, vključno s posebnimi zahtevami za varnost elektronskega sistema, so določene v odstavku 4 Priloge 9B in opisane v odstavku 2 te priloge.

2.2

Zahteve glede zaporedij delovanja in voznih ciklov za hibridna vozila in vozila s sistemi za zaustavitev/zagon

2.2.1

Zaporedje delovanja

2.2.1.1

Za vozila, ki uporabljajo strategije za zaustavitev motorja, krmiljene s krmilnim sistemom motorja (na primer hibridni avtobusi z zaustavitvijo motorja v prostem teku), ki jim sledi zagon motorja, se zaporedje (zaustavitev–zagon) šteje kot del obstoječega zaporedja delovanja.

2.2.1.2

Proizvajalec opis takih strategij predloži v dokumentaciji iz odstavkov 3.1.3(a) in 3.1.3(b) tega pravilnika.

2.2.1.3

V primeru hibridnega vozila se zaporedje delovanja začne ob zagonu motorja ali takrat, ko se vozilo začne premikati, kar koli je prej.

2.2.2

Vozni cikel

2.2.2.1

Za vozila, ki uporabljajo strategije za zaustavitev motorja, krmiljene s krmilnim sistemom motorja (na primer hibridni avtobusi z zaustavitvijo motorja v prostem teku), ki jim sledi zagon motorja, se zaporedje (zaustavitev–zagon) šteje kot del obstoječega voznega cikla.

2.2.2.2

Proizvajalec opis takih strategij predloži v dokumentaciji iz odstavkov 3.1.3(a) in 3.1.3(b) tega pravilnika.

2.2.2.3

V primeru hibridnega vozila se vozni cikel začne ob zagonu motorja ali takrat, ko se vozilo začne premikati, kar koli je prej.

2.3

Dodatne določbe glede zahtev za spremljanje.

2.3.1

Namesto uporabe monitorja iz vrstice (d) tabele v točki 7 Dodatka 3 k Prilogi 9B k temu pravilniku lahko proizvajalec upošteva določbe iz odstavkov 2.3.1.1 do 2.3.1.2.1 te priloge.

2.3.1.1

Proizvajalec mora homologacijskemu organu predložiti analizo dolgoročnih učinkov okvarjenih injektorjev za gorivo (na primer zamašenih ali umazanih injektorjev) na sistem za nadzor emisij, tudi če mejne vrednosti OBD zaradi teh napak niso presežene.

2.3.1.2

Po obdobju, ki je določeno v odstavku 4.10.7 tega pravilnika, proizvajalec homologacijskemu organu predloži načrt tehnik spremljanja, ki jih namerava uporabiti poleg tehnik, ki se zahtevajo v Dodatku 3 k Prilogi 9B, da se opredelijo učinki iz odstavka 2.3.1.1.

2.3.1.2.1

Ko organ odobri ta načrt, proizvajalec uvede tehnike v sistem OBD, da pridobi homologacijo.

2.3.2

Zahteve glede spremljanja naprav za naknadno obdelavo delcev

2.3.2.1

Učinkovitost naprave za naknadno obdelavo delcev, vključno s procesi filtriranja in stalne regeneracije, se spremlja v primerjavi z mejno vrednostjo OBD iz tabele 1.

2.3.2.2

V primeru filtra za delce pri dizelskih motorjih (DPF) s stenskim pretokom se lahko proizvajalec do datuma iz odstavka 13.2.3 tega pravilnika za nove homologacije oziroma do datuma iz odstavka 13.3.3 za nove registracije odloči za uporabo zahtev za spremljanje učinkovitosti iz Dodatka 8 k Prilogi 9B namesto zahtev iz odstavka 2.3.2.1, če lahko na podlagi tehnične dokumentacije dokaže, da obstaja v primeru poslabšanja pozitivna povezava med poslabšanjem učinkovitosti filtracije in padcem tlaka (tlak delta) pri DPF v skladu s pogoji delovanja motorja, določenimi v preizkusu iz Dodatka 8 k Prilogi 9B.

2.4

Druge možnosti odobritve

2.4.1

Na zahtevo proizvajalca se za vozila kategorij M2 in N1, za vozila kategorij M1 in N2 z največjo dovoljeno maso, ki ne presega 7,5 tone, ter za vozila razreda I, razreda II ter razreda A in razreda B (1) kategorije M3, z največjo dovoljeno maso, ki ne presega 7,5 tone, šteje, da je skladnost z zahtevami iz Priloge 11 k spremembam 07 Pravilnika ZN št. 83 ali skladnost z zahtevami iz Priloge C5 Pravilnika ZN št. 154 enakovredna skladnosti s to prilogo, in sicer v skladu z naslednjimi enakovrednostmi.

2.4.1.1

Standardne začasne mejne vrednosti za OBD iz tabele A11/3 Priloge 11 k spremembam 07 Pravilnika št. 83 se štejejo kot enakovredne črki A tabele 1 iz Priloge 3 k temu pravilniku.

2.4.1.2

Standardne predhodne mejne vrednosti za OBD iz tabele A11/2 Priloge 11 k spremembam 07 Pravilnika št. 83 se štejejo kot enakovredne črki B tabele 1 iz Priloge 3 k temu pravilniku.

2.4.1.3

Končne mejne vrednosti za OBD iz tabele A11/1 Priloge 11 k spremembam 07 Pravilnika ZN št. 83 se štejejo kot enakovredne črki C ali D tabele 1 iz Priloge 3 k temu pravilniku.

2.4.1.4

Standardne končne mejne vrednosti za OBD iz tabele 4A Pravilnika ZN št. 154 se štejejo kot enakovredne črki E tabele 1 iz Priloge 3 k temu pravilniku.

2.4.1.5

Posebne zahteve za druge možnosti odobritve

2.4.1.5.1

Če se uporablja taka druga možnost odobritve, se informacije v zvezi s sistemi OBD iz odstavka 3.2.12.2.7 dela 2 Priloge 1 nadomestijo z informacijami iz odstavka 3.2.12.2.7 Priloge 1 k spremembam 07 Pravilnika ZN št. 83 ali z informacijami iz odstavka 3.2.12.2.7 Priloge A1 k Pravilniku št. 154.

2.4.1.5.2

Enakovrednosti iz odstavka 2.4.1 se uporabljajo na naslednji način:

2.4.1.5.2.1

Uporabljajo se mejne vrednosti vgrajenega sistema za diagnostiko in datumi iz tabele 1 Priloge 3 k temu pravilniku, ki ustrezajo dodeljeni črki, za katero se zahteva homologacija.

2.4.1.5.2.2

Uporabljajo se zahteve glede ukrepov za nadzor emisij NOx iz odstavkov 2.1.2.2.1 do 2.1.2.2.4 Priloge 11.

2.4.2

Proizvajalec ne sme uporabljati nadomestnih določb iz tega odstavka za več kot 500 motorjev na leto.

2.4.3

Homologacijski organ obvesti druge pogodbenice o okoliščinah vsake homologacije, ki je podeljena v skladu z [odstavkom 2.4.1 in] odstavkom 2.4.2.

2.5

Za sistem OBD veljajo zahteve za skladnost proizvodnje iz odstavka 8.4 tega pravilnika.

Če homologacijski organ odloči, da je potrebno preverjanje skladnosti proizvodnje sistema OBD, se preverjanje izvede v skladu z zahtevami iz odstavka 8.4 tega pravilnika.

3.

Zahteve glede delovanja

3.1

Zahteve za delovanje so določene v odstavku 5 Priloge 9B.

3.2

Mejne vrednosti OBD

3.2.1

Mejne vrednosti OBD, ki se uporabljajo za sistem OBD, so navedene v vrsticah „splošne zahteve“ tabele 1 za motorje s kompresijskim vžigom in tabele 2 za plinske motorje in motorje s prisilnim vžigom.

3.2.2

Tabela 1

Mejne vrednosti OBD (za motorje s kompresijskim vžigom)

| | Mejna vrednost v mg/kWh |
| --- | --- |
| | NOx | Masa trdnih delcev |
| Obdobje uvajanja | 1 500 | 25 |
| Splošne zahteve | 1 200 | 25 |

Mejna vrednost v mg/kWh

NOx

Masa trdnih delcev

Obdobje uvajanja

1 500

25

Splošne zahteve

1 200

25

Tabela 2

Mejne vrednosti OBD (za motorje s prisilnim vžigom)

| | Mejna vrednost v mg/kWh |
| --- | --- |
| | NOx | CO (2) |
| Obdobje uvajanja | 1 500 | 7 500 |
| Splošne zahteve | 1 200 | 7 500 |

Mejna vrednost v mg/kWh

NOx

CO (2)

Obdobje uvajanja

1 500

7 500

Splošne zahteve

1 200

7 500

4.

Zahteve za dokazovanje

4.1

Zahteve za dokazovanje in postopki preizkušanja so določeni v odstavkih 6 in 7 Priloge 9B.

5.

Zahteve glede dokumentacije

5.1

Zahteve za dokumentacijo so določene v odstavku 8 Priloge 9B.

6.

Zahteve iz tega odstavka se uporabljajo za monitorje sistema OBD v skladu z določbami iz Priloge 9C.

6.1

Tehnične zahteve

6.1.1

Tehnične zahteve za ocenjevanje učinkovitosti sistemov OBD med uporabo, vključno z zahtevami glede komunikacijskih protokolov, števcev, imenovalcev in njihovega povečanja, so določene v Prilogi 9C.

6.1.2

IUPRm = števecm / imenovalecm

pri čemer je:

| | „števecm
  “ števec posameznega monitorja m in je števec, ki označuje, kolikokrat je vozilo delovalo tako, da so bili izpolnjeni vsi pogoji za spremljanje, ki so potrebni, da posamezni monitor zazna napako;
  ter |
| --- | --- |

„števecm
  “ števec posameznega monitorja m in je števec, ki označuje, kolikokrat je vozilo delovalo tako, da so bili izpolnjeni vsi pogoji za spremljanje, ki so potrebni, da posamezni monitor zazna napako;

ter

| | „imenovalecm
  “ imenovalec posameznega monitorja in je števec, ki označuje število voznih ciklov vozila, ki so pomembni za posamezni monitor (ali „ko se pojavijo primeri, ki so pomembni za posamezni monitor “). |
| --- | --- |

„imenovalecm
  “ imenovalec posameznega monitorja in je števec, ki označuje število voznih ciklov vozila, ki so pomembni za posamezni monitor (ali „ko se pojavijo primeri, ki so pomembni za posamezni monitor “).

6.1.3

IUPRg = števecg / imenovalecg

pri čemer je:

| | „števecg
  “ števec skupine g monitorjev in je dejanska vrednost (števecm) posameznega monitorja m, ki ima najmanjše razmerje učinkovitosti med uporabo, kot je določeno v odstavku 6.1.2, od vseh monitorjev v zadevni skupini g, nameščenih v posamezno vozilo;
  ter |
| --- | --- |

„števecg
  “ števec skupine g monitorjev in je dejanska vrednost (števecm) posameznega monitorja m, ki ima najmanjše razmerje učinkovitosti med uporabo, kot je določeno v odstavku 6.1.2, od vseh monitorjev v zadevni skupini g, nameščenih v posamezno vozilo;

ter

| | „imenovalecg
  “ imenovalec skupine g monitorjev in je dejanska vrednost (imenovalecm) posameznega monitorja m, ki ima najmanjše razmerje učinkovitosti med uporabo, kot je določeno v odstavku 6.1.2, od vseh monitorje v zadevni skupini g, nameščenih v posamezno vozilo. |
| --- | --- |

„imenovalecg
  “ imenovalec skupine g monitorjev in je dejanska vrednost (imenovalecm) posameznega monitorja m, ki ima najmanjše razmerje učinkovitosti med uporabo, kot je določeno v odstavku 6.1.2, od vseh monitorje v zadevni skupini g, nameščenih v posamezno vozilo.

6.2

Najmanjše razmerje učinkovitosti med uporabo

6.2.1

Razmerje učinkovitosti med uporabo IUPRm za monitor m sistema OBD, kot je določeno v odstavku 5 Priloge 9C, je večje ali enako najmanjšemu razmerju učinkovitosti med uporabo IUPRm(min), ki velja za monitor m v celotni življenjski dobi motorja, kot je določeno v odstavku 5.4 tega pravilnika.

6.2.2

Vrednost najmanjšega razmerja učinkovitosti med uporabo IUPR(min) za vse monitorje je 0,1.

6.2.3

Zahteva iz odstavka 6.2.1 se šteje za izpolnjeno, če sta za vse skupine monitorjev g izpolnjena naslednja pogoja:

6.2.3.1

povprečna vrednost
  Image 219
  vseh vrednosti IUPRg vseh vozil, ki so opremljena z motorji iz obravnavane družine motorjev OBD, je enaka ali večja od IUPR(min) ter

6.2.3.2

več kot 50 % vseh motorjev, obravnavanih v odstavku 6.2.3.1, ima vrednost IUPRg enako ali večjo od IUPR(min).

6.3

Zahteve glede dokumentacije

6.3.1

| a) | merila, ki se uporabljajo za povečanje števca in imenovalca; |
| --- | --- |

a)

merila, ki se uporabljajo za povečanje števca in imenovalca;

| (b) | vsako merilo za onemogočanje povečanja števca ali imenovalca. |
| --- | --- |

(b)

vsako merilo za onemogočanje povečanja števca ali imenovalca.

6.3.1.1

Vsako merilo za onemogočanje povečanja splošnega imenovalca se vnese v dokumentacijo iz odstavka 6.3.1.

6.4

Izjava o skladnosti učinkovitosti OBD med uporabo

6.4.1

V vlogi za podelitev homologacije proizvajalec navede izjavo o skladnosti učinkovitosti OBD med uporabo v skladu z vzorcem iz Dodatka 2 k tej prilogi. Poleg te izjave je treba preveriti skladnost z zahtevami iz odstavka 6.1 na podlagi dodatnih pravil o ocenjevanju, opredeljenih v odstavku 6.5.

6.4.2

Izjava iz odstavka 6.4.1 se priloži k dokumentaciji v zvezi z družino motorjev OBD, kot zahtevata odstavka 5 in 6.3 te priloge.

6.4.3

Proizvajalec mora shraniti evidenco, ki vključuje vse podatke o preizkusih, inženirske analize in analize proizvodnje ter druge informacije, ki zagotavljajo podlago za izjavo o skladnosti učinkovitosti OBD med uporabo. Proizvajalec mora te informacije na zahtevo dati na voljo homologacijskemu organu.

6.4.4

V obdobju uvajanja iz odstavka 4.10.7 tega pravilnika proizvajalcu ni treba predložiti izjave, ki se zahteva v odstavku 6.4.1.

6.5

Ocena učinkovitosti med uporabo

6.5.1

Učinkovitost OBD med uporabo in skladnost z odstavkom 6.2.3 te priloge se dokaže vsaj v skladu s postopkom iz Dodatka 1 k tej prilogi.

6.5.2

Nacionalni organi in njihovi predstavniki lahko opravijo dodatne preizkuse za preverjanje skladnosti z odstavkom 6.2.3 te priloge.

6.5.2.1

Kot dokaz za neskladnost z zahtevami iz odstavka 6.2.3 te priloge in na podlagi določbe iz odstavka 6.5.2 te priloge morajo organi navesti vsaj eno od zahtev iz odstavka 6.2.3 te priloge, ki ni v skladu s 95-odstotno stopnjo statistične gotovosti na podlagi vzorca vsaj 30 vozil.

6.5.2.2

Proizvajalec ima možnost, da dokaže skladnost z zahtevami iz odstavka 6.2.3 te priloge, za katere je bila dokazana neskladnost v skladu z odstavkom 6.5.2.1 te priloge, z uporabo preizkusa na podlagi vzorca vsaj 30 vozil, pri čemer je statistična gotovost boljša kot pri preizkusu iz odstavka 6.5.2.1.

6.5.2.3

Pri preizkusih, izvedenih v skladu z odstavkoma 6.5.2.1 in 6.5.2.2, morajo organi in proizvajalci drugi strani predložiti ustrezne podrobne podatke, kot so podatki, povezani z izborom vozil.

6.5.3

Če se ugotovi neskladnost z zahtevami iz odstavka 6.2.3 te priloge ob upoštevanju odstavka 6.5.1 ali 6.5.2 te priloge, se sprejmejo popravni ukrepi v skladu z odstavkom 9.3 tega pravilnika.

---

(1)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, odst. 2. – www.unece.org/transport/standards/transport/vehicle-regulations-wp29/resolutions

1

(2)  Prehodne določbe v zvezi z mejnimi vrednostmi OBD za ogljikov monoksid so določene v odstavkih 13.2.2 in 13.3.2 tega pravilnika.

2

---

Priloga 9A - Dodatek 1

Ocena učinkovitosti vgrajenega sistema za diagnostiko na vozilu med uporabo

A.1.1

Splošno

A.1.1.1

V tem dodatku je določen postopek, ki ga je treba upoštevati pri dokazovanju učinkovitosti OBD med uporabo glede na določbe iz odstavka 6 te priloge.

A.1.2

Postopki za dokazovanje učinkovitosti OBD med uporabo

A.1.2.1

Proizvajalec mora dokazati homologacijskemu organu, ki je podelil homologacijo za zadevna vozila ali motorje, učinkovitost OBD družine motorjev med uporabo. Dokaz mora vsebovati obravnavo učinkovitosti OBD vseh družin motorjev OBD med uporabo znotraj obravnavane družine motorjev (slika 1).

Slika 1

Slika 1

Dve družini motorjev OBD znotraj ene družine motorjev

Dve družini motorjev OBD znotraj ene družine motorjev

Image 220

| A.1.2.1.1 | Dokazovanje učinkovitosti OBD med uporabo organizira in izvede proizvajalec v tesnem sodelovanju s homologacijskim organom. |
| --- | --- |

A.1.2.1.1

Dokazovanje učinkovitosti OBD med uporabo organizira in izvede proizvajalec v tesnem sodelovanju s homologacijskim organom.

| A.1.2.1.2 | Proizvajalec lahko pri dokazovanju skladnosti uporabi ustrezne elemente, ki so se uporabili pri dokazovanju skladnosti družine motorjev OBD znotraj druge družine motorjev, če se je prvo dokazovanje izvedlo največ dve leti pred sedanjim dokazovanjem (slika 2). |
| --- | --- |

A.1.2.1.2

Proizvajalec lahko pri dokazovanju skladnosti uporabi ustrezne elemente, ki so se uporabili pri dokazovanju skladnosti družine motorjev OBD znotraj druge družine motorjev, če se je prvo dokazovanje izvedlo največ dve leti pred sedanjim dokazovanjem (slika 2).

| A.1.2.1.2.1 | Proizvajalec kljub temu ne sme uporabiti teh elementov pri dokazovanju skladnosti tretje ali katere koli nadaljnje družine motorjev, razen če se je vsako od teh dokazovanj izvedlo v dveh letih od prve uporabe elementov pri dokazovanju skladnosti. |
| --- | --- |

A.1.2.1.2.1

Proizvajalec kljub temu ne sme uporabiti teh elementov pri dokazovanju skladnosti tretje ali katere koli nadaljnje družine motorjev, razen če se je vsako od teh dokazovanj izvedlo v dveh letih od prve uporabe elementov pri dokazovanju skladnosti.

Slika 2

Slika 2

Predhodno dokazana skladnost družine motorjev OBD

Predhodno dokazana skladnost družine motorjev OBD

Image 221

| A.1.2.2 | Dokazovanje učinkovitosti OBD med uporabo se izvede istočasno in pri enaki frekvenci kot dokazovanje skladnosti v prometu, opredeljeno v Prilogi 8. |
| --- | --- |

A.1.2.2

Dokazovanje učinkovitosti OBD med uporabo se izvede istočasno in pri enaki frekvenci kot dokazovanje skladnosti v prometu, opredeljeno v Prilogi 8.

| A.1.2.3 | Proizvajalec mora sporočiti prvotni razpored in načrt vzorčenja za preizkušanje skladnosti homologacijskemu organu ob prvotni homologaciji nove družine motorjev. |
| --- | --- |

A.1.2.3

Proizvajalec mora sporočiti prvotni razpored in načrt vzorčenja za preizkušanje skladnosti homologacijskemu organu ob prvotni homologaciji nove družine motorjev.

| A.1.2.4 | Tipi vozil brez komunikacijskega vmesnika, ki omogoča zbiranje potrebnih podatkov o učinkovitosti med uporabo iz Priloge 9C, z manjkajočimi podatki ali nestandardnim protokolom podatkov, se obravnavajo kot neskladni. |
| --- | --- |

A.1.2.4

Tipi vozil brez komunikacijskega vmesnika, ki omogoča zbiranje potrebnih podatkov o učinkovitosti med uporabo iz Priloge 9C, z manjkajočimi podatki ali nestandardnim protokolom podatkov, se obravnavajo kot neskladni.

| A.1.2.4.1 | Posamezna vozila z mehanskimi ali električnimi okvarami, ki preprečujejo zbiranje potrebnih podatkov o učinkovitosti med uporabo, kot je določeno v Prilogi 9C, se izključijo iz študije o preizkušanju skladnosti, pri čemer se tip vozila ne obravnava kot neskladen, razen če ni dovolj vozil, ki bi izpolnjevala zahteve za vzorčenje, da bi se lahko študija ustrezno izvedla. |
| --- | --- |

A.1.2.4.1

Posamezna vozila z mehanskimi ali električnimi okvarami, ki preprečujejo zbiranje potrebnih podatkov o učinkovitosti med uporabo, kot je določeno v Prilogi 9C, se izključijo iz študije o preizkušanju skladnosti, pri čemer se tip vozila ne obravnava kot neskladen, razen če ni dovolj vozil, ki bi izpolnjevala zahteve za vzorčenje, da bi se lahko študija ustrezno izvedla.

| A.1.2.5 | Tipi motorjev ali vozil, pri katerih zbiranje podatkov o učinkovitosti med uporabo vpliva na učinkovitost spremljanja sistema OBD, se obravnavajo kot neskladni. |
| --- | --- |

A.1.2.5

Tipi motorjev ali vozil, pri katerih zbiranje podatkov o učinkovitosti med uporabo vpliva na učinkovitost spremljanja sistema OBD, se obravnavajo kot neskladni.

| A.1.3 | Podatki o učinkovitosti OBD med uporabo |
| --- | --- |

A.1.3

Podatki o učinkovitosti OBD med uporabo

| A.1.3.1 | Podatke o učinkovitosti OBD med uporabo, ki se upoštevajo pri ocenjevanju skladnosti družine motorjev OBD, zabeleži sistem OBD v skladu z odstavkom 6 Priloge 9C in so na voljo v skladu z odstavkom 7 navedene priloge. |
| --- | --- |

A.1.3.1

Podatke o učinkovitosti OBD med uporabo, ki se upoštevajo pri ocenjevanju skladnosti družine motorjev OBD, zabeleži sistem OBD v skladu z odstavkom 6 Priloge 9C in so na voljo v skladu z odstavkom 7 navedene priloge.

| A.1.4 | Izbira motorja ali vozila |
| --- | --- |

A.1.4

Izbira motorja ali vozila

| A.1.4.1 | Izbira motorja |
| --- | --- |

A.1.4.1

Izbira motorja

| A.1.4.1.1 | Če se družina motorjev OBD uporablja v več družinah motorjev (slika 2), proizvajalec izbere motorje iz vsake od teh družin motorjev, da dokaže učinkovitost zadevne družine motorjev OBD med uporabo. |
| --- | --- |

A.1.4.1.1

Če se družina motorjev OBD uporablja v več družinah motorjev (slika 2), proizvajalec izbere motorje iz vsake od teh družin motorjev, da dokaže učinkovitost zadevne družine motorjev OBD med uporabo.

| A.1.4.1.2 | Vsak motor iz posamezne družine motorjev OBD se lahko vključi v isti postopek dokazovanja, tudi če so sistemi spremljanja, ki so opremljeni s takim motorjem, iz različnih generacij ali so v različnih fazah sprememb. |
| --- | --- |

A.1.4.1.2

Vsak motor iz posamezne družine motorjev OBD se lahko vključi v isti postopek dokazovanja, tudi če so sistemi spremljanja, ki so opremljeni s takim motorjem, iz različnih generacij ali so v različnih fazah sprememb.

| A.1.4.2 | Izbira vozila |
| --- | --- |

A.1.4.2

Izbira vozila

| A.1.4.2.1 | Segmenti vozila |
| --- | --- |

A.1.4.2.1

Segmenti vozila

| A.1.4.2.1.1 | Za namene razvrstitve vozil, ki so predmet dokazovanja, je treba upoštevati 6 segmentov vozil:


  (a) | pri vozilih razreda N: vozila za vožnjo na dolge razdalje, dostavna vozila in druga vozila, kot so gradbena vozila; |
| --- | --- | --- |

A.1.4.2.1.1

Za namene razvrstitve vozil, ki so predmet dokazovanja, je treba upoštevati 6 segmentov vozil:

(a)

pri vozilih razreda N: vozila za vožnjo na dolge razdalje, dostavna vozila in druga vozila, kot so gradbena vozila;

| (b) | pri vozilih razreda M: turistični, primestni in mestni avtobusi ter druge vrste vozil, kot so vozila kategorije M1. |
| --- | --- |

(b)

pri vozilih razreda M: turistični, primestni in mestni avtobusi ter druge vrste vozil, kot so vozila kategorije M1.

1

| A.1.4.2.1.2 | Če je mogoče, se vozila izberejo iz vsakega segmenta študije. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.2

Če je mogoče, se vozila izberejo iz vsakega segmenta študije.

| A.1.4.2.1.3 | V segmentu mora biti najmanj 15 vozil. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.3

V segmentu mora biti najmanj 15 vozil.

| A.1.4.2.1.4 | Če se družina motorjev OBD uporablja v več družinah motorjev (slika 2), mora biti število motorjev iz vsake od teh družin motorjev znotraj segmenta motorja čim bolj reprezentativno za delež obsega v smislu prodanih vozil in vozil v uporabi za zadevni segment vozil. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.4

Če se družina motorjev OBD uporablja v več družinah motorjev (slika 2), mora biti število motorjev iz vsake od teh družin motorjev znotraj segmenta motorja čim bolj reprezentativno za delež obsega v smislu prodanih vozil in vozil v uporabi za zadevni segment vozil.

| A.1.4.2.2 | Kvalificiranje vozila |
| --- | --- |

A.1.4.2.2

Kvalificiranje vozila

| A.1.4.2.2.1 | Izbrani motorji se namestijo v vozila, ki so registrirana in se uporabljajo v državi pogodbenic. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1

Izbrani motorji se namestijo v vozila, ki so registrirana in se uporabljajo v državi pogodbenic.

| A.1.4.2.2.2 | Za vsako izbrano vozilo mora biti na voljo evidenca o vzdrževanju, ki dokazuje, da se je vozilo primerno vzdrževalo in servisiralo v skladu s priporočili proizvajalca. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.2

Za vsako izbrano vozilo mora biti na voljo evidenca o vzdrževanju, ki dokazuje, da se je vozilo primerno vzdrževalo in servisiralo v skladu s priporočili proizvajalca.

| A.1.4.2.2.3 | Preveri se pravilno delovanje sistema OBD. Vse prijave napak, pomembne za sistem OBD, ki so shranjene v spominu sistema OBD, se zabeležijo, nato pa se izvedejo potrebna popravila. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.3

Preveri se pravilno delovanje sistema OBD. Vse prijave napak, pomembne za sistem OBD, ki so shranjene v spominu sistema OBD, se zabeležijo, nato pa se izvedejo potrebna popravila.

| A.1.4.2.2.4 | Na motorju in vozilu ne sme biti nobenih znakov zlorabe, kot so prekomerno natovarjanje, uporaba napačnih goriv in druge zlorabe, ali drugih dejavnikov, kot je nedovoljeno poseganje, ki lahko vplivajo na učinkovitost OBD. Kode okvar sistema OBD in podatki o urah delovanja, shranjeni v pomnilniku računalnika, morajo biti navedeni med dokazi, ki se upoštevajo pri ugotavljanju, ali je bilo vozilo zlorabljeno ali je kako drugače neupravičeno do vključitve v študijo. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.4

Na motorju in vozilu ne sme biti nobenih znakov zlorabe, kot so prekomerno natovarjanje, uporaba napačnih goriv in druge zlorabe, ali drugih dejavnikov, kot je nedovoljeno poseganje, ki lahko vplivajo na učinkovitost OBD. Kode okvar sistema OBD in podatki o urah delovanja, shranjeni v pomnilniku računalnika, morajo biti navedeni med dokazi, ki se upoštevajo pri ugotavljanju, ali je bilo vozilo zlorabljeno ali je kako drugače neupravičeno do vključitve v študijo.

| A.1.4.2.2.5 | Vsi sestavni deli sistema za nadzor emisij in OBD na vozilu morajo biti skladni z navedbami v veljavnih dokumentih o homologaciji. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.5

Vsi sestavni deli sistema za nadzor emisij in OBD na vozilu morajo biti skladni z navedbami v veljavnih dokumentih o homologaciji.

| A.1.5 | Študije učinkovitosti med uporabo |
| --- | --- |

A.1.5

Študije učinkovitosti med uporabo

| A.1.5.1 | Zbiranje podatkov o učinkovitosti med uporabo |
| --- | --- |

A.1.5.1

Zbiranje podatkov o učinkovitosti med uporabo

| A.1.5.1.1 | V skladu z določbami iz odstavka A.1.6 proizvajalec iz sistema OBD za vsako vozilo, vključeno v študijo, pridobi naslednje podatke:


  (a) | VIN (identifikacijsko številko vozila); |
| --- | --- | --- |

A.1.5.1.1

V skladu z določbami iz odstavka A.1.6 proizvajalec iz sistema OBD za vsako vozilo, vključeno v študijo, pridobi naslednje podatke:

(a)

VIN (identifikacijsko številko vozila);

| (b) | števecg in imenovalecg za vsako skupino monitorjev, ki ju zabeleži sistem v skladu z zahtevami iz odstavka 6 Priloge 9C; |
| --- | --- |

(b)

števecg in imenovalecg za vsako skupino monitorjev, ki ju zabeleži sistem v skladu z zahtevami iz odstavka 6 Priloge 9C;

g

g

| (c) | splošni imenovalec; |
| --- | --- |

(c)

splošni imenovalec;

| (d) | vrednost števca ciklov vžiga; |
| --- | --- |

(d)

vrednost števca ciklov vžiga;

| (e) | skupno število ur delovanja motorja. |
| --- | --- |

(e)

skupno število ur delovanja motorja.

| A.1.5.1.2 | Rezultati skupine monitorjev, ki se ocenjuje, se ne upoštevajo, če najmanjša vrednost 25 za imenovalec ni bila dosežena. |
| --- | --- |

A.1.5.1.2

Rezultati skupine monitorjev, ki se ocenjuje, se ne upoštevajo, če najmanjša vrednost 25 za imenovalec ni bila dosežena.

| A.1.5.2 | Ocena učinkovitosti med uporabo |
| --- | --- |

A.1.5.2

Ocena učinkovitosti med uporabo

| A.1.5.2.1 | Dejansko razmerje učinkovitosti na skupino monitorjev posameznega motorja (IUPRg) se izračuna z uporabo števcag in imenovalcag, ki se pridobita iz sistema OBD zadevnega vozila. |
| --- | --- |

A.1.5.2.1

Dejansko razmerje učinkovitosti na skupino monitorjev posameznega motorja (IUPRg

g

g

| A.1.5.2.2 | Ocena učinkovitosti družine motorjev OBD med uporabo v skladu z zahtevami iz odstavka 6.5.1 te priloge se izvede za vsako skupino monitorjev v družini motorjev OBD, obravnavano v segmentu vozila. |
| --- | --- |

A.1.5.2.2

Ocena učinkovitosti družine motorjev OBD med uporabo v skladu z zahtevami iz odstavka 6.5.1 te priloge se izvede za vsako skupino monitorjev v družini motorjev OBD, obravnavano v segmentu vozila.

| A.1.5.2.3 | Za vsak segment vozil, določen v odstavku A.1.4.2.1 tega dodatka, se učinkovitost OBD med uporabo obravnava kot dokazana za namene odstavka 6.5.1 te priloge le, če so za katero koli skupino monitorjev g izpolnjeni naslednji pogoji:


  (a) | povprečna vrednost


  vrednosti IUPRg obravnavanega vzorca je večja od 88 odstotkov IUPR(min) ter |
| --- | --- | --- |

A.1.5.2.3

Za vsak segment vozil, določen v odstavku A.1.4.2.1 tega dodatka, se učinkovitost OBD med uporabo obravnava kot dokazana za namene odstavka 6.5.1 te priloge le, če so za katero koli skupino monitorjev g izpolnjeni naslednji pogoji:

(a)

Image 222

g

| (b) | več kot 34 odstotkov vseh motorjev v obravnavanem vzorcu ima vrednost IUPRg, večjo ali enako IUPR(min). |
| --- | --- |

(b)

več kot 34 odstotkov vseh motorjev v obravnavanem vzorcu ima vrednost IUPRg, večjo ali enako IUPR(min).

g

| A.1.6 | Poročilo homologacijskemu organu
  Proizvajalec mora homologacijskemu organu predložiti poročilo o učinkovitosti družine motorjev OBD med uporabo, ki vključuje naslednje podatke: |
| --- | --- |

A.1.6

Poročilo homologacijskemu organu

Proizvajalec mora homologacijskemu organu predložiti poročilo o učinkovitosti družine motorjev OBD med uporabo, ki vključuje naslednje podatke:

| A.1.6.1 | seznam družin motorjev znotraj obravnavane družine motorjev OBD (slika 1); |
| --- | --- |

A.1.6.1

seznam družin motorjev znotraj obravnavane družine motorjev OBD (slika 1);

| A.1.6.2 | naslednje podatke o vozilih, ki se obravnava v postopku dokazovanja:


  (a) | skupno število vozil, ki se upošteva v postopku dokazovanja; |
| --- | --- | --- |

A.1.6.2

naslednje podatke o vozilih, ki se obravnava v postopku dokazovanja:

(a)

skupno število vozil, ki se upošteva v postopku dokazovanja;

| (b) | število in tip segmentov vozil; |
| --- | --- |

(b)

število in tip segmentov vozil;

| (c) | VIN in kratek opis (tip/varianta/izvedenka) vsakega vozila; |
| --- | --- |

(c)

VIN in kratek opis (tip/varianta/izvedenka) vsakega vozila;

| A.1.6.3 | podatke o učinkovitosti med uporabo za vsako vozilo:


  (a) | števecg, imenovalecg in razmerje učinkovitosti med uporabo (IUPRg) za vsako skupino monitorjev; |
| --- | --- | --- |

A.1.6.3

podatke o učinkovitosti med uporabo za vsako vozilo:

(a)

števecg, imenovalecg in razmerje učinkovitosti med uporabo (IUPRg) za vsako skupino monitorjev;

g

g

g

| (b) | splošni imenovalec, vrednost števca ciklov vžiga, skupno število ur delovanja motorja; |
| --- | --- |

(b)

splošni imenovalec, vrednost števca ciklov vžiga, skupno število ur delovanja motorja;

| A.1.6.4 | rezultate statističnih podatkov o učinkovitosti med uporabo za vsako skupino monitorjev:


  (a) | povprečno vrednost


  vrednosti IUPRg za vzorec; |
| --- | --- | --- |

A.1.6.4

rezultate statističnih podatkov o učinkovitosti med uporabo za vsako skupino monitorjev:

(a)

Image 223

g

| (b) | število in delež motorjev v vzorcu, katerih IUPRg je enak ali večji od IUPRm(min). |
| --- | --- |

(b)

število in delež motorjev v vzorcu, katerih IUPRg je enak ali večji od IUPRm(min).

g

m

---

Priloga 9A - Dodatek 2

Vzorec izjave o skladnosti učinkovitosti OBD med uporabo

„(Ime proizvajalca) potrjuje, da so motorji iz družine motorjev OBD oblikovani in proizvedeni tako, da izpolnjujejo vse zahteve iz odstavkov 6.1 in 6.2 Priloge 9A.

(Ime proizvajalca) to izjavlja v dobri veri po izvedbi ustrezne inženirske ocene učinkovitosti motorjev OBD med uporabo v družini motorjev OBD pod veljavnimi pogoji delovanja in okoljskimi pogoji.“

[datum]

---

PRILOGA 9B

Tehnične zahteve za vgrajene sisteme za diagnostiko na vozilu (OBD)

| 1. | Uvod
  Ta priloga določa tehnične zahteve glede vgrajenih sistemov za diagnostiko na vozilu (OBD) za nadzor emisij iz sistemov motorja, ki so zajeti v tem pravilniku.
  Ta priloga temelji na svetovno harmoniziranem globalnem tehničnem predpisu za OBD št. 5. |
| --- | --- |

1.

Ta priloga določa tehnične zahteve glede vgrajenih sistemov za diagnostiko na vozilu (OBD) za nadzor emisij iz sistemov motorja, ki so zajeti v tem pravilniku.

Ta priloga temelji na svetovno harmoniziranem globalnem tehničnem predpisu za OBD št. 5.

| 2. | Rezervirano (1) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | „Sistem opozarjanja“ pomeni sistem v vozilu, ki voznika ali katero koli drugo zainteresirano osebo obvesti, da je sistem OBD zaznal napako. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | „Številka preverjanja kalibracije“ pomeni številko, ki jo izračuna in sporoči sistem motorja za namen potrditve integritete kalibracije/programske opreme. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | „Spremljanje sestavnih delov“ pomeni spremljanje vhodnih komponent glede napak v tokokrogu in razumnostnih napak ter spremljanje izhodnih komponent glede napak v tokokrogu in funkcionalnostnih napak. Nanaša se na sestavne dele, ki so električno povezani s krmilnikom(-i) sistema motorja. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | „Potrjena in aktivna DTC“ pomeni DTC, ki se shrani v času, ko sistem OBD ugotovi, da obstaja napaka. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | „Stalni MI“ pomeni indikator za javljanje napak, ki kaže nespremenljivo vrednost od takrat, ko se ključ premakne v položaj „on“ in se motor zažene (stikalo za vžig vklopljeno – motor prižgan) ali ko se vozilo začne premikati, kar koli nastopi prej, in ugasne, ko se ključ premakne v položaj „off“. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | „Pomanjkljivost“ pomeni strategijo spremljanja sistema OBD ali drugo funkcijo OBD, ki ne izpolnjuje vseh podrobnih zahtev te priloge. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | „Napaka v tokokrogu“ pomeni napako (npr. odprto vezje ali kratek stik), ki povzroči, da je izmerjeni signal (tj. napetosti, tokovi, frekvence itd.) zunaj območja, v katerem naj bi delovala prenosna funkcija tipala. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | „Družina sistemov OBD glede na emisije“ pomeni proizvajalčevo razvrstitev sistemov motorjev, ki imajo skupne metode spremljanja/diagnosticiranja napak, povezanih z emisijami. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | „Spremljanje mejnih vrednosti emisij“ pomeni spremljanje napake, ki povzroči prekoračitev mejnih vrednosti OBD (OTL) in ga sestavlja eden od naslednjih elementov ali oba naslednja elementa:


  (a) | merjenje neposrednih emisij s tipali emisij iz izpušne cevi in modelom za korelacijo med neposrednimi emisijami in specifičnimi emisijami uporabljenega preizkuševalnega cikla; |
| --- | --- | --- |

3.9

(a)

merjenje neposrednih emisij s tipali emisij iz izpušne cevi in modelom za korelacijo med neposrednimi emisijami in specifičnimi emisijami uporabljenega preizkuševalnega cikla;

| (b) | opozorilo na povečanje emisij prek korelacije med vhodnimi in izhodnimi informacijami računalnika ter specifičnimi emisijami preizkuševalnega cikla. |
| --- | --- |

(b)

opozorilo na povečanje emisij prek korelacije med vhodnimi in izhodnimi informacijami računalnika ter specifičnimi emisijami preizkuševalnega cikla.

| 3.10 | „Funkcionalnostna napaka“ pomeni napako, pri kateri se izhodna komponenta na računalniški ukaz ne odziva na pričakovan način. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | „Okvarna strategija za nadzor emisij (MECS)“ pomeni strategijo v sistemu motorja, ki se aktivira kot posledica napake, povezane z emisijami. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | „Status MI“ pomeni ukazni status MI, ki je bodisi stalni MI, kratki MI, MI na zahtevo ali „off“ (izklopljeni). |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | „Spremljanje (glej „spremljanje mejnih vrednosti emisij“, „spremljanje delovanja“ in „spremljanje popolne odpovedi delovanja“). |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | „preizkuševalni cikel OBD“ pomeni cikel, v katerem sistem motorja deluje na napravi za preizkus motorja z namenom ovrednotenja odziva sistema OBD na navzočnost kvalificiranega okvarjenega sestavnega dela. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | „Osnovni sistem motorja sistema OBD“ pomeni sistem motorja, ki je bil izbran iz družine sistemov OBD glede na emisije, pri katerem je večina njegovih elementov konstrukcije sistema OBD reprezentativna za to družino. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | „MI na zahtevo“ pomeni indikator za javljanje napak, ki kaže nespremenljivo vrednost kot odziv na ročno zahtevo z vozniškega položaja, ko je ključ pri ugasnjenem motorju v položaju „on“ (stikalo za vžig vklopljeno – motor ugasnjen). |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | „Nerešena DTC“ pomeni DTC, ki jo shrani sistem OBD, ker je monitor zaznal situacijo, v kateri je lahko med trenutnim ali zadnjim dokončanim zaporedjem delovanja prisotna napaka. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | „Potencialna DTC“ pomeni DTC, ki jo shrani sistem OBD, ker je monitor zaznal situacijo, v kateri je lahko prisotna napaka, vendar pa je za potrditev potrebna dodatna ocena. Potencialna DTC je nerešena DTC, ki ni potrjena in aktivna DTC. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | „Predhodno aktivna DTC“ pomeni prej potrjena in aktivna DTC, ki ostane shranjena tudi po tem, ko sistem OBD ugotovi, da napake, ki je povzročila DTC, ni več. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | „Razumnostna napaka“ pomeni napako, pri kateri se signal s posameznega tipala ali sestavnega dela razlikuje od signala, ki se pričakuje, če se ga ocenjuje v primerjavi s signali z drugih tipal ali sestavnih delov v nadzornem sistemu. Razumnostne napake vključujejo napake, ki povzročijo, da je izmerjeni signal (tj. napetosti, tokovi, frekvence itd.) znotraj območja, v katerem naj bi delovala prenosna funkcija tipala. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | „Pripravljenost“ pomeni stanje, ki kaže, ali je monitor ali skupina monitorjev delovala po zadnjem brisanju podatkov z zunanjo zahtevo ali ukazom (npr. z zunanjim diagnostičnim orodjem OBD). |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | „Kratki MI“ pomeni indikator za javljanje napak, ki 15 sekund kaže nespremenljivo vrednost od takrat, ko se ključ premakne v položaj „on“ in se motor zažene (stikalo za vžig vklopljeno – motor prižgan) ali ko se vozilo začne premikati, in ugasne po 15 sekundah ali takrat, ko se ključ premakne v položaj „off“, kar koli nastopi prej. |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | „Identifikacija kalibracije programske opreme“ pomeni niz alfanumeričnih znakov, ki označuje različico(-e) z emisijami povezane kalibracije/programske opreme, nameščeno(-e) v sistemu motorja. |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | „Spremljanje popolne odpovedi delovanja“ pomeni spremljanje napake, ki povzroči popolno izgubo želene funkcije sistema. |
| --- | --- |

3.24

| 3.25 | „Ogrevalni cikel“ pomeni dovolj dolgo delovanje motorja, da temperatura hladilnega sredstva naraste za vsaj 22 K (22 °C/40 °F) od zagona motorja in doseže najmanj 333 K (60 °C/140 °F) (2). |
| --- | --- |

3.25

| 3.26 | Kratice


  AES | pomožna strategija za nadzor emisij |
| --- | --- | --- |
| CV | odzračevanje ohišja motorja |
| DOC | dizelski oksidacijski katalizator |
| DPF | filter za delce pri dizelskih motorjih ali filter za delce, vključno s kataliziranimi DPF in stalno regenerirajočimi se filtri (CRT) |
| DTC | koda za diagnostiko napak |
| EGR | vračanje izpušnih plinov |
| HC | ogljikovodik |
| LNT | Varčni filter za NOx (ali absorber NOx); |
| UNP | utekočinjeni naftni plin |
| MECS | okvarna strategija za nadzor emisij |
| ZP | zemeljski plin |
| NOx | dušikovi oksidi |
| OTL | mejna vrednost za OBD |
| PM | trdni delci |
| SCR | selektivna katalitična redukcija |
| SW | brisalci stekla |
| TFF | spremljanje popolne odpovedi delovanja |
| VGT | turbopuhalo s spremenljivo geometrijo |
| VVT | spremenljivi krmilni časi ventilov |

3.26

AES

pomožna strategija za nadzor emisij

CV

odzračevanje ohišja motorja

DOC

dizelski oksidacijski katalizator

DPF

filter za delce pri dizelskih motorjih ali filter za delce, vključno s kataliziranimi DPF in stalno regenerirajočimi se filtri (CRT)

DTC

koda za diagnostiko napak

EGR

vračanje izpušnih plinov

HC

ogljikovodik

LNT

Varčni filter za NOx (ali absorber NOx);

UNP

utekočinjeni naftni plin

MECS

okvarna strategija za nadzor emisij

ZP

zemeljski plin

NOx

dušikovi oksidi

OTL

mejna vrednost za OBD

PM

trdni delci

SCR

selektivna katalitična redukcija

SW

brisalci stekla

TFF

spremljanje popolne odpovedi delovanja

VGT

turbopuhalo s spremenljivo geometrijo

VVT

spremenljivi krmilni časi ventilov

| 4. | Splošne zahteve
  V okviru te priloge ima sistem OBD sposobnost zaznavanja napak, opozarjanja na njihov pojav s pomočjo indikatorja za javljanje napak, ugotavljanja verjetnega območja napak s pomočjo podatkov, shranjenih v računalniškem pomnilniku, in/ali sporočanja teh podatkov izven vozila.
  Sistem OBD mora biti načrtovan in izdelan tako, da lahko v celotni življenjski dobi vozila/motorja identificira vrste napak. Pri doseganju tega cilja homologacijski organ priznava, da pri motorjih, ki so bili v uporabi dlje, kot je njihova s predpisi določena življenjska doba, lahko pride do poslabšanja delovanja in občutljivosti sistema OBD, tako da so lahko mejne vrednosti OBD presežene, preden sistem OBD voznika opozori na napako.
  Zgornji odstavek ne pomeni razširitve odgovornosti proizvajalca motorja za skladnost motorja prek njegove s predpisi določene življenjske dobe (tj. števila prevoženih kilometrov ali časa delovanja, v katerem veljajo emisijski standardi ali mejne vrednosti emisij). |
| --- | --- |

4.

V okviru te priloge ima sistem OBD sposobnost zaznavanja napak, opozarjanja na njihov pojav s pomočjo indikatorja za javljanje napak, ugotavljanja verjetnega območja napak s pomočjo podatkov, shranjenih v računalniškem pomnilniku, in/ali sporočanja teh podatkov izven vozila.

Sistem OBD mora biti načrtovan in izdelan tako, da lahko v celotni življenjski dobi vozila/motorja identificira vrste napak. Pri doseganju tega cilja homologacijski organ priznava, da pri motorjih, ki so bili v uporabi dlje, kot je njihova s predpisi določena življenjska doba, lahko pride do poslabšanja delovanja in občutljivosti sistema OBD, tako da so lahko mejne vrednosti OBD presežene, preden sistem OBD voznika opozori na napako.

Zgornji odstavek ne pomeni razširitve odgovornosti proizvajalca motorja za skladnost motorja prek njegove s predpisi določene življenjske dobe (tj. števila prevoženih kilometrov ali časa delovanja, v katerem veljajo emisijski standardi ali mejne vrednosti emisij).

| 4.1 | Vloga za homologacijo sistema OBD |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Osnovna homologacija
  Proizvajalec sistema motorja lahko zaprosi za homologacijo sistema OBD na enega od naslednjih treh načinov:


  (a) | proizvajalec sistema motorja zaprosi za homologacijo posameznega sistema OBD, tako da dokaže, da sistem OBD izpolnjuje vse določbe te priloge; |
| --- | --- | --- |

4.1.1

Proizvajalec sistema motorja lahko zaprosi za homologacijo sistema OBD na enega od naslednjih treh načinov:

(a)

proizvajalec sistema motorja zaprosi za homologacijo posameznega sistema OBD, tako da dokaže, da sistem OBD izpolnjuje vse določbe te priloge;

| (b) | proizvajalec sistema motorja zaprosi za homologacijo družine sistemov OBD glede na emisije, tako da dokaže, da osnovni sistem motorja sistema OBD izpolnjuje vse določbe te priloge; |
| --- | --- |

(b)

proizvajalec sistema motorja zaprosi za homologacijo družine sistemov OBD glede na emisije, tako da dokaže, da osnovni sistem motorja sistema OBD izpolnjuje vse določbe te priloge;

Proizvajalec sistema motorja zaprosi za homologacijo sistema OBD, tako da dokaže, da sistem OBD izpolnjuje merila za pripadnost družini sistemov OBD glede na emisije, ki je že bila certificirana.

| 4.1.2 | Razširitev/sprememba veljavnega certifikata |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.2.1 | Razširitev, ki v družino sistemov OBD glede na emisije vključuje nov sistem motorja
  Na zahtevo proizvajalca in po odobritvi homologacijskega organa se lahko kot član certificirane družine sistemov OBD glede na emisije vključi nov sistem motorja, če imajo vsi sistemi motorjev v tako razširjeni družini sistemov OBD glede na emisije še vedno skupne metode spremljanja/diagnosticiranja napak, povezanih z emisijami.
  Če so za elemente konstrukcije sistema OBD novega sistema motorja reprezentativni vsi elementi konstrukcije sistema OBD osnovnega sistema motorja sistema OBD, potem mora osnovni sistem motorja sistema OBD ostati nespremenjen, proizvajalec pa mora spremeniti sveženj dokumentacije skladno z odstavkom 8 te priloge.
  Če novi sistem motorja vključuje elemente konstrukcije, ki jih osnovni sistem motorja sistema OBD ne predstavlja, sam pa bi predstavljal celotno družino, potem mora novi sistem motorja postati novi osnovni sistem motorja sistema OBD. V tem primeru je treba dokazati, da novi elementi konstrukcije sistema OBD izpolnjujejo določbe te priloge, in spremeniti sveženj dokumentacije skladno z odstavkom 8 te priloge. |
| --- | --- |

4.1.2.1

Na zahtevo proizvajalca in po odobritvi homologacijskega organa se lahko kot član certificirane družine sistemov OBD glede na emisije vključi nov sistem motorja, če imajo vsi sistemi motorjev v tako razširjeni družini sistemov OBD glede na emisije še vedno skupne metode spremljanja/diagnosticiranja napak, povezanih z emisijami.

Če so za elemente konstrukcije sistema OBD novega sistema motorja reprezentativni vsi elementi konstrukcije sistema OBD osnovnega sistema motorja sistema OBD, potem mora osnovni sistem motorja sistema OBD ostati nespremenjen, proizvajalec pa mora spremeniti sveženj dokumentacije skladno z odstavkom 8 te priloge.

Če novi sistem motorja vključuje elemente konstrukcije, ki jih osnovni sistem motorja sistema OBD ne predstavlja, sam pa bi predstavljal celotno družino, potem mora novi sistem motorja postati novi osnovni sistem motorja sistema OBD. V tem primeru je treba dokazati, da novi elementi konstrukcije sistema OBD izpolnjujejo določbe te priloge, in spremeniti sveženj dokumentacije skladno z odstavkom 8 te priloge.

| 4.1.2.2 | Razširitev v zvezi s spremembo načrta, ki vpliva na sistem OBD
  Na zahtevo proizvajalca in po odobritvi homologacijskega organa se lahko razširitev veljavnega certifikata odobri v primeru spremembe načrta sistema OBD, če proizvajalec dokaže, da so spremembe načrta skladne z določbami te priloge.
  Sveženj dokumentacije se spremeni skladno z odstavkom 8 te priloge.
  Če veljavni certifikat velja za družino sistemov OBD glede na emisije, mora proizvajalec homologacijskemu organu utemeljiti, da so metode spremljanja/diagnosticiranja napak, povezanih z emisijami, še vedno pogoste v družini in da je osnovni sistem motorja sistema OBD še vedno reprezentativen za družino. |
| --- | --- |

4.1.2.2

Na zahtevo proizvajalca in po odobritvi homologacijskega organa se lahko razširitev veljavnega certifikata odobri v primeru spremembe načrta sistema OBD, če proizvajalec dokaže, da so spremembe načrta skladne z določbami te priloge.

Sveženj dokumentacije se spremeni skladno z odstavkom 8 te priloge.

Če veljavni certifikat velja za družino sistemov OBD glede na emisije, mora proizvajalec homologacijskemu organu utemeljiti, da so metode spremljanja/diagnosticiranja napak, povezanih z emisijami, še vedno pogoste v družini in da je osnovni sistem motorja sistema OBD še vedno reprezentativen za družino.

| 4.1.2.3 | Sprememba certifikata v zvezi s prerazvrstitvijo napake
  Ta odstavek se uporablja, kadar proizvajalec na zahtevo organa, ki je podelil homologacijo, ali na svojo lastno pobudo zaprosi za spremembo veljavnega certifikata z namenom prerazvrstitve ene ali več napak.
  Nato je treba dokazati ustreznost nove razvrstitve v skladu z določbami te priloge in spremeniti sveženj dokumentacije skladno z odstavkom 8 te priloge. |
| --- | --- |

4.1.2.3

Ta odstavek se uporablja, kadar proizvajalec na zahtevo organa, ki je podelil homologacijo, ali na svojo lastno pobudo zaprosi za spremembo veljavnega certifikata z namenom prerazvrstitve ene ali več napak.

Nato je treba dokazati ustreznost nove razvrstitve v skladu z določbami te priloge in spremeniti sveženj dokumentacije skladno z odstavkom 8 te priloge.

| 4.2 | Zahteve glede spremljanja
  Vse z emisijami povezane sestavne dele in sisteme, vključene v sistem motorja, mora nadzirati sistem OBD v skladu z zahtevami iz Dodatka 3, za motorje ali vozila, ki uporabljajo kombinirano gorivo, pa v odstavku 7 Priloge 15. Vendar pa ni potrebno, da sistem OBD za zaznavanje posamezne napake, navedene v Dodatku 3, za motorje ali vozila, ki uporabljajo kombinirano gorivo, pa v odstavku 7 Priloge 15, uporablja poseben monitor.
  Sistem OBD mora nadzirati tudi lastne sestavne dele.
  V točkah Dodatka 3 k tej prilogi so našteti sistemi ali sestavni deli, ki jih mora sistem OBD spremljati, in opisane vrste spremljanja, ki se za vsakega od teh sestavnih delov ali sistemov pričakujejo (tj. spremljanje mejnih vrednosti emisij, spremljanje delovanja, spremljanje popolne odpovedi delovanja ali spremljanje sestavnih delov).
  Proizvajalec se lahko odloči za spremljanje dodatnih sistemov in sestavnih delov. |
| --- | --- |

4.2

Vse z emisijami povezane sestavne dele in sisteme, vključene v sistem motorja, mora nadzirati sistem OBD v skladu z zahtevami iz Dodatka 3, za motorje ali vozila, ki uporabljajo kombinirano gorivo, pa v odstavku 7 Priloge 15. Vendar pa ni potrebno, da sistem OBD za zaznavanje posamezne napake, navedene v Dodatku 3, za motorje ali vozila, ki uporabljajo kombinirano gorivo, pa v odstavku 7 Priloge 15, uporablja poseben monitor.

Sistem OBD mora nadzirati tudi lastne sestavne dele.

V točkah Dodatka 3 k tej prilogi so našteti sistemi ali sestavni deli, ki jih mora sistem OBD spremljati, in opisane vrste spremljanja, ki se za vsakega od teh sestavnih delov ali sistemov pričakujejo (tj. spremljanje mejnih vrednosti emisij, spremljanje delovanja, spremljanje popolne odpovedi delovanja ali spremljanje sestavnih delov).

Proizvajalec se lahko odloči za spremljanje dodatnih sistemov in sestavnih delov.

| 4.2.1 | Izbira tehnike spremljanja
  Homologacijski organi lahko odobrijo proizvajalčevo uporabo druge vrste tehnike spremljanja, kot je tista, omenjena v Dodatku 3, za motorje ali vozila, ki uporabljajo kombinirano gorivo, pa v odstavku 7 Priloge 15. Za izbrano vrsto spremljanja mora proizvajalec dokazati, da je stabilna, pravočasna in učinkovita (tj. bodisi s tehničnimi ocenami, rezultati preizkusov, predhodnimi soglasji ipd.).
  Če Dodatek 3, za motorje ali vozila, ki uporabljajo kombinirano gorivo, pa odstavek 7 Priloge 15, ne zajema sistema in/ali sestavnega dela, mora proizvajalec homologacijskemu organu v odobritev predložiti pristop k spremljanju. Homologacijski organ bo izbrano vrsto in tehniko spremljanja (tj. spremljanje mejnih vrednosti emisij, spremljanje delovanja, spremljanje popolne odpovedi delovanja ali spremljanje sestavnih delov) odobril, če je proizvajalec, s sklicevanjem na tiste vrste in tehnike, naštete v Dodatku 3, za motorje ali vozila, ki uporabljajo kombinirano gorivo, pa v odstavku 7 Priloge 15, dokazal, da so stabilne, pravočasne in učinkovite (tj. s tehničnimi ocenami, rezultati preizkusov, predhodnimi soglasji ipd.). |
| --- | --- |

4.2.1

Homologacijski organi lahko odobrijo proizvajalčevo uporabo druge vrste tehnike spremljanja, kot je tista, omenjena v Dodatku 3, za motorje ali vozila, ki uporabljajo kombinirano gorivo, pa v odstavku 7 Priloge 15. Za izbrano vrsto spremljanja mora proizvajalec dokazati, da je stabilna, pravočasna in učinkovita (tj. bodisi s tehničnimi ocenami, rezultati preizkusov, predhodnimi soglasji ipd.).

Če Dodatek 3, za motorje ali vozila, ki uporabljajo kombinirano gorivo, pa odstavek 7 Priloge 15, ne zajema sistema in/ali sestavnega dela, mora proizvajalec homologacijskemu organu v odobritev predložiti pristop k spremljanju. Homologacijski organ bo izbrano vrsto in tehniko spremljanja (tj. spremljanje mejnih vrednosti emisij, spremljanje delovanja, spremljanje popolne odpovedi delovanja ali spremljanje sestavnih delov) odobril, če je proizvajalec, s sklicevanjem na tiste vrste in tehnike, naštete v Dodatku 3, za motorje ali vozila, ki uporabljajo kombinirano gorivo, pa v odstavku 7 Priloge 15, dokazal, da so stabilne, pravočasne in učinkovite (tj. s tehničnimi ocenami, rezultati preizkusov, predhodnimi soglasji ipd.).

| 4.2.1.1 | Korelacija z dejanskimi emisijami
  V primeru spremljanja mejnih vrednosti emisij se zahteva korelacija s specifičnimi emisijami preizkuševalnega cikla. Ta korelacija se običajno dokazuje na preizkusnem motorju v laboratorijskem okolju.
  V vseh drugih primerih spremljanja (tj. spremljanje delovanja, spremljanje popolne odpovedi delovanja ali spremljanje sestavnih delov) korelacija z dejanskimi emisijami ni potrebna. Vendar pa homologacijski organ lahko zahteva podatke o preizkusih za namen preveritve razvrstitve učinkov napak, kot so opisani v odstavku 6.2 te priloge.
  Primeri: | Električna okvara ne zahteva nujno korelacije, saj gre za da/ne napako. Napaka DPF, ki se nadzira z delta tlakom, ne zahteva nujno korelacije, saj predpostavlja napako. |
| --- | --- | --- |

4.2.1.1

V primeru spremljanja mejnih vrednosti emisij se zahteva korelacija s specifičnimi emisijami preizkuševalnega cikla. Ta korelacija se običajno dokazuje na preizkusnem motorju v laboratorijskem okolju.

V vseh drugih primerih spremljanja (tj. spremljanje delovanja, spremljanje popolne odpovedi delovanja ali spremljanje sestavnih delov) korelacija z dejanskimi emisijami ni potrebna. Vendar pa homologacijski organ lahko zahteva podatke o preizkusih za namen preveritve razvrstitve učinkov napak, kot so opisani v odstavku 6.2 te priloge.

Primeri:

Električna okvara ne zahteva nujno korelacije, saj gre za da/ne napako. Napaka DPF, ki se nadzira z delta tlakom, ne zahteva nujno korelacije, saj predpostavlja napako.

| | Če proizvajalec v skladu z zahtevami za dokazovanje iz te priloge dokaže, da emisije ob popolni odpovedi ali odstranitvi sestavnega dela ali sistema ne bi presegle mejnih vrednosti OBD, se spremljanje delovanja tega sestavnega dela ali sistema sprejme. |
| --- | --- |

Če proizvajalec v skladu z zahtevami za dokazovanje iz te priloge dokaže, da emisije ob popolni odpovedi ali odstranitvi sestavnega dela ali sistema ne bi presegle mejnih vrednosti OBD, se spremljanje delovanja tega sestavnega dela ali sistema sprejme.

| | Kadar se za spremljanje emisij specifičnega onesnaževala uporablja tipalo emisij iz izpušne cevi, se vse druge monitorje lahko izvzame iz nadaljnje korelacije z dejanskimi emisijami tega onesnaževala. Kljub temu pa tako izvzetje ne izključuje potrebe po vključitvi teh monitorjev, z uporabo drugih tehnik spremljanja, v sklop sistema OBD, saj so monitorji še vedno potrebni za osamitev napake. |
| --- | --- |

Kadar se za spremljanje emisij specifičnega onesnaževala uporablja tipalo emisij iz izpušne cevi, se vse druge monitorje lahko izvzame iz nadaljnje korelacije z dejanskimi emisijami tega onesnaževala. Kljub temu pa tako izvzetje ne izključuje potrebe po vključitvi teh monitorjev, z uporabo drugih tehnik spremljanja, v sklop sistema OBD, saj so monitorji še vedno potrebni za osamitev napake.

| | Napako je treba vedno razvrstiti v skladu z odstavkom 4.5 glede na njen vpliv na emisije, ne glede na vrsto spremljanja, ki se uporablja za zaznavanje napake. |
| --- | --- |

Napako je treba vedno razvrstiti v skladu z odstavkom 4.5 glede na njen vpliv na emisije, ne glede na vrsto spremljanja, ki se uporablja za zaznavanje napake.

| 4.2.2 | Spremljanje sestavnih delov (vhodne/izhodne komponente/sistemi)
  V primeru vhodnih komponent, ki spadajo k sistemu motorja, mora sistem OBD zaznati vsaj napake v tokokrogu in, kadar je izvedljivo, razumnostne napake.
  Diagnostika razumnostnih napak mora nato potrditi, da izhodna vrednost tipala ni niti neprimerno visoka niti neprimerno nizka (tj. diagnostika mora biti „dvostranska“).
  Kolikor je izvedljivo in s soglasjem homologacijskega organa, mora sistem OBD ločeno zaznati razumnostne napake (npr. neprimerno visok in neprimerno nizek) in napake v tokokrogu (npr. čezmerno visok in čezmerno nizek). Poleg tega se morajo shraniti tudi enolični DTC-ji za vsako ločeno napako (npr. čezmerno nizek, čezmerno visok in razumnostna napaka).
  V primeru izhodnih komponent, ki spadajo k sistemu motorja, mora sistem OBD zaznati vsaj napake v tokokrogu in, kadar je izvedljivo, če ne nastopi primerni funkcionalni odziv na računalniške ukaze.
  Kolikor je izvedljivo in s soglasjem homologacijskega organa, mora sistem OBD ločeno zaznati funkcionalnostne napake in napake v tokokrogu (npr. čezmerno visok in čezmerno nizek) ter shraniti enolične DTC-je za vsako ločeno napako (npr. čezmerno nizek, čezmerno visok, funkcionalnostna napaka).
  Sistem OBD mora izvajati tudi razumnostno spremljanje podatkov, ki bodisi prihajajo iz sestavnih delov, ki ne spadajo k sistemu motorja, ali pa se le-tem posredujejo, kadar ti podatki ogrožajo pravilno delovanje sistema za nadzor emisij in/ali sistema motorja. |
| --- | --- |

4.2.2

V primeru vhodnih komponent, ki spadajo k sistemu motorja, mora sistem OBD zaznati vsaj napake v tokokrogu in, kadar je izvedljivo, razumnostne napake.

Diagnostika razumnostnih napak mora nato potrditi, da izhodna vrednost tipala ni niti neprimerno visoka niti neprimerno nizka (tj. diagnostika mora biti „dvostranska“).

Kolikor je izvedljivo in s soglasjem homologacijskega organa, mora sistem OBD ločeno zaznati razumnostne napake (npr. neprimerno visok in neprimerno nizek) in napake v tokokrogu (npr. čezmerno visok in čezmerno nizek). Poleg tega se morajo shraniti tudi enolični DTC-ji za vsako ločeno napako (npr. čezmerno nizek, čezmerno visok in razumnostna napaka).

V primeru izhodnih komponent, ki spadajo k sistemu motorja, mora sistem OBD zaznati vsaj napake v tokokrogu in, kadar je izvedljivo, če ne nastopi primerni funkcionalni odziv na računalniške ukaze.

Kolikor je izvedljivo in s soglasjem homologacijskega organa, mora sistem OBD ločeno zaznati funkcionalnostne napake in napake v tokokrogu (npr. čezmerno visok in čezmerno nizek) ter shraniti enolične DTC-je za vsako ločeno napako (npr. čezmerno nizek, čezmerno visok, funkcionalnostna napaka).

Sistem OBD mora izvajati tudi razumnostno spremljanje podatkov, ki bodisi prihajajo iz sestavnih delov, ki ne spadajo k sistemu motorja, ali pa se le-tem posredujejo, kadar ti podatki ogrožajo pravilno delovanje sistema za nadzor emisij in/ali sistema motorja.

| 4.2.2.1 | Izjema k spremljanju sestavnih delov
  Spremljanje napak v tokokrogu in, kolikor je izvedljivo, funkcionalnostnih in razumnostnih napak sistema motorja ni potrebno, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:


  (a) | napaka povzroči povečanje emisij katerega koli onesnaževala za manj kot 50 % s predpisi urejene mejne vrednosti emisije; ter |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1

Spremljanje napak v tokokrogu in, kolikor je izvedljivo, funkcionalnostnih in razumnostnih napak sistema motorja ni potrebno, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

napaka povzroči povečanje emisij katerega koli onesnaževala za manj kot 50 % s predpisi urejene mejne vrednosti emisije; ter

| (b) | napaka ne povzroči, da bi katera koli emisija presegla s predpisi urejeno mejno vrednost emisije (3); ter |
| --- | --- |

(b)

napaka ne povzroči, da bi katera koli emisija presegla s predpisi urejeno mejno vrednost emisije (3); ter

| (c) | napaka ne vpliva na sestavni del ali sistem, ki omogoča pravilno delovanje sistema OBD ter |
| --- | --- |

(c)

napaka ne vpliva na sestavni del ali sistem, ki omogoča pravilno delovanje sistema OBD ter

| (d) | napaka znatno ne odloži zmožnosti sistema za nadzor emisij, da deluje, kot je bilo prvotno načrtovano, oziroma ne učinkuje na zmožnost sistema za takšno delovanje (na primer okvara sistema za ogrevanje reagenta v hladnih pogojih se ne more šteti za izjemo). |
| --- | --- |

(d)

napaka znatno ne odloži zmožnosti sistema za nadzor emisij, da deluje, kot je bilo prvotno načrtovano, oziroma ne učinkuje na zmožnost sistema za takšno delovanje (na primer okvara sistema za ogrevanje reagenta v hladnih pogojih se ne more šteti za izjemo).

Ugotavljanje vpliva emisij se izvaja na stabiliziranem sistemu motorja v prostoru za preizkus z dinamometrom, v skladu s postopki dokazovanja iz te priloge.

Kadar takšno dokazovanje za merilo (d) ne bi bilo odločilno, proizvajalec predloži homologacijskemu organu ustrezne elemente načrta, kot so dobra inženirska praksa, tehnične ocene, simulacije, rezultati preizkusov itd.

| 4.2.3 | Pogostost spremljanja
  Monitorji morajo delovati neprekinjeno, kadar koli so izpolnjeni pogoji za spremljanje ali enkrat na zaporedje delovanja (npr. monitorji, ki med delovanjem povzročajo povečanje emisije).
  Homologacijski organ lahko na zahtevo proizvajalca odobri monitorje, ki ne delujejo neprekinjeno. V takšnem primeru proizvajalec jasno obvesti homologacijski organ, opiše pogoje, pod katerimi deluje monitor, in utemelji predlog z ustreznimi elementi načrta (kot je dobra inženirska praksa).
  Monitorji morajo delovati v ustreznem preizkuševalnem ciklu OBD, kot je določeno v odstavku 7.2.2.
  Šteje se, da monitor deluje neprekinjeno, če deluje s hitrostjo najmanj dvakrat na sekundo in v 15 sekundah ugotovi prisotnost ali odsotnost napake, ki je ustrezna za navedeni monitor. Če se računalniška vhodna ali izhodna komponenta za namene krmiljenja motorja vzorči manj kot dvakrat na sekundo, se tudi šteje, da monitor deluje neprekinjeno, če sistem ugotovi prisotnost ali odsotnost napake, ustrezne za navedeni monitor, pri vsakokratnem vzorčenju.
  Pri sestavnih delih ali sistemih, ki se nadzirajo neprekinjeno, ni treba aktivirati izhodne komponente/sistema z izključnim namenom spremljanja te izhodne komponente/sistema. |
| --- | --- |

4.2.3

Monitorji morajo delovati neprekinjeno, kadar koli so izpolnjeni pogoji za spremljanje ali enkrat na zaporedje delovanja (npr. monitorji, ki med delovanjem povzročajo povečanje emisije).

Homologacijski organ lahko na zahtevo proizvajalca odobri monitorje, ki ne delujejo neprekinjeno. V takšnem primeru proizvajalec jasno obvesti homologacijski organ, opiše pogoje, pod katerimi deluje monitor, in utemelji predlog z ustreznimi elementi načrta (kot je dobra inženirska praksa).

Monitorji morajo delovati v ustreznem preizkuševalnem ciklu OBD, kot je določeno v odstavku 7.2.2.

Šteje se, da monitor deluje neprekinjeno, če deluje s hitrostjo najmanj dvakrat na sekundo in v 15 sekundah ugotovi prisotnost ali odsotnost napake, ki je ustrezna za navedeni monitor. Če se računalniška vhodna ali izhodna komponenta za namene krmiljenja motorja vzorči manj kot dvakrat na sekundo, se tudi šteje, da monitor deluje neprekinjeno, če sistem ugotovi prisotnost ali odsotnost napake, ustrezne za navedeni monitor, pri vsakokratnem vzorčenju.

Pri sestavnih delih ali sistemih, ki se nadzirajo neprekinjeno, ni treba aktivirati izhodne komponente/sistema z izključnim namenom spremljanja te izhodne komponente/sistema.

| 4.3 | Zahteve za zapis podatkov OBD
  Če je bila zaznana napaka, ki pa še ni potrjena, se možna napaka šteje kot „potencialna DTC“, skladno s tem pa se zapiše status „potencialne DTC“. „Potencialna DTC“ ne sme povzročiti aktiviranja sistema opozarjanja v skladu z odstavkom 4.6.
  V prvem zaporedju delovanja se lahko napaka takoj šteje kot „potrjena in aktivna“, ne da bi se štela kot „potencialna DTC“. Dobiti mora status „nerešene DTC“ ter „potrjene in aktivne DTC“.
  Če se napaka pri prej aktivnem statusu pojavi ponovno, lahko proizvajalec po želji takšni napaki neposredno podeli status „nerešene DTC“ ter „potrjene in aktivne DTC“, ne da bi ji pred tem podelil status „potencialne DTC“. Če se tej napaki podeli potencialni status, potem mora v času, ko še ni potrjena ali aktivna, obdržati tudi predhodno aktivni status.
  Sistem spremljanja ugotovi, ali je napaka prisotna pred koncem naslednjega zaporedja delovanja po njeni prvi zaznavi. Takrat se shrani „potrjena in aktivna“ DTC in aktivira sistem opozarjanja skladno z odstavkom 4.6.
  V primeru povračljive MECS (tj. delovanje se avtomatsko vrne v normalno stanje in MECS se ob naslednjem zagonu motorja deaktivira) shranitev „potrjene in aktivne“ DTC ni potrebna, razen če se MECS ponovno aktivira pred koncem naslednjega zaporedja delovanja. V primeru nepovračljive MECS se „potrjena in aktivna“ DTC shrani takoj, ko se MECS aktivira.
  V nekaterih specifičnih primerih, v katerih monitorji za pravilno zaznavo in potrditev napake potrebujejo več kot dve zaporedji delovanja (npr. monitorji, ki uporabljajo statistične modele, ali v zvezi s porabo tekočine v vozilu), lahko homologacijski organ za spremljanje dovoli uporabo več kot dveh zaporedij delovanja, pod pogojem, da proizvajalec utemelji potrebo po daljšem obdobju (npr. s tehničnimi razlogi, eksperimentalnimi rezultati, internimi izkušnjami ipd.).
  Ko sistem potrjene in aktivne napake v celotnem zaporedju delovanja ne zazna več, se ji do začetka naslednjega zaporedja delovanja podeli predhodno aktivni status, ki ga obdrži, dokler se podatki OBD v zvezi s to napako ne izbrišejo s pregledovalnikom ali niso izbrisani iz računalniškega pomnilnika skladno z odstavkom 4.4.

  Opomba: Zahteve, predpisane v tem odstavku, so pojasnjene v Dodatku 2 k tej prilogi. |
| --- | --- |

4.3

Če je bila zaznana napaka, ki pa še ni potrjena, se možna napaka šteje kot „potencialna DTC“, skladno s tem pa se zapiše status „potencialne DTC“. „Potencialna DTC“ ne sme povzročiti aktiviranja sistema opozarjanja v skladu z odstavkom 4.6.

V prvem zaporedju delovanja se lahko napaka takoj šteje kot „potrjena in aktivna“, ne da bi se štela kot „potencialna DTC“. Dobiti mora status „nerešene DTC“ ter „potrjene in aktivne DTC“.

Če se napaka pri prej aktivnem statusu pojavi ponovno, lahko proizvajalec po želji takšni napaki neposredno podeli status „nerešene DTC“ ter „potrjene in aktivne DTC“, ne da bi ji pred tem podelil status „potencialne DTC“. Če se tej napaki podeli potencialni status, potem mora v času, ko še ni potrjena ali aktivna, obdržati tudi predhodno aktivni status.

Sistem spremljanja ugotovi, ali je napaka prisotna pred koncem naslednjega zaporedja delovanja po njeni prvi zaznavi. Takrat se shrani „potrjena in aktivna“ DTC in aktivira sistem opozarjanja skladno z odstavkom 4.6.

V primeru povračljive MECS (tj. delovanje se avtomatsko vrne v normalno stanje in MECS se ob naslednjem zagonu motorja deaktivira) shranitev „potrjene in aktivne“ DTC ni potrebna, razen če se MECS ponovno aktivira pred koncem naslednjega zaporedja delovanja. V primeru nepovračljive MECS se „potrjena in aktivna“ DTC shrani takoj, ko se MECS aktivira.

V nekaterih specifičnih primerih, v katerih monitorji za pravilno zaznavo in potrditev napake potrebujejo več kot dve zaporedji delovanja (npr. monitorji, ki uporabljajo statistične modele, ali v zvezi s porabo tekočine v vozilu), lahko homologacijski organ za spremljanje dovoli uporabo več kot dveh zaporedij delovanja, pod pogojem, da proizvajalec utemelji potrebo po daljšem obdobju (npr. s tehničnimi razlogi, eksperimentalnimi rezultati, internimi izkušnjami ipd.).

Ko sistem potrjene in aktivne napake v celotnem zaporedju delovanja ne zazna več, se ji do začetka naslednjega zaporedja delovanja podeli predhodno aktivni status, ki ga obdrži, dokler se podatki OBD v zvezi s to napako ne izbrišejo s pregledovalnikom ali niso izbrisani iz računalniškega pomnilnika skladno z odstavkom 4.4.

Opomba: Zahteve, predpisane v tem odstavku, so pojasnjene v Dodatku 2 k tej prilogi.

| 4.4 | Zahteve za izbris podatkov OBD
  DTC in ustreznih podatkov (vključujoč s tem povezanega zamrznjenega niza) sam sistem OBD ne sme izbrisati iz računalniškega pomnilnika, dokler ima ta DTC že vsaj 40 ogrevalnih ciklov ali 200 ur delovanja motorja, kar koli nastopi prej, predhodno aktivni status. Sistem OBD vse DTC-je in ustrezne podatke (vključujoč s tem povezani zamrznjeni niz) izbriše na zahtevo pregledovalnika ali orodja za vzdrževanje. |
| --- | --- |

4.4

DTC in ustreznih podatkov (vključujoč s tem povezanega zamrznjenega niza) sam sistem OBD ne sme izbrisati iz računalniškega pomnilnika, dokler ima ta DTC že vsaj 40 ogrevalnih ciklov ali 200 ur delovanja motorja, kar koli nastopi prej, predhodno aktivni status. Sistem OBD vse DTC-je in ustrezne podatke (vključujoč s tem povezani zamrznjeni niz) izbriše na zahtevo pregledovalnika ali orodja za vzdrževanje.

| 4.5 | Zahteve za razvrstitev napake
  Razvrstitev napake določa kategorijo, ki ji je, ko je napaka zaznana, skladno z zahtevami odstavka 4.2 te priloge dodeljena napaka.
  Napaka je dodeljena eni kategoriji za čas dejanske življenjske dobe vozila, razen če organ, ki je podelil certifikat, ali proizvajalec presodi, da je to napako treba prerazvrstiti.
  Če bi napaka povzročila različno razvrstitev za različne s predpisi urejene emisije onesnaževal ali za njen vpliv na druge funkcije spremljanja, se napaka dodeli razredu, ki ima prednost v strategiji razločevalnega prikaza (na primer kategorija A ima prednost pred kategorijo B1).
  Če se MECS aktivira kot posledica zaznave napake, se slednja razvrsti na podlagi vpliva emisij aktivirane MECS ali na podlagi njenega vpliva na druge funkcije spremljanja. Nato se napaka dodeli kategoriji, ki ima prednost v strategiji razločevalnega prikaza. |
| --- | --- |

4.5

Razvrstitev napake določa kategorijo, ki ji je, ko je napaka zaznana, skladno z zahtevami odstavka 4.2 te priloge dodeljena napaka.

Napaka je dodeljena eni kategoriji za čas dejanske življenjske dobe vozila, razen če organ, ki je podelil certifikat, ali proizvajalec presodi, da je to napako treba prerazvrstiti.

Če bi napaka povzročila različno razvrstitev za različne s predpisi urejene emisije onesnaževal ali za njen vpliv na druge funkcije spremljanja, se napaka dodeli razredu, ki ima prednost v strategiji razločevalnega prikaza (na primer kategorija A ima prednost pred kategorijo B1).

Če se MECS aktivira kot posledica zaznave napake, se slednja razvrsti na podlagi vpliva emisij aktivirane MECS ali na podlagi njenega vpliva na druge funkcije spremljanja. Nato se napaka dodeli kategoriji, ki ima prednost v strategiji razločevalnega prikaza.

| 4.5.1 | Napaka kategorije A
  Napaka se opredeli kot napaka kategorije A, kadar se predpostavlja, da so ustrezne mejne vrednosti OBD presežene.
  Ko se pojavi ta kategorija napake, emisije lahko še vedno ostanejo pod mejnimi vrednostmi OBD. |
| --- | --- |

4.5.1

Napaka se opredeli kot napaka kategorije A, kadar se predpostavlja, da so ustrezne mejne vrednosti OBD presežene.

Ko se pojavi ta kategorija napake, emisije lahko še vedno ostanejo pod mejnimi vrednostmi OBD.

| 4.5.2 | Napaka kategorije B1
  Napaka se opredeli kot napaka kategorije B1, kadar obstajajo okoliščine, ki lahko povzročijo, da emisije presežejo mejne vrednosti OBD, vendar pa zanje natančnega vpliva na emisije ni mogoče oceniti, tako da so lahko dejanske emisije glede na okoliščine večje ali manjše od mejnih vrednosti OBD.
  Primeri napak kategorije B1 lahko vključujejo napake, ki jih zaznajo monitorji, ki sklepajo na ravní emisij na podlagi odčitkov tipal ali omejene zmogljivosti spremljanja.
  Napake kategorije B1 vključujejo napake, ki omejujejo sposobnost sistema OBD za izvajanje spremljanja napak kategorije A ali B1. |
| --- | --- |

4.5.2

Napaka se opredeli kot napaka kategorije B1, kadar obstajajo okoliščine, ki lahko povzročijo, da emisije presežejo mejne vrednosti OBD, vendar pa zanje natančnega vpliva na emisije ni mogoče oceniti, tako da so lahko dejanske emisije glede na okoliščine večje ali manjše od mejnih vrednosti OBD.

Primeri napak kategorije B1 lahko vključujejo napake, ki jih zaznajo monitorji, ki sklepajo na ravní emisij na podlagi odčitkov tipal ali omejene zmogljivosti spremljanja.

Napake kategorije B1 vključujejo napake, ki omejujejo sposobnost sistema OBD za izvajanje spremljanja napak kategorije A ali B1.

| 4.5.3 | Napaka kategorije B2
  Napaka se opredeli kot napaka kategorije B2, kadar obstajajo okoliščine, za katere se predpostavlja, da vplivajo na emisije, vendar ne v obsegu, ki presega OTL.
  Napake, ki omejujejo sposobnost sistema OBD za izvajanje spremljanja napak kategorije B2, se uvrstijo v kategorijo B1 ali B2. |
| --- | --- |

4.5.3

Napaka se opredeli kot napaka kategorije B2, kadar obstajajo okoliščine, za katere se predpostavlja, da vplivajo na emisije, vendar ne v obsegu, ki presega OTL.

Napake, ki omejujejo sposobnost sistema OBD za izvajanje spremljanja napak kategorije B2, se uvrstijo v kategorijo B1 ali B2.

| 4.5.4 | Napaka kategorije C
  Napaka se opredeli kot napaka kategorije C, kadar obstajajo okoliščine, za katere se, če se nadzirajo, predpostavlja, da vplivajo na emisije, vendar v obsegu, ki ne bi presegel s predpisi urejenih mejnih vrednosti emisij.
  Napake, ki omejujejo sposobnost sistema OBD za izvajanje spremljanja napak kategorije C, se uvrstijo v kategorijo B1 ali B2. |
| --- | --- |

4.5.4

Napaka se opredeli kot napaka kategorije C, kadar obstajajo okoliščine, za katere se, če se nadzirajo, predpostavlja, da vplivajo na emisije, vendar v obsegu, ki ne bi presegel s predpisi urejenih mejnih vrednosti emisij.

Napake, ki omejujejo sposobnost sistema OBD za izvajanje spremljanja napak kategorije C, se uvrstijo v kategorijo B1 ali B2.

| 4.6 | Sistem opozarjanja
  Okvara sestavnega dela sistema opozarjanja ne sme povzročiti prenehanja delovanja sistema OBD. |
| --- | --- |

4.6

Okvara sestavnega dela sistema opozarjanja ne sme povzročiti prenehanja delovanja sistema OBD.

| 4.6.1 | Specifikacija MI
  Indikator za javljanje napak je vidni signal, ki je zaznaven v vseh pogojih osvetlitve. Indikator za javljanje napak je sestavljen iz rumenega ali oker (kot je opredeljeno v Pravilniku UN/ECE št. 37) opozorilnega signala, ki je v skladu s standardom ISO 7000:2004 opredeljen z oznako 0640. |
| --- | --- |

4.6.1

Indikator za javljanje napak je vidni signal, ki je zaznaven v vseh pogojih osvetlitve. Indikator za javljanje napak je sestavljen iz rumenega ali oker (kot je opredeljeno v Pravilniku UN/ECE št. 37) opozorilnega signala, ki je v skladu s standardom ISO 7000:2004 opredeljen z oznako 0640.

| 4.6.2 | Načrti osvetlitve MI
  Odvisno od napak(e), ki jo/jih zazna sistem OBD, se MI osvetli v skladu z enim od načinov aktiviranja, opisanih v naslednji tabeli. | Način aktiviranja 1 | Način aktiviranja 2 | Način aktiviranja 3 | Način aktiviranja 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pogoji aktiviranja | ni napake | Napaka kategorije C | napaka kategorije B in števci B1 < 200 ur | napaka kategorije A ali števec B1 > 200 h |
| Stikalo vklopljeno – motor prižgan | ni prikaza | strategija razločevalnega prikaza | strategija razločevalnega prikaza | strategija razločevalnega prikaza |
| Stikalo vklopljeno – motor ugasnjen | strategija usklajenega prikaza | strategija usklajenega prikaza | strategija usklajenega prikaza | strategija usklajenega prikaza |

4.6.2

Odvisno od napak(e), ki jo/jih zazna sistem OBD, se MI osvetli v skladu z enim od načinov aktiviranja, opisanih v naslednji tabeli.

Način aktiviranja 1

Način aktiviranja 2

Način aktiviranja 3

Način aktiviranja 4

Pogoji aktiviranja

ni napake

Napaka kategorije C

napaka kategorije B in števci B1 < 200 ur

napaka kategorije A ali števec B1 > 200 h

Stikalo vklopljeno – motor prižgan

ni prikaza

strategija razločevalnega prikaza

strategija razločevalnega prikaza

strategija razločevalnega prikaza

Stikalo vklopljeno – motor ugasnjen

strategija usklajenega prikaza

strategija usklajenega prikaza

strategija usklajenega prikaza

strategija usklajenega prikaza

Strategija prikaza zahteva, da se MI aktivira glede na kategorijo, v katero je napaka razvrščena. Ta strategija mora biti zaklenjena s programsko šifro, ki ne sme biti rutinsko dostopna prek pregledovalnika.

Strategija aktiviranja MI ob vklopu stikala/ugasnitvi motorja je opisana v odstavku 4.6.4.

Sliki B1 in B2 prikazujeta predpisane strategije aktiviranja ob vklopu stikala in zagonu ali ugasnitvi motorja.

Slika B1

Preizkus žarnice in prikaz pripravljenosti

Image 224

Slika B.2

Strategija prikaza napake: uporablja se izključno razločevalna strategija

Image 225

| 4.6.3 | Aktiviranje MI ob zagonu motorja
  Ko je ključ obrnjen v položaj „on“ (stikalo vklopljeno) in se motor zažene (motor prižgan), mora biti zahtevan izklop („off“) MI, razen če so izpolnjene določbe odstavka 4.6.3.1. |
| --- | --- |

4.6.3

Ko je ključ obrnjen v položaj „on“ (stikalo vklopljeno) in se motor zažene (motor prižgan), mora biti zahtevan izklop („off“) MI, razen če so izpolnjene določbe odstavka 4.6.3.1.

| 4.6.3.1 | Strategija prikaza MI
  Za namen aktiviranja MI naj ima stalni MI prednost pred kratkim MI in MI na zahtevo. Za namen aktiviranja MI naj ima kratki MI prednost pred MI na zahtevo. |
| --- | --- |

4.6.3.1

Za namen aktiviranja MI naj ima stalni MI prednost pred kratkim MI in MI na zahtevo. Za namen aktiviranja MI naj ima kratki MI prednost pred MI na zahtevo.

| 4.6.3.1.1 | Napake kategorije A
  Sistem OBD mora zahtevati stalni MI ob shranitvi potrjene DTC, povezane z napako kategorije A. |
| --- | --- |

4.6.3.1.1

Sistem OBD mora zahtevati stalni MI ob shranitvi potrjene DTC, povezane z napako kategorije A.

| 4.6.3.1.2 | Napake kategorije B
  Sistem OBD mora zahtevati "kratki MI" ob naslednjem vklopu stikala („key-on“) po shranitvi potrjene in aktivne DTC, povezane z napako kategorije B.
  Kadar koli števec B1 doseže 200 ur, mora sistem OBD zahtevati stalni MI. |
| --- | --- |

4.6.3.1.2

Sistem OBD mora zahtevati "kratki MI" ob naslednjem vklopu stikala („key-on“) po shranitvi potrjene in aktivne DTC, povezane z napako kategorije B.

Kadar koli števec B1 doseže 200 ur, mora sistem OBD zahtevati stalni MI.

| 4.6.3.1.3 | Napake kategorije C
  Proizvajalec lahko da na voljo podatke o napakah kategorije C z uporabo MI na zahtevo, na voljo pa morajo biti, dokler se motor ne zažene. |
| --- | --- |

4.6.3.1.3

Proizvajalec lahko da na voljo podatke o napakah kategorije C z uporabo MI na zahtevo, na voljo pa morajo biti, dokler se motor ne zažene.

| 4.6.3.1.4 | Načrt deaktiviranja MI

  „Stalni MI“ se mora preklopiti v „kratki MI“, če nastopi en sam primer spremljanja, medtem ko napaka, ki je prvotno aktivirala stalni MI, ni zaznana v trenutnem nizu delovanja in stalni MI ni aktiviran zaradi druge napake.

  „Kratki MI“ se deaktivira, če napaka ni zaznana v treh zaporednih nizih delovanja po nizu delovanja, v katerem je monitor ugotovil odsotnost zadevne napake, in MI ni aktiviran zaradi druge napake kategorije A ali B.
  Slike 1, 4A in 4B v Dodatku 2 k tej prilogi prikazujejo deaktiviranje kratkega oziroma stalnega MI v različnih primerih rabe. |
| --- | --- |

4.6.3.1.4

„Stalni MI“ se mora preklopiti v „kratki MI“, če nastopi en sam primer spremljanja, medtem ko napaka, ki je prvotno aktivirala stalni MI, ni zaznana v trenutnem nizu delovanja in stalni MI ni aktiviran zaradi druge napake.

„Kratki MI“ se deaktivira, če napaka ni zaznana v treh zaporednih nizih delovanja po nizu delovanja, v katerem je monitor ugotovil odsotnost zadevne napake, in MI ni aktiviran zaradi druge napake kategorije A ali B.

Slike 1, 4A in 4B v Dodatku 2 k tej prilogi prikazujejo deaktiviranje kratkega oziroma stalnega MI v različnih primerih rabe.

| 4.6.4 | Aktiviranje MI ob vklopu stikala/ugasnitvi motorja
  Aktiviranje MI ob vklopu stikala/ugasnitvi motorja sestavljata dve zaporedji, ločeni s 5-sekundnim izklopljenim MI:


  (a) | prvo zaporedje naj bi dalo indikacijo funkcionalnosti MI in pripravljenosti nadziranih sestavnih delov; |
| --- | --- | --- |

4.6.4

Aktiviranje MI ob vklopu stikala/ugasnitvi motorja sestavljata dve zaporedji, ločeni s 5-sekundnim izklopljenim MI:

(a)

prvo zaporedje naj bi dalo indikacijo funkcionalnosti MI in pripravljenosti nadziranih sestavnih delov;

| (b) | drugo zaporedje naj bi dalo indikacijo prisotnosti napake. |
| --- | --- |

(b)

drugo zaporedje naj bi dalo indikacijo prisotnosti napake.

Prvo zaporedje se začne, ko je stikalo sistema prvič vklopljeno, in konča bodisi po običajnem zaključku ali takrat, ko se stikalo izklopi, kar koli nastopi prej.

Drugo zaporedje se ponavlja, dokler se motor ne zažene (4), vozilo ne začne premikati ali stikalo za vžig ne izklopi, kar koli nastopi prej.

| 4.6.4.1 | Funkcionalnost/pripravljenost MI
  MI 5 sekund kaže nespremenljivo vrednost, s čimer nakaže, da MI deluje.
  MI 10 sekund ostane v položaju „off“ (izklopljen).
  Zatem MI 5 sekund ostane v položaju „on“ (vklopljen), s čimer označi, da je pripravljenost za vse nadzirane sestavne dele zaključena.
  MI 5 sekund utripa enkrat na sekundo, s čimer opozori, da pripravljenost za enega ali več nadziranih sestavnih delov ni zaključena.
  Nato MI 5 sekund ostane izklopljen. |
| --- | --- |

4.6.4.1

MI 5 sekund kaže nespremenljivo vrednost, s čimer nakaže, da MI deluje.

MI 10 sekund ostane v položaju „off“ (izklopljen).

Zatem MI 5 sekund ostane v položaju „on“ (vklopljen), s čimer označi, da je pripravljenost za vse nadzirane sestavne dele zaključena.

MI 5 sekund utripa enkrat na sekundo, s čimer opozori, da pripravljenost za enega ali več nadziranih sestavnih delov ni zaključena.

Nato MI 5 sekund ostane izklopljen.

| 4.6.4.2 | Prisotnost/odsotnost napake
  Po nizu, opisanem v odstavku 4.6.4.1, MI pokaže prisotnost napake z nizom utripov ali tako, da neprekinjeno sveti, kar je odvisno od veljavnega načina aktiviranja, opisanega v naslednjih odstavkih, v odsotnosti napake pa z nizom posameznih utripov. Kadar je primerno, vsak utrip sestavlja enosekundni vklop MI, ki mu sledi enosekundni izklop MI, nizu utripov pa sledi obdobje 4 sekund, ko je MI izklopljen.
  Upoštevajo se štirje načini aktiviranja, kjer ima način aktiviranja 4 prednost pred načini aktiviranja 1, 2 in 3, način aktiviranja 3 prednost pred načinoma aktiviranja 1 in 2 ter način aktiviranja 2 prednost pred načinom aktiviranja 1. |
| --- | --- |

4.6.4.2

Po nizu, opisanem v odstavku 4.6.4.1, MI pokaže prisotnost napake z nizom utripov ali tako, da neprekinjeno sveti, kar je odvisno od veljavnega načina aktiviranja, opisanega v naslednjih odstavkih, v odsotnosti napake pa z nizom posameznih utripov. Kadar je primerno, vsak utrip sestavlja enosekundni vklop MI, ki mu sledi enosekundni izklop MI, nizu utripov pa sledi obdobje 4 sekund, ko je MI izklopljen.

Upoštevajo se štirje načini aktiviranja, kjer ima način aktiviranja 4 prednost pred načini aktiviranja 1, 2 in 3, način aktiviranja 3 prednost pred načinoma aktiviranja 1 in 2 ter način aktiviranja 2 prednost pred načinom aktiviranja 1.

| 4.6.4.2.1 | Način aktiviranja 1 – odsotnost napake
  MI utripne enkrat. |
| --- | --- |

4.6.4.2.1

MI utripne enkrat.

| 4.6.4.2.2 | Način aktiviranja 2 – „MI na zahtevo“
  MI utripne dvakrat, če bi sistem OBD zahteval MI na zahtevo skladno s strategijo razločevalnega prikaza, opisano v odstavku 4.6.3.1. |
| --- | --- |

4.6.4.2.2

MI utripne dvakrat, če bi sistem OBD zahteval MI na zahtevo skladno s strategijo razločevalnega prikaza, opisano v odstavku 4.6.3.1.

| 4.6.4.2.3 | Način aktiviranja 3 – „kratki MI“
  MI utripne trikrat, če bi sistem OBD zahteval kratki MI skladno s strategijo razločevalnega prikaza, opisano v odstavku 4.6.3.1. |
| --- | --- |

4.6.4.2.3

MI utripne trikrat, če bi sistem OBD zahteval kratki MI skladno s strategijo razločevalnega prikaza, opisano v odstavku 4.6.3.1.

| 4.6.4.2.4 | Način aktiviranja 4 – „stalni MI“
  MI ostane neprekinjeno vklopljen ("stalni MI"), če bi sistem OBD zahteval stalni MI skladno s strategijo razločevalnega prikaza, opisano v odstavku 4.6.3.1. |
| --- | --- |

4.6.4.2.4

MI ostane neprekinjeno vklopljen ("stalni MI"), če bi sistem OBD zahteval stalni MI skladno s strategijo razločevalnega prikaza, opisano v odstavku 4.6.3.1.

| 4.6.5 | Števci, povezani z napakami |
| --- | --- |

4.6.5

| 4.6.5.1 | Števci MI |
| --- | --- |

4.6.5.1

| 4.6.5.1.1 | Števec stalnega MI
  Sistem OBD mora vključevati števec stalnega MI za beleženje števila ur delovanja motorja z notranjim zgorevanjem, med aktivnostjo stalnega MI.
  Števec stalnega MI šteje do najvišje vrednosti, podane v dvozložnem števcu z enourno ločljivostjo, in to vrednost obdrži, razen če so izpolnjeni pogoji, ki omogočajo ponastavitev števca na nič.
  Števec stalnega MI deluje tako:


  (a) | če začenja od nič, števec stalnega MI začne šteti takoj, ko se stalni MI aktivira; |
| --- | --- | --- |

4.6.5.1.1

Sistem OBD mora vključevati števec stalnega MI za beleženje števila ur delovanja motorja z notranjim zgorevanjem, med aktivnostjo stalnega MI.

Števec stalnega MI šteje do najvišje vrednosti, podane v dvozložnem števcu z enourno ločljivostjo, in to vrednost obdrži, razen če so izpolnjeni pogoji, ki omogočajo ponastavitev števca na nič.

Števec stalnega MI deluje tako:

(a)

če začenja od nič, števec stalnega MI začne šteti takoj, ko se stalni MI aktivira;

| (b) | števec stalnega MI se ustavi in obdrži svojo trenutno vrednost, ko stalni MI ni več aktiviran; |
| --- | --- |

(b)

števec stalnega MI se ustavi in obdrži svojo trenutno vrednost, ko stalni MI ni več aktiviran;

| (c) | števec stalnega MI nadaljuje štetje od točke, na kateri je bil ustavljen, če je v 3 zaporedjih delovanja zaznana napaka, ki povzroči stalni MI; |
| --- | --- |

(c)

števec stalnega MI nadaljuje štetje od točke, na kateri je bil ustavljen, če je v 3 zaporedjih delovanja zaznana napaka, ki povzroči stalni MI;

| (d) | števec stalnega MI začne znova šteti od nič, kadar je napaka, ki povzroči stalni MI, zaznana po 3 zaporedjih delovanja, odkar je bil števec zadnjič ustavljen; |
| --- | --- |

(d)

števec stalnega MI začne znova šteti od nič, kadar je napaka, ki povzroči stalni MI, zaznana po 3 zaporedjih delovanja, odkar je bil števec zadnjič ustavljen;

| (e) | števec stalnega MI se ponastavi na nič, kadar:


  (i) | v 40 ogrevalnih ciklih ali 200 urah delovanja motorja, odkar je bil števec zadnjič ustavljen, kar koli nastopi prej, ni zaznana nobena napaka, ki bi povzročila stalni MI, ali |
| --- | --- | --- |

(e)

števec stalnega MI se ponastavi na nič, kadar:

(i)

v 40 ogrevalnih ciklih ali 200 urah delovanja motorja, odkar je bil števec zadnjič ustavljen, kar koli nastopi prej, ni zaznana nobena napaka, ki bi povzročila stalni MI, ali

| (ii) | pregledovalnik OBD zahteva, da sistem OBD zbriše podatke OBD. |
| --- | --- |

(ii)

pregledovalnik OBD zahteva, da sistem OBD zbriše podatke OBD.

Slika C1

Prikaz principov aktiviranja števcev MI

Image 226

Slika C2

Prikaz principov aktiviranja števca B1

Image 227

| 4.6.5.1.2 | Skupni števec stalnega MI
  Sistem OBD mora vključevati skupni števec stalnega MI za beleženje skupnega števila ur delovanja motorja z notranjim zgorevanjem v življenjski dobi med aktivnostjo stalnega MI.
  Skupni števec stalnega MI šteje do najvišje vrednosti, podane v dvozložnem števcu z 1-urno ločljivostjo, in to vrednost obdrži.
  Skupni števec stalnega MI se ne sme ponastaviti na nič s sistemom motorja, pregledovalnikom ali odklopom akumulatorja.
  Skupni števec stalnega MI deluje na naslednji način:


  (a) | skupni števec stalnega MI začne šteti, ko se stalni MI aktivira; |
| --- | --- | --- |

4.6.5.1.2

Sistem OBD mora vključevati skupni števec stalnega MI za beleženje skupnega števila ur delovanja motorja z notranjim zgorevanjem v življenjski dobi med aktivnostjo stalnega MI.

Skupni števec stalnega MI šteje do najvišje vrednosti, podane v dvozložnem števcu z 1-urno ločljivostjo, in to vrednost obdrži.

Skupni števec stalnega MI se ne sme ponastaviti na nič s sistemom motorja, pregledovalnikom ali odklopom akumulatorja.

Skupni števec stalnega MI deluje na naslednji način:

(a)

skupni števec stalnega MI začne šteti, ko se stalni MI aktivira;

| (b) | skupni števec stalnega MI se ustavi in obdrži svojo trenutno vrednost, ko stalni MI ni več aktiviran; |
| --- | --- |

(b)

skupni števec stalnega MI se ustavi in obdrži svojo trenutno vrednost, ko stalni MI ni več aktiviran;

| (c) | skupni števec stalnega MI nadaljuje štetje od točke, na kateri je bil ustavljen, ko se stalni MI aktivira. |
| --- | --- |

(c)

skupni števec stalnega MI nadaljuje štetje od točke, na kateri je bil ustavljen, ko se stalni MI aktivira.

Na sliki C1 je prikazan princip skupnega števca stalnega MI, v Dodatku 2 k tej prilogi pa so primeri, ki ponazarjajo logiko.

| 4.6.5.2 | Števci, povezani z napakami kategorije B1 |
| --- | --- |

4.6.5.2

| 4.6.5.2.1 | En sam števec B1
  Sistem OBD mora vključevati števec B1 za beleženje števila ur delovanja motorja z notranjim zgorevanjem med prisotnostjo napake kategorije B1.
  Števec B1 deluje tako:


  (a) | števec B1 začne šteti takoj, ko je zaznana napaka kategorije B1 ter shranjena potrjena in aktivna DTC; |
| --- | --- | --- |

4.6.5.2.1

Sistem OBD mora vključevati števec B1 za beleženje števila ur delovanja motorja z notranjim zgorevanjem med prisotnostjo napake kategorije B1.

Števec B1 deluje tako:

(a)

števec B1 začne šteti takoj, ko je zaznana napaka kategorije B1 ter shranjena potrjena in aktivna DTC;

| (b) | števec B1 se ustavi in obdrži svojo trenutno vrednost, če ni potrjena in aktivna nobena napaka kategorije B1 ali kadar se s pregledovalnikom izbriše vse napake kategorije B1; |
| --- | --- |

(b)

števec B1 se ustavi in obdrži svojo trenutno vrednost, če ni potrjena in aktivna nobena napaka kategorije B1 ali kadar se s pregledovalnikom izbriše vse napake kategorije B1;

| (c) | števec B1 nadaljuje štetje od točke, na kateri je bil ustavljen, če je v 3 zaporedjih delovanja zaznana naslednja napaka kategorije B1. |
| --- | --- |

(c)

števec B1 nadaljuje štetje od točke, na kateri je bil ustavljen, če je v 3 zaporedjih delovanja zaznana naslednja napaka kategorije B1.

Če je števec B1 presegel 200 ur delovanja motorja, sistem OBD nastavi števec na 190 ur delovanja motorja, in sicer takrat, ko sistem OBD ugotovi, da napaka kategorije B1 ni več potrjena in aktivna, ali ko se s pregledovalnikom izbriše vse napake kategorije B1. Števec B1 začne šteti od 190 ur delovanja motorja, če je v 3 zaporedjih delovanja prisotna naslednja napaka kategorije B1.

Števec B1 se ponastavi na nič, kadar v treh zaporednih nizih delovanja ni zaznana nobena napaka kategorije B1.

Opomba: Števec B1 ne pokaže števila ur delovanja motorja, ko je bila prisotna ena sama napaka kategorije B1.

Števec B1 lahko sešteva število ur dveh ali več različnih napak kategorije B1, pri čemer nobena od njih ni dosegla časa, ki ga kaže števec.

Števec B1 je namenjen izključno ugotavljanju točnega časa aktiviranja stalnega MI.

Na sliki C2 je prikazan princip števca B1, v Dodatku 2 k tej prilogi pa so primeri, ki ponazarjajo logiko.

| 4.6.5.2.2 | Več števcev B1
  Proizvajalec lahko uporablja več števcev B1. V tem primeru mora biti sistem sposoben vsaki napaki kategorije B1 dodeliti poseben števec B1.
  Pri upravljanju posebnega števca B1 je treba upoštevati enaka pravila kot pri enem samem števcu B1, pri čemer vsak posebni števec B1 začne šteti, ko je zaznana dodeljena napaka kategorije B1. |
| --- | --- |

4.6.5.2.2

Proizvajalec lahko uporablja več števcev B1. V tem primeru mora biti sistem sposoben vsaki napaki kategorije B1 dodeliti poseben števec B1.

Pri upravljanju posebnega števca B1 je treba upoštevati enaka pravila kot pri enem samem števcu B1, pri čemer vsak posebni števec B1 začne šteti, ko je zaznana dodeljena napaka kategorije B1.

| 4.7 | Podatki OBD |
| --- | --- |

4.7

| 4.7.1 | Zabeleženi podatki
  Podatki, ki jih sistem OBD zabeleži, morajo biti na voljo na zahtevo izven vozila v naslednjih paketih:


  (a) | Podatki o stanju motorja |
| --- | --- | --- |

4.7.1

Podatki, ki jih sistem OBD zabeleži, morajo biti na voljo na zahtevo izven vozila v naslednjih paketih:

(a)

Podatki o stanju motorja

| (b) | Podatki o aktivnih napakah, povezanih z emisijami |
| --- | --- |

(b)

Podatki o aktivnih napakah, povezanih z emisijami

| (c) | Podatki za popravila |
| --- | --- |

(c)

Podatki za popravila

| 4.7.1.1 | Podatki o stanju motorja
  Ti podatki, predloženi agenciji za izvajanje nadzora (5), bodo vsebovali stanje indikatorja za javljanje napak in sorodne podatke (npr. števec stalnega MI, pripravljenost).
  Sistem OBD zagotovi vse podatke (v skladu z veljavnim standardom, določenim v Dodatku 6 k tej prilogi), ki omogočajo, da zunanja preizkusna oprema za cestni kontrolni pregled asimilira podatke in agentu za izvajanje nadzora zagotovi naslednje podatke:


  (a) | strategijo razločevalnega/nerazločevalnega prikaza, |
| --- | --- | --- |

4.7.1.1

Ti podatki, predloženi agenciji za izvajanje nadzora (5), bodo vsebovali stanje indikatorja za javljanje napak in sorodne podatke (npr. števec stalnega MI, pripravljenost).

Sistem OBD zagotovi vse podatke (v skladu z veljavnim standardom, določenim v Dodatku 6 k tej prilogi), ki omogočajo, da zunanja preizkusna oprema za cestni kontrolni pregled asimilira podatke in agentu za izvajanje nadzora zagotovi naslednje podatke:

(a)

strategijo razločevalnega/nerazločevalnega prikaza,

| (b) | VIN (identifikacijsko številko vozila); |
| --- | --- |

(b)

VIN (identifikacijsko številko vozila);

| (c) | prisotnost stalnega MI, |
| --- | --- |

(c)

prisotnost stalnega MI,

| (d) | pripravljenost sistema OBD |
| --- | --- |

(d)

pripravljenost sistema OBD

| (e) | število ur delovanja motorja, v katerih je bil stalni MI zadnjič aktiviran (števec stalnega MI). |
| --- | --- |

(e)

število ur delovanja motorja, v katerih je bil stalni MI zadnjič aktiviran (števec stalnega MI).

Ti podatki morajo imeti dostop samo za branje (tj. ni brisanja).

| 4.7.1.2 | Podatki o aktivnih napakah, povezanih z emisijami
  Ti podatki, predloženi kateri koli inšpekcijski postaji (6), bodo zajemali podskupino podatkov OBD, povezanih z motorjem, vključno s stanjem indikatorja za javljanje napak in sorodnimi podatki (števci MI), seznamom aktivnih/potrjenih napak kategorij A in B ter s tem povezanimi podatki (npr. števec B1).
  Sistem OBD zagotovi vse podatke (v skladu z veljavnim standardom, določenim v Dodatku 6 k tej prilogi), ki omogočajo, da zunanja preizkusna oprema za inšpekcijski pregled asimilira podatke in inšpektorju zagotovi naslednje podatke:


  (a) | številko globalnega tehničnega predpisa (in revizije), ki se vključi v homologacijsko oznako po Pravilniku št. 49; |
| --- | --- | --- |

4.7.1.2

Ti podatki, predloženi kateri koli inšpekcijski postaji (6), bodo zajemali podskupino podatkov OBD, povezanih z motorjem, vključno s stanjem indikatorja za javljanje napak in sorodnimi podatki (števci MI), seznamom aktivnih/potrjenih napak kategorij A in B ter s tem povezanimi podatki (npr. števec B1).

Sistem OBD zagotovi vse podatke (v skladu z veljavnim standardom, določenim v Dodatku 6 k tej prilogi), ki omogočajo, da zunanja preizkusna oprema za inšpekcijski pregled asimilira podatke in inšpektorju zagotovi naslednje podatke:

(a)

številko globalnega tehničnega predpisa (in revizije), ki se vključi v homologacijsko oznako po Pravilniku št. 49;

| (b) | strategijo razločevalnega/nerazločevalnega prikaza; |
| --- | --- |

(b)

strategijo razločevalnega/nerazločevalnega prikaza;

| (c) | VIN (identifikacijsko številko vozila); |
| --- | --- |

(c)

VIN (identifikacijsko številko vozila);

| (d) | stanje indikatorja za javljanje napak; |
| --- | --- |

(d)

stanje indikatorja za javljanje napak;

| (e) | pripravljenost sistema OBD; |
| --- | --- |

(e)

pripravljenost sistema OBD;

| (f) | število ogrevalnih ciklov in število ur delovanja motorja, odkar so bili zabeleženi podatki OBD zadnjič zbrisani; |
| --- | --- |

(f)

število ogrevalnih ciklov in število ur delovanja motorja, odkar so bili zabeleženi podatki OBD zadnjič zbrisani;

| (g) | število ur delovanja motorja, v katerih je bil stalni MI zadnjič aktiviran (števec stalnega MI); |
| --- | --- |

(g)

število ur delovanja motorja, v katerih je bil stalni MI zadnjič aktiviran (števec stalnega MI);

| (h) | skupno število ur delovanja s stalnim MI (skupni števec stalnega MI); |
| --- | --- |

(h)

skupno število ur delovanja s stalnim MI (skupni števec stalnega MI);

| (i) | vrednost števca B1 pri največjem številu ur delovanja motorja; |
| --- | --- |

(i)

vrednost števca B1 pri največjem številu ur delovanja motorja;

| (j) | potrjeni in aktivni DTC za napake kategorije A; |
| --- | --- |

(j)

potrjeni in aktivni DTC za napake kategorije A;

| (k) | potrjeni in aktivni DTC za napake kategorije B (B1 in B2); |
| --- | --- |

(k)

potrjeni in aktivni DTC za napake kategorije B (B1 in B2);

| (l) | potrjeni in aktivni DTC za napake kategorije B1; |
| --- | --- |

(l)

potrjeni in aktivni DTC za napake kategorije B1;

| (m) | identifikacija(-e) kalibracije programske opreme; |
| --- | --- |

(m)

identifikacija(-e) kalibracije programske opreme;

| (n) | številka(-e) preverjanja kalibracije. |
| --- | --- |

(n)

številka(-e) preverjanja kalibracije.

Ti podatki morajo imeti dostop samo za branje (tj. ni brisanja).

| 4.7.1.3 | Podatki za popravila
  Ti podatki, predloženi servisnim tehnikom, bodo obsegali vse podatke OBD, določene v tej prilogi (npr. podatke iz zamrznjenih nizov).
  Sistem OBD zagotovi vse podatke (v skladu z veljavnim standardom, določenim v Dodatku 6 k tej prilogi), ki omogočajo, da zunanja preizkusna oprema za popravila asimilira podatke in servisnemu tehniku zagotovi naslednje podatke:


  (a) | številko globalnega tehničnega predpisa (in revizije), ki se vključi v homologacijsko oznako po pravilniku št. 49; |
| --- | --- | --- |

4.7.1.3

Ti podatki, predloženi servisnim tehnikom, bodo obsegali vse podatke OBD, določene v tej prilogi (npr. podatke iz zamrznjenih nizov).

Sistem OBD zagotovi vse podatke (v skladu z veljavnim standardom, določenim v Dodatku 6 k tej prilogi), ki omogočajo, da zunanja preizkusna oprema za popravila asimilira podatke in servisnemu tehniku zagotovi naslednje podatke:

(a)

številko globalnega tehničnega predpisa (in revizije), ki se vključi v homologacijsko oznako po pravilniku št. 49;

| (b) | VIN (identifikacijsko številko vozila); |
| --- | --- |

(b)

VIN (identifikacijsko številko vozila);

| (c) | stanje indikatorja za javljanje napak; |
| --- | --- |

(c)

stanje indikatorja za javljanje napak;

| (d) | pripravljenost sistema OBD; |
| --- | --- |

(d)

pripravljenost sistema OBD;

| (e) | število ogrevalnih ciklov in število ur delovanja motorja, odkar so bili zabeleženi podatki OBD zadnjič zbrisani; |
| --- | --- |

(e)

število ogrevalnih ciklov in število ur delovanja motorja, odkar so bili zabeleženi podatki OBD zadnjič zbrisani;

| (f) | stanje monitorja (tj. onemogočen preostanek tega voznega cikla, dokončan v tem voznem ciklu ali nedokončan v tem voznem ciklu) od zadnje zaustavitve motorja za vsakega od monitorjev, ki se uporablja za stanje pripravljenosti; |
| --- | --- |

(f)

stanje monitorja (tj. onemogočen preostanek tega voznega cikla, dokončan v tem voznem ciklu ali nedokončan v tem voznem ciklu) od zadnje zaustavitve motorja za vsakega od monitorjev, ki se uporablja za stanje pripravljenosti;

| (g) | število ur delovanja motorja od aktiviranja indikatorja za javljanje napak (števec stalnega MI); |
| --- | --- |

(g)

število ur delovanja motorja od aktiviranja indikatorja za javljanje napak (števec stalnega MI);

| (h) | potrjeni in aktivni DTC za napake kategorije A; |
| --- | --- |

(h)

potrjeni in aktivni DTC za napake kategorije A;

| (i) | potrjeni in aktivni DTC za napake kategorije B (B1 in B2); |
| --- | --- |

(i)

potrjeni in aktivni DTC za napake kategorije B (B1 in B2);

| (j) | skupno število ur delovanja s stalnim MI (skupni števec stalnega MI); |
| --- | --- |

(j)

skupno število ur delovanja s stalnim MI (skupni števec stalnega MI);

| (k) | vrednost števca B1 pri največjem številu ur delovanja motorja; |
| --- | --- |

(k)

vrednost števca B1 pri največjem številu ur delovanja motorja;

| (l) | potrjeni in aktivni DTC za napake kategorije B1 ter število ur delovanja motorja od števca(-ev) B1; |
| --- | --- |

(l)

potrjeni in aktivni DTC za napake kategorije B1 ter število ur delovanja motorja od števca(-ev) B1;

| (m) | potrjeni in aktivni DTC za napake kategorije C; |
| --- | --- |

(m)

potrjeni in aktivni DTC za napake kategorije C;

| (n) | nerešeni DTC in njihova sorodna kategorija; |
| --- | --- |

(n)

nerešeni DTC in njihova sorodna kategorija;

| (o) | predhodno aktivni DTC in njihova sorodna kategorija; |
| --- | --- |

(o)

predhodno aktivni DTC in njihova sorodna kategorija;

| (p) | podatki v realnem času o signalih tipal, ki jih izbere in podpira proizvajalec originalne opreme, vhodnih in izhodnih signalih (glej odstavek 4.7.2 in Dodatek 5 k tej prilogi), |
| --- | --- |

(p)

podatki v realnem času o signalih tipal, ki jih izbere in podpira proizvajalec originalne opreme, vhodnih in izhodnih signalih (glej odstavek 4.7.2 in Dodatek 5 k tej prilogi),

| (q) | podatki iz zamrznjenih nizov, ki jih zahteva ta priloga (glej odstavek 4.7.1.4 in Dodatek 5 k tej prilogi); |
| --- | --- |

(q)

podatki iz zamrznjenih nizov, ki jih zahteva ta priloga (glej odstavek 4.7.1.4 in Dodatek 5 k tej prilogi);

| (r) | identifikacija(-e) kalibracije programske opreme; |
| --- | --- |

(r)

identifikacija(-e) kalibracije programske opreme;

| (s) | številka(-e) preverjanja kalibracije. |
| --- | --- |

(s)

številka(-e) preverjanja kalibracije.

Sistem OBD zbriše vse zabeležene napake sistema motorja in s tem povezane podatke (podatke o času delovanja, zamrznjeni niz itn.) v skladu z določbami te priloge, ko je ta zahteva posredovana po zunanji preizkusni opremi za popravila skladno z veljavnim standardom, določenim v Dodatku 6 k tej prilogi.

| 4.7.1.4 | Podatki iz zamrznjenih nizov
  V trenutku, ko se na zahtevo proizvajalca shrani bodisi potencialna DTC ali potrjena in aktivna DTC, se shrani tudi vsaj en „zamrznjeni niz“ podatkov. Proizvajalec lahko podatke iz zamrznjenih nizov posodobi, kadar koli je znova zaznana nerešena DTC.
  Zamrznjeni niz posreduje pogoje delovanja vozila v času zaznave napake in DTC, povezano s shranjenimi podatki. Zamrznjeni niz vsebuje podatke, kot so prikazani v tabeli 1 v Dodatku 5 k tej priloge. Zamrznjeni niz vsebuje tudi vse podatke iz tabel 2 in 3 Dodatka 5 k tej priloge, ki se uporabljajo za potrebe spremljanja ali krmiljenja v specifični krmilni enoti, ki je shranila DTC.
  Shranjevanje podatkov iz zamrznjenih nizov, povezanih z napako kategorije A, ima prednost pred podatki, povezanimi z napako kategorije B1, ki imajo prednost pred podatki, povezanimi z napako kategorije B2, kot tudi pred podatki, povezanimi z napako kategorije C. Prva zaznana napaka ima prednost pred zadnjo napako, razen če je slednja napaka višje kategorije.
  Če napravo nadzira sistem OBD in je Dodatek 5 k tej prilogi ne zajema, morajo podatki iz zamrznjenih nizov vključevati elemente podatkov za tipala in aktivatorje te naprave na način, podoben tistim, opisanim v Dodatku 5 k tej prilogi. To se v času homologacije predloži v odobritev homologacijskemu organu. |
| --- | --- |

4.7.1.4

V trenutku, ko se na zahtevo proizvajalca shrani bodisi potencialna DTC ali potrjena in aktivna DTC, se shrani tudi vsaj en „zamrznjeni niz“ podatkov. Proizvajalec lahko podatke iz zamrznjenih nizov posodobi, kadar koli je znova zaznana nerešena DTC.

Zamrznjeni niz posreduje pogoje delovanja vozila v času zaznave napake in DTC, povezano s shranjenimi podatki. Zamrznjeni niz vsebuje podatke, kot so prikazani v tabeli 1 v Dodatku 5 k tej priloge. Zamrznjeni niz vsebuje tudi vse podatke iz tabel 2 in 3 Dodatka 5 k tej priloge, ki se uporabljajo za potrebe spremljanja ali krmiljenja v specifični krmilni enoti, ki je shranila DTC.

Shranjevanje podatkov iz zamrznjenih nizov, povezanih z napako kategorije A, ima prednost pred podatki, povezanimi z napako kategorije B1, ki imajo prednost pred podatki, povezanimi z napako kategorije B2, kot tudi pred podatki, povezanimi z napako kategorije C. Prva zaznana napaka ima prednost pred zadnjo napako, razen če je slednja napaka višje kategorije.

Če napravo nadzira sistem OBD in je Dodatek 5 k tej prilogi ne zajema, morajo podatki iz zamrznjenih nizov vključevati elemente podatkov za tipala in aktivatorje te naprave na način, podoben tistim, opisanim v Dodatku 5 k tej prilogi. To se v času homologacije predloži v odobritev homologacijskemu organu.

| 4.7.1.5 | Pripravljenost
  Z izjemami iz odstavkov 4.7.1.5.1, 4.7.1.5.2 in 4.7.1.5.3 se pripravljenost nastavi na „complete“ (zaključeno) le, kadar je monitor ali skupina monitorjev, na katere se to stanje nanaša, delovala in zaznala prisotnost (to pomeni shranjeno potrjeno in aktivno DTC) ali odsotnost napake, ustrezne za navedeni monitor, od zadnjega brisanja podatkov z zunanjo zahtevo ali ukazom (na primer z zunanjim diagnostičnim orodjem OBD). Pripravljenost se nastavi na „not complete“ (ni zaključeno) z brisanjem pomnilnika kode okvar (glej odstavek 4.7.4) z zunanjo zahtevo ali ukazom (na primer z zunanjim diagnostičnim orodjem OBD).
  Običajna zaustavitev motorja ne povzroči spremembe pripravljenosti. |
| --- | --- |

4.7.1.5

Z izjemami iz odstavkov 4.7.1.5.1, 4.7.1.5.2 in 4.7.1.5.3 se pripravljenost nastavi na „complete“ (zaključeno) le, kadar je monitor ali skupina monitorjev, na katere se to stanje nanaša, delovala in zaznala prisotnost (to pomeni shranjeno potrjeno in aktivno DTC) ali odsotnost napake, ustrezne za navedeni monitor, od zadnjega brisanja podatkov z zunanjo zahtevo ali ukazom (na primer z zunanjim diagnostičnim orodjem OBD). Pripravljenost se nastavi na „not complete“ (ni zaključeno) z brisanjem pomnilnika kode okvar (glej odstavek 4.7.4) z zunanjo zahtevo ali ukazom (na primer z zunanjim diagnostičnim orodjem OBD).

Običajna zaustavitev motorja ne povzroči spremembe pripravljenosti.

| 4.7.1.5.1 | Če to odobri homologacijski organ, lahko proizvajalec zahteva, da se status pripravljenosti monitorja nastavi tako, da kaže „complete“ (zaključeno), tudi če monitor ni deloval in zaznal prisotnosti ali odsotnosti napake, ustrezne za navedeni monitor.
  Taka zahteva se lahko odobri le, če je med več nizi delovanja (najmanj 9 nizov delovanja ali 72 ur delovanja):


  (a) | spremljanje začasno onemogočeno v skladu z odstavkom 5.2 te priloge zaradi stalne prisotnosti izjemnih pogojev delovanja (npr. nizke temperature okolja, visoke nadmorske višine); ali |
| --- | --- | --- |

4.7.1.5.1

Taka zahteva se lahko odobri le, če je med več nizi delovanja (najmanj 9 nizov delovanja ali 72 ur delovanja):

(a)

spremljanje začasno onemogočeno v skladu z odstavkom 5.2 te priloge zaradi stalne prisotnosti izjemnih pogojev delovanja (npr. nizke temperature okolja, visoke nadmorske višine); ali

| (b) | sistem, ki se ga spremlja, ni v stanju delovanja, DTC, povezana z navedenim sistemom, pa v trenutku, ko med popravilom stanje pripravljenosti postane nepopolno, nima statusa potrjena in aktivna ali predhodno aktivna. |
| --- | --- |

(b)

sistem, ki se ga spremlja, ni v stanju delovanja, DTC, povezana z navedenim sistemom, pa v trenutku, ko med popravilom stanje pripravljenosti postane nepopolno, nima statusa potrjena in aktivna ali predhodno aktivna.

Pri vsaki taki zahtevi morajo biti navedeni pogoji za deaktiviranje sistema spremljanja in število zaporedij delovanja, ki bi minila brez zaključka monitorja, preden bi bilo stanje pripravljenosti označeno kot „complete“ (zaključeno).

Izjemni okoljski pogoji ali nadmorska višina, zajeti v zahtevi proizvajalca, niso nikoli manj ostri od pogojev, navedenih v tej prilogi za začasni izklop sistema OBD.

| 4.7.1.5.2 | Monitorji, za katere velja pripravljenost
  Pripravljenost se zagotovi za vsak monitor ali skupino monitorjev, ki je opredeljena v tej prilogi in se zahteva pri sklicevanju na to prilogo ali se sklicuje nanjo, razen v točkah 11 in 12 Dodatka 3 k tej prilogi. |
| --- | --- |

4.7.1.5.2

Pripravljenost se zagotovi za vsak monitor ali skupino monitorjev, ki je opredeljena v tej prilogi in se zahteva pri sklicevanju na to prilogo ali se sklicuje nanjo, razen v točkah 11 in 12 Dodatka 3 k tej prilogi.

| 4.7.1.5.3 | Pripravljenost za stalne monitorje
  Pripravljenost vsakega monitorja ali skupine monitorjev, ki je opredeljena v točkah 1, 7 in 10 Dodatka 3 k tej prilogi, se zahteva pri sklicevanju nanje ali se sklicuje nanje, in za katero se v skladu s to prilogo šteje, da deluje neprekinjeno, vedno kaže „complete“ (zaključeno). |
| --- | --- |

4.7.1.5.3

Pripravljenost vsakega monitorja ali skupine monitorjev, ki je opredeljena v točkah 1, 7 in 10 Dodatka 3 k tej prilogi, se zahteva pri sklicevanju nanje ali se sklicuje nanje, in za katero se v skladu s to prilogo šteje, da deluje neprekinjeno, vedno kaže „complete“ (zaključeno).

| 4.7.2 | Informacije o pretoku podatkov
  Sistem OBD da pregledovalniku na zahtevo v realnem času na voljo podatke, prikazane v tabelah 1 do 4 v Dodatku 5 te priloge (vrednosti dejanskih signalov naj se uporabljajo v korist nadomestnih vrednosti).
  Za namen izračunanih parametrov obremenitve in navora sistem OBD poroča najnatančnejše vrednosti, izračunane v ustrezni elektronski krmilni enoti (npr. računalnik za krmiljenje motorja).
  V tabeli 1 v Dodatku 5 k tej prilogi je seznam obveznih podatkov OBD v zvezi z obremenitvijo in vrtilno frekvenco motorja.
  V tabeli 3 v Dodatku 5 k tej prilogi so prikazani ostali podatki OBD, ki morajo biti vključeni, če jih uporablja sistem za emisije ali sistem OBD za aktiviranje ali deaktiviranje OBD monitorjev.
  V tabeli 4 v Dodatku 5 k tej prilogi so prikazani podatki, ki morajo biti vključeni, če je motor tako opremljen, bere ali izračunava podatke (7). Če proizvajalec tako odloči, se lahko vključijo tudi drugi podatki iz zamrznjenih nizov ali informacije o pretoku podatkov.
  Če napravo nadzira sistem OBD in je Dodatek 5 k tej prilogi ne zajema (npr. SCR), morajo informacije o pretoku podatkov vključevati elemente podatkov za tipala in aktivatorje te naprave na način, podoben tistim, opisanim v Dodatku 5 k tej prilogi. To se v času homologacije predloži v odobritev homologacijskemu organu. |
| --- | --- |

4.7.2

Sistem OBD da pregledovalniku na zahtevo v realnem času na voljo podatke, prikazane v tabelah 1 do 4 v Dodatku 5 te priloge (vrednosti dejanskih signalov naj se uporabljajo v korist nadomestnih vrednosti).

Za namen izračunanih parametrov obremenitve in navora sistem OBD poroča najnatančnejše vrednosti, izračunane v ustrezni elektronski krmilni enoti (npr. računalnik za krmiljenje motorja).

V tabeli 1 v Dodatku 5 k tej prilogi je seznam obveznih podatkov OBD v zvezi z obremenitvijo in vrtilno frekvenco motorja.

V tabeli 3 v Dodatku 5 k tej prilogi so prikazani ostali podatki OBD, ki morajo biti vključeni, če jih uporablja sistem za emisije ali sistem OBD za aktiviranje ali deaktiviranje OBD monitorjev.

V tabeli 4 v Dodatku 5 k tej prilogi so prikazani podatki, ki morajo biti vključeni, če je motor tako opremljen, bere ali izračunava podatke (7). Če proizvajalec tako odloči, se lahko vključijo tudi drugi podatki iz zamrznjenih nizov ali informacije o pretoku podatkov.

Če napravo nadzira sistem OBD in je Dodatek 5 k tej prilogi ne zajema (npr. SCR), morajo informacije o pretoku podatkov vključevati elemente podatkov za tipala in aktivatorje te naprave na način, podoben tistim, opisanim v Dodatku 5 k tej prilogi. To se v času homologacije predloži v odobritev homologacijskemu organu.

| 4.7.3 | Dostop do informacij OBD
  Dostop do informacij OBD se zagotovi izključno v skladu s standardi, omenjenimi v Dodatku 6 te priloge in naslednjih pododstavkih (8).
  Dostop do informacij OBD ne sme biti odvisen od kakršne koli dostopovne kode ali druge naprave ali metode, ki jo je mogoče dobiti zgolj pri proizvajalcu ali njegovih dobaviteljih. Za razlago informacij OBD ne sme biti potrebne enolične dekodirne informacije, razen če so te informacije javno dostopne.
  Podprta mora biti metoda enotnega dostopa (npr. enotna točka/vozlišče dostopa) do informacij OBD za priklic vseh informacij OBD. Ta metoda mora omogočiti dostop do vseh informacij OBD, ki jih zahteva ta priloga. Ta metoda mora omogočati tudi dostop do posebnih manjših paketov podatkov, kot so opredeljeni v tej prilogi (npr. paketi podatkov o tehnični brezhibnosti v primeru OBD, povezanega z emisijami).
  Dostop do informacij OBD se zagotovi z uporabo vsaj enega od naslednjih serij standardov, omenjenih v Dodatku 6 k tej prilogi:


  (a) | ISO 27145 z ISO 15765-4 (na osnovi CAN); |
| --- | --- | --- |

4.7.3

Dostop do informacij OBD se zagotovi izključno v skladu s standardi, omenjenimi v Dodatku 6 te priloge in naslednjih pododstavkih (8).

Dostop do informacij OBD ne sme biti odvisen od kakršne koli dostopovne kode ali druge naprave ali metode, ki jo je mogoče dobiti zgolj pri proizvajalcu ali njegovih dobaviteljih. Za razlago informacij OBD ne sme biti potrebne enolične dekodirne informacije, razen če so te informacije javno dostopne.

Podprta mora biti metoda enotnega dostopa (npr. enotna točka/vozlišče dostopa) do informacij OBD za priklic vseh informacij OBD. Ta metoda mora omogočiti dostop do vseh informacij OBD, ki jih zahteva ta priloga. Ta metoda mora omogočati tudi dostop do posebnih manjših paketov podatkov, kot so opredeljeni v tej prilogi (npr. paketi podatkov o tehnični brezhibnosti v primeru OBD, povezanega z emisijami).

Dostop do informacij OBD se zagotovi z uporabo vsaj enega od naslednjih serij standardov, omenjenih v Dodatku 6 k tej prilogi:

(a)

ISO 27145 z ISO 15765-4 (na osnovi CAN);

| (b) | ISO 27145 z ISO 13400 (na osnovi TCP/IP); |
| --- | --- |

(b)

ISO 27145 z ISO 13400 (na osnovi TCP/IP);

| (c) | SAE J1939-73. |
| --- | --- |

(c)

SAE J1939-73.

Proizvajalci uporabljajo ustrezne kode okvar, opredeljene z ISO ali SAE (na primer P0xxx, P2xxx itd.), kadar koli je to mogoče. Če takšna identifikacija ni možna, lahko proizvajalec uporablja diagnostične kode težav v skladu z ustreznimi klavzulami ISO 27145 ali SAE J1939. Kode okvar morajo biti v celoti dostopne s standardno diagnostično opremo, ustrezno določbam iz te priloge.

Proizvajalec standardizacijskemu organu ISO ali SAE v ustreznem postopku ISO ali SAE predloži diagnostične podatke, povezane z emisijami, ki v ISO 27145 ali SAE J1939 niso navedeni, vendar so povezani s to prilogo.

Dostop do informacij OBD mora biti mogoč s pomočjo žične povezave.

Informacije OBD posreduje sistem OBD na zahtevo z uporabo pregledovalnika, ki izpolnjuje zahteve veljavnih standardov, omenjenih v Dodatku 6 k tej prilogi (komunikacija z zunanjo preizkusno napravo).

| 4.7.3.1 | Žična komunikacija na osnovi CAN
  Hitrost komunikacije na žični podatkovni povezavi sistema OBD mora biti 250 kbps ali 500 kbps.
  Odgovornost proizvajalca je izbrati hitrost, merjeno v baudih, in zasnovati sistem OBD v skladu z zahtevami, določenimi v standardih iz Dodatka 6 k tej prilogi in omenjenimi v tej prilogi. Sistem OBD mora biti odporen proti avtomatski detekciji med tema dvema hitrostma, merjenima v baudih, zunanje preizkusne opreme.
  Vmesnik za povezavo med vozilom in zunanjo diagnostično preizkusno opremo (npr. pregledovalnik) mora biti standardiziran in mora izpolnjevati vse zahteve standarda ISO 15031-3 tip A (napajanje 12 VDC), tip B (napajanje 24 VDC) ali SAE J1939-13 (napajanje 12 ali 24 VDC). |
| --- | --- |

4.7.3.1

Hitrost komunikacije na žični podatkovni povezavi sistema OBD mora biti 250 kbps ali 500 kbps.

Odgovornost proizvajalca je izbrati hitrost, merjeno v baudih, in zasnovati sistem OBD v skladu z zahtevami, določenimi v standardih iz Dodatka 6 k tej prilogi in omenjenimi v tej prilogi. Sistem OBD mora biti odporen proti avtomatski detekciji med tema dvema hitrostma, merjenima v baudih, zunanje preizkusne opreme.

Vmesnik za povezavo med vozilom in zunanjo diagnostično preizkusno opremo (npr. pregledovalnik) mora biti standardiziran in mora izpolnjevati vse zahteve standarda ISO 15031-3 tip A (napajanje 12 VDC), tip B (napajanje 24 VDC) ali SAE J1939-13 (napajanje 12 ali 24 VDC).

| 4.7.3.2 | Rezervirano za žično komunikacijo na osnovi TCP/IP (ethernet). |
| --- | --- |

4.7.3.2

| 4.7.3.3 | Mesto namestitve konektorja
  Konektor mora biti nameščen na območju prostora za noge na voznikovi strani v notranjosti vozila na prostoru, ki ga povezujeta voznikova stran vozila in rob osrednje konzole na voznikovi strani (ali središčnica vozila, če vozilo nima osrednje konzole), in na mestu, ki ni višje od spodnje strani volana, ko je le-ta v najnižjem nastavljivem položaju. Konektor ne sme biti nameščen na ali v osrednji konzoli (tj. niti na vodoravnih stranicah blizu prestavne ročice, ročice parkirne zavore ali držal za pijačo, nameščenih na tleh vozila, niti na navpičnih stranicah blizu komand stereo/radijskega sistema, klimatskega sistema ali navigacijskega sistema). Mesto namestitve konektorja mora biti zlahka razpoznavno in dostopno (npr. za povezavo zunanjega orodja). Pri vozilih, opremljenih z vrati na voznikovi strani, mora biti konektor zlahka razpoznaven in dostopen za osebo, ki stoji (ali „čepi“) zunaj vozila na voznikovi strani, na kateri so vrata odprta.
  Homologacijski organ lahko na zahtevo proizvajalca odobri alternativno mesto namestitve, pod pogojem, da je to zlahka dostopno in zaščiteno pred naključno poškodbo v normalnih pogojih uporabe, npr. mesto namestitve, kot je opisano v standardih serije ISO 15031.
  Če je konektor zakrit ali nameščen v posebnem ohišju za instrumente, mora biti pokrov ali vratca predalčka mogoče sneti z roko brez uporabe kakršnih koli orodij in na njem mora biti jasna oznaka „OBD“, ki označuje mesto namestitve konektorja.
  Proizvajalec lahko vozila opremi z dodatnimi diagnostičnimi konektorji in podatkovnimi povezavami za specifične potrebe proizvajalca, ki niso obvezne funkcije OBD. Če dodatni konektor ustreza enemu od standardnih diagnostičnih konektorjev, dovoljenih v Dodatku 6 k tej prilogi, mora imeti izključno konektor, zahtevan po tej prilogi, jasno oznako „OBD“, da se tako loči od drugih podobnih konektorjev. |
| --- | --- |

4.7.3.3

Konektor mora biti nameščen na območju prostora za noge na voznikovi strani v notranjosti vozila na prostoru, ki ga povezujeta voznikova stran vozila in rob osrednje konzole na voznikovi strani (ali središčnica vozila, če vozilo nima osrednje konzole), in na mestu, ki ni višje od spodnje strani volana, ko je le-ta v najnižjem nastavljivem položaju. Konektor ne sme biti nameščen na ali v osrednji konzoli (tj. niti na vodoravnih stranicah blizu prestavne ročice, ročice parkirne zavore ali držal za pijačo, nameščenih na tleh vozila, niti na navpičnih stranicah blizu komand stereo/radijskega sistema, klimatskega sistema ali navigacijskega sistema). Mesto namestitve konektorja mora biti zlahka razpoznavno in dostopno (npr. za povezavo zunanjega orodja). Pri vozilih, opremljenih z vrati na voznikovi strani, mora biti konektor zlahka razpoznaven in dostopen za osebo, ki stoji (ali „čepi“) zunaj vozila na voznikovi strani, na kateri so vrata odprta.

Homologacijski organ lahko na zahtevo proizvajalca odobri alternativno mesto namestitve, pod pogojem, da je to zlahka dostopno in zaščiteno pred naključno poškodbo v normalnih pogojih uporabe, npr. mesto namestitve, kot je opisano v standardih serije ISO 15031.

Če je konektor zakrit ali nameščen v posebnem ohišju za instrumente, mora biti pokrov ali vratca predalčka mogoče sneti z roko brez uporabe kakršnih koli orodij in na njem mora biti jasna oznaka „OBD“, ki označuje mesto namestitve konektorja.

Proizvajalec lahko vozila opremi z dodatnimi diagnostičnimi konektorji in podatkovnimi povezavami za specifične potrebe proizvajalca, ki niso obvezne funkcije OBD. Če dodatni konektor ustreza enemu od standardnih diagnostičnih konektorjev, dovoljenih v Dodatku 6 k tej prilogi, mora imeti izključno konektor, zahtevan po tej prilogi, jasno oznako „OBD“, da se tako loči od drugih podobnih konektorjev.

| 4.7.4 | Izbris/ponastavitev podatkov OBD s pregledovalnikom
  Na zahtevo pregledovalnika se naslednji podatki izbrišejo iz računalniškega pomnilnika ali ponastavijo na vrednost, določeno v tej prilogi.


  Podatki o informacijah OBD | Izbrisljivo | Ponastavljivo (9) |
| --- | --- | --- | --- |
| Stanje indikatorja za javljanje napak | | X |
| Pripravljenost sistema OBD | | X |
| Število ur delovanja motorja od aktiviranja indikatorja za javljanje napak (števec stalnega MI) | X | |
| Vse DTC | X | |
| Vrednost števca B1 pri največjem številu ur delovanja motorja | | X |
| Število ur delovanja motorja od števcev B1 | | X |
| Podatki iz zamrznjenih nizov, ki jih zahteva ta priloga | X | |

4.7.4

Na zahtevo pregledovalnika se naslednji podatki izbrišejo iz računalniškega pomnilnika ali ponastavijo na vrednost, določeno v tej prilogi.

Podatki o informacijah OBD

Izbrisljivo

Ponastavljivo (9)

Stanje indikatorja za javljanje napak

X

Pripravljenost sistema OBD

X

Število ur delovanja motorja od aktiviranja indikatorja za javljanje napak (števec stalnega MI)

X

Vse DTC

X

Vrednost števca B1 pri največjem številu ur delovanja motorja

X

Število ur delovanja motorja od števcev B1

X

Podatki iz zamrznjenih nizov, ki jih zahteva ta priloga

X

Podatki OBD se ne smejo izbrisati z odklopom akumulatorjev vozila.

| 4.8 | Elektronska varnost
  Vsako vozilo z enoto za nadzor emisij mora imeti funkcije za preprečevanje sprememb, razen če jih je odobril proizvajalec. Proizvajalec mora odobriti spremembe, če so le-te potrebne zaradi diagnostike, servisiranja, pregledov, naknadnega opremljanja ali popravila vozila.
  Vse računalniške kode, ki jih je mogoče reprogramirati, ali obratovalni parametri morajo biti zaščiteni pred nedovoljenimi posegi in dosegati vsaj tako stopnjo zaščite, ki ustreza določbam v ISO 15031-7 (SAE J2186) ali J1939-73, pod pogojem, da zamenjava podatkov o varnosti poteka ob uporabi protokolov in diagnostičnega konektorja, kot je predpisano v tej prilogi. Vsi odstranljivi kalibracijski pomnilniški čipi morajo biti zaliti, zaprti v ohišju ali zaščiteni z elektronskimi algoritmi in jih ne sme biti mogoče zamenjati brez uporabe posebnih orodij in postopkov.
  Delovnih parametrov računalniško kodiranega motorja ni mogoče spreminjati brez uporabe posebnih orodij in postopkov (npr. spajkane ali zalite računalniške komponente ali zaprta (ali spajkana) računalniška ohišja).
  Proizvajalci sprejmejo ustrezne ukrepe, da preprečijo nedovoljeno spreminjanje nastavitve največje dobave goriva, medtem ko je vozilo v prometu.
  Proizvajalci lahko pri homologacijskem organu zaprosijo za oprostitev ene od teh zahtev za vozila, na katerih zaščita verjetno ni potrebna. Merila, ki jih homologacijski organ ocenjuje pri odločanju o oprostitvi, med drugim vključujejo zdajšnjo razpoložljivost delovnih čipov, največjo zmogljivost vozila in predvideni prodajni obseg vozila.
  Proizvajalci, ki uporabljajo programirljive sisteme računalniških kod (npr. električni izbrisljivi programirljiv bralni pomnilnik, EEPROM), morajo preprečiti nedovoljeno reprogramiranje. Proizvajalci morajo vključiti izboljšane strategije za zaščito pred nedovoljenimi posegi in funkcije za zaščito pred zapisovanjem, ki zahtevajo elektronski dostop do računalnika, ki ga vzdržuje proizvajalec, na drugem kraju. Homologacijski organ lahko odobri alternativne metode, ki zagotavljajo enako stopnjo zaščite pred prirejanjem. |
| --- | --- |

4.8

Vsako vozilo z enoto za nadzor emisij mora imeti funkcije za preprečevanje sprememb, razen če jih je odobril proizvajalec. Proizvajalec mora odobriti spremembe, če so le-te potrebne zaradi diagnostike, servisiranja, pregledov, naknadnega opremljanja ali popravila vozila.

Vse računalniške kode, ki jih je mogoče reprogramirati, ali obratovalni parametri morajo biti zaščiteni pred nedovoljenimi posegi in dosegati vsaj tako stopnjo zaščite, ki ustreza določbam v ISO 15031-7 (SAE J2186) ali J1939-73, pod pogojem, da zamenjava podatkov o varnosti poteka ob uporabi protokolov in diagnostičnega konektorja, kot je predpisano v tej prilogi. Vsi odstranljivi kalibracijski pomnilniški čipi morajo biti zaliti, zaprti v ohišju ali zaščiteni z elektronskimi algoritmi in jih ne sme biti mogoče zamenjati brez uporabe posebnih orodij in postopkov.

Delovnih parametrov računalniško kodiranega motorja ni mogoče spreminjati brez uporabe posebnih orodij in postopkov (npr. spajkane ali zalite računalniške komponente ali zaprta (ali spajkana) računalniška ohišja).

Proizvajalci sprejmejo ustrezne ukrepe, da preprečijo nedovoljeno spreminjanje nastavitve največje dobave goriva, medtem ko je vozilo v prometu.

Proizvajalci lahko pri homologacijskem organu zaprosijo za oprostitev ene od teh zahtev za vozila, na katerih zaščita verjetno ni potrebna. Merila, ki jih homologacijski organ ocenjuje pri odločanju o oprostitvi, med drugim vključujejo zdajšnjo razpoložljivost delovnih čipov, največjo zmogljivost vozila in predvideni prodajni obseg vozila.

Proizvajalci, ki uporabljajo programirljive sisteme računalniških kod (npr. električni izbrisljivi programirljiv bralni pomnilnik, EEPROM), morajo preprečiti nedovoljeno reprogramiranje. Proizvajalci morajo vključiti izboljšane strategije za zaščito pred nedovoljenimi posegi in funkcije za zaščito pred zapisovanjem, ki zahtevajo elektronski dostop do računalnika, ki ga vzdržuje proizvajalec, na drugem kraju. Homologacijski organ lahko odobri alternativne metode, ki zagotavljajo enako stopnjo zaščite pred prirejanjem.

| 4.9 | Trajnost sistema OBD
  Sistem OBD mora biti načrtovan in izdelan tako, da lahko v celotni življenjski dobi vozila ali sistema motorja identificira vrste napak.
  Vse dodatne določbe, ki obravnavajo trajnost sistemov OBD, so vsebovane v tej prilogi.
  Sistem OBD ne sme biti programiran ali kako drugače zasnovan tako, da se delno ali v celoti deaktivira glede na starost vozila in/ali število prevoženih kilometrov v dejanski življenjski dobi vozila, prav tako pa sistem ne sme vsebovati kakršnega koli algoritma ali strategije, namenjene postopnemu zmanjševanju učinkovitosti sistema OBD. |
| --- | --- |

4.9

Sistem OBD mora biti načrtovan in izdelan tako, da lahko v celotni življenjski dobi vozila ali sistema motorja identificira vrste napak.

Vse dodatne določbe, ki obravnavajo trajnost sistemov OBD, so vsebovane v tej prilogi.

Sistem OBD ne sme biti programiran ali kako drugače zasnovan tako, da se delno ali v celoti deaktivira glede na starost vozila in/ali število prevoženih kilometrov v dejanski življenjski dobi vozila, prav tako pa sistem ne sme vsebovati kakršnega koli algoritma ali strategije, namenjene postopnemu zmanjševanju učinkovitosti sistema OBD.

| 5. | Zahteve glede delovanja |
| --- | --- |

5.

| 5.1 | Mejne vrednosti
  Mejne vrednosti OBD za ustrezna merila za spremljanje, opredeljena v Dodatku 3 k tej prilogi, so določene v osrednjem delu tega pravilnika. |
| --- | --- |

5.1

Mejne vrednosti OBD za ustrezna merila za spremljanje, opredeljena v Dodatku 3 k tej prilogi, so določene v osrednjem delu tega pravilnika.

| 5.2 | Začasen izklop sistema OBD
  Homologacijski organi lahko odobrijo začasno deaktiviranje sistema OBD pod pogoji, določenimi v naslednjih pododstavkih.
  Ob podelitvi homologacije ali homologacije tipa proizvajalec homologacijskemu organu predloži podroben opis vsake od strategij začasnega deaktiviranja sistema OBD ter podatke in/ali tehnično oceno, ki dokazuje(-jo), da bi bilo spremljanje v veljavnih pogojih nezanesljivo ali neizvedljivo.
  V vseh primerih se mora spremljanje nadaljevati, potem ko pogojev, ki upravičujejo začasno deaktiviranje, ni več. |
| --- | --- |

5.2

Homologacijski organi lahko odobrijo začasno deaktiviranje sistema OBD pod pogoji, določenimi v naslednjih pododstavkih.

Ob podelitvi homologacije ali homologacije tipa proizvajalec homologacijskemu organu predloži podroben opis vsake od strategij začasnega deaktiviranja sistema OBD ter podatke in/ali tehnično oceno, ki dokazuje(-jo), da bi bilo spremljanje v veljavnih pogojih nezanesljivo ali neizvedljivo.

V vseh primerih se mora spremljanje nadaljevati, potem ko pogojev, ki upravičujejo začasno deaktiviranje, ni več.

| 5.2.1 | Varnost obratovanja motorja/vozila
  Proizvajalci lahko zahtevajo dovoljenje za deaktiviranje prizadetih sistemov spremljanja OBD, kadar so aktivirane strategije varnosti obratovanja.
  Sistem spremljanja OBD ni potreben za ocenjevanje sestavnih delov med napako, če bi tako ocenjevanje pomenilo tveganje za varno uporabo vozila. |
| --- | --- |

5.2.1

Proizvajalci lahko zahtevajo dovoljenje za deaktiviranje prizadetih sistemov spremljanja OBD, kadar so aktivirane strategije varnosti obratovanja.

Sistem spremljanja OBD ni potreben za ocenjevanje sestavnih delov med napako, če bi tako ocenjevanje pomenilo tveganje za varno uporabo vozila.

| 5.2.2 | Pogoji glede temperature okolje in nadmorske višine
  Proizvajalci lahko zahtevajo odobritev za deaktiviranje monitorjev sistema OBD:


  (a) | pri temperaturah okolja pod 266 K (-7 stopinj Celzija) v primeru, če temperatura hladilne tekočine ni dosegla najnižje temperature vsaj 333 K (60 stopinj Celzija); ali |
| --- | --- | --- |

5.2.2

Proizvajalci lahko zahtevajo odobritev za deaktiviranje monitorjev sistema OBD:

(a)

pri temperaturah okolja pod 266 K (-7 stopinj Celzija) v primeru, če temperatura hladilne tekočine ni dosegla najnižje temperature vsaj 333 K (60 stopinj Celzija); ali

| (b) | pri temperaturah okolja pod 266 K (-7 stopinj Celzija), če je reagent zamrznjen; ali |
| --- | --- |

(b)

pri temperaturah okolja pod 266 K (-7 stopinj Celzija), če je reagent zamrznjen; ali

| (c) | pri temperaturah okolja nad 308 K (35 stopinj Celzija); ali |
| --- | --- |

(c)

pri temperaturah okolja nad 308 K (35 stopinj Celzija); ali

| (d) | pri nadmorski višini nad 2 500 metrov; ali |
| --- | --- |

(d)

pri nadmorski višini nad 2 500 metrov; ali

| e) | pod 400 metri pod morsko gladino; ali |
| --- | --- |

e)

pod 400 metri pod morsko gladino; ali

| (f) | pri temperatura okolja pod 251 K (–22 stopinj Celzija), razen za napake v tokokrogu. |
| --- | --- |

(f)

pri temperatura okolja pod 251 K (–22 stopinj Celzija), razen za napake v tokokrogu.

Proizvajalec lahko zahteva tudi odobritev začasnega deaktiviranja monitorja sistema OBD pri drugih pogojih temperature okolja in nadmorske višine, če je s podatki in/ali inženirsko oceno dokazal, da bi bila v teh okoljskih pogojih diagnoza napačna zaradi njihovega učinka na sestavni del (npr. zamrznitev sestavnega dela, učinek na združljivost z dovoljenimi odstopanji tipala).

| Opomba: | Okoljske pogoje se lahko ocenjuje s posrednimi metodami. Pogoji glede temperature okolja, na primer, se lahko določijo na podlagi temperature vsesanega zraka. |
| --- | --- |

Opomba:

| 5.2.3 | Nizka količina goriva
  Proizvajalci lahko zahtevajo dovoljenje za deaktiviranje sistemov spremljanja, na katere vpliva nizka količina/tlak goriva ali premalo goriva (npr. diagnoza napake sistema za dovajanje goriva ali neuspel vžig), na naslednji način: | Dizelsko gorivo | Plin |
| --- | --- | --- | --- |
| ZP | UNP |
| (a) | Nizka količina goriva, ki se upošteva za tako deaktiviranje, ne sme preseči 100 litrov ali 20 % nazivne prostornine rezervoarja za gorivo, kar je nižje. |

5.2.3

Proizvajalci lahko zahtevajo dovoljenje za deaktiviranje sistemov spremljanja, na katere vpliva nizka količina/tlak goriva ali premalo goriva (npr. diagnoza napake sistema za dovajanje goriva ali neuspel vžig), na naslednji način:

Dizelsko gorivo

Plin

ZP

UNP

(a)

Nizka količina goriva, ki se upošteva za tako deaktiviranje, ne sme preseči 100 litrov ali 20 % nazivne prostornine rezervoarja za gorivo, kar je nižje.

X

X

| (b) | Nizek tlak goriva, ki se upošteva za tako deaktiviranje, ne sme preseči 20 odstotkov tlaka goriva v rezervoarju, ki je potreben za delovanje. |
| --- | --- |

(b)

Nizek tlak goriva, ki se upošteva za tako deaktiviranje, ne sme preseči 20 odstotkov tlaka goriva v rezervoarju, ki je potreben za delovanje.

X

| 5.2.4 | Nivo napetosti akumulatorja vozila ali sistema
  Proizvajalci lahko zahtevajo dovoljenje za deaktiviranje sistemov spremljanja, na katere lahko vpliva nivo napetosti akumulatorja vozila ali sistema. |
| --- | --- |

5.2.4

Proizvajalci lahko zahtevajo dovoljenje za deaktiviranje sistemov spremljanja, na katere lahko vpliva nivo napetosti akumulatorja vozila ali sistema.

| 5.2.4.1 | Nizka napetost
  Za sisteme spremljanja, na katere vpliva nizka napetost akumulatorja vozila ali sistema, lahko proizvajalci zahtevajo dovoljenje za deaktiviranje sistemov spremljanja, kadar je napetost akumulatorja ali sistema manjša od 90 % nazivne napetosti (ali 11,0 voltov za 12-voltni akumulator, 22,0 voltov za 24-voltni akumulator). Proizvajalci lahko zahtevajo dovoljenje, da za deaktiviranje spremljanja sistema uporabljajo prag napetosti, ki je višji od te vrednosti.
  Proizvajalec mora dokazati, da bi bilo spremljanje pri teh napetostih nezanesljivo in da je bodisi daljše delovanje vozila pod merili za deaktiviranje malo verjetno ali pa sistem OBD nadzira napetost akumulatorja ali sistema in bo zaznal napako pri napetosti, ki se uporablja za deaktiviranje drugih monitorjev. |
| --- | --- |

5.2.4.1

Za sisteme spremljanja, na katere vpliva nizka napetost akumulatorja vozila ali sistema, lahko proizvajalci zahtevajo dovoljenje za deaktiviranje sistemov spremljanja, kadar je napetost akumulatorja ali sistema manjša od 90 % nazivne napetosti (ali 11,0 voltov za 12-voltni akumulator, 22,0 voltov za 24-voltni akumulator). Proizvajalci lahko zahtevajo dovoljenje, da za deaktiviranje spremljanja sistema uporabljajo prag napetosti, ki je višji od te vrednosti.

Proizvajalec mora dokazati, da bi bilo spremljanje pri teh napetostih nezanesljivo in da je bodisi daljše delovanje vozila pod merili za deaktiviranje malo verjetno ali pa sistem OBD nadzira napetost akumulatorja ali sistema in bo zaznal napako pri napetosti, ki se uporablja za deaktiviranje drugih monitorjev.

| 5.2.4.2 | Visoka napetost
  Za sisteme spremljanja, povezane z emisijami, na katere vpliva visoka napetost akumulatorja vozila ali sistema, lahko proizvajalci zahtevajo dovoljenje za deaktiviranje sistemov spremljanja, kadar napetost akumulatorja ali sistema preseže napetost po opredelitvi proizvajalca.
  Proizvajalec mora dokazati, da bi bilo spremljanje pri napetosti, višji od tiste po opredelitvi proizvajalca, nezanesljivo in da se bodisi prižge opozorilna lučka električnega sistema/alternatorja za polnjenje (ali je merilnik napetosti v „rdečem območju“) ali pa sistem OBD nadzira napetost akumulatorja ali sistema in bo zaznal napaka pri napetosti, ki se uporablja za deaktiviranje drugih monitorjev. |
| --- | --- |

5.2.4.2

Za sisteme spremljanja, povezane z emisijami, na katere vpliva visoka napetost akumulatorja vozila ali sistema, lahko proizvajalci zahtevajo dovoljenje za deaktiviranje sistemov spremljanja, kadar napetost akumulatorja ali sistema preseže napetost po opredelitvi proizvajalca.

Proizvajalec mora dokazati, da bi bilo spremljanje pri napetosti, višji od tiste po opredelitvi proizvajalca, nezanesljivo in da se bodisi prižge opozorilna lučka električnega sistema/alternatorja za polnjenje (ali je merilnik napetosti v „rdečem območju“) ali pa sistem OBD nadzira napetost akumulatorja ali sistema in bo zaznal napaka pri napetosti, ki se uporablja za deaktiviranje drugih monitorjev.

| 5.2.5 | Aktivni PTO (naprave za odjem moči)
  Proizvajalec lahko zahteva dovoljenje za začasno deaktiviranje prizadetih sistemov spremljanja v vozilih, opremljenih z napravo za odjem moči, pod pogojem, da je ta naprava začasno aktivna. |
| --- | --- |

5.2.5

Proizvajalec lahko zahteva dovoljenje za začasno deaktiviranje prizadetih sistemov spremljanja v vozilih, opremljenih z napravo za odjem moči, pod pogojem, da je ta naprava začasno aktivna.

| 5.2.6 | Prisilna regeneracija
  Proizvajalec lahko zahteva dovoljenje za deaktiviranje prizadetih sistemov spremljanja OBD med prisilno regeneracijo sistema za nadzor emisij za motorjem (npr. filtra za delce). |
| --- | --- |

5.2.6

Proizvajalec lahko zahteva dovoljenje za deaktiviranje prizadetih sistemov spremljanja OBD med prisilno regeneracijo sistema za nadzor emisij za motorjem (npr. filtra za delce).

| 5.2.7 | Zahteve za pomožno strategijo za nadzor emisij (AES)
  Proizvajalec lahko zahteva dovoljenje za deaktiviranje monitorjev sistema OBD med delovanjem AES, vključno z MECS, pod pogoji, ki še niso zajeti v odstavku 5.2, če delovanje AES vpliva na zmogljivost spremljanja monitorja. |
| --- | --- |

5.2.7

Proizvajalec lahko zahteva dovoljenje za deaktiviranje monitorjev sistema OBD med delovanjem AES, vključno z MECS, pod pogoji, ki še niso zajeti v odstavku 5.2, če delovanje AES vpliva na zmogljivost spremljanja monitorja.

| 5.2.8 | Ponovno polnjenje
  Proizvajalec vozila s plinskim motorjem lahko po ponovnem polnjenju začasno deaktivira sistem OBD, če se mora sistem prilagoditi, da elektronska krmilna enota prepozna spremembo kakovosti in sestave goriva.
  Sistem OBD se mora ponovno aktivirati takoj, ko je prepoznano novo gorivo in se parametri motorja prilagodijo. To deaktiviranje je omejeno na največ 10 minut. |
| --- | --- |

5.2.8

Proizvajalec vozila s plinskim motorjem lahko po ponovnem polnjenju začasno deaktivira sistem OBD, če se mora sistem prilagoditi, da elektronska krmilna enota prepozna spremembo kakovosti in sestave goriva.

Sistem OBD se mora ponovno aktivirati takoj, ko je prepoznano novo gorivo in se parametri motorja prilagodijo. To deaktiviranje je omejeno na največ 10 minut.

| 6. | Zahteve za dokazovanje
  Osnovni elementi za dokazovanje skladnosti sistema OBD z zahtevami te priloge so naslednji:


  (a) | postopek izbire osnovnega sistema motorja sistema OBD. Osnovni sistem motorja sistema OBD izbere proizvajalec v dogovoru s homologacijskim organom; |
| --- | --- | --- |

6.

Osnovni elementi za dokazovanje skladnosti sistema OBD z zahtevami te priloge so naslednji:

(a)

postopek izbire osnovnega sistema motorja sistema OBD. Osnovni sistem motorja sistema OBD izbere proizvajalec v dogovoru s homologacijskim organom;

| (b) | postopek dokazovanja razvrstitve napake. Proizvajalec homologacijskemu organu predloži razvrstitev posamezne napake za ta osnovni sistem motorja sistema OBD ter potrebne podporne podatke za namen utemeljitve posamezne razvrstitve; |
| --- | --- |

(b)

postopek dokazovanja razvrstitve napake. Proizvajalec homologacijskemu organu predloži razvrstitev posamezne napake za ta osnovni sistem motorja sistema OBD ter potrebne podporne podatke za namen utemeljitve posamezne razvrstitve;

| (c) | postopek kvalificiranja okvarjenega sestavnega dela. Proizvajalec na zahtevo homologacijskega organa posreduje okvarjene sestavne dele za potrebe preizkušanja sistema OBD. Ti sestavni deli se kvalificirajo na podlagi podpornih podatkov, ki jih predloži proizvajalec; |
| --- | --- |

(c)

postopek kvalificiranja okvarjenega sestavnega dela. Proizvajalec na zahtevo homologacijskega organa posreduje okvarjene sestavne dele za potrebe preizkušanja sistema OBD. Ti sestavni deli se kvalificirajo na podlagi podpornih podatkov, ki jih predloži proizvajalec;

| (d) | postopek izbiranja referenčnega goriva v primeru plinskega motorja. |
| --- | --- |

(d)

postopek izbiranja referenčnega goriva v primeru plinskega motorja.

| 6.1 | Družina sistemov OBD glede na emisije
  Proizvajalec je odgovoren za določitev sestave družine sistemov OBD glede na emisije. Razvrstitev sistemov motorjev v skupine znotraj družine sistemov OBD glede na emisije mora temeljiti na dobri inženirski presoji in jo mora odobriti homologacijski organ.
  Motorji, ki ne spadajo v isto družino motorjev, lahko še vedno spadajo v isto družino sistemov OBD glede na emisije. |
| --- | --- |

6.1

Proizvajalec je odgovoren za določitev sestave družine sistemov OBD glede na emisije. Razvrstitev sistemov motorjev v skupine znotraj družine sistemov OBD glede na emisije mora temeljiti na dobri inženirski presoji in jo mora odobriti homologacijski organ.

Motorji, ki ne spadajo v isto družino motorjev, lahko še vedno spadajo v isto družino sistemov OBD glede na emisije.

| 6.1.1 | Parametri, ki opredeljujejo družino sistemov OBD glede na emisije
  Za družino sistemov OBD glede na emisije so značilni osnovni konstrukcijski parametri, ki so skupni sistemom motorjev v družini.
  Šteje se, da sistemi motorjev spadajo v isto družino motorjev OBD, če imajo podobne naslednje osnovne parametre:


  (a) | sisteme za nadzor emisij; |
| --- | --- | --- |

6.1.1

Za družino sistemov OBD glede na emisije so značilni osnovni konstrukcijski parametri, ki so skupni sistemom motorjev v družini.

Šteje se, da sistemi motorjev spadajo v isto družino motorjev OBD, če imajo podobne naslednje osnovne parametre:

(a)

sisteme za nadzor emisij;

| (b) | metode spremljanja sistema OBD; |
| --- | --- |

(b)

metode spremljanja sistema OBD;

| (c) | merila za spremljanje delovanja in sestavnih delov ter |
| --- | --- |

(c)

merila za spremljanje delovanja in sestavnih delov ter

| (d) | parametre spremljanja (npr. pogostost). |
| --- | --- |

(d)

parametre spremljanja (npr. pogostost).

Te podobnosti mora proizvajalec dokazati z ustrezno strokovno predstavitvijo ali drugimi ustreznimi postopki in jih mora odobriti homologacijski organ.

Proizvajalec lahko zahteva, da homologacijski organ odobri manjše razlike v metodah spremljanja/diagnosticiranja sistema motorja za nadzor emisij zaradi različne konfiguracije sistema motorja, kadar proizvajalec te metode šteje za podobne in:

| (a) | se razlikujejo le toliko, da se ujemajo s specifičnostmi zadevnih sestavnih delov (npr. velikost, pretok izpušnih plinov itd.), ali |
| --- | --- |

(a)

se razlikujejo le toliko, da se ujemajo s specifičnostmi zadevnih sestavnih delov (npr. velikost, pretok izpušnih plinov itd.), ali

| (b) | njihove podobnosti temeljijo na dobri inženirski presoji. |
| --- | --- |

(b)

njihove podobnosti temeljijo na dobri inženirski presoji.

| 6.1.2 | Osnovni sistem motorja sistema OBD
  Skladnost družine sistemov OBD glede na emisije z zahtevami te priloge se doseže z dokazom skladnosti osnovnega sistema motorja sistema OBD te družine.
  Izbor osnovnega sistema motorja sistema OBD opravi proizvajalec, odobriti pa ga mora homologacijski organ.
  Homologacijski organ se lahko pred preizkušanjem odloči, da od proizvajalca zahteva, da za dokazovanje izbere dodaten motor.
  Prav tako lahko proizvajalec homologacijskemu organu predlaga preizkus dodatnih motorjev, da zajame celotno družino sistemov OBD glede na emisije. |
| --- | --- |

6.1.2

Skladnost družine sistemov OBD glede na emisije z zahtevami te priloge se doseže z dokazom skladnosti osnovnega sistema motorja sistema OBD te družine.

Izbor osnovnega sistema motorja sistema OBD opravi proizvajalec, odobriti pa ga mora homologacijski organ.

Homologacijski organ se lahko pred preizkušanjem odloči, da od proizvajalca zahteva, da za dokazovanje izbere dodaten motor.

Prav tako lahko proizvajalec homologacijskemu organu predlaga preizkus dodatnih motorjev, da zajame celotno družino sistemov OBD glede na emisije.

| 6.2 | Postopek dokazovanja razvrstitve napake
  Proizvajalec homologacijskemu organu predloži dokumentacijo, ki dokazuje ustrezno razvrstitev posamezne napake. Ta dokumentacija mora vsebovati analizo okvar (na primer, elemente „analize vrste in vpliva okvare“), vsebuje pa lahko tudi:


  (a) | rezultate simulacije; |
| --- | --- | --- |

6.2

Proizvajalec homologacijskemu organu predloži dokumentacijo, ki dokazuje ustrezno razvrstitev posamezne napake. Ta dokumentacija mora vsebovati analizo okvar (na primer, elemente „analize vrste in vpliva okvare“), vsebuje pa lahko tudi:

(a)

rezultate simulacije;

| (b) | rezultate preizkusov; |
| --- | --- |

(b)

rezultate preizkusov;

| (c) | sklic na predhodno odobreno razvrstitev. |
| --- | --- |

(c)

sklic na predhodno odobreno razvrstitev.

V naslednjih odstavkih so navedene zahteve za dokazovanje pravilne razvrstitve, vključno z zahtevami za preizkušanje. Najmanjše število preizkusov je štiri, največje število preizkusov pa je štirikrat toliko, kolikor se upošteva družin motorjev v družini sistemov OBD glede na emisije. Homologacijski organ se lahko kadar koli odloči skrajšati preizkus, preden je doseženo to največje število preizkusov okvar.

V posebnih primerih, kjer preizkušanje za razvrstitev ni mogoče (na primer, če se aktivira MECS in motor ne more izvesti ustreznega preizkusa itn.), se lahko napaka razvrsti na podlagi tehnične utemeljitve. To izjemo dokumentira proizvajalec in se mora z njo strinjati homologacijski organ.

| 6.2.1 | Dokazovanje razvrstitve v kategorijo A
  Proizvajalčeva uvrstitev napake v kategorijo A ni predmet demonstracijskega preizkusa.
  Če se homologacijski organ ne strinja s proizvajalčevo razvrstitvijo napake v kategorijo A, zahteva razvrstitev napake v kategorijo B1, B2 ali C, kakor je ustrezno.
  V tem primeru mora biti v dokumentu o homologaciji zapisano, da je bila razvrstitev napake določena v skladu z zahtevo homologacijskega organa. |
| --- | --- |

6.2.1

Proizvajalčeva uvrstitev napake v kategorijo A ni predmet demonstracijskega preizkusa.

Če se homologacijski organ ne strinja s proizvajalčevo razvrstitvijo napake v kategorijo A, zahteva razvrstitev napake v kategorijo B1, B2 ali C, kakor je ustrezno.

V tem primeru mora biti v dokumentu o homologaciji zapisano, da je bila razvrstitev napake določena v skladu z zahtevo homologacijskega organa.

| 6.2.2 | Dokazovanje razvrstitve v kategorijo B1 (razlikovanje med A in B1)
  Za namen utemeljitve uvrstitve napake v kategorijo B1, mora biti iz dokumentacije jasno razvidno, da v določenih okoliščinah (10) napaka povzroči emisije, nižje od mejnih vrednosti OBD.
  Če homologacijski organ zahteva, da se za dokaz uvrstitve napake v kategorijo B1 izvede preizkus glede emisij, mora proizvajalec dokazati, da so emisije zaradi te konkretne napake v izbranih okoliščinah nižje od mejnih vrednosti OBD:


  (a) | pogoje preizkusa izbere proizvajalec v soglasju s homologacijskim organom; |
| --- | --- | --- |

6.2.2

Za namen utemeljitve uvrstitve napake v kategorijo B1, mora biti iz dokumentacije jasno razvidno, da v določenih okoliščinah (10) napaka povzroči emisije, nižje od mejnih vrednosti OBD.

Če homologacijski organ zahteva, da se za dokaz uvrstitve napake v kategorijo B1 izvede preizkus glede emisij, mora proizvajalec dokazati, da so emisije zaradi te konkretne napake v izbranih okoliščinah nižje od mejnih vrednosti OBD:

(a)

pogoje preizkusa izbere proizvajalec v soglasju s homologacijskim organom;

| (b) | proizvajalcu ni treba dokazati, da so v drugih okoliščinah emisije zaradi te napake dejansko višje od mejnih vrednosti OBD. |
| --- | --- |

(b)

proizvajalcu ni treba dokazati, da so v drugih okoliščinah emisije zaradi te napake dejansko višje od mejnih vrednosti OBD.

Če proizvajalcu ne uspe dokazati razvrstitve v kategorijo B1, se napaka uvrsti v kategorijo A.

| 6.2.3 | Dokazovanje razvrstitve v kategorijo B1 (razlikovanje med B2 in B1)
  Če se homologacijski organ ne strinja s proizvajalčevo uvrstitvijo napake v kategorijo B1, ker meni, da mejne vrednosti OBD niso presežene, potem zahteva prerazvrstitev te napake v kategorijo B2 ali C. V tem primeru mora biti v dokumentih o homologaciji zapisano, da je bila razvrstitev napake določena v skladu z zahtevo homologacijskega organa. |
| --- | --- |

6.2.3

Če se homologacijski organ ne strinja s proizvajalčevo uvrstitvijo napake v kategorijo B1, ker meni, da mejne vrednosti OBD niso presežene, potem zahteva prerazvrstitev te napake v kategorijo B2 ali C. V tem primeru mora biti v dokumentih o homologaciji zapisano, da je bila razvrstitev napake določena v skladu z zahtevo homologacijskega organa.

| 6.2.4 | Dokazovanje razvrstitve v kategorijo B2 (razlikovanje med B2 in B1)
  Za namen utemeljitve uvrstitve napake v kategorijo B2 mora proizvajalec dokazati, da so emisije nižje od mejnih vrednosti OBD.
  Če se homologacijski organ ne strinja z uvrstitvijo napake v kategorijo B2, ker meni, da so mejne vrednosti OBD presežene, lahko od proizvajalca zahteva, da s preizkušanjem dokaže, da so emisije zaradi te napake nižje od mejnih vrednosti OBD. Če preizkus ni uspešen, potem homologacijski organ zahteva prerazvrstitev te napake v kategorijo A ali B1, proizvajalec mora nato dokazati ustreznost te razvrstitve, dokumentacija pa mora biti posodobljena. |
| --- | --- |

6.2.4

Za namen utemeljitve uvrstitve napake v kategorijo B2 mora proizvajalec dokazati, da so emisije nižje od mejnih vrednosti OBD.

Če se homologacijski organ ne strinja z uvrstitvijo napake v kategorijo B2, ker meni, da so mejne vrednosti OBD presežene, lahko od proizvajalca zahteva, da s preizkušanjem dokaže, da so emisije zaradi te napake nižje od mejnih vrednosti OBD. Če preizkus ni uspešen, potem homologacijski organ zahteva prerazvrstitev te napake v kategorijo A ali B1, proizvajalec mora nato dokazati ustreznost te razvrstitve, dokumentacija pa mora biti posodobljena.

| 6.2.5 | Dokazovanje razvrstitve v kategorijo B2 (razlikovanje med B2 in C)
  Če se homologacijski organ ne strinja s proizvajalčevo uvrstitvijo napake v kategorijo B2, ker meni, da s predpisi urejene mejne vrednosti emisij niso presežene, potem zahteva prerazvrstitev te napake v kategorijo C. V tem primeru mora biti v dokumentih o homologaciji zapisano, da je bila razvrstitev napake določena v skladu z zahtevo homologacijskega organa. |
| --- | --- |

6.2.5

Če se homologacijski organ ne strinja s proizvajalčevo uvrstitvijo napake v kategorijo B2, ker meni, da s predpisi urejene mejne vrednosti emisij niso presežene, potem zahteva prerazvrstitev te napake v kategorijo C. V tem primeru mora biti v dokumentih o homologaciji zapisano, da je bila razvrstitev napake določena v skladu z zahtevo homologacijskega organa.

| 6.2.6 | Dokazovanje razvrstitve v kategorijo C
  Za namen utemeljitve uvrstitve napake v kategorijo C mora proizvajalec dokazati, da so emisije nižje od s predpisi urejenih mejnih vrednosti emisij.
  Če se homologacijski organ ne strinja z uvrstitvijo napake v kategorijo C, lahko od proizvajalca zahteva, da s preizkušanjem dokaže, da so emisije zaradi te napake nižje od mejnih vrednosti emisij, urejenih s predpisi.
  Če preizkus ni uspešen, potem homologacijski organ zahteva prerazvrstitev te napake, proizvajalec mora nato dokazati ustreznost te prerazvrstitve, dokumentacija pa mora biti posodobljena. |
| --- | --- |

6.2.6

Za namen utemeljitve uvrstitve napake v kategorijo C mora proizvajalec dokazati, da so emisije nižje od s predpisi urejenih mejnih vrednosti emisij.

Če se homologacijski organ ne strinja z uvrstitvijo napake v kategorijo C, lahko od proizvajalca zahteva, da s preizkušanjem dokaže, da so emisije zaradi te napake nižje od mejnih vrednosti emisij, urejenih s predpisi.

Če preizkus ni uspešen, potem homologacijski organ zahteva prerazvrstitev te napake, proizvajalec mora nato dokazati ustreznost te prerazvrstitve, dokumentacija pa mora biti posodobljena.

| 6.3 | Postopki dokazovanja delovanja OBD
  Proizvajalec mora homologacijskemu organu predložiti celotni sveženj dokumentacije, ki dokazuje skladnost sistema OBD, glede zmogljivosti spremljanja, in lahko vključuje:


  (a) | algoritme in odločitvene diagrame, |
| --- | --- | --- |

6.3

Proizvajalec mora homologacijskemu organu predložiti celotni sveženj dokumentacije, ki dokazuje skladnost sistema OBD, glede zmogljivosti spremljanja, in lahko vključuje:

(a)

algoritme in odločitvene diagrame,

| (b) | rezultate preizkusov in/ali simulacij, |
| --- | --- |

(b)

rezultate preizkusov in/ali simulacij,

| (c) | sklic na predhodno odobrene sisteme spremljanja itd. |
| --- | --- |

(c)

sklic na predhodno odobrene sisteme spremljanja itd.

V naslednjih odstavkih so navedene zahteve za dokazovanje delovanja OBD, vključno z zahtevami za preizkušanje. Število preizkusov mora biti štirikrat toliko, kolikor se upošteva družin motorjev v družini sistemov OBD glede na emisije, vendar ne sme biti manjše od 8.

Izbrani monitorji izražajo različne vrste monitorjev iz odstavka 4.2. (tj. spremljanje mejnih vrednosti emisij, spremljanje delovanja, spremljanje popolne odpovedi delovanja ali spremljanje sestavnih delov) na dobro uravnotežen način. Izbrani monitorji morajo na dobro uravnotežen način izražati tudi različne točke iz Dodatka 3 k tej prilogi.

| 6.3.1 | Postopki dokazovanja delovanja OBD s preizkušanjem
  Poleg tega, da proizvajalec predloži podporne podatke iz odstavka 6.3, mora dokazati ustrezno spremljanje specifičnih sistemov ali sestavnih delov za nadzor emisij, tako da jih preizkusi na napravi za preizkus motorja v skladu s preizkuševalnimi postopki, določenimi v odstavku 7.2 te priloge.
  V tem primeru mora proizvajalec zagotoviti kvalificirane okvarjene sestavne dele ali električno napravo, ki bi se uporabljala za simuliranje napake.
  Ustrezna zaznava napake s strani sistema OBD in primeren odziv le-tega na to zaznavo (glej prikaz MI, shranjevanje DTC itd.) se dokazuje v skladu z odstavkom 7.2. |
| --- | --- |

6.3.1

Poleg tega, da proizvajalec predloži podporne podatke iz odstavka 6.3, mora dokazati ustrezno spremljanje specifičnih sistemov ali sestavnih delov za nadzor emisij, tako da jih preizkusi na napravi za preizkus motorja v skladu s preizkuševalnimi postopki, določenimi v odstavku 7.2 te priloge.

V tem primeru mora proizvajalec zagotoviti kvalificirane okvarjene sestavne dele ali električno napravo, ki bi se uporabljala za simuliranje napake.

Ustrezna zaznava napake s strani sistema OBD in primeren odziv le-tega na to zaznavo (glej prikaz MI, shranjevanje DTC itd.) se dokazuje v skladu z odstavkom 7.2.

| 6.3.2 | Postopek kvalificiranja okvarjenega sestavnega dela (ali sistema)
  Ta odstavek se uporablja za primere, ko se napaka, izbrana za demonstracijski preizkus OBD, nadzira v primerjavi z emisijami iz izpušne cevi (11) (spremljanje mejnih vrednosti emisij – glej odstavek 4.2), pri čemer se zahteva, da proizvajalec s preizkusom emisij dokaže kvalificiranje tega okvarjenega sestavnega dela.
  V zelo specifičnih primerih morda kvalificiranje okvarjenih sestavnih delov ali sistemov s preizkušanjem ni mogoče (na primer, če se aktivira MECS in motor ne more izvesti ustreznega preizkusa itn.). V takih primerih se okvarjen sestavni del kvalificira brez preizkušanja. To izjemo dokumentira proizvajalec se mora z njo strinjati homologacijski organ. |
| --- | --- |

6.3.2

Ta odstavek se uporablja za primere, ko se napaka, izbrana za demonstracijski preizkus OBD, nadzira v primerjavi z emisijami iz izpušne cevi (11) (spremljanje mejnih vrednosti emisij – glej odstavek 4.2), pri čemer se zahteva, da proizvajalec s preizkusom emisij dokaže kvalificiranje tega okvarjenega sestavnega dela.

V zelo specifičnih primerih morda kvalificiranje okvarjenih sestavnih delov ali sistemov s preizkušanjem ni mogoče (na primer, če se aktivira MECS in motor ne more izvesti ustreznega preizkusa itn.). V takih primerih se okvarjen sestavni del kvalificira brez preizkušanja. To izjemo dokumentira proizvajalec se mora z njo strinjati homologacijski organ.

| 6.3.2.1 | Postopek kvalificiranja okvarjenega sestavnega dela, ki se uporablja za dokazovanje zaznave napak kategorij A in B1 |
| --- | --- |

6.3.2.1

| 6.3.2.1.1 | Spremljanje mejnih vrednosti emisij
  Če napaka, ki jo izbere homologacijski organ, povzroči emisije iz izpušne cevi, ki lahko presežejo mejno vrednost OBD, mora proizvajalec s preizkusom emisij v skladu z odstavkom 7 dokazati, da okvarjen sestavni del ali naprava ne povzroči, da ustrezne emisije presežejo svoje mejne vrednosti OBD za več kot 20 %. |
| --- | --- |

6.3.2.1.1

Če napaka, ki jo izbere homologacijski organ, povzroči emisije iz izpušne cevi, ki lahko presežejo mejno vrednost OBD, mora proizvajalec s preizkusom emisij v skladu z odstavkom 7 dokazati, da okvarjen sestavni del ali naprava ne povzroči, da ustrezne emisije presežejo svoje mejne vrednosti OBD za več kot 20 %.

| 6.3.2.1.2 | Spremljanje delovanja
  Na zahtevo proizvajalca in če se s tem strinja homologacijski organ, se lahko pri spremljanju učinkovitosti mejne vrednosti OBD presežejo za 20 odstotkov. Takšna zahteva se utemelji za vsak primer posebej.
  Če je v Prilogi 15 zahtevano spremljanje učinkovitosti neobičajne porabe plinastega goriva pri motorju ali vozilu, ki uporablja kombinirano gorivo, se okvarjen sestavni del kvalificira brez sklicevanja na mejne vrednosti OBD. |
| --- | --- |

6.3.2.1.2

Na zahtevo proizvajalca in če se s tem strinja homologacijski organ, se lahko pri spremljanju učinkovitosti mejne vrednosti OBD presežejo za 20 odstotkov. Takšna zahteva se utemelji za vsak primer posebej.

Če je v Prilogi 15 zahtevano spremljanje učinkovitosti neobičajne porabe plinastega goriva pri motorju ali vozilu, ki uporablja kombinirano gorivo, se okvarjen sestavni del kvalificira brez sklicevanja na mejne vrednosti OBD.

| 6.3.2.1.3 | Spremljanje sestavnih delov
  Pri spremljanju sestavnih delov se okvarjen sestavni del kvalificira brez sklicevanja na mejne vrednosti OBD. |
| --- | --- |

6.3.2.1.3

Pri spremljanju sestavnih delov se okvarjen sestavni del kvalificira brez sklicevanja na mejne vrednosti OBD.

| 6.3.2.2 | Kvalificiranje okvarjenih sestavnih delov, ki se uporablja za dokazovanje zaznave napak kategorije B2
  V primeru napak kategorije B2 in na zahtevo homologacijskega organa proizvajalec s preizkusom glede emisij v skladu z odstavkom 7 dokaže, da okvarjen sestavni del ali naprava ne povzroči, da ustrezne emisije presežejo svojo ustrezno mejno vrednost OBD. |
| --- | --- |

6.3.2.2

V primeru napak kategorije B2 in na zahtevo homologacijskega organa proizvajalec s preizkusom glede emisij v skladu z odstavkom 7 dokaže, da okvarjen sestavni del ali naprava ne povzroči, da ustrezne emisije presežejo svojo ustrezno mejno vrednost OBD.

| 6.3.2.3 | Kvalificiranje okvarjenih sestavnih delov, ki se uporablja za dokazovanje zaznave napak kategorije C
  V primeru napak kategorije C in na zahtevo homologacijskega organa proizvajalec s preizkusom glede emisij v skladu z odstavkom 7 dokaže, da okvarjen sestavni del ali naprava ne povzroči, da ustrezne emisije presežejo svojo ustrezno mejno vrednost emisije, urejeno s predpisi. |
| --- | --- |

6.3.2.3

V primeru napak kategorije C in na zahtevo homologacijskega organa proizvajalec s preizkusom glede emisij v skladu z odstavkom 7 dokaže, da okvarjen sestavni del ali naprava ne povzroči, da ustrezne emisije presežejo svojo ustrezno mejno vrednost emisije, urejeno s predpisi.

| 6.3.3 | Poročilo o preizkusu
  Poročilo o preizkusu mora vsebovati vsaj podatke, določene v Dodatku 4 k tej prilogi. |
| --- | --- |

6.3.3

Poročilo o preizkusu mora vsebovati vsaj podatke, določene v Dodatku 4 k tej prilogi.

| 6.4 | Homologacija sistema OBD s pomanjkljivostmi |
| --- | --- |

6.4

| 6.4.1 | Homologacijski organi lahko na zahtevo proizvajalca homologirajo sistem OBD, tudi če vsebuje eno ali več pomanjkljivosti.
  Pri obravnavanju tega zahtevka organ ugotovi, ali je skladnost z zahtevami te priloge možna ali neutemeljena.
  Homologacijski organ mora upoštevati podatke proizvajalca, ki med drugim vključujejo tudi dejavnike, kot so tehnična izvedljivost, časovna priprava in proizvodni cikli, vključno s postopnim uvajanjem ali postopno opustitvijo konstrukcij motorjev in programiranimi nadgradnjami računalnikov, stopnja učinkovitosti sistema OBD glede izpolnjevanja zahtev te priloge ter dokazana zadovoljiva raven prizadevanja proizvajalca za izpolnjevanje zahtev te priloge.
  Homologacijski organ ne bo ugodil zahtevi za podelitev homologacije za sistem s pomanjkljivostmi, če ta nima obvezne funkcije spremljanja (tj. nima monitorjev, ki se zahtevajo v Dodatku 3 k tej prilogi). |
| --- | --- |

6.4.1

Pri obravnavanju tega zahtevka organ ugotovi, ali je skladnost z zahtevami te priloge možna ali neutemeljena.

Homologacijski organ mora upoštevati podatke proizvajalca, ki med drugim vključujejo tudi dejavnike, kot so tehnična izvedljivost, časovna priprava in proizvodni cikli, vključno s postopnim uvajanjem ali postopno opustitvijo konstrukcij motorjev in programiranimi nadgradnjami računalnikov, stopnja učinkovitosti sistema OBD glede izpolnjevanja zahtev te priloge ter dokazana zadovoljiva raven prizadevanja proizvajalca za izpolnjevanje zahtev te priloge.

Homologacijski organ ne bo ugodil zahtevi za podelitev homologacije za sistem s pomanjkljivostmi, če ta nima obvezne funkcije spremljanja (tj. nima monitorjev, ki se zahtevajo v Dodatku 3 k tej prilogi).

| 6.4.2 | Obdobje, v katerem so pomanjkljivosti dopustne
  Pomanjkljivost je dopustna še eno leto od datuma podelitve homologacije za sistem motorja.
  Če lahko proizvajalec homologacijskemu organu zadovoljivo dokaže, da so za odpravo pomanjkljivosti potrebne večje spremembe motorja in dodatna časovna priprava, potem se lahko pomanjkljivost dopusti še za nadaljnje leto, pod pogojem, da celotno obdobje pomanjkljivosti ne preseže 3 let (tj. dovoljeno je trikrat po enoletno obdobje pomanjkljivosti).
  Proizvajalec ne more zaprositi za podaljšanje obdobja pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

6.4.2

Pomanjkljivost je dopustna še eno leto od datuma podelitve homologacije za sistem motorja.

Če lahko proizvajalec homologacijskemu organu zadovoljivo dokaže, da so za odpravo pomanjkljivosti potrebne večje spremembe motorja in dodatna časovna priprava, potem se lahko pomanjkljivost dopusti še za nadaljnje leto, pod pogojem, da celotno obdobje pomanjkljivosti ne preseže 3 let (tj. dovoljeno je trikrat po enoletno obdobje pomanjkljivosti).

Proizvajalec ne more zaprositi za podaljšanje obdobja pomanjkljivosti.

| 6.5 | Postopek izbiranja referenčnega goriva v primeru plinskega motorja
  Dokazovanje delovanja OBD in razvrstitev okvare se izvede z uporabo enega od referenčnih goriv iz Priloge 5, na katero naj bi deloval motor.
  To referenčno gorivo izbere homologacijski organ, ki preizkusnemu laboratoriju zagotovi dovolj časa za dobavo izbranega referenčnega goriva. |
| --- | --- |

6.5

Dokazovanje delovanja OBD in razvrstitev okvare se izvede z uporabo enega od referenčnih goriv iz Priloge 5, na katero naj bi deloval motor.

To referenčno gorivo izbere homologacijski organ, ki preizkusnemu laboratoriju zagotovi dovolj časa za dobavo izbranega referenčnega goriva.

| 7. | Preizkuševalni postopki |
| --- | --- |

7.

| 7.1 | Postopek preizkušanja
  Dokazovanje ustrezne razvrstitve napake s preizkušanjem ter dokazovanje pravilnega izvajanja spremljanja sistema OBD s preizkušanjem sta dve zadevi, ki ju je treba v postopku preizkušanja obravnavati ločeno. Na primer, za napako kategorije A ne bo potreben preizkus za razvrstitev, medtem ko je morda predmet preizkusa delovanja OBD.
  Kjer je to primerno, se lahko isti preizkus uporabi za dokazovanje pravilne razvrstitve napake, kvalificiranje okvarjenega sestavnega dela, ki ga predloži proizvajalec, in dokazovanje pravilnega spremljanja sistema OBD.
  Sistem motorja, na katerem se preizkuša sistem OBD, mora izpolnjevati zahteve tega pravilnika glede emisij. |
| --- | --- |

7.1

Dokazovanje ustrezne razvrstitve napake s preizkušanjem ter dokazovanje pravilnega izvajanja spremljanja sistema OBD s preizkušanjem sta dve zadevi, ki ju je treba v postopku preizkušanja obravnavati ločeno. Na primer, za napako kategorije A ne bo potreben preizkus za razvrstitev, medtem ko je morda predmet preizkusa delovanja OBD.

Kjer je to primerno, se lahko isti preizkus uporabi za dokazovanje pravilne razvrstitve napake, kvalificiranje okvarjenega sestavnega dela, ki ga predloži proizvajalec, in dokazovanje pravilnega spremljanja sistema OBD.

Sistem motorja, na katerem se preizkuša sistem OBD, mora izpolnjevati zahteve tega pravilnika glede emisij.

| 7.1.1 | Postopek preizkušanja za dokazovanje razvrstitve napake
  Kadar homologacijski organ v skladu z odstavkom 6.2 od proizvajalca zahteva, da s preizkušanjem utemelji razvrstitev konkretne napake, dokazovanje skladnosti sestavlja serija preizkusov emisij.
  Kadar homologacijski organ zahteva preizkušanje za utemeljitev uvrstitve napake v kategorijo B1 namesto v kategorijo A, mora proizvajalec v skladu z odstavkom 6.2.2 dokazati, da so emisije zaradi te konkretne napake v izbranih okoliščinah nižje od mejnih vrednosti OBD:


  (a) | te pogoje preizkusa izbere proizvajalec v soglasju s homologacijskim organom; |
| --- | --- | --- |

7.1.1

Kadar homologacijski organ v skladu z odstavkom 6.2 od proizvajalca zahteva, da s preizkušanjem utemelji razvrstitev konkretne napake, dokazovanje skladnosti sestavlja serija preizkusov emisij.

Kadar homologacijski organ zahteva preizkušanje za utemeljitev uvrstitve napake v kategorijo B1 namesto v kategorijo A, mora proizvajalec v skladu z odstavkom 6.2.2 dokazati, da so emisije zaradi te konkretne napake v izbranih okoliščinah nižje od mejnih vrednosti OBD:

(a)

te pogoje preizkusa izbere proizvajalec v soglasju s homologacijskim organom;

| (b) | proizvajalcu ni treba dokazati, da so v drugih okoliščinah emisije zaradi te napake dejansko višje od mejnih vrednosti OBD. |
| --- | --- |

(b)

proizvajalcu ni treba dokazati, da so v drugih okoliščinah emisije zaradi te napake dejansko višje od mejnih vrednosti OBD.

preizkus glede emisij se lahko na zahtevo proizvajalca ponovi največ trikrat.

Če kateri koli od teh preizkusov povzroči, da so emisije nižje od zadevne OTL, potem se odobri uvrstitev napake v kategorijo B1.

Kadar homologacijski organ zahteva preizkušanje za utemeljitev uvrstitve napake v kategorijo B2 namesto v kategorijo B1 ali v kategorijo C namesto v kategorijo B2, se preizkus glede emisij ne ponovi. Če so emisije, izmerjene v preizkusu, višje od OTL ali mejne vrednosti emisij, potem je napako treba prerazvrstiti.

| Opomba: | Glede na odstavek 6.2.1 se ta odstavek ne uporablja za napake, uvrščene v kategorijo A. |
| --- | --- |

Opomba:

| 7.1.2 | Postopek preizkušanja za dokazovanje delovanja OBD
  Kadar homologacijski organ zahteva preizkus delovanja sistema OBD v skladu z odstavkom 6.3 te priloge, dokazovanje skladnosti zajema naslednje faze:


  (a) | homologacijski organ izbere napako, proizvajalec pa mora zagotoviti ustrezen okvarjen sestavni del ali sistem; |
| --- | --- | --- |

7.1.2

Kadar homologacijski organ zahteva preizkus delovanja sistema OBD v skladu z odstavkom 6.3 te priloge, dokazovanje skladnosti zajema naslednje faze:

(a)

homologacijski organ izbere napako, proizvajalec pa mora zagotoviti ustrezen okvarjen sestavni del ali sistem;

| (b) | kadar je primerno in če se zahteva, proizvajalec s preizkusom glede emisij dokaže, da je okvarjen sestavni del ustrezen za dokazovanje spremljanja; |
| --- | --- |

(b)

kadar je primerno in če se zahteva, proizvajalec s preizkusom glede emisij dokaže, da je okvarjen sestavni del ustrezen za dokazovanje spremljanja;

| (c) | proizvajalec dokaže, da se sistem OBD odziva na način, ki je skladen z določbami te priloge (tj. prikaz MI, shranjevanje DTC itn.), najpozneje ob koncu serije preizkuševalnih ciklov OBD. |
| --- | --- |

(c)

proizvajalec dokaže, da se sistem OBD odziva na način, ki je skladen z določbami te priloge (tj. prikaz MI, shranjevanje DTC itn.), najpozneje ob koncu serije preizkuševalnih ciklov OBD.

| 7.1.2.1 | Kvalificiranje okvarjenega sestavnega dela
  Kadar homologacijski organ od proizvajalca zahteva, da kvalificira okvarjen sestavni del s preizkušanjem v skladu z odstavkom 6.3.2, se to dokazovanje opravi z izvedbo preizkušanja za določanje emisij.
  Če se ugotovi, da namestitev okvarjenega sestavnega dela ali naprave na sistem motorja pomeni, da primerjava z mejnimi vrednostmi OBD ni mogoča (npr. zato, ker niso izpolnjeni statistični pogoji za validacijo ustreznega preizkuševalnega cikla za določanje emisij), je napako tega sestavnega dela ali naprave ob soglasju homologacijskega organa mogoče šteti kot kvalificirano na podlagi ustreznih tehničnih razlogov, ki jih poda proizvajalec.
  V primeru, da namestitev okvarjenega sestavnega dela ali naprave na motor pomeni, da med preizkusom ni mogoče doseči krivulje polne obremenitve (kot je določena s pravilno delujočim motorjem), je okvarjeni sestavni del ali napravo ob soglasju homologacijskega organa mogoče šteti za kvalificirano, če proizvajalec poda ustrezne tehnične razloge. |
| --- | --- |

7.1.2.1

Kadar homologacijski organ od proizvajalca zahteva, da kvalificira okvarjen sestavni del s preizkušanjem v skladu z odstavkom 6.3.2, se to dokazovanje opravi z izvedbo preizkušanja za določanje emisij.

Če se ugotovi, da namestitev okvarjenega sestavnega dela ali naprave na sistem motorja pomeni, da primerjava z mejnimi vrednostmi OBD ni mogoča (npr. zato, ker niso izpolnjeni statistični pogoji za validacijo ustreznega preizkuševalnega cikla za določanje emisij), je napako tega sestavnega dela ali naprave ob soglasju homologacijskega organa mogoče šteti kot kvalificirano na podlagi ustreznih tehničnih razlogov, ki jih poda proizvajalec.

V primeru, da namestitev okvarjenega sestavnega dela ali naprave na motor pomeni, da med preizkusom ni mogoče doseči krivulje polne obremenitve (kot je določena s pravilno delujočim motorjem), je okvarjeni sestavni del ali napravo ob soglasju homologacijskega organa mogoče šteti za kvalificirano, če proizvajalec poda ustrezne tehnične razloge.

| 7.1.2.2 | Zaznava napake
  Vsak monitor, ki ga homologacijski organ izbere za preizkus na napravi za preizkus motorja, se mora odzvati na uvedbo kvalificiranega okvarjenega sestavnega dela na način, ki izpolnjuje zahteve te priloge, v dveh zaporednih preizkuševalnih ciklih OBD v skladu z odstavkom 7.2.2 te priloge.
  Kadar je v opisu spremljanja določeno in s homologacijskim organom dogovorjeno, da konkretni monitor za končanje spremljanja potrebuje več kot dve zaporedji delovanja, se lahko število preizkuševalnih ciklov OBD poveča skladno z zahtevo proizvajalca.
  Vsak posamezni preizkuševalni cikel OBD v dokaznem preizkusu se loči z zaustavitvijo motorja. Pri času do naslednjega zagona je treba upoštevati morebitno spremljanje, ki lahko nastopi po zaustavitvi motorja, in vse nujne pogoje, ki morajo obstajati, da se ob naslednjem zagonu sproži spremljanje.
  Šteje se, da se preizkus konča, kakor hitro se sistem OBD odzove na način, ki izpolnjuje zahteve te priloge. |
| --- | --- |

7.1.2.2

Vsak monitor, ki ga homologacijski organ izbere za preizkus na napravi za preizkus motorja, se mora odzvati na uvedbo kvalificiranega okvarjenega sestavnega dela na način, ki izpolnjuje zahteve te priloge, v dveh zaporednih preizkuševalnih ciklih OBD v skladu z odstavkom 7.2.2 te priloge.

Kadar je v opisu spremljanja določeno in s homologacijskim organom dogovorjeno, da konkretni monitor za končanje spremljanja potrebuje več kot dve zaporedji delovanja, se lahko število preizkuševalnih ciklov OBD poveča skladno z zahtevo proizvajalca.

Vsak posamezni preizkuševalni cikel OBD v dokaznem preizkusu se loči z zaustavitvijo motorja. Pri času do naslednjega zagona je treba upoštevati morebitno spremljanje, ki lahko nastopi po zaustavitvi motorja, in vse nujne pogoje, ki morajo obstajati, da se ob naslednjem zagonu sproži spremljanje.

Šteje se, da se preizkus konča, kakor hitro se sistem OBD odzove na način, ki izpolnjuje zahteve te priloge.

| 7.2 | Ustrezni preizkusi
  V tej prilogi je:


  (a) | cikel preizkušanja za določanje emisij preizkuševalni cikel, ki se uporablja za merjenje s predpisi urejenih emisij v primeru kvalificiranja okvarjenega sestavnega dela ali sistema; |
| --- | --- | --- |

7.2

V tej prilogi je:

(a)

cikel preizkušanja za določanje emisij preizkuševalni cikel, ki se uporablja za merjenje s predpisi urejenih emisij v primeru kvalificiranja okvarjenega sestavnega dela ali sistema;

| (b) | preizkuševalni cikel OBD preizkuševalni cikel, ki se uporablja za dokazovanje zmogljivosti monitorjev OBD za zaznavanje napak. |
| --- | --- |

(b)

preizkuševalni cikel OBD preizkuševalni cikel, ki se uporablja za dokazovanje zmogljivosti monitorjev OBD za zaznavanje napak.

| 7.2.1 | Preizkuševalni cikel za določanje emisij
  Preizkuševalni cikel, ki se v tej prilogi upošteva za merjenje emisij, je preizkuševalni cikel WHTC, kot je opisan v Prilogi 4. |
| --- | --- |

7.2.1

Preizkuševalni cikel, ki se v tej prilogi upošteva za merjenje emisij, je preizkuševalni cikel WHTC, kot je opisan v Prilogi 4.

| 7.2.2 | Preizkuševalni cikel OBD
  Preizkuševalni cikel OBD, ki se upošteva v tej prilogi, je vroči del cikla WHTC, kot je opisan v Prilogi 4.
  Na zahtevo proizvajalca in po odobritvi homologacijskega organa se lahko nadomestni preizkuševalni cikel OBD uporabi (npr. hladni del cikla WHTC) za posamezni monitor. Zahtevek mora vsebovati dokumentacijo (tehnične ocene, simulacija, rezultati preizkusov itd.), ki kažejo, da:


  (a) | se zahtevan preizkuševalni cikel, primeren za dokazovanje spremljanja, pojavi med dejanskimi voznimi razmerami ter |
| --- | --- | --- |

7.2.2

Preizkuševalni cikel OBD, ki se upošteva v tej prilogi, je vroči del cikla WHTC, kot je opisan v Prilogi 4.

Na zahtevo proizvajalca in po odobritvi homologacijskega organa se lahko nadomestni preizkuševalni cikel OBD uporabi (npr. hladni del cikla WHTC) za posamezni monitor. Zahtevek mora vsebovati dokumentacijo (tehnične ocene, simulacija, rezultati preizkusov itd.), ki kažejo, da:

(a)

se zahtevan preizkuševalni cikel, primeren za dokazovanje spremljanja, pojavi med dejanskimi voznimi razmerami ter

| (b) | se vroči del cikla WHTC zdi manj primeren za obravnavano spremljanje (npr. spremljanje porabe tekočine). |
| --- | --- |

(b)

se vroči del cikla WHTC zdi manj primeren za obravnavano spremljanje (npr. spremljanje porabe tekočine).

| 7.2.3 | Pogoji za delovanje preizkusa
  Pogoji (tj. temperatura, nadmorska višina, kakovost goriva itd.) za izvajanje preizkusov iz odstavkov 7.2.1 in 7.2.2 morajo biti tisti, ki se zahtevajo za delovanje preizkuševalnega cikla WHTC, kot je opisan v Prilogi 4.
  V primeru preizkusa glede emisij, namenjenega utemeljitvi uvrstitve konkretne napake v kategorijo B1, lahko ob odločitvi proizvajalca pogoji za delovanje preizkusa v skladu z odstavkom 6.2.2 odstopajo od pogojev v odstavkih zgoraj. |
| --- | --- |

7.2.3

Pogoji (tj. temperatura, nadmorska višina, kakovost goriva itd.) za izvajanje preizkusov iz odstavkov 7.2.1 in 7.2.2 morajo biti tisti, ki se zahtevajo za delovanje preizkuševalnega cikla WHTC, kot je opisan v Prilogi 4.

V primeru preizkusa glede emisij, namenjenega utemeljitvi uvrstitve konkretne napake v kategorijo B1, lahko ob odločitvi proizvajalca pogoji za delovanje preizkusa v skladu z odstavkom 6.2.2 odstopajo od pogojev v odstavkih zgoraj.

| 7.3 | Dokazovanje spremljanja učinkovitosti
  Pri spremljanju učinkovitosti lahko proizvajalec uporablja zahteve za dokazovanje iz Dodatka 7 k tej prilogi.
  Homologacijski organi lahko proizvajalcu odobrijo uporabo drugačne metode spremljanja učinkovitosti, kot je navedena v Dodatku 7 k tej prilogi. Izbrano vrsto spremljanja mora proizvajalec dokazati na podlagi okvirnega tehničnega primera, ki temelji na značilnostih zasnove, ali predstavitve rezultatov preizkusa ali sklicevanja na predhodne odobritve ali druge sprejemljive metode, ki je vsaj tako okvirna, pravočasna in učinkovita, kot so metode, navedene v Dodatku 7 k tej prilogi. |
| --- | --- |

7.3

Pri spremljanju učinkovitosti lahko proizvajalec uporablja zahteve za dokazovanje iz Dodatka 7 k tej prilogi.

Homologacijski organi lahko proizvajalcu odobrijo uporabo drugačne metode spremljanja učinkovitosti, kot je navedena v Dodatku 7 k tej prilogi. Izbrano vrsto spremljanja mora proizvajalec dokazati na podlagi okvirnega tehničnega primera, ki temelji na značilnostih zasnove, ali predstavitve rezultatov preizkusa ali sklicevanja na predhodne odobritve ali druge sprejemljive metode, ki je vsaj tako okvirna, pravočasna in učinkovita, kot so metode, navedene v Dodatku 7 k tej prilogi.

| 7.4 | Poročila o preizkusih
  Poročilo o preizkusu mora vsebovati vsaj podatke, določene v Dodatku 4. |
| --- | --- |

7.4

Poročilo o preizkusu mora vsebovati vsaj podatke, določene v Dodatku 4.

| 8. | Zahteve glede dokumentacije |
| --- | --- |

8.

| 8.1 | Dokumentacija za homologacijo
  Proizvajalec mora predložiti sveženj dokumentacije, ki vključuje popoln opis sistema OBD. Ta sveženj dokumentacije mora imeti dva dela:


  (a) | prvi del, ki je lahko kratek, pod pogojem, da predloži dokaze glede povezav med monitorji, tipala/aktivatorji in pogoji delovanja (tj. opiše vse pogoje aktiviranja, ki povzročijo delovanje monitorjev, in pogoje deaktiviranja, ki povzročijo nedelovanje monitorjev). V dokumentaciji mora biti opisano delovanje OBD, vključno z uvrstitvijo napake v hierarhični klasifikaciji. To gradivo shrani homologacijski organ. Ti podatki se lahko na zahtevo predložijo zainteresiranim strankam; |
| --- | --- | --- |

8.1

Proizvajalec mora predložiti sveženj dokumentacije, ki vključuje popoln opis sistema OBD. Ta sveženj dokumentacije mora imeti dva dela:

(a)

prvi del, ki je lahko kratek, pod pogojem, da predloži dokaze glede povezav med monitorji, tipala/aktivatorji in pogoji delovanja (tj. opiše vse pogoje aktiviranja, ki povzročijo delovanje monitorjev, in pogoje deaktiviranja, ki povzročijo nedelovanje monitorjev). V dokumentaciji mora biti opisano delovanje OBD, vključno z uvrstitvijo napake v hierarhični klasifikaciji. To gradivo shrani homologacijski organ. Ti podatki se lahko na zahtevo predložijo zainteresiranim strankam;

| (b) | drugi del, ki vsebuje vse podatke, vključno s podrobnostmi o kvalificiranih okvarjenih sestavnih delih ali sistemih in z njimi povezanimi rezultati preizkusov, ki se uporabljajo kot dokaz za podporo procesu odločanja, omenjenemu zgoraj, pa tudi seznam vseh vhodnih in izhodnih signalov, ki so na voljo sistemu motorja in jih nadzira sistem OBD. V tem drugem delu morata biti na kratko opisana tudi posamezna strategija spremljanja in proces odločanja. |
| --- | --- |

(b)

drugi del, ki vsebuje vse podatke, vključno s podrobnostmi o kvalificiranih okvarjenih sestavnih delih ali sistemih in z njimi povezanimi rezultati preizkusov, ki se uporabljajo kot dokaz za podporo procesu odločanja, omenjenemu zgoraj, pa tudi seznam vseh vhodnih in izhodnih signalov, ki so na voljo sistemu motorja in jih nadzira sistem OBD. V tem drugem delu morata biti na kratko opisana tudi posamezna strategija spremljanja in proces odločanja.

Ta drugi del ostane strogo zaupen. Lahko ga hrani homologacijski organ ali ga po presoji homologacijskega organa lahko obdrži proizvajalec, vendar ga je treba dati na voljo homologacijskemu organu za pregled ob homologaciji ali kadar koli v obdobju veljavnosti homologacije.

| 8.1.1 | Dokumentacija v zvezi s posameznim nadziranim sestavnim delom ali sistemom
  Sveženj dokumentacije, zajet v drugi del, mora med drugim vsebovati naslednje podatke za posamezni nadziran sestavni del ali sistem:


  (a) | napake in z njimi povezane DTC; |
| --- | --- | --- |

8.1.1

Sveženj dokumentacije, zajet v drugi del, mora med drugim vsebovati naslednje podatke za posamezni nadziran sestavni del ali sistem:

(a)

napake in z njimi povezane DTC;

| (b) | metodo spremljanja, ki se uporablja za zaznavo napak; |
| --- | --- |

(b)

metodo spremljanja, ki se uporablja za zaznavo napak;

| (c) | parametre, ki se uporabljajo, in pogoje, potrebne za zaznavo napak, ter, kadar je primerno, omejitve meril napak (spremljanje delovanja in sestavnih delov); |
| --- | --- |

(c)

parametre, ki se uporabljajo, in pogoje, potrebne za zaznavo napak, ter, kadar je primerno, omejitve meril napak (spremljanje delovanja in sestavnih delov);

| (d) | merila za shranjevanje DTC; |
| --- | --- |

(d)

merila za shranjevanje DTC;

| (e) | „časovno dolžino“ spremljanja (tj. čas delovanja/postopek, potreben za dokončanje spremljanja) in „pogostost“ spremljanja (npr. stalno, enkrat na vklop itn.). |
| --- | --- |

(e)

„časovno dolžino“ spremljanja (tj. čas delovanja/postopek, potreben za dokončanje spremljanja) in „pogostost“ spremljanja (npr. stalno, enkrat na vklop itn.).

| 8.1.2 | Dokumentacija v zvezi z razvrstitvijo napak
  Sveženj dokumentacije, zajet v drugi del, mora med drugim vsebovati naslednje podatke za razvrstitev napak:
  Razvrstitev napak posamezne DTC se dokumentira. Ta razvrstitev je lahko različna za različne tipe motorjev (npr. različne nazivne vrtilne frekvence motorja) znotraj iste družine sistemov OBD glede na emisije.
  Ti podatki morajo vključevati tehnično utemeljitev, ki se zahteva v odstavku 4.2 te priloge za razvrstitev v kategorijo A, kategorijo B1 ali kategorijo B2. |
| --- | --- |

8.1.2

Sveženj dokumentacije, zajet v drugi del, mora med drugim vsebovati naslednje podatke za razvrstitev napak:

Razvrstitev napak posamezne DTC se dokumentira. Ta razvrstitev je lahko različna za različne tipe motorjev (npr. različne nazivne vrtilne frekvence motorja) znotraj iste družine sistemov OBD glede na emisije.

Ti podatki morajo vključevati tehnično utemeljitev, ki se zahteva v odstavku 4.2 te priloge za razvrstitev v kategorijo A, kategorijo B1 ali kategorijo B2.

| 8.1.3 | Dokumentacija v zvezi z družino sistemov OBD glede na emisije
  Sveženj dokumentacije, zajet v drugi del, mora med drugim vsebovati naslednje podatke za družino sistemov OBD glede na emisije:
  Predloži se opis družine sistemov OBD glede na emisije. Ta opis mora vključevati seznam in opis tipov motorjev znotraj družine, opis osnovnega sistema motorja sistema OBD ter vse elemente, ki so značilni za družino v skladu z odstavkom 6.1.1 te priloge.
  Če družina sistemov OBD glede na emisije vključuje motorje, ki spadajo v različne družine motorjev, je treba predložiti kratek opis teh družin motorjev.
  Poleg tega mora proizvajalec predložiti seznam vseh elektronskih vhodov in izhodov ter identifikacijo komunikacijskega protokola, ki ga uporablja posamezna družina sistemov OBD glede na emisije. |
| --- | --- |

8.1.3

Sveženj dokumentacije, zajet v drugi del, mora med drugim vsebovati naslednje podatke za družino sistemov OBD glede na emisije:

Predloži se opis družine sistemov OBD glede na emisije. Ta opis mora vključevati seznam in opis tipov motorjev znotraj družine, opis osnovnega sistema motorja sistema OBD ter vse elemente, ki so značilni za družino v skladu z odstavkom 6.1.1 te priloge.

Če družina sistemov OBD glede na emisije vključuje motorje, ki spadajo v različne družine motorjev, je treba predložiti kratek opis teh družin motorjev.

Poleg tega mora proizvajalec predložiti seznam vseh elektronskih vhodov in izhodov ter identifikacijo komunikacijskega protokola, ki ga uporablja posamezna družina sistemov OBD glede na emisije.

| 8.2 | Dokumentacija za vgradnjo sistema motorja, opremljenega z OBD, v vozilo
  Proizvajalec motorja mora v dokumentacijo o vgradnji svojega sistema motorja vključiti ustrezne zahteve, ki bodo zagotavljale, da bo vozilo, kadar se bo uporabljalo bodisi na cesti ali drugje, izpolnjevalo zahteve te priloge. Ta dokumentacija med drugim vključuje:


  (a) | podrobne tehnične zahteve, vključno z določbami, ki zagotavljajo združljivost s sistemom OBD sistema motorja; |
| --- | --- | --- |

8.2

Proizvajalec motorja mora v dokumentacijo o vgradnji svojega sistema motorja vključiti ustrezne zahteve, ki bodo zagotavljale, da bo vozilo, kadar se bo uporabljalo bodisi na cesti ali drugje, izpolnjevalo zahteve te priloge. Ta dokumentacija med drugim vključuje:

(a)

podrobne tehnične zahteve, vključno z določbami, ki zagotavljajo združljivost s sistemom OBD sistema motorja;

| (b) | postopek preverjanja, ki ga je treba končati. |
| --- | --- |

(b)

postopek preverjanja, ki ga je treba končati.

Obstoj in ustreznost takih zahtev za vgradnjo se lahko preverita v postopku homologacije sistema motorja.

| Opomba: | Če proizvajalec vozila zaprosi za neposredno odobritev vgradnje sistema OBD v vozilo, ta dokumentacija ni potrebna. |
| --- | --- |

Opomba:

---

(1)  Oštevilčenje te priloge je skladno z oštevilčenjem globalnega tehničnega predpisa št. 5 za WWH-OBD. Vendar pa nekateri odstavki globalnega tehničnega predpisa za WWH-OBD v tej prilogi niso potrebni.

(2)  Ta opredelitev ne pomeni, da je za merjenje temperature hladilne tekočine potrebno temperaturno tipalo.

(3)  Izmerjena vrednost se obravnava ob upoštevanju ustreznega odstopanja natančnosti sistema preizkusnega prostora in povečane variabilnosti rezultatov preizkusov zaradi motnje v delovanju;

(4)  Lahko se šteje, da je motor zagnan med fazo pogona.

(5)  Običajna uporaba te opisne dokumentacije je lahko vzpostavljanje osnovne tehnične brezhibnosti sistema motorja glede emisij.

(6)  Običajna uporaba te opisne dokumentacije je lahko vzpostavljanje podrobnega razumevanja tehnične brezhibnosti sistema motorja glede emisij.

(7)  Ni treba opremiti motorja z izključnim namenom zagotavljanja informacij ali podatkov iz tabel 3 in 4 Priloge 5.

(8)  Proizvajalec lahko za zagotavljanje dostopa do informacij OBD uporablja dodaten diagnostični prikazovalnik na vozilu, kot je video prikazovalnik, pritrjen na armaturno ploščo. Taka dodatna naprava ni predmet zahtev iz te priloge.

(9)  Na vrednost, določeno v ustreznem delu te priloge.

(10)  Primer okoliščin, ki lahko vplivajo na to, ali in kdaj so mejne vrednosti OBD presežene, je starost sistema motorja ali, ali se preizkus izvede z novim ali starim sestavnim delom.

(11)  Ta odstavek bo pozneje razširjen tudi na druge monitorje, razen na monitorje mejnih vrednosti emisij.

---

Priloga 9B - Dodatek 1

Odobritev vgradnje sistemov OBD

Ta dodatek obravnava primer, ko proizvajalec vozila zahteva odobritev vgradnje sistemov OBD znotraj družine sistemov OBD glede na emisije, ki je so certificirani v skladu z zahtevami te priloge, v vozilo.

V tem primeru se, poleg splošnih zahtev te priloge, zahteva tudi dokaz o pravilni vgradnji. Ta dokaz mora biti izdelan na podlagi ustreznega elementa konstrukcije, rezultatih preveritvenih preizkusov itn. ter obravnavati skladnost naslednjih elementov z zahtevami te priloge:

| (a) | vgradnje v vozilu, glede njegove združljivosti s sistemom OBD sistema motorja; |
| --- | --- |

(a)

vgradnje v vozilu, glede njegove združljivosti s sistemom OBD sistema motorja;

| (b) | MI (piktograma, načrtov aktiviranja itn.); |
| --- | --- |

(b)

MI (piktograma, načrtov aktiviranja itn.);

| (c) | vmesnika za žično komunikacijo. |
| --- | --- |

(c)

vmesnika za žično komunikacijo.

Preverjeni bodo pravilna osvetlitev MI, shranjevanje podatkov in komunikacija OBD med vozilom in zunanjo napravo. Vendar pa nobeno preverjanje ne zahteva demontaže sistema motorja (npr. izbrana je lahko prekinitev električne povezave).

---

Priloga 9B - Dodatek 2

Postopek pri okvari - Ponazoritev statusa DTC - Ponazoritev sheme MI in sheme aktiviranja števcev

Namen tega dodatka je ponazoritev zahtev iz odstavkov 4.3 in 4.6.5 te priloge.

Dodatek vsebuje naslednje slike:

| Slika 1 | Status DTC v primeru napake kategorije B1 |
| --- | --- |

Slika 1

Status DTC v primeru napake kategorije B1

| Slika 2 | Status DTC v primeru dveh zaporednih različnih napak kategorije B1 |
| --- | --- |

Slika 2

Status DTC v primeru dveh zaporednih različnih napak kategorije B1

| Slika 3 | Status DTC v primeru ponovnega pojava napake kategorije B1 |
| --- | --- |

Slika 3

Status DTC v primeru ponovnega pojava napake kategorije B1

| Slika 4A | Napaka kategorije A – aktiviranje MI in števcev MI |
| --- | --- |

Slika 4A

Napaka kategorije A – aktiviranje MI in števcev MI

| Slika 4B | Prikaz načela deaktiviranja stalnega MI |
| --- | --- |

Slika 4B

Prikaz načela deaktiviranja stalnega MI

| Slika 5 | Napaka kategorije B1 – aktiviranje števca B1 v petih primerih rabe |
| --- | --- |

Slika 5

Napaka kategorije B1 – aktiviranje števca B1 v petih primerih rabe

Slika 1

Status DTC v primeru napake kategorije B1

Image 228

Opombe:

| | pomeni točko, na kateri nastopi spremljanje zadevne napake. |
| --- | --- |

Image 229

| N, M | Priloga zahteva identifikacijo „ključnih“ zaporedij delovanja, v katerih nastopijo nekateri dogodki, in štetje naknadnih zaporedij delovanja. Za ponazoritev te zahteve sta bili „ključnim“ zaporedjem delovanja podeljeni vrednosti N in M. |
| --- | --- |

N, M

Npr. M pomeni prvo zaporedje delovanja po zaznavi potencialne napake, N pa pomeni zaporedje delovanja, v katerem je MI izklopljen.

Slika 2

Status DTC v primeru dveh zaporednih različnih napak kategorije B1

Image 230

Opombe:

| | pomeni točko, na kateri nastopi spremljanje zadevne napake. |
| --- | --- |

Image 231

N, M,

| N', M' | Priloga zahteva identifikacijo „ključnih“ zaporedij delovanja, v katerih nastopijo nekateri dogodki, in štetje naknadnih zaporedij delovanja. Za ponazoritev te zahteve sta bili „ključnim“ zaporedjem delovanja podeljeni vrednosti N ali M za prvo napako, N' ali M' pa za drugo. |
| --- | --- |

N', M'

Npr. M pomeni prvo zaporedje delovanja po zaznavi potencialne napake, N pa pomeni zaporedje delovanja, v katerem je MI izklopljen.

| N + 40 | štirideseto zaporedje delovanja po prvi ugasnitvi MI ali 200 urah delovanja motorja, kar koli nastopi prej. |
| --- | --- |

N + 40

Slika 3

Status DTC v primeru ponovnega pojava napake kategorije B1

Image 232

Opombe:

| | pomeni točko, na kateri nastopi spremljanje zadevne napake. |
| --- | --- |

Image 233

N, M,

| N', M' | Priloga zahteva identifikacijo „ključnih“ zaporedij delovanja, v katerih nastopijo nekateri dogodki, in štetje naknadnih zaporedij delovanja. Za ponazoritev te zahteve sta bili „ključnim“ zaporedjem delovanja podeljeni vrednosti N ali M za prvi pojav napake, N' ali M' pa za drugega. |
| --- | --- |

N', M'

Npr. M pomeni prvo zaporedje delovanja po zaznavi potencialne napake, N pa pomeni zaporedje delovanja, v katerem je MI izklopljen.

Slika 4A

Napaka kategorije A – aktiviranje MI in števcev MI

Image 234

| Opomba: | Podrobnosti v zvezi z deaktiviranjem stalnega MI so prikazane v sliki 4B v nadaljevanju v posebnem primeru, ko je prisotno potencialno stanje. |
| --- | --- |

Opomba:

Slika 4B

Prikaz načela deaktiviranja stalnega MI

Image 235

Opombe:

| | pomeni točko, na kateri nastopi spremljanje zadevne napake. |
| --- | --- |

Image 236

| M | pomeni zaporedje delovanja, v katerem monitor prvič zazna, da potrjena in aktivna napaka ni več prisotna. |
| --- | --- |

M

| Primer 1 | pomeni primer, v katerem monitor ne zazna prisotnosti napake med zaporedjem delovanja M. |
| --- | --- |

Primer 1

| Primer 2 | pomeni primer, v katerem je monitor med zaporedjem delovanja M predhodno zaznal prisotnost napake. |
| --- | --- |

Primer 2

| Primer 3 | pomeni primer, v katerem monitor med zaporedjem delovanja M zazna prisotnost napake po tem, ko je najprej zaznal odsotnost napake. |
| --- | --- |

Primer 3

Slika 5

Napaka kategorije B1 – aktiviranje števca B1 v petih primerih rabe

Image 237

| Opomba: | V tem primeru se predpostavlja, da je števec B1 en sam. |
| --- | --- |

Opomba:

---

Priloga 9B - Dodatek 3

Zahteve glede spremljanja

V točkah tega dodatka so navedeni sistemi ali sestavni deli, ki jih mora nadzirati sistem OBD v skladu z odstavkom 4.2 te priloge. Če ni navedeno drugače, se zahteve uporabljajo za vse vrste motorjev.

Dodatek 3 – točka 1

Spremljanje električnih/elektronskih sestavnih delov

Električni/elektronski sestavni deli, ki se uporabljajo za nadzor ali spremljanje sistemov za nadzor emisij, opisanih v tem dodatku, so predmet spremljanja sestavnih delov v skladu z določbami odstavka 4.2 te priloge. To so med drugim tlačna tipala, temperaturna tipala, tipala izpušnih plinov in lambda sonde, kadar so prisotne, tipala detonacije, injektorji goriva v izpušnih plinih ali injektorji reagentov, gorilniki v izpuhu ali grelni elementi, žarilne svečke in grelniki vsesanega zraka.

Kadar koli obstaja povratna krmilna zanka, sistem OBD nadzira sposobnost sistema, da ohrani povratno krmiljenje tako, kot je zasnovano (možne napake so na primer: da ne vstopi v povratno krmiljenje v časovnem intervalu, kot ga določi proizvajalec, ali kadar povratno krmiljenje porabi vso zmožnost nastavljanja, ki jo dovoli proizvajalec in sistem ne more doseči ciljev) –spremljanje sestavnih delov.

Zahteve iz te točke se uporabljajo zlasti, če se spremljanje vbrizgavanja reagenta izvaja s sistemom sklenjene zanke, vendar se zaznane napake ne razvrstijo kot napake kategorije C.

Opomba: te določbe se uporabljajo za vse električne in elektronske sestavne dele, tudi če spadajo h kateremu koli od monitorjev, opisanih v drugih točkah tega dodatka.

Dodatek 3 – točka 2

Sistem DPF

Sistem OBD nadzira naslednje elemente sistema DPF na tako opremljenih motorjih glede pravilnega delovanja:

| (a) | substrat DPF: prisotnost substrata DPF – spremljanje popolne odpovedi delovanja; |
| --- | --- |

(a)

substrat DPF: prisotnost substrata DPF – spremljanje popolne odpovedi delovanja;

| (b) | delovanje DPF: zamašitev DPF – popolna odpoved delovanja; |
| --- | --- |

(b)

delovanje DPF: zamašitev DPF – popolna odpoved delovanja;

| (c1) | učinkovitost filtriranja DPF: postopek filtriranja in regeneracije DPF. Ta zahteva bi veljala le za emisije delcev – spremljanje mejnih vrednosti emisij.
  Alternativno, kakor je ustrezno (1), sistem OBD nadzira: |
| --- | --- |

(c1)

učinkovitost filtriranja DPF: postopek filtriranja in regeneracije DPF. Ta zahteva bi veljala le za emisije delcev – spremljanje mejnih vrednosti emisij.

Alternativno, kakor je ustrezno (1), sistem OBD nadzira:

| (c2) | delovanje DPF: postopki filtriranja in regeneracije (npr. kopičenje delcev med postopkom filtriranja in odstranjevanje delcev med prisilnim postopkom regeneracije) – spremljanje učinkovitosti v skladu z Dodatkom 8 k tej prilogi.

  Opomba: Redno regeneracijo je treba spremljati v primerjavi z zmožnostjo naprave, da deluje tako, kot je načrtovano (na primer izvajanje regeneracije v časovnem intervalu, ki ga določi proizvajalec, izvajanje regeneracije na zahtevo itd.). To je en element spremljanja sestavnega dela, povezanega z napravo. |
| --- | --- |

(c2)

delovanje DPF: postopki filtriranja in regeneracije (npr. kopičenje delcev med postopkom filtriranja in odstranjevanje delcev med prisilnim postopkom regeneracije) – spremljanje učinkovitosti v skladu z Dodatkom 8 k tej prilogi.

Opomba: Redno regeneracijo je treba spremljati v primerjavi z zmožnostjo naprave, da deluje tako, kot je načrtovano (na primer izvajanje regeneracije v časovnem intervalu, ki ga določi proizvajalec, izvajanje regeneracije na zahtevo itd.). To je en element spremljanja sestavnega dela, povezanega z napravo.

Dodatek 3 – točka 3

Spremljanje selektivne katalitične redukcije (SCR)

Za namen te točke SCR pomeni selektivno katalitično redukcijo ali drugo varčno katalitično napravo NOx. Sistem OBD nadzira naslednje elemente sistema SCR na tako opremljenih motorjih glede pravilnega delovanja:

| (a) | aktivni/intruzivni reducirni sistem za vbrizgavanje: sposobnost sistema za ustrezno uravnavanje reagentne dobave goriva, ne glede na to, ali ta poteka z vbrizgavanjem v izpuhu ali z vbrizgavanjem v valju – spremljanje delovanja; |
| --- | --- |

(a)

aktivni/intruzivni reducirni sistem za vbrizgavanje: sposobnost sistema za ustrezno uravnavanje reagentne dobave goriva, ne glede na to, ali ta poteka z vbrizgavanjem v izpuhu ali z vbrizgavanjem v valju – spremljanje delovanja;

| (b) | aktivni/intruzivni reagent: pravilna poraba reagenta, če se uporablja reagent, ki ni gorivo (npr. sečnina) – spremljanje delovanja; |
| --- | --- |

(b)

aktivni/intruzivni reagent: pravilna poraba reagenta, če se uporablja reagent, ki ni gorivo (npr. sečnina) – spremljanje delovanja;

| (c) | aktivni/intruzivni reagent: kolikor je izvedljivo, kakovost reagenta, če se uporablja reagent, ki ni gorivo (npr. sečnina) – spremljanje delovanja; |
| --- | --- |

(c)

aktivni/intruzivni reagent: kolikor je izvedljivo, kakovost reagenta, če se uporablja reagent, ki ni gorivo (npr. sečnina) – spremljanje delovanja;

| (d) | učinkovitost pretvorbe katalizatorja SCR: učinkovitost katalizatorja SCR za pretvorbo NOx – spremljanje mejnih vrednosti emisij. |
| --- | --- |

(d)

učinkovitost pretvorbe katalizatorja SCR: učinkovitost katalizatorja SCR za pretvorbo NOx – spremljanje mejnih vrednosti emisij.

Dodatek 3 – točka 4

Varčni filter za NOx /LNT ali adsorber NOx);

Sistem OBD nadzira naslednje elemente sistema LNT na tako opremljenih motorjih glede pravilnega delovanja:

| (a) | zmogljivost LNT: sposobnost sistema LNT za adsorbiranje/shranjevanje in pretvorbo NOx – spremljanje delovanja; |
| --- | --- |

(a)

zmogljivost LNT: sposobnost sistema LNT za adsorbiranje/shranjevanje in pretvorbo NOx – spremljanje delovanja;

| (b) | aktivni/intruzivni sistem za vbrizgavanje reagenta LNT: sposobnost sistema za ustrezno uravnavanje reagentne dobave goriva, ne glede na to, ali ta poteka z vbrizgavanjem v izpuhu ali z vbrizgavanjem v valju – spremljanje delovanja. |
| --- | --- |

(b)

aktivni/intruzivni sistem za vbrizgavanje reagenta LNT: sposobnost sistema za ustrezno uravnavanje reagentne dobave goriva, ne glede na to, ali ta poteka z vbrizgavanjem v izpuhu ali z vbrizgavanjem v valju – spremljanje delovanja.

Dodatek 3 – točka 5

Spremljanje oksidacijskih katalizatorjev (vključno z dizelskim oksidacijskim katalizatorjem – DOC)

Ta točka se uporablja za oksidacijske katalizatorje, ki so ločeni od drugih sistemov za naknadno obdelavo. Tisti, ki so vključeni v konzerviranje sistema za naknadno obdelavo, so zajeti v ustrezne točke tega dodatka.

Sistem OBD nadzira naslednje elemente oksidacijskih katalizatorjev na tako opremljenih motorjih glede pravilnega delovanja:

| (a) | učinkovitost pretvorbe HC: sposobnost DOC za pretvorbo HC višje od drugih naprav za naknadno obdelavo – spremljanje popolne odpovedi delovanja; |
| --- | --- |

(a)

učinkovitost pretvorbe HC: sposobnost DOC za pretvorbo HC višje od drugih naprav za naknadno obdelavo – spremljanje popolne odpovedi delovanja;

| (b) | učinkovitost pretvorbe HC: sposobnost DOC za pretvorbo HC za drugimi napravami za naknadno obdelavo – spremljanje popolne odpovedi delovanja. |
| --- | --- |

(b)

učinkovitost pretvorbe HC: sposobnost DOC za pretvorbo HC za drugimi napravami za naknadno obdelavo – spremljanje popolne odpovedi delovanja.

Dodatek 3 – točka 6

Spremljanje sistema vračanja izpušnih plinov v valj (EGR)

Sistem OBD nadzira naslednje elemente sistema EGR na tako opremljenih motorjih glede pravilnega delovanja:

| | Dizelsko gorivo | Plin |
| --- | --- | --- |
| (a1) | nizek/visok pretok EGR: sposobnost sistema EGR za ohranjanje zahtevane stopnje pretoka EGR in zaznavanje tako pogojev s „prenizko stopnjo pretoka“ kot pogojev s „previsoko stopnjo pretoka“ – spremljanje mejnih vrednosti emisij |

Dizelsko gorivo

Plin

(a1)

nizek/visok pretok EGR: sposobnost sistema EGR za ohranjanje zahtevane stopnje pretoka EGR in zaznavanje tako pogojev s „prenizko stopnjo pretoka“ kot pogojev s „previsoko stopnjo pretoka“ – spremljanje mejnih vrednosti emisij

X

| (a2) | nizek/visok pretok EGR: sposobnost sistema EGR za ohranjanje zahtevane stopnje pretoka EGR in zaznavanje tako pogojev s „prenizko stopnjo pretoka“ kot pogojev s „previsoko stopnjo pretoka“ – spremljanje delovanja |
| --- | --- |

(a2)

nizek/visok pretok EGR: sposobnost sistema EGR za ohranjanje zahtevane stopnje pretoka EGR in zaznavanje tako pogojev s „prenizko stopnjo pretoka“ kot pogojev s „previsoko stopnjo pretoka“ – spremljanje delovanja

X

| (a3) | nizek pretok EGR: sposobnost sistema EGR za ohranjanje zahtevane stopnje pretoka EGR in zaznavanje pogojev s „prenizko stopnjo pretoka“ – spremljanje popolne odpovedi delovanja ali spremljanje delovanja, kot je določeno v tej točki |
| --- | --- |

(a3)

nizek pretok EGR: sposobnost sistema EGR za ohranjanje zahtevane stopnje pretoka EGR in zaznavanje pogojev s „prenizko stopnjo pretoka“ – spremljanje popolne odpovedi delovanja ali spremljanje delovanja, kot je določeno v tej točki

X

X

| (b) | počasen odziv aktivatorja EGR: sposobnost sistema EGR za doseganje zahtevane stopnje pretoka v časovnem intervalu, kot ga določi proizvajalec, po ukazu – spremljanje delovanja |
| --- | --- |

(b)

počasen odziv aktivatorja EGR: sposobnost sistema EGR za doseganje zahtevane stopnje pretoka v časovnem intervalu, kot ga določi proizvajalec, po ukazu – spremljanje delovanja

X

X

| (c1) | podhlajevalna zmogljivost hladilnika EGR: sposobnost sistema hladilnika EGR za doseganje zmogljivosti hlajenja, kot jo določi proizvajalec – spremljanje delovanja |
| --- | --- |

(c1)

podhlajevalna zmogljivost hladilnika EGR: sposobnost sistema hladilnika EGR za doseganje zmogljivosti hlajenja, kot jo določi proizvajalec – spremljanje delovanja

X

X

| (c2) | podhlajevalna zmogljivost hladilnika EGR: sposobnost sistema hladilnika EGR za doseganje zmogljivosti hlajenja, kot jo določi proizvajalec – spremljanje popolne odpovedi delovanja, kot je določeno v tej točki |
| --- | --- |

(c2)

podhlajevalna zmogljivost hladilnika EGR: sposobnost sistema hladilnika EGR za doseganje zmogljivosti hlajenja, kot jo določi proizvajalec – spremljanje popolne odpovedi delovanja, kot je določeno v tej točki

X

X

| (a3) | nizek pretok EGR (spremljanje popolne odpovedi delovanja ali spremljanje delovanja) |
| --- | --- |

(a3)

nizek pretok EGR (spremljanje popolne odpovedi delovanja ali spremljanje delovanja)

Če emisije ne presežejo mejnih vrednosti OBD niti ob popolni odpovedi sposobnosti sistema EGR za ohranjanje zahtevane stopnje pretoka EGR (na primer zaradi pravilnega delovanja sistema SCR za motorjem), velja naslednje:

| 1. | Če se nadzor stopnje pretoka EGR izvaja s sistemom zaprtega kroga, sistem OBD odkrije napako, če sistem EGR ne more povečati pretoka EGR za dosego zahtevane stopnje pretoka.
  Takšna napaka se ne razvrsti kot napaka kategorije C. |
| --- | --- |

1.

Če se nadzor stopnje pretoka EGR izvaja s sistemom zaprtega kroga, sistem OBD odkrije napako, če sistem EGR ne more povečati pretoka EGR za dosego zahtevane stopnje pretoka.

Takšna napaka se ne razvrsti kot napaka kategorije C.

| 2. | Če se nadzor stopnje pretoka EGR izvaja s sistemom odprtega kroga, sistem OBD odkrije napako, kadar sistem nima zaznavne količine pretoka EGR, pri čemer je ta pretok pričakovan.
  Takšna napaka se ne razvrsti kot napaka kategorije C.


  (c2) | podhlajevalna zmogljivost hladilnika EGR (spremljanje popolne odpovedi delovanja) |
| --- | --- | --- |

2.

Če se nadzor stopnje pretoka EGR izvaja s sistemom odprtega kroga, sistem OBD odkrije napako, kadar sistem nima zaznavne količine pretoka EGR, pri čemer je ta pretok pričakovan.

Takšna napaka se ne razvrsti kot napaka kategorije C.

(c2)

Če zaradi popolne odpovedi sposobnosti sistema hladilnika EGR, da bi se dosegla učinkovitost hlajenja, ki jo določi proizvajalec, sistem spremljanja ne ugotovi napake (ker povzročeno povišanje emisij ne bi doseglo mejne vrednosti OBD za nobeno onesnaževalo), sistem OBD odkrije napako, kadar sistem nima zaznavne količine hlajenja EGR.

Takšna napaka se ne razvrsti kot napaka kategorije C.

Dodatek 3 – točka 7

Spremljanje sistema za gorivo

Sistem OBD nadzira naslednje elemente sistema za gorivo na tako opremljenih motorjih glede pravilnega delovanja:

| | Dizelsko gorivo | Plin |
| --- | --- | --- |
| (a) | nadzor tlaka v sistemu za gorivo: sposobnost sistema za gorivo za doseganje zahtevanega tlaka goriva pri krmiljenju s povratno zanko – spremljanje delovanja |

Dizelsko gorivo

Plin

(a)

nadzor tlaka v sistemu za gorivo: sposobnost sistema za gorivo za doseganje zahtevanega tlaka goriva pri krmiljenju s povratno zanko – spremljanje delovanja

X

| (b) | nadzor tlaka v sistemu za gorivo: sposobnost sistema za gorivo za doseganje zahtevanega tlaka goriva pri krmiljenju v sklenjeni zanki v primeru, ko je sistem zgrajen tako, da je tlak mogoče nadzorovati neodvisno od drugih parametrov – spremljanje delovanja |
| --- | --- |

(b)

nadzor tlaka v sistemu za gorivo: sposobnost sistema za gorivo za doseganje zahtevanega tlaka goriva pri krmiljenju v sklenjeni zanki v primeru, ko je sistem zgrajen tako, da je tlak mogoče nadzorovati neodvisno od drugih parametrov – spremljanje delovanja

X

| (c) | krmiljenje vbrizgavanja goriva: sposobnost sistema za gorivo za doseganje zahtevanega krmiljenja vbrizgavanja goriva za vsaj eno vbrizgavanje, če je motor opremljen z ustreznimi tipali – spremljanje delovanja |
| --- | --- |

(c)

krmiljenje vbrizgavanja goriva: sposobnost sistema za gorivo za doseganje zahtevanega krmiljenja vbrizgavanja goriva za vsaj eno vbrizgavanje, če je motor opremljen z ustreznimi tipali – spremljanje delovanja

X

| (d) | količina vbrizganega goriva: sposobnost sistema za gorivo za doseganje zahtevane količine goriva z zaznavanjem odstopanj od želene količine goriva za vsaj enega od dogodkov vbrizgavanja, če je motor opremljen z ustreznimi tipali – spremljanje mejnih vrednosti emisij. |
| --- | --- |

(d)

količina vbrizganega goriva: sposobnost sistema za gorivo za doseganje zahtevane količine goriva z zaznavanjem odstopanj od želene količine goriva za vsaj enega od dogodkov vbrizgavanja, če je motor opremljen z ustreznimi tipali – spremljanje mejnih vrednosti emisij.

X

| (e) | sistem za vbrizgavanje goriva: sposobnost za ohranjanje želenega razmerja zrak/gorivo (med drugim vključno s funkcijami za samoprilagajanje) – spremljanje delovanja |
| --- | --- |

(e)

sistem za vbrizgavanje goriva: sposobnost za ohranjanje želenega razmerja zrak/gorivo (med drugim vključno s funkcijami za samoprilagajanje) – spremljanje delovanja

X

Dodatek 3 – točka 8

Sistem za nadzor obdelave zraka in tlaka v turbopuhalu/tlaka polnilnega zraka

Sistem OBD nadzira naslednje elemente sistema za nadzor obdelave zraka in tlaka v turbopuhalu/tlaka polnilnega zraka na tako opremljenih motorjih glede pravilnega delovanja:

| | Dizelsko gorivo | Plin |
| --- | --- | --- |
| (a1) | prekomeren/premajhen „turbo boost“: sposobnost sistema „turbo boost“ za ohranjanje zahtevanega tlaka polnilnega zraka in zaznavanje pogojev s „prenizkim tlakom polnilnega zraka“, pa tudi pogojev s „previsokim tlakom polnilnega zraka“ – spremljanje mejnih vrednosti emisij |

Dizelsko gorivo

Plin

(a1)

prekomeren/premajhen „turbo boost“: sposobnost sistema „turbo boost“ za ohranjanje zahtevanega tlaka polnilnega zraka in zaznavanje pogojev s „prenizkim tlakom polnilnega zraka“, pa tudi pogojev s „previsokim tlakom polnilnega zraka“ – spremljanje mejnih vrednosti emisij

X

| (a2) | prekomeren/premajhen „turbo boost“: sposobnost sistema „turbo boost“ za ohranjanje zahtevanega tlaka polnilnega zraka in zaznavanje pogojev s „prenizkim tlakom polnilnega zraka“, pa tudi pogojev s „previsokim tlakom polnilnega zraka“ – spremljanje delovanja |
| --- | --- |

(a2)

prekomeren/premajhen „turbo boost“: sposobnost sistema „turbo boost“ za ohranjanje zahtevanega tlaka polnilnega zraka in zaznavanje pogojev s „prenizkim tlakom polnilnega zraka“, pa tudi pogojev s „previsokim tlakom polnilnega zraka“ – spremljanje delovanja

X

| (a3) | premajhen „turbo boost“: sposobnost sistema „turbo boost“ za ohranjanje zahtevanega tlaka polnilnega zraka in zaznavanje pogojev s „prenizkim tlakom polnilnega zraka“ – spremljanje popolne odpovedi delovanja ali spremljanje delovanja, kot je navedeno v tej točki |
| --- | --- |

(a3)

premajhen „turbo boost“: sposobnost sistema „turbo boost“ za ohranjanje zahtevanega tlaka polnilnega zraka in zaznavanje pogojev s „prenizkim tlakom polnilnega zraka“ – spremljanje popolne odpovedi delovanja ali spremljanje delovanja, kot je navedeno v tej točki

X

X

| (b) | počasen odziv turbopuhala s spremenljivo geometrijo (VGT): sposobnost sistema VGT za doseganje zahtevane geometrije v času, kot ga določi proizvajalec – spremljanje delovanja |
| --- | --- |

(b)

počasen odziv turbopuhala s spremenljivo geometrijo (VGT): sposobnost sistema VGT za doseganje zahtevane geometrije v času, kot ga določi proizvajalec – spremljanje delovanja

X

X

| (c) | hlajenje polnilnega (stisnjenega) zraka: učinkovitost sistema hlajenja polnilnega (stisnjenega) zraka – popolna odpoved delovanja |
| --- | --- |

(c)

hlajenje polnilnega (stisnjenega) zraka: učinkovitost sistema hlajenja polnilnega (stisnjenega) zraka – popolna odpoved delovanja

X

X

| (a3) | Premajhen „turbo boost“ (spremljanje popolne odpovedi delovanja) |
| --- | --- |

(a3)

Premajhen „turbo boost“ (spremljanje popolne odpovedi delovanja)

| 1. | Če emisije ne presežejo mejnih vrednosti OBD niti ob popolni odpovedi sposobnosti sistema polnilnega zraka za ohranjanje zahtevanega tlaka polnilnega zraka in se uravnavanje tlaka polnilnega zraka izvede s sistemom zaprtega kroga, sistem OBD ugotovi napako, ko sistem polnilnega zraka ne more povečati tlaka polnilnega zraka, da bi se dosegla njegova zahtevana raven.
  Takšna napaka se ne razvrsti kot napaka kategorije C. |
| --- | --- |

1.

Če emisije ne presežejo mejnih vrednosti OBD niti ob popolni odpovedi sposobnosti sistema polnilnega zraka za ohranjanje zahtevanega tlaka polnilnega zraka in se uravnavanje tlaka polnilnega zraka izvede s sistemom zaprtega kroga, sistem OBD ugotovi napako, ko sistem polnilnega zraka ne more povečati tlaka polnilnega zraka, da bi se dosegla njegova zahtevana raven.

Takšna napaka se ne razvrsti kot napaka kategorije C.

| 2. | Če emisije ne presežejo mejnih vrednosti OBD niti v primeru popolne odpovedi sposobnosti sistema polnilnega zraka za ohranjanje zahtevanega tlaka polnilnega zraka in se uravnavanje tlaka polnilnega zraka izvede s sistemom odprtega kroga, sistem OBD ugotovi napako, ko sistem nima zaznavne količine tlaka polnilnega zraka, pri čemer je ta pričakovan.
  Takšna napaka se ne razvrsti kot napaka kategorije C. |
| --- | --- |

2.

Če emisije ne presežejo mejnih vrednosti OBD niti v primeru popolne odpovedi sposobnosti sistema polnilnega zraka za ohranjanje zahtevanega tlaka polnilnega zraka in se uravnavanje tlaka polnilnega zraka izvede s sistemom odprtega kroga, sistem OBD ugotovi napako, ko sistem nima zaznavne količine tlaka polnilnega zraka, pri čemer je ta pričakovan.

Takšna napaka se ne razvrsti kot napaka kategorije C.

Dodatek 3 – točka 9

Sistem spremenljivih krmilnih časov ventilov (VVT)

Sistem OBD nadzira naslednje elemente sistema spremenljivih krmilnih časov ventilov (VVT) na tako opremljenih motorjih glede pravilnega delovanja:

| (a) | ciljna napaka VVT: sposobnost sistema VVT za doseganje zahtevanih krmilnih časov ventilov – spremljanje delovanja; |
| --- | --- |

(a)

ciljna napaka VVT: sposobnost sistema VVT za doseganje zahtevanih krmilnih časov ventilov – spremljanje delovanja;

| (b) | počasen odziv VVT: sposobnost sistema VVT za doseganje zahtevanih krmilnih časov ventilov v časovnem intervalu, kot ga določi proizvajalec, po ukazu – spremljanje delovanja. |
| --- | --- |

(b)

počasen odziv VVT: sposobnost sistema VVT za doseganje zahtevanih krmilnih časov ventilov v časovnem intervalu, kot ga določi proizvajalec, po ukazu – spremljanje delovanja.

Dodatek 3 – točka 10

Spremljanje neuspelih vžigov

| | Dizelsko gorivo | Plin |
| --- | --- | --- |
| (a) | Ni predpisov. |

Dizelsko gorivo

Plin

(a)

Ni predpisov.

X

| (b) | Neuspeli vžig, ki lahko poškoduje katalizator (npr. s spremljanjem določenega odstotka neuspelih vžigov v določenem časovnem obdobju) – spremljanje delovanja. |
| --- | --- |

(b)

Neuspeli vžig, ki lahko poškoduje katalizator (npr. s spremljanjem določenega odstotka neuspelih vžigov v določenem časovnem obdobju) – spremljanje delovanja.

X

Dodatek 3 – točka 11

Spremljanje sistema odzračevanja ohišja motorja

Ni predpisov.

Dodatek 3 – točka 12

Spremljanje hladilnega sistema motorja

Sistem OBD nadzira naslednje elemente hladilnega sistema motorja glede pravilnega delovanja:

| (a) | temperatura hladilne tekočine motorja (termostat): odprti termostat. Proizvajalcem ni treba nadzirati termostata, če njegova okvara ne bo deaktivirala nobenega drugega monitorja OBD – popolna odpoved delovanja. |
| --- | --- |

(a)

temperatura hladilne tekočine motorja (termostat): odprti termostat. Proizvajalcem ni treba nadzirati termostata, če njegova okvara ne bo deaktivirala nobenega drugega monitorja OBD – popolna odpoved delovanja.

Proizvajalcem ni treba nadzirati temperature hladilnega sredstva motorja ali tipala temperature hladilnega sredstva motorja, če se temperatura hladilnega sredstva motorja ali tipalo temperature hladilnega sredstva motorja ne uporablja za aktiviranje krmiljenja v povratni zanki/povratnega krmiljenja morebitnih sistemov za nadzor emisij in/ali ne bo deaktivirala(-o) nobenega drugega monitorja.

Proizvajalci lahko zaustavijo ali zakasnijo monitor za toliko časa, da se doseže temperatura, ki omogoča povratno zanko, če je motor podvržen pogojem, ki bi lahko privedli do napačne diagnoze (npr. vozilo deluje v prostem teku več kot 50 do 75 % ogrevalnega časa).

Dodatek 3 – točka 13

Spremljanje izpušnih plinov in tipal za kisik

Sistem OBD nadzira:

| | Dizelsko gorivo | Plin |
| --- | --- | --- |
| (a) | električne elemente tipal izpušnih plinov na tako opremljenih motorjih glede pravilnega delovanja v skladu s točko 1 tega dodatka – spremljanje sestavnih delov; |

Dizelsko gorivo

Plin

(a)

električne elemente tipal izpušnih plinov na tako opremljenih motorjih glede pravilnega delovanja v skladu s točko 1 tega dodatka – spremljanje sestavnih delov;

X

X

| (b) | primarne in sekundarne (uravnavanje goriva) lambda sonde. Ta tipala so tipala izpušnih plinov, katerih pravilno delovanje je treba spremljati v skladu s točko 1 tega dodatka – spremljanje sestavnih delov. |
| --- | --- |

(b)

primarne in sekundarne (uravnavanje goriva) lambda sonde. Ta tipala so tipala izpušnih plinov, katerih pravilno delovanje je treba spremljati v skladu s točko 1 tega dodatka – spremljanje sestavnih delov.

X

Dodatek 3 – točka 14

Spremljanje sistema krmiljenja vrtilne frekvence v prostem teku

Sistem OBD nadzira električne elemente sistemov krmiljenja vrtilne frekvence v prostem teku na tako opremljenih motorjih glede pravilnega delovanja v skladu s točko 1 tega dodatka.

Dodatek 3 – točka 15

Tristezni katalizator

Sistem OBD nadzira tristezni katalizator na tako opremljenih motorjih glede pravilnega delovanja:

| | Dizelsko gorivo | Plin |
| --- | --- | --- |
| (a) | učinkovitost pretvorbe tristeznega katalizatorja: učinkovitost katalizatorja za pretvorbo NOx in CO – spremljanje delovanja. |

Dizelsko gorivo

Plin

(a)

učinkovitost pretvorbe tristeznega katalizatorja: učinkovitost katalizatorja za pretvorbo NOx in CO – spremljanje delovanja.

X

---

(1)  c1 se uporablja za fazi B in C, kot je prikazano v tabeli 1 Priloge 3. c2 se uporablja za fazo A, kot je prikazano v tabeli 1 Priloge 3.

---

Priloga 9B - Dodatek 4

Poročilo o tehnični skladnosti

To poročilo izda homologacijski organ v skladu z odstavkoma 6.3.3 in 7.3 te priloge po pregledu sistema OBD ali družine sistemov OBD glede na emisije, kadar ta sistem ali družina izpolnjuje zahteve tega dodatka.

V to poročilo je treba vključiti natančni sklic (vključno s številko različice) na ta dodatek.

Vključiti je treba natančni sklic (vključno s številko različice) na ta pravilnik.

To poročilo vsebuje naslovno stran, ki navaja končno skladnost sistema OBD ali družine sistemov OBD glede na emisije ter naslednjih 5 točk:

| Točka 1 | Informacije v zvezi s sistemom OBD |
| --- | --- |

Točka 1

Informacije v zvezi s sistemom OBD

| Točka 2 | Informacije v zvezi s skladnostjo sistema OBD |
| --- | --- |

Točka 2

Informacije v zvezi s skladnostjo sistema OBD

| Točka 3 | Informacije v zvezi s pomanjkljivostmi |
| --- | --- |

Točka 3

Informacije v zvezi s pomanjkljivostmi

| Točka 4 | Informacije v zvezi z demonstracijskimi preizkusi sistema OBD |
| --- | --- |

Točka 4

Informacije v zvezi z demonstracijskimi preizkusi sistema OBD

| Točka 5 | Preizkusni protokol: |
| --- | --- |

Točka 5

Preizkusni protokol:

Tehnično poročilo, vključno s točkami, mora vsebovati vsaj elemente, podane v naslednjih primerih.

V tem poročilu mora biti navedeno, da razmnoževanje ali objava tega poročila v izvlečkih ni dovoljena brez pisne privolitve podpisanega homologacijskega organa.

Končno poročilo o skladnosti

Sveženj dokumentacije in v njem opisan(-a) sistem OBD/družina sistemov OBD glede na emisije izpolnjujeta zahteve naslednjega pravilnika:

Pravilnik ... / različica ... / datum izvršitve ... / vrsta goriva ...

Ta pravilnik prenaša naslednji globalni tehnični predpis:

globalni tehnični predpis .../A + B/različica .../datum ....

Poročilo o tehnični skladnosti obsega ... strani.

Kraj, datum: ...

Avtor (ime in priimek ter podpis)

Homologacijski organ (ime, žig)

Točka 1 poročila o tehnični skladnosti (primer)

Informacije v zvezi s sistemom OBD

1.   Vrsta zahtevane homologacije

| Zahtevana homologacija | |
| --- | --- |
| — | Homologacija posameznega sistema OBD |

Zahtevana homologacija

—

Homologacija posameznega sistema OBD

| — | Homologacija družine sistemov OBD glede na emisije |
| --- | --- |

—

Homologacija družine sistemov OBD glede na emisije

| — | Homologacija sistema OBD kot člana certificirane družine sistemov OBD glede na emisije |
| --- | --- |

—

Homologacija sistema OBD kot člana certificirane družine sistemov OBD glede na emisije

| — | Razširitev, ki v družino sistemov OBD glede na emisije vključuje nov sistem motorja |
| --- | --- |

—

Razširitev, ki v družino sistemov OBD glede na emisije vključuje nov sistem motorja

| — | Razširitev v zvezi s spremembo načrta, ki vpliva na sistem OBD |
| --- | --- |

—

Razširitev v zvezi s spremembo načrta, ki vpliva na sistem OBD

| — | Razširitev, ki obravnava prerazvrstitev napake |
| --- | --- |

—

Razširitev, ki obravnava prerazvrstitev napake

DA/NE

DA/NE

DA/NE

DA/NE

DA/NE

DA/NE

2.   Informacije v zvezi s sistemom OBD

| Homologacija posameznega sistema OBD | |
| --- | --- |
| — | Vrste (1) družine motorjev (če je ustrezno, glej odstavek 6.1 te priloge) ali vrste1 sistemov posameznega motorja |

Homologacija posameznega sistema OBD

—

Vrste (1) družine motorjev (če je ustrezno, glej odstavek 6.1 te priloge) ali vrste1 sistemov posameznega motorja

| — | Opis OBD (ki ga izda proizvajalec): sklic in datum |
| --- | --- |

—

Opis OBD (ki ga izda proizvajalec): sklic in datum

. . . .

. . . .

Homologacija družine sistemov OBD glede na emisije

. . . .

| — | Seznam družin motorjev, na katere se nanaša družina sistemov OBD glede na emisije (če je ustrezno, glej odstavek 6.1) |
| --- | --- |

—

Seznam družin motorjev, na katere se nanaša družina sistemov OBD glede na emisije (če je ustrezno, glej odstavek 6.1)

| — | Vrsta1 osnovnega sistema motorja znotraj družine sistemov OBD glede na emisije |
| --- | --- |

—

Vrsta1 osnovnega sistema motorja znotraj družine sistemov OBD glede na emisije

| — | Seznam vrst motorja1 znotraj družine sistemov OBD glede na emisije |
| --- | --- |

—

Seznam vrst motorja1 znotraj družine sistemov OBD glede na emisije

| — | Opis OBD (ki ga izda proizvajalec): sklic in datum |
| --- | --- |

—

Opis OBD (ki ga izda proizvajalec): sklic in datum

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

Homologacija sistema OBD kot člana certificirane družine sistemov OBD glede na emisije

| — | Seznam družin motorjev, na katere se nanaša družina sistemov OBD glede na emisije (če je ustrezno, glej odstavek 6.1) |
| --- | --- |

—

Seznam družin motorjev, na katere se nanaša družina sistemov OBD glede na emisije (če je ustrezno, glej odstavek 6.1)

| — | Vrsta1 osnovnega sistema motorja znotraj družine sistemov OBD glede na emisije |
| --- | --- |

—

Vrsta1 osnovnega sistema motorja znotraj družine sistemov OBD glede na emisije

| — | Seznam vrst motorja1 znotraj družine sistemov OBD glede na emisije |
| --- | --- |

—

Seznam vrst motorja1 znotraj družine sistemov OBD glede na emisije

| — | Seznam družin sistemov motorjev, na katere se nanaša novi sistem OBD (če je ustrezno) |
| --- | --- |

—

Seznam družin sistemov motorjev, na katere se nanaša novi sistem OBD (če je ustrezno)

| — | Vrsta1 sistema motorja, na katerega se nanaša novi sistem OBD |
| --- | --- |

—

Vrsta1 sistema motorja, na katerega se nanaša novi sistem OBD

| — | Razširjeni opis OBD (ki ga izda proizvajalec): sklic in datum |
| --- | --- |

—

Razširjeni opis OBD (ki ga izda proizvajalec): sklic in datum

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

| Razširitev, ki v družino sistemov OBD glede na emisije vključuje nov sistem motorja | |
| --- | --- |
| — | Seznam ((če je primerno) razširjen) družin motorjev, na katere se nanaša družina sistemov OBD glede na emisije (če je ustrezno, glej odstavek 6.1) – |

Razširitev, ki v družino sistemov OBD glede na emisije vključuje nov sistem motorja

—

Seznam ((če je primerno) razširjen) družin motorjev, na katere se nanaša družina sistemov OBD glede na emisije (če je ustrezno, glej odstavek 6.1) –

| — | Seznam ((če je primerno) razširjen) vrst motorja1 znotraj družine sistemov OBD |
| --- | --- |

—

Seznam ((če je primerno) razširjen) vrst motorja1 znotraj družine sistemov OBD

| — | posodobljena (nova ali nespremenjena) vrsta1 osnovnega sistema motorja znotraj družine sistemov OBD glede na emisije |
| --- | --- |

—

posodobljena (nova ali nespremenjena) vrsta1 osnovnega sistema motorja znotraj družine sistemov OBD glede na emisije

| — | Razširjeni opis OBD (ki ga izda proizvajalec): sklic in datum |
| --- | --- |

—

Razširjeni opis OBD (ki ga izda proizvajalec): sklic in datum

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

Razširitev v zvezi s spremembo načrta, ki vpliva na sistem OBD

| — | Seznam družin motorjev (če je to ustrezno), na katere se nanaša sprememba načrta |
| --- | --- |

—

Seznam družin motorjev (če je to ustrezno), na katere se nanaša sprememba načrta

| — | Seznam vrst motorja1, na katere se nanaša sprememba načrta |
| --- | --- |

—

Seznam vrst motorja1, na katere se nanaša sprememba načrta

| — | Posodobljena (če je ustrezno, nova ali nespremenjena) vrsta1 osnovnega sistema motorja znotraj družine sistemov OBD glede na emisije |
| --- | --- |

—

Posodobljena (če je ustrezno, nova ali nespremenjena) vrsta1 osnovnega sistema motorja znotraj družine sistemov OBD glede na emisije

Spremenjen opis OBD (ki ga izda proizvajalec): sklic in datum

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

Razširitev, ki obravnava prerazvrstitev napake

| — | Seznam družin motorjev (če je to ustrezno), na katere se nanaša prerazvrstitev |
| --- | --- |

—

Seznam družin motorjev (če je to ustrezno), na katere se nanaša prerazvrstitev

| — | Seznam vrst motorja1, na katere se nanaša prerazvrstitev |
| --- | --- |

—

Seznam vrst motorja1, na katere se nanaša prerazvrstitev

Spremenjen opis OBD (ki ga izda proizvajalec): sklic in datum

. . . .

. . . .

. . . .

Točka 2 poročila o tehnični skladnosti (primer)

Informacije v zvezi s skladnostjo sistema OBD

1.   Dokumentacija

| Elementi, ki jih zagotovi proizvajalec v dokumentacijskem paketu za družino sistemov OBD glede emisij, so popolni in izpolnjujejo zahteve iz odstavka 8 te priloge o naslednjih vprašanjih: | |
| --- | --- |
| — | Dokumentacija v zvezi s posameznim nadziranim sestavnim delom ali sistemom |

Elementi, ki jih zagotovi proizvajalec v dokumentacijskem paketu za družino sistemov OBD glede emisij, so popolni in izpolnjujejo zahteve iz odstavka 8 te priloge o naslednjih vprašanjih:

—

Dokumentacija v zvezi s posameznim nadziranim sestavnim delom ali sistemom

| — | Dokumentacija v zvezi z vsakim DTC |
| --- | --- |

—

Dokumentacija v zvezi z vsakim DTC

| — | Dokumentacija v zvezi z razvrstitvijo napak |
| --- | --- |

—

Dokumentacija v zvezi z razvrstitvijo napak

| — | Dokumentacija v zvezi z družino sistemov OBD glede na emisije |
| --- | --- |

—

Dokumentacija v zvezi z družino sistemov OBD glede na emisije

DA/NE

DA/NE

DA/NE

DA/NE

| — | Dokumentacijo, ki se zahteva v odstavku 8.2 te priloge za vgradnjo sistema OBD v vozilo in jo je zagotovil proizvajalec v dokumentacijskem paketu, je popolna in izpolnjuje zahteve iz te priloge: |
| --- | --- |

—

Dokumentacijo, ki se zahteva v odstavku 8.2 te priloge za vgradnjo sistema OBD v vozilo in jo je zagotovil proizvajalec v dokumentacijskem paketu, je popolna in izpolnjuje zahteve iz te priloge:

DA/NE

| — | Vgradnja sistema motorja, opremljenega s sistemom OBD, je skladna z Dodatkom 1 te priloge. |
| --- | --- |

—

Vgradnja sistema motorja, opremljenega s sistemom OBD, je skladna z Dodatkom 1 te priloge.

DA/NE

2.   Vsebina dokumentacije

| Spremljanje

  Monitorji so skladni z zahtevami iz odstavka 4.2 te priloge: | DA/NE |
| --- | --- |
| Razvrstitev

  Razvrstitev napak je skladna z zahtevami iz odstavka 4.5 te priloge: | DA/NE |
| Načrt za aktiviranje MI

  V skladu z odstavkom 4.6.3 te priloge je načrt za aktiviranje MI:
  Aktiviranje in izklop indikatorja za javljanje napak sta skladna z zahtevami iz odstavka 4.6 te priloge: | Razločevalni /
  nerazločevalni
  DA/NE |
| Zapisovanje in brisanje DTC

  Zapisovanje in brisanje DTC sta skladna z zahtevami iz odstavkov 4.3 in 4.4 te priloge: | DA/NE |
| Deaktiviranje sistema OBD

  Strategije, opisane v dokumentacijskem paketu za trenutno prekinitev ali deaktiviranje sistema OBD, so skladne z zahtevami iz odstavka 5.2 te priloge: | DA/NE |
| Varnost elektronskega sistema

  Ukrepi v zvezi z varnostjo elektronskega sistema, ki jih je opisal proizvajalec, so skladni z zahtevami iz odstavka 4.8 te priloge: | DA/NE |

Spremljanje

Monitorji so skladni z zahtevami iz odstavka 4.2 te priloge:

DA/NE

Razvrstitev

Razvrstitev napak je skladna z zahtevami iz odstavka 4.5 te priloge:

DA/NE

Načrt za aktiviranje MI

V skladu z odstavkom 4.6.3 te priloge je načrt za aktiviranje MI:

Aktiviranje in izklop indikatorja za javljanje napak sta skladna z zahtevami iz odstavka 4.6 te priloge:

Razločevalni /

nerazločevalni

DA/NE

Zapisovanje in brisanje DTC

Zapisovanje in brisanje DTC sta skladna z zahtevami iz odstavkov 4.3 in 4.4 te priloge:

DA/NE

Deaktiviranje sistema OBD

Strategije, opisane v dokumentacijskem paketu za trenutno prekinitev ali deaktiviranje sistema OBD, so skladne z zahtevami iz odstavka 5.2 te priloge:

DA/NE

Varnost elektronskega sistema

Ukrepi v zvezi z varnostjo elektronskega sistema, ki jih je opisal proizvajalec, so skladni z zahtevami iz odstavka 4.8 te priloge:

DA/NE

Točka 3 poročila o tehnični skladnosti (primer)

Informacije v zvezi s pomanjkljivostmi

| Število pomanjkljivosti sistema OBD | (npr.: 4 pomanjkljivosti) |
| --- | --- |
| Pomanjkljivosti so skladne z zahtevami iz odstavka 6.4 te priloge | DA/NE |
| Pomanjkljivost št. 1 | |
| — | Predmet pomanjkljivosti |

Število pomanjkljivosti sistema OBD

(npr.: 4 pomanjkljivosti)

Pomanjkljivosti so skladne z zahtevami iz odstavka 6.4 te priloge

DA/NE

Pomanjkljivost št. 1

—

Predmet pomanjkljivosti

npr. merjenje koncentracije sečnine (SCR) znotraj opredeljenih dovoljenih odstopanj

| — | Obdobje pomanjkljivosti |
| --- | --- |

—

Obdobje pomanjkljivosti

npr. eno leto / šest mesecev po datumu odobritve

(Opis pomanjkljivosti od 2 do n–1)

Pomanjkljivost št. n

| — | Predmet pomanjkljivosti |
| --- | --- |

—

Predmet pomanjkljivosti

npr. merjenje koncentracije NH3 za sistemom SCR

| — | Obdobje pomanjkljivosti |
| --- | --- |

—

Obdobje pomanjkljivosti

npr. eno leto / šest mesecev po datumu odobritve

Točka 4 poročila o tehnični skladnosti (primer)

Demonstracijski preizkusi sistema OBD

1.   Rezultat preizkusa sistema OBD

| Rezultati preizkusov

  Sistem OBD, opisan v zgornjem dokumentacijskem paketu o skladnosti, je bil uspešno preizkušen v skladu z odstavkom 6 te priloge glede dokazovanja skladnosti monitorjev in razvrstitev napak, kot je navedeno v točki 5: | DA/NE |
| --- | --- |

Rezultati preizkusov

Sistem OBD, opisan v zgornjem dokumentacijskem paketu o skladnosti, je bil uspešno preizkušen v skladu z odstavkom 6 te priloge glede dokazovanja skladnosti monitorjev in razvrstitev napak, kot je navedeno v točki 5:

DA/NE

Podrobnosti o opravljenih demonstracijskih preizkusih so podane v točki 5.

1.1   Sistem OBD, preizkušen na napravi za preizkus motorja

| Motor | |
| --- | --- |
| — | Naziv motorja (proizvajalčev naziv in trgovska imena): |

Motor

—

Naziv motorja (proizvajalčev naziv in trgovska imena):

| — | Vrsta motorja (kot je navedena v dokumentu o homologaciji): |
| --- | --- |

—

Vrsta motorja (kot je navedena v dokumentu o homologaciji):

| — | Številka motorja (serijska številka): |
| --- | --- |

—

Številka motorja (serijska številka):

. . . .

. . . .

. . . .

Krmilne enote, na katere se nanaša ta priloga (vključno z ECU motorja)

| — | Glavna funkcija: |
| --- | --- |

—

Glavna funkcija:

| — | Identifikacijska številka (programske opreme in kalibracije): |
| --- | --- |

—

Identifikacijska številka (programske opreme in kalibracije):

. . . .

. . . .

Diagnostično orodje (diagnostično orodje, uporabljeno med preizkusom)

| — | Proizvajalec: |
| --- | --- |

—

Proizvajalec:

| — | Tip: |
| --- | --- |

—

Tip:

| — | Programska oprema / različica |
| --- | --- |

—

Programska oprema / različica

. . . .

. . . .

. . . .

Informacije o preizkusu

| — | Okoljski pogoji preizkusa (temperatura, vlažnost, tlak): |
| --- | --- |

—

Okoljski pogoji preizkusa (temperatura, vlažnost, tlak):

| — | Kraj preizkusa (vklj. z nadmorsko višino): |
| --- | --- |

—

Kraj preizkusa (vklj. z nadmorsko višino):

| — | Referenčno gorivo: |
| --- | --- |

—

Referenčno gorivo:

| — | Mazalno olje za motor: |
| --- | --- |

—

Mazalno olje za motor:

| — | Datum preizkusa: |
| --- | --- |

—

Datum preizkusa:

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

2.   Demonstracijski preizkusi vgradnje sistema OBD

| Poleg demonstracije sistema OBD / družine sistemov OBD glede na emisije je bila preizkušena vgradnja sistema OBD / sistemov OBD znotraj družine sistemov OBD glede na emisije v vozilo v skladu z določbami Dodatka 1 k Prilogi 9B | DA/NE |
| --- | --- |

Poleg demonstracije sistema OBD / družine sistemov OBD glede na emisije je bila preizkušena vgradnja sistema OBD / sistemov OBD znotraj družine sistemov OBD glede na emisije v vozilo v skladu z določbami Dodatka 1 k Prilogi 9B

DA/NE

2.1   Rezultat preizkusa vgradnje sistema OBD

| Rezultati preizkusa

  Če je bila na vozilu preizkušena vgradnja sistema OBD, je bila uspešno preizkušena vgradnja sistema OBD v skladu z Dodatkom 1 k Prilogi 9B | DA/NE |
| --- | --- |

Rezultati preizkusa

Če je bila na vozilu preizkušena vgradnja sistema OBD, je bila uspešno preizkušena vgradnja sistema OBD v skladu z Dodatkom 1 k Prilogi 9B

DA/NE

2.2   Preizkušena vgradnja

Če je bila na vozilu preizkušena vgradnja sistema OBD:

| Preizkušeno vozilo | |
| --- | --- |
| — | Naziv vozila (proizvajalčev naziv in trgovska imena): |

Preizkušeno vozilo

—

Naziv vozila (proizvajalčev naziv in trgovska imena):

| — | Tip vozila |
| --- | --- |

—

Tip vozila

| — | Identifikacijska številka vozila: |
| --- | --- |

—

Identifikacijska številka vozila:

. . . .

. . . .

. . . .

Diagnostično orodje (diagnostično orodje, uporabljeno za preizkušanje)

| — | Proizvajalec: |
| --- | --- |

—

Proizvajalec:

| — | Tip: |
| --- | --- |

—

Tip:

| — | Programska oprema / različica: |
| --- | --- |

—

Programska oprema / različica:

. . .

. . . .

. . . .

Informacije o preizkusu

| — | Kraj in datum: |
| --- | --- |

—

Kraj in datum:

. . . .

Točka 5 poročila o tehnični skladnosti (primer)

Preizkusni protokol

Demonstracijski preizkus sistema OBD

| – Splošno – | – Dokazovanje razvrstitve napak – | – Dokazovanje delovanja OBD – |
| --- | --- | --- |
| | – Preizkus – | – Ravni emisij – | – Razvrstitev – | – Kvalificiranje okvarjenega sestavnega dela – | – Aktiviranje MI – |
| Vrsta okvare | Koda napake | Preizkušeno v skladu s točko | Preizkuševalni cikel | Nad OTL | Pod OTL | Pod EL + X | Razvrstitev, ki jo je predlagal proizvajalec | Končna razvrstitev (1) | Preizkušeno v skladu s točko | Preizkuševalni cikel | Kvalificiran | Preizkušeno v skladu s točko | Preizkuševalni cikel | Stalni MI po ... ciklu | Kratki MI po ... ciklu | MI na zahtevo po ... ciklu |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Ventil za doziranje sistema SCR | P2... | ni preizkušeno | | – | – | – | A | A | 6.3.2.1 | WHTC | da | 6.3.1 | WHTC | 2. | | |
| Električni ventil EGR | P1... | ni preizkušeno | | | | | A | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | da | 6.3.1 | WHTC | | 1. | |
| Mehanski ventil EGR | P1... | ni preizkušeno | | | | | B1 | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | da | 6.3.1 | WHTC | | 2. | |
| Mehanski ventil EGR | P1... | 6.2.2 | WHTC | | X | | B1 | B1 | ni preizkušeno | | da | | | | | |
| Mehanski ventil EGR | P1... | 6.2.2 | WHTC | | X | | B1 | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | da | 6.3.1 | WHTC | | 2. | |
| Temp. zraka električno tipalo | P1... | ni preizkušeno | | | | | B2 | B2 | 6.3.2.2 | WHTC | da | 6.3.1 | WHTC | | 1. | |
| Temp. olja električno tipalo | P1... | 6.2.6 | ETC | | | X | C | C | ni preizkušeno | | da | | | | | |

– Splošno –

– Dokazovanje razvrstitve napak –

– Dokazovanje delovanja OBD –

– Preizkus –

– Ravni emisij –

– Razvrstitev –

– Kvalificiranje okvarjenega sestavnega dela –

– Aktiviranje MI –

Vrsta okvare

Koda napake

Preizkušeno v skladu s točko

Preizkuševalni cikel

Nad OTL

Pod OTL

Pod EL + X

Razvrstitev, ki jo je predlagal proizvajalec

Končna razvrstitev (1)

Preizkušeno v skladu s točko

Preizkuševalni cikel

Kvalificiran

Preizkušeno v skladu s točko

Preizkuševalni cikel

Stalni MI po ... ciklu

Kratki MI po ... ciklu

MI na zahtevo po ... ciklu

Ventil za doziranje sistema SCR

P2...

ni preizkušeno

–

–

–

A

A

6.3.2.1

WHTC

da

6.3.1

WHTC

2.

Električni ventil EGR

P1...

ni preizkušeno

A

B1

6.3.2.1

WHTC

da

6.3.1

WHTC

1.

Mehanski ventil EGR

P1...

ni preizkušeno

B1

B1

6.3.2.1

WHTC

da

6.3.1

WHTC

2.

Mehanski ventil EGR

P1...

6.2.2

WHTC

X

B1

B1

ni preizkušeno

da

Mehanski ventil EGR

P1...

6.2.2

WHTC

X

B1

B1

6.3.2.1

WHTC

da

6.3.1

WHTC

2.

Temp. zraka električno tipalo

P1...

ni preizkušeno

B2

B2

6.3.2.2

WHTC

da

6.3.1

WHTC

1.

Temp. olja električno tipalo

P1...

6.2.6

ETC

X

C

C

ni preizkušeno

da

Opombe: 1) na zahtevo certifikacijskega organa se lahko okvara prerazvrsti v drugo kategorijo od tiste, ki jo predlaga proizvajalec.

Na tem listu so naštete izključno okvare, ki so bile preizkušene bodisi glede razvrstitve ali glede delovanja, in okvare, ki so bile prerazvrščene na zahtevo certifikacijskega organa.

Napaka se lahko preizkusi bodisi glede njene razvrstitve ali njenega delovanja ali pa glede obojega.

Primer z mehanskim ventilom EGR, podan zgoraj, predstavlja način, na kakršnega je v tabelici obravnavan vsak od teh 3 primerov.

---

(1)  Po poročilu v dokumentu o homologaciji.

---

Priloga 9B - Dodatek 5

Podatki iz zamrznjenih nizov in informacije o pretoku podatkov

V naslednjih tabelah so navedeni tisti podatki, ki so obravnavani v odstavkih 4.7.1.4 in 4.7.2 te priloge.

Tabela 1

Obvezne zahteve

| | Ustavljeni niz | Pretok podatkov |
| --- | --- | --- |
| Izračunana obremenitev (navor motorja kot odstotek od največjega razpoložljivega navora pri trenutni vrtilni frekvenci motorja) | x | x |
| Vrtilna frekvenca motorja | x | x |
| Temperatura hladilne tekočine motorja (ali ekvivalent) | x | x |
| Atmosferski tlak (neposredno izmerjen ali ocenjen) | x | x |
| Največji navor referenčnega motorja | | x |
| Neto zaviralni navor motorja (kot odstotek referenčnega največjega navora motorja) ali
  dejanski navor motorja / prikazani navor (kot odstotek referenčnega največjega navora motorja, npr. izračunan iz zahtevane količine vbrizganega goriva) | | x |
| Navor trenja (kot odstotek referenčnega največjega navora motorja) | | x |
| Pretok goriva motorja | | x |

Ustavljeni niz

Pretok podatkov

Izračunana obremenitev (navor motorja kot odstotek od največjega razpoložljivega navora pri trenutni vrtilni frekvenci motorja)

x

x

Vrtilna frekvenca motorja

x

x

Temperatura hladilne tekočine motorja (ali ekvivalent)

x

x

Atmosferski tlak (neposredno izmerjen ali ocenjen)

x

x

Največji navor referenčnega motorja

x

Neto zaviralni navor motorja (kot odstotek referenčnega največjega navora motorja) ali

dejanski navor motorja / prikazani navor (kot odstotek referenčnega največjega navora motorja, npr. izračunan iz zahtevane količine vbrizganega goriva)

x

Navor trenja (kot odstotek referenčnega največjega navora motorja)

x

Pretok goriva motorja

x

"

Tabela 2

Neobvezni podatki o vrtilni frekvenci in obremenitvi motorja

| | Ustavljeni niz | Pretok podatkov |
| --- | --- | --- |
| Navor motorja na zahtevo voznika (kot odstotek od največjega navora motorja) | x | x |
| Dejanski navor motorja (izračunan kot odstotek od največjega navora motorja, npr. izračunan iz zahtevane količine vbrizganega goriva) | x | |
| Največji navor referenčnega motorja kot funkcija vrtilne frekvence motorja | | x |
| Čas, ki je potekel od zagona motorja | x | x |

Ustavljeni niz

Pretok podatkov

Navor motorja na zahtevo voznika (kot odstotek od največjega navora motorja)

x

x

Dejanski navor motorja (izračunan kot odstotek od največjega navora motorja, npr. izračunan iz zahtevane količine vbrizganega goriva)

x

Največji navor referenčnega motorja kot funkcija vrtilne frekvence motorja

x

Čas, ki je potekel od zagona motorja

x

x

Tabela 3

Neobvezni podatki, če jih uporablja sistem za emisije ali sistem OBD za omogočanje ali onemogočenje morebitnih podatkov o OBD

| | Ustavljeni niz | Pretok podatkov |
| --- | --- | --- |
| Raven goriva (npr. odstotek nazivne prostornine rezervoarja za gorivo) ali tlak goriva v rezervoarju (npr. odstotek tlaka goriva v rezervoarju, ki je potreben za delovanje), kakor je ustrezno | x | x |
| Temperatura motornega olja | x | x |
| Hitrost vozila | x | x |
| Stanje prilagajanja kakovosti goriva (aktivno/neaktivno) v primeru plinskih motorjev | | x |
| Napetost računalniškega sistema za krmiljenje motorja (za glavni kontrolni čip) | x | x |

Ustavljeni niz

Pretok podatkov

Raven goriva (npr. odstotek nazivne prostornine rezervoarja za gorivo) ali tlak goriva v rezervoarju (npr. odstotek tlaka goriva v rezervoarju, ki je potreben za delovanje), kakor je ustrezno

x

x

Temperatura motornega olja

x

x

Hitrost vozila

x

x

Stanje prilagajanja kakovosti goriva (aktivno/neaktivno) v primeru plinskih motorjev

x

Napetost računalniškega sistema za krmiljenje motorja (za glavni kontrolni čip)

x

x

Tabela 4

Neobvezni podatki, če je motor tako opremljen, bere ali izračunava podatke:

| | Ustavljeni niz | Pretok podatkov |
| --- | --- | --- |
| Absolutni položaj dušilne lopute / položaj dušilne lopute pri dovajanju zraka (položaj ventila, ki se uporablja za reguliranje polnilnega zraka) | x | x |
| Stanje sistema za uravnavanje dizelskega goriva v primeru sistema s sklenjeno zanko (npr. v primeru tlaka goriva v sistemu s sklenjeno zanko) | x | x |
| Tlak v vodu za gorivo | x | x |
| Tlak za nadzor vbrizgavanja (tj. tlak tekočine, ki nadzoruje vbrizgavanje goriva) | x | x |
| Reprezentativni čas vbrizgavanja goriva (začne se s prvim glavnim vbrizgom) | x | x |
| Zahtevani tlak v vodu za gorivo | x | x |
| Zahtevani tlak za nadzor vbrizgavanja (tj. tlak tekočine, ki nadzoruje vbrizgavanje goriva) | x | x |
| Temperatura polnilnega zraka | x | x |
| Temperatura zunanjega zraka | x | x |
| Temperatura zraka na vhodu/ izhodu turbopuhala (kompresor in turbina) | x | x |
| Tlak na vhodu/ izhodu turbopuhala (kompresor in turbina) | x | x |
| Temperatura polnilnega zraka (za hladilnikom polnilnega zraka, če je nameščen) | x | x |
| Dejanski tlak polnilnega zraka | x | x |
| Stopnja pretoka zraka iz tipala masnega pretoka zraka | x | x |
| Zahtevan cikel/položaj delovanja ventila EGR (če je EGR tako nadzorovan) | x | x |
| Dejanski cikel/položaj delovanja ventila EGR | x | x |
| Status PTO (aktiven ali neaktiven) | x | x |
| Položaj pedala za plin | x | x |
| Odvečni absolutni položaj pedala | x | če je zaznan |
| Trenutna poraba goriva | x | x |
| Zahtevani/ciljni tlak polnilnega zraka (če se za nadzor turbo delovanja uporablja tlak polnilnega zraka) | x | x |
| Vhodni tlak DPF | x | x |
| Izhodni tlak DPF | x | x |
| Delta tlak DPF | x | x |
| Tlak izpušnih plinov zunaj motorja | x | x |
| Vhodna temperatura DPF | x | x |
| Izhodna temperatura DPF | x | x |
| Temperatura izpušnih plinov zunaj motorja | x | x |
| Turbopuhalo / vrtilna frekvenca turbine | x | x |
| Turbo položaj s spremenljivo geometrijo | x | x |
| Zahtevani turbo položaj s spremenljivo geometrijo | x | x |
| Položaj omejilnega ventila | x | x |
| Izhodna vrednost tipala zrak/gorivo | | x |
| Izhodna vrednost lambda sonde | | x |
| Izhodna vrednost sekundarne lambda sonde (kadar je nameščena) | | x |
| Izhodna vrednost tipala NOx | | x |

Ustavljeni niz

Pretok podatkov

Absolutni položaj dušilne lopute / položaj dušilne lopute pri dovajanju zraka (položaj ventila, ki se uporablja za reguliranje polnilnega zraka)

x

x

Stanje sistema za uravnavanje dizelskega goriva v primeru sistema s sklenjeno zanko (npr. v primeru tlaka goriva v sistemu s sklenjeno zanko)

x

x

Tlak v vodu za gorivo

x

x

Tlak za nadzor vbrizgavanja (tj. tlak tekočine, ki nadzoruje vbrizgavanje goriva)

x

x

Reprezentativni čas vbrizgavanja goriva (začne se s prvim glavnim vbrizgom)

x

x

Zahtevani tlak v vodu za gorivo

x

x

Zahtevani tlak za nadzor vbrizgavanja (tj. tlak tekočine, ki nadzoruje vbrizgavanje goriva)

x

x

Temperatura polnilnega zraka

x

x

Temperatura zunanjega zraka

x

x

Temperatura zraka na vhodu/ izhodu turbopuhala (kompresor in turbina)

x

x

Tlak na vhodu/ izhodu turbopuhala (kompresor in turbina)

x

x

Temperatura polnilnega zraka (za hladilnikom polnilnega zraka, če je nameščen)

x

x

Dejanski tlak polnilnega zraka

x

x

Stopnja pretoka zraka iz tipala masnega pretoka zraka

x

x

Zahtevan cikel/položaj delovanja ventila EGR (če je EGR tako nadzorovan)

x

x

Dejanski cikel/položaj delovanja ventila EGR

x

x

Status PTO (aktiven ali neaktiven)

x

x

Položaj pedala za plin

x

x

Odvečni absolutni položaj pedala

x

če je zaznan

Trenutna poraba goriva

x

x

Zahtevani/ciljni tlak polnilnega zraka (če se za nadzor turbo delovanja uporablja tlak polnilnega zraka)

x

x

Vhodni tlak DPF

x

x

Izhodni tlak DPF

x

x

Delta tlak DPF

x

x

Tlak izpušnih plinov zunaj motorja

x

x

Vhodna temperatura DPF

x

x

Izhodna temperatura DPF

x

x

Temperatura izpušnih plinov zunaj motorja

x

x

Turbopuhalo / vrtilna frekvenca turbine

x

x

Turbo položaj s spremenljivo geometrijo

x

x

Zahtevani turbo položaj s spremenljivo geometrijo

x

x

Položaj omejilnega ventila

x

x

Izhodna vrednost tipala zrak/gorivo

x

Izhodna vrednost lambda sonde

x

Izhodna vrednost sekundarne lambda sonde (kadar je nameščena)

x

Izhodna vrednost tipala NOx

x

---

Priloga 9B - Dodatek 6

Referenčni standardni dokumenti

Ta dodatek vsebuje sklice na industrijske standarde, ki jih je treba uporabljati v skladu z določbami v tej prilogi za opremo vozila/motorja s serijskim komunikacijskim vmesnikom. Opredeljeni sta dve dovoljeni rešitvi:

| (a) | ISO 27145 z ISO 15765-4 (na osnovi CAN) ali z ISO 13400 (na osnovi TCP/IP); |
| --- | --- |

(a)

ISO 27145 z ISO 15765-4 (na osnovi CAN) ali z ISO 13400 (na osnovi TCP/IP);

| (b) | SAE J1939-73. |
| --- | --- |

(b)

SAE J1939-73.

Poleg tega obstajajo še drugi standardi ISO ali SAE, ki se uporabljajo v skladu z določbami v tej prilogi.

Sklicevanje te priloge na ISO 27145 pomeni sklicevanje na:

| (a) | ISO 27145-1 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 1 — General Information and use case definitions (Cestna vozila – Izvajanje zahtev glede komunikacije WWH-OBD – Del 1 – Splošne informacije in opredelitve primerov rabe); |
| --- | --- |

(a)

ISO 27145-1 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 1 — General Information and use case definitions (Cestna vozila – Izvajanje zahtev glede komunikacije WWH-OBD – Del 1 – Splošne informacije in opredelitve primerov rabe);

| (b) | ISO 27145-2 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 2 — Common emissions-related data dictionary (Cestna vozila – Izvajanje zahtev glede komunikacije WWH-OBD – Del 2 – Splošni besednjak podatkov v zvezi z emisijami); |
| --- | --- |

(b)

ISO 27145-2 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 2 — Common emissions-related data dictionary (Cestna vozila – Izvajanje zahtev glede komunikacije WWH-OBD – Del 2 – Splošni besednjak podatkov v zvezi z emisijami);

| (c) | ISO 27145-3 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 3 — Common message dictionary (Cestna vozila – Izvajanje zahtev glede komunikacije WWH-OBD – Del 3 – Splošni besednjak sporočil); |
| --- | --- |

(c)

ISO 27145-3 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 3 — Common message dictionary (Cestna vozila – Izvajanje zahtev glede komunikacije WWH-OBD – Del 3 – Splošni besednjak sporočil);

| (d) | ISO 27145-4 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 4 — Connection between vehicle and test equipment (Cestna vozila – Izvajanje zahtev glede komunikacije WWH-OBD – Del 4 – Povezava med vozilom in opremo za preizkušanje); |
| --- | --- |

(d)

ISO 27145-4 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 4 — Connection between vehicle and test equipment (Cestna vozila – Izvajanje zahtev glede komunikacije WWH-OBD – Del 4 – Povezava med vozilom in opremo za preizkušanje);

Sklicevanje te priloge na J1939-73 pomeni sklicevanje na:

| | J1939-73 „APPLICATION LAYER - DIAGNOSTICS“ (Segment vloge – diagnostika) iz leta 2011. |
| --- | --- |

J1939-73 „APPLICATION LAYER - DIAGNOSTICS“ (Segment vloge – diagnostika) iz leta 2011.

Sklicevanje te priloge na ISO 13400 pomeni sklicevanje na:

| (a) | FDIS 13400-1: 2011 Road vehicles — Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) — Part 1: General information and use case definition (Cestna vozila – Diagnostična komunikacija prek internetnega protokola (DoIP) – Del 1 – Splošne informacije in opredelitve primerov rabe); |
| --- | --- |

(a)

FDIS 13400-1: 2011 Road vehicles — Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) — Part 1: General information and use case definition (Cestna vozila – Diagnostična komunikacija prek internetnega protokola (DoIP) – Del 1 – Splošne informacije in opredelitve primerov rabe);

| (b) | FDIS 13400-3: 2011 Road vehicles — Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) — Part 2: Network and transport layer requirements and services (Cestna vozila – Diagnostična komunikacija prek internetnega protokola (DoIP) – Del 2 – Zahteve in storitve za segment omrežja in prometa); |
| --- | --- |

(b)

FDIS 13400-3: 2011 Road vehicles — Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) — Part 2: Network and transport layer requirements and services (Cestna vozila – Diagnostična komunikacija prek internetnega protokola (DoIP) – Del 2 – Zahteve in storitve za segment omrežja in prometa);

| (c) | FDIS 13400-3: 2011 Road vehicles — Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) — Part 3: IEEE 802.3 based wired vehicle interface (Cestna vozila – Diagnostična komunikacija prek internetnega protokola (DoIP) – Del 3 – Ožičeni vmesnik vozila na osnovi IEEE 802.3); |
| --- | --- |

(c)

FDIS 13400-3: 2011 Road vehicles — Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) — Part 3: IEEE 802.3 based wired vehicle interface (Cestna vozila – Diagnostična komunikacija prek internetnega protokola (DoIP) – Del 3 – Ožičeni vmesnik vozila na osnovi IEEE 802.3);

| (d) | [še ni dokončan] 13400-4: 2011 Road vehicles — Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) — Part 4: Ethernet-based high-speed data link connector (Cestna vozila – Diagnostična komunikacija prek internetnega protokola (DoIP) – Del 4 – Priključek za podatkovno povezavo visoke hitrosti na osnovi eterneta). |
| --- | --- |

(d)

[še ni dokončan] 13400-4: 2011 Road vehicles — Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) — Part 4: Ethernet-based high-speed data link connector (Cestna vozila – Diagnostična komunikacija prek internetnega protokola (DoIP) – Del 4 – Priključek za podatkovno povezavo visoke hitrosti na osnovi eterneta).

---

Priloga 9B - Dodatek 7

Spremljanje delovanja

A.7.1

Splošno

A.7.1.1

Ta dodatek navaja določbe v zvezi s postopkom dokazovanja, ki se uporablja v nekaterih primerih spremljanja učinkovitosti.

A.7.2

Dokazovanje spremljanja učinkovitosti

A.7.2.1

Odobritev razvrstitve napak

A.7.2.1.1

Kot je določeno v odstavku 4.2.1.1 te priloge, korelacija v primeru spremljanja učinkovitosti z dejanskimi emisijami ni potrebna. Vendar lahko homologacijski organ zahteva podatke o preizkusih za namen preverjanja razvrstitve učinkov napak, kot so opisani v odstavku 6.2 te priloge.

A.7.2.2

Odobritev spremljanja učinkovitosti, ki ga izbere proizvajalec

A.7.2.2.1

Pri sprejemanju odločitve glede odobritve spremljanja učinkovitosti, ki ga izbere proizvajalec, homologacijski organ upošteva tehnične informacije, ki jih predloži proizvajalec.

A.7.2.2.2

Prag učinkovitosti, ki ga izbere proizvajalec za obravnavano spremljanje, se določi za osnovni motor družine motorjev OBD med izvajanjem preizkusa kvalificiranja na naslednji način.

A.7.2.2.2.1

Preizkus kvalificiranja se izvede na enak način, kot je določeno v odstavku 6.3.2 te priloge.

A.7.2.2.2.2

Izmeri se poslabšanje učinkovitosti obravnavanega sestavnega dela, ki se nato uporabi kot prag učinkovitosti za osnovni motor družine motorjev OBD.

A.7.2.2.3

Za merilo spremljanja učinkovitosti, odobreno za osnovni motor, se šteje, da se uporablja za vse druge člane družine motorjev OBD brez dodatnega dokazovanja.

A.7.2.2.4

Po dogovoru med proizvajalcem in homologacijskim organom je mogoča prilagoditev praga učinkovitosti različnim članom družine motorjev OBD, da se vključijo različni parametri konstrukcije (na primer velikost hladilnika ERG). Tak dogovor temelji na tehničnih elementih, ki kažejo primernost.

A.7.2.2.4.1

Na zahtevo homologacijskega organa se lahko za drugega člana družine motorjev OBD izvede postopek homologacije, opisan v odstavku A.7.2.2.2.

A.7.2.3

Kvalificiranje okvarjenega sestavnega dela

A.7.2.3.1

Za namene dokazovanja učinkovitosti OBD izbranega monitorja družine motorjev OBD se na osnovnem motorju družine motorjev OBD okvarjen sestavni del kvalificira v skladu z odstavkom 6.3.2 te priloge.

A.7.2.3.2

V primeru drugega motorja, preizkušenega v skladu z odstavkom A.7.2.2.4.1, se okvarjen sestavni del kvalificira na navedenem drugem motorju v skladu z odstavkom 6.3.2 te priloge.

A.7.2.4

Dokazovanje učinkovitosti OBD

A.7.2.4.1

Dokazovanje učinkovitosti OBD se izvede v skladu z zahtevami iz odstavka 7.1.2 te priloge, pri čemer se uporabi kvalificiran okvarjeni sestavni del, ki je kvalificiran za uporabo v osnovnem motorju.

---

Priloga 9B - Dodatek 8

Zahteve za dokazovanje v primeru spremljanja učinkovitosti filtra za delce pri dizelskih motorjih s stenskim pretokom

A.8.1

Splošno

A.8.1.1

Ta dodatek določa proces dokazovanja OBD, ki se uporablja v primeru spremljanja učinkovitosti postopka filtriranja s filtrom za delce pri dizelskih motorjih (DPF) s stenskim pretokom.

A.8.1.1

DPF s stenskim pretokom se lahko okvari na primer z vrtanjem lukenj v substrat DPF ali z brušenjem končnih pokrovčkov substrata DPF.

A.8.2

Preizkus kvalificiranja

A.8.2.1

Načelo

A.8.2.1.1

Okvarjeni DPF s stenskim pretokom se obravnava kot „kvalificiran okvarjen sestavni del“, če je v pogojih delovanja motorja, določenih za preizkus, padec tlaka („tlak delta“) v okvarjenem DPF s stenskim pretokom vsaj 60 % padca tlaka, izmerjenega v čistem in neokvarjenem DPF s stenskim pretokom enakega tipa.

A.8.2.1.1.1

Proizvajalec mora dokazati, da ta čist in neokvarjen DPF s stenskim pretokom povzroči enak protitlak kot okvarjeni DPF pred okvaro.

A.8.2.2

Postopek kvalificiranja

A.8.2.2.1

Za kvalifikacijo okvarjenega DPF s stenskim pretokom motor, opremljen z DPF s stenskim pretokom, deluje v stabiliziranih pogojih ustaljenega stanja z vrtilno frekvenco in vrednostmi obremenitve, opredeljenimi za način 9 v preizkuševalnem ciklu WHSC, kot je določeno v Prilogi 4B k temu pravilniku (55-odstotna normirana vrtilna frekvenca in 50-odstotni normirani navor).

A.8.2.2.2

Za kvalifikacijo okvarjenega DPF s stenskim pretokom kot „kvalificiranega okvarjenega sestavnega dela“ mora proizvajalec dokazati, da je padec tlaka v okvarjenem DPF s stenskim pretokom, izmerjenim, kadar sistem motorja deluje v pogojih iz odstavka A.8.2.2.1, najmanj enak odstotku padca tlaka v čistem in neokvarjenem DPF v enakih pogojih, ki veljajo v skladu z odstavkoma A.8.2.1.1 in A.8.2.1.2 tega dodatka.

A.8.2.3

Dokazovanje učinkovitosti OBD

A.8.2.3.1

Dokazovanje učinkovitosti OBD se izvede v skladu z zahtevami iz odstavka 7.1.2 te priloge, pri čemer se uporabi kvalificiran okvarjen DPF s stenskim pretokom, ki je vgrajen v sistem osnovnega motorja.

---

Priloga 9C

Tehnične zahteve za oceno učinkovitosti vgrajenih sistemov za diagnostiko na vozilu (OBD) med uporabo

1.   Uporaba

Trenutna različica te priloge se uporablja le za cestna vozila, opremljena z motorjem na kompresijski vžig.

2.   Rezervirano

3.   Opredelitev pojmov

3.1   „Razmerje učinkovitosti med uporabo“

Razmerje učinkovitosti posameznega monitorja m sistema OBD med uporabo (IUPR) je: IUPRm = števecm / imenovalecm

3.2   „Števec“

Števec posameznega monitorja m (števecm) je števec, ki označuje, kolikokrat je vozilo delovalo tako, da so bili izpolnjeni vsi pogoji za spremljanje, ki so potrebni, da posamezni monitor zazna napako.

3.3   „Imenovalec“

Imenovalec posameznega monitorja m (imenovalecm) je števec, ki označuje, kolikokrat je bilo vozilo voženo, pri čemer upošteva posebne pogoje za posamezni monitor.

3.4   „Splošni imenovalec“

Splošni imenovalec je števec, ki označuje, kolikokrat je vozilo delovalo, pri čemer upošteva splošne pogoje.

3.5   Kratice

| IUPR | razmerje učinkovitosti med uporabo |
| --- | --- |
| IUPRm | razmerje učinkovitosti posameznega monitorja m med uporabo |

IUPR

razmerje učinkovitosti med uporabo

IUPRm

razmerje učinkovitosti posameznega monitorja m med uporabo

4.   Splošne zahteve

Sistem OBD lahko spremlja in beleži podatke o učinkovitosti monitorjev OBD iz tega odstavka med uporabo (odstavek 6), te podatke hrani v računalniškem pomnilniku in jih na zahtevo posreduje na zunanjo napravo (odstavek 7).

Podatki o učinkovitosti monitorja med uporabo vključujejo števec in imenovalec, ki omogočata izračun IUPR.

4.1   Monitorji IUPR

| 4.1.1 | Skupine monitorjev
  Proizvajalci implementirajo programske algoritme za posamezno spremljanje in poročanje v zvezi s podatki o učinkovitosti skupin monitorjev iz Dodatka 1 k tej prilogi med uporabo.
  Proizvajalcem v sistem OBD ni treba implementirati programskih algoritmov za posamezno spremljanje in poročanje v zvezi s podatki o učinkovitosti monitorjev med uporabo, ki delujejo neprekinjeno, kot je določeno v odstavku 4.2.3 Priloge 9B k temu pravilniku.
  Podatki o učinkovitosti monitorjev med uporabo, ki so povezani z različnimi izpušnimi sistemi ali vrstami motorjev v skupini monitorjev, se spremljajo in beležijo ločeno, kot je določeno v odstavku 6, pri čemer se o njih poroča, kot je določeno v odstavku 7. |
| --- | --- |

4.1.1

Proizvajalci implementirajo programske algoritme za posamezno spremljanje in poročanje v zvezi s podatki o učinkovitosti skupin monitorjev iz Dodatka 1 k tej prilogi med uporabo.

Proizvajalcem v sistem OBD ni treba implementirati programskih algoritmov za posamezno spremljanje in poročanje v zvezi s podatki o učinkovitosti monitorjev med uporabo, ki delujejo neprekinjeno, kot je določeno v odstavku 4.2.3 Priloge 9B k temu pravilniku.

Podatki o učinkovitosti monitorjev med uporabo, ki so povezani z različnimi izpušnimi sistemi ali vrstami motorjev v skupini monitorjev, se spremljajo in beležijo ločeno, kot je določeno v odstavku 6, pri čemer se o njih poroča, kot je določeno v odstavku 7.

| 4.1.2 | Več monitorjev
  Za vsako skupino monitorjev, o katerih je treba poročati v skladu z odstavkom 4.1.1, sistem OBD ločeno spremlja podatke o učinkovitosti med uporabo, kot je določeno v odstavku 6, za vsak posamezen monitor iz te skupine. |
| --- | --- |

4.1.2

Za vsako skupino monitorjev, o katerih je treba poročati v skladu z odstavkom 4.1.1, sistem OBD ločeno spremlja podatke o učinkovitosti med uporabo, kot je določeno v odstavku 6, za vsak posamezen monitor iz te skupine.

4.2   Omejitev uporabe podatkov o učinkovitosti med uporabo

Podatki o učinkovitosti med uporabo v zvezi s posameznim vozilom se uporabljajo za statistično oceno učinkovitosti sistema OBD večje skupine vozil med uporabo.

V nasprotju s podatki o OBD podatkov o učinkovitosti med uporabo ni mogoče uporabiti za zaključke o tehnični brezhibnosti posameznega vozila.

5.   Zahteve za izračunavanje razmerij učinkovitosti med uporabo

5.1   Izračun razmerja učinkovitosti med uporabo

Za vsak monitor m, obravnavan v tej prilogi, se razmerje učinkovitosti med uporabo izračuna po naslednji enačbi:

IUPRm = števecm / imenovalecm

pri čemer sta števecm in imenovalecm povečana v skladu s specifikacijami iz tega odstavka.

| 5.1.1 | Zahteve za razmerje, kadar ga izračuna in hrani sistem
  Najmanjša vrednost posameznega razmerja IUPRm je nič, največja vrednost pa 7,99527, pri čemer je ločljivost 0,000122 (1).
  Šteje se, da je razmerje posameznega sestavnega dela nič, če je ustrezni števec enak nič, ustrezni imenovalec pa ni nič.
  Šteje se, da je največja vrednost razmerja za posamezen sestavni del 7,99527, če je ustrezni imenovalec nič ali če dejanska vrednost števca, deljenega z imenovalcem, presega največjo vrednost, tj. 7,99527. |
| --- | --- |

5.1.1

Najmanjša vrednost posameznega razmerja IUPRm je nič, največja vrednost pa 7,99527, pri čemer je ločljivost 0,000122 (1).

Šteje se, da je razmerje posameznega sestavnega dela nič, če je ustrezni števec enak nič, ustrezni imenovalec pa ni nič.

Šteje se, da je največja vrednost razmerja za posamezen sestavni del 7,99527, če je ustrezni imenovalec nič ali če dejanska vrednost števca, deljenega z imenovalcem, presega največjo vrednost, tj. 7,99527.

5.2   Zahteve za povečanje števca

Števec se ne sme povečati več kot enkrat na vozni cikel.

Števec za posamezen monitor se poveča v 10 sekundah le, če so v enem voznem ciklu izpolnjena naslednja merila:

| (a) | izpolnjeni so vsi pogoji za spremljanje, ki so potrebni, da monitor posameznega sestavnega dela zazna napako in shrani morebitni DTC, vključno z merili za omogočanje, prisotnostjo ali odsotnostjo povezanih DTC, ustreznim časom spremljanja in prednostnim izvajanjem nalog v zvezi z diagnostiko (npr. diagnostika „A“ mora biti izvedena pred diagnostiko „B“‘).

  Opomba: Za povečanje števca posameznega monitorja izpolnitev vseh pogojev za spremljanje, ki so potrebni, da ta monitor določi odsotnost napake, morda ne bo dovolj; |
| --- | --- |

(a)

izpolnjeni so vsi pogoji za spremljanje, ki so potrebni, da monitor posameznega sestavnega dela zazna napako in shrani morebitni DTC, vključno z merili za omogočanje, prisotnostjo ali odsotnostjo povezanih DTC, ustreznim časom spremljanja in prednostnim izvajanjem nalog v zvezi z diagnostiko (npr. diagnostika „A“ mora biti izvedena pred diagnostiko „B“‘).

Opomba: Za povečanje števca posameznega monitorja izpolnitev vseh pogojev za spremljanje, ki so potrebni, da ta monitor določi odsotnost napake, morda ne bo dovolj;

| (b) | pri monitorjih, ki za zaznavo napake zahtevajo več stopenj ali dogodkov v enem voznem ciklu, morajo biti izpolnjeni vsi pogoji za spremljanje, ki so potrebni za zaključitev vseh dogodkov: |
| --- | --- |

(b)

pri monitorjih, ki za zaznavo napake zahtevajo več stopenj ali dogodkov v enem voznem ciklu, morajo biti izpolnjeni vsi pogoji za spremljanje, ki so potrebni za zaključitev vseh dogodkov:

| (c) | pri monitorjih, ki se uporabljajo za ugotavljanje okvar in delujejo le po shranitvi morebitnega DTC, sta števec in imenovalec lahko enaka kot števec in imenovalec monitorja, ki zazna prvotno napako; |
| --- | --- |

(c)

pri monitorjih, ki se uporabljajo za ugotavljanje okvar in delujejo le po shranitvi morebitnega DTC, sta števec in imenovalec lahko enaka kot števec in imenovalec monitorja, ki zazna prvotno napako;

| (d) | pri monitorjih, pri katerih je za nadaljnje preiskovanje prisotnosti napake potrebno vsiljeno delovanje, lahko proizvajalec homologacijskemu organu predloži nadomestni način za povečanje števca. Nadomestni način mora biti enak načinu, ki bi v primeru prisotne napake omogočal povečanje števca. |
| --- | --- |

(d)

pri monitorjih, pri katerih je za nadaljnje preiskovanje prisotnosti napake potrebno vsiljeno delovanje, lahko proizvajalec homologacijskemu organu predloži nadomestni način za povečanje števca. Nadomestni način mora biti enak načinu, ki bi v primeru prisotne napake omogočal povečanje števca.

Pri monitorjih, ki delujejo ali nehajo delovati med ugasnitvijo motorja, se števec poveča v 10 sekundah po prenehanju delovanja monitorja med ugasnitvijo motorja ali v prvih 10 sekundah zagona motorja v naslednjem voznem ciklu.

5.3   Zahteve za povečanje imenovalca

| 5.3.1 | Splošna pravila za povečanje
  Imenovalec se poveča enkrat na vozni cikel, če je med tem voznim ciklom izpolnjeno naslednje:


  (a) | splošni imenovalec se poveča, kot je določeno v odstavku 5.4, ter |
| --- | --- | --- |

5.3.1

Imenovalec se poveča enkrat na vozni cikel, če je med tem voznim ciklom izpolnjeno naslednje:

(a)

splošni imenovalec se poveča, kot je določeno v odstavku 5.4, ter

| (b) | imenovalec ni onemogočen v skladu z odstavkom 5.6 ter |
| --- | --- |

(b)

imenovalec ni onemogočen v skladu z odstavkom 5.6 ter

| (c) | kadar je primerno, so izpolnjena dodatna posebna pravila za povečanje iz odstavka 5.3.2. |
| --- | --- |

(c)

kadar je primerno, so izpolnjena dodatna posebna pravila za povečanje iz odstavka 5.3.2.

| 5.3.2 | Dodatna posebna pravila za povečanje v zvezi z monitorjem |
| --- | --- |

5.3.2

| 5.3.2.1 | Posebni imenovalec za sistem izhlapevanja (rezervirano) |
| --- | --- |

5.3.2.1

| 5.3.2.2 | Posebni imenovalec za sisteme za sekundarni zrak (rezervirano) |
| --- | --- |

5.3.2.2

| 5.3.2.3 | Posebni imenovalec za sestavne dele/sisteme, ki delujejo le ob zagonu motorja
  Poleg zahtev iz odstavka 5.3.1(a) in (b) se imenovalci za monitorje sestavnih delov ali sistemov, ki delujejo le ob zagonu motorja, povečajo, če pride do ukazanega delovanja sestavnega dela ali strategije za 10 sekund ali več.
  Za določitev tega ukazanega časa delovanja sistem OBD ne sme vključevati časa med vsiljenim delovanjem katerih koli sestavnih delov ali strategij pozneje v istem voznem ciklu samo za namen spremljanja. |
| --- | --- |

5.3.2.3

Poleg zahtev iz odstavka 5.3.1(a) in (b) se imenovalci za monitorje sestavnih delov ali sistemov, ki delujejo le ob zagonu motorja, povečajo, če pride do ukazanega delovanja sestavnega dela ali strategije za 10 sekund ali več.

Za določitev tega ukazanega časa delovanja sistem OBD ne sme vključevati časa med vsiljenim delovanjem katerih koli sestavnih delov ali strategij pozneje v istem voznem ciklu samo za namen spremljanja.

| 5.3.2.4 | Posebni imenovalec za sestavne dele ali sisteme, ki jim delovanje ni stalno ukazano
  Poleg zahtev iz odstavka 5.3.1 (a) in (b) se imenovalci za monitorje sestavnih delov ali sistemov, ki jim delovanje ni stalno ukazano (npr. sistemi spremenljivih krmilnih časov ventilov (VVT) ali valjev EGR), povečajo, če pride do ukazanega delovanja tega sestavnega dela ali sistema (npr. prejme zahtevo za vključitev, odpiranje, zapiranje in zaklepanje) dvakrat ali večkrat med voznim ciklom ali če ukazano delovanje traja skupaj 10 sekund ali več, kar koli od tega nastopi prej. |
| --- | --- |

5.3.2.4

Poleg zahtev iz odstavka 5.3.1 (a) in (b) se imenovalci za monitorje sestavnih delov ali sistemov, ki jim delovanje ni stalno ukazano (npr. sistemi spremenljivih krmilnih časov ventilov (VVT) ali valjev EGR), povečajo, če pride do ukazanega delovanja tega sestavnega dela ali sistema (npr. prejme zahtevo za vključitev, odpiranje, zapiranje in zaklepanje) dvakrat ali večkrat med voznim ciklom ali če ukazano delovanje traja skupaj 10 sekund ali več, kar koli od tega nastopi prej.

| 5.3.2.5 | Posebni imenovalec za DPF
  Poleg zahtev iz odstavka 5.3.1 (a) in (b) se v vsaj enem voznem ciklu imenovalci za DPF povečajo, če je vozilo skupaj delovalo vsaj 800 kilometrov ali je motor deloval vsaj 750 minut od zadnjega povečanja imenovalca. |
| --- | --- |

5.3.2.5

Poleg zahtev iz odstavka 5.3.1 (a) in (b) se v vsaj enem voznem ciklu imenovalci za DPF povečajo, če je vozilo skupaj delovalo vsaj 800 kilometrov ali je motor deloval vsaj 750 minut od zadnjega povečanja imenovalca.

| 5.3.2.6 | Posebni imenovalec za oksidacijske katalizatorje
  Poleg zahtev iz odstavka 5.3.1 (a) in (b) se v vsaj enem voznem ciklu imenovalci za monitorje oksidacijskega katalizatorja, ki se uporablja za aktivno regeneracijo DPF, povečajo, če je regeneracija ukazana za 10 sekund ali več. |
| --- | --- |

5.3.2.6

Poleg zahtev iz odstavka 5.3.1 (a) in (b) se v vsaj enem voznem ciklu imenovalci za monitorje oksidacijskega katalizatorja, ki se uporablja za aktivno regeneracijo DPF, povečajo, če je regeneracija ukazana za 10 sekund ali več.

| 5.3.2.7 | Posebni imenovalec za hibridna vozila (rezervirano) |
| --- | --- |

5.3.2.7

5.4   Zahteve za povečanje splošnega imenovalca

Splošni imenovalec se poveča v 10 sekundah le, če so v enem voznem ciklu izpolnjena naslednja merila:

| (a) | skupni čas od začetka voznega cikla je 600 sekund ali več, medtem ko je:


  (i) | nadmorska višina do 2 500 metrov ter |
| --- | --- | --- |

(a)

skupni čas od začetka voznega cikla je 600 sekund ali več, medtem ko je:

(i)

nadmorska višina do 2 500 metrov ter

| (ii) | temperatura okolja 266 K (-7 °C) ali več ter |
| --- | --- |

(ii)

temperatura okolja 266 K (-7 °C) ali več ter

| (iii) | temperatura okolja 308 K (35 °C) ali manj; |
| --- | --- |

(iii)

temperatura okolja 308 K (35 °C) ali manj;

| (b) | skupno delovanje motorja pri 1 150 min–1 ali več za 300 sekund ali več pod pogoji iz zgornjega pododstavka (a); proizvajalec lahko namesto merila na podlagi 1 150 min–1 uporabi delovanje motorja pri 15 odstotkih izračunane obremenitve ali več ali delovanje vozila pri 40 km/h ali več; |
| --- | --- |

(b)

skupno delovanje motorja pri 1 150 min–1 ali več za 300 sekund ali več pod pogoji iz zgornjega pododstavka (a); proizvajalec lahko namesto merila na podlagi 1 150 min–1 uporabi delovanje motorja pri 15 odstotkih izračunane obremenitve ali več ali delovanje vozila pri 40 km/h ali več;

| (c) | nepretrgan čas delovanja vozila v prostem teku (tj. voznik ne pritiska pedala za plin, pri čemer je hitrost vozila 1,6 km/h ali manj ali vrtilna frekvenca motorja 200 min–1 nad običajno vrtilno frekvenco v prostem teku pri ogretem motorju ali manj) je 30 sekund ali več pod pogoji iz pododstavka (a). |
| --- | --- |

(c)

nepretrgan čas delovanja vozila v prostem teku (tj. voznik ne pritiska pedala za plin, pri čemer je hitrost vozila 1,6 km/h ali manj ali vrtilna frekvenca motorja 200 min–1 nad običajno vrtilno frekvenco v prostem teku pri ogretem motorju ali manj) je 30 sekund ali več pod pogoji iz pododstavka (a).

5.5   Zahteve za povečanje števca ciklov vžiga

Števec ciklov vžiga se poveča le enkrat na vozni cikel.

5.6   Onemogočenje povečanja števcev, imenovalcev in splošnega imenovalca

| 5.6.1 | V 10 sekundah po zaznavi napake (tj. morebiten ali potrjen in aktiven DTC je shranjen), zaradi katere se izklopi monitor, sistem OBD onemogoči nadaljnje povečanje ustreznega števca in imenovalca za vsak izključen monitor.
  Ko napake ni več mogoče zaznati (npr. morebitni DTC se avtomatsko izbriše ali pa ga izbriše ukaz pregledovalnika), se povečevanje vseh ustreznih števcev in imenovalcev nadaljuje v 10 sekundah. |
| --- | --- |

5.6.1

Ko napake ni več mogoče zaznati (npr. morebitni DTC se avtomatsko izbriše ali pa ga izbriše ukaz pregledovalnika), se povečevanje vseh ustreznih števcev in imenovalcev nadaljuje v 10 sekundah.

| 5.6.2 | V 10 sekundah po zagonu naprave za odjem moči (PTO), ki izklopi monitor, kot je dovoljeno v odstavku 5.2.5 Priloge 9B, sistem OBD onemogoči nadaljnje povečanje ustreznega števca in imenovalca za vsak izklopljen monitor.
  Ko enota za odjem moči neha delovati, se povečevanje vseh ustreznih števcev in imenovalcev nadaljuje v 10 sekundah. |
| --- | --- |

5.6.2

Ko enota za odjem moči neha delovati, se povečevanje vseh ustreznih števcev in imenovalcev nadaljuje v 10 sekundah.

| 5.6.3 | V primeru napake (tj. morebiten ali potrjen in aktiven DTC je shranjen), ki preprečuje določitev, ali so merila za imenovalecm monitorja m iz odstavka 5.3 izpolnjena (2), sistem OBD onemogoči nadaljnje povečanje števcam in imenovalcam v 10 sekundah.
  Povečevanje števcam in imenovalcam se nadaljuje v 10 sekundah, ko napaka ni več prisotna (npr. koda v čakanju se avtomatsko izbriše ali pa jo izbriše ukaz pregledovalnika). |
| --- | --- |

5.6.3

Povečevanje števcam in imenovalcam se nadaljuje v 10 sekundah, ko napaka ni več prisotna (npr. koda v čakanju se avtomatsko izbriše ali pa jo izbriše ukaz pregledovalnika).

| 5.6.4 | V primeru napake (tj. morebiten ali potrjen in aktiven DTC je shranjen), ki preprečuje določitev, ali so merila za splošni imenovalec iz odstavka 5.4 izpolnjena, sistem OBD onemogoči nadaljnje povečanje splošnega imenovalca v 10 sekundah.
  Povečevanje splošnega imenovalca se nadaljuje v 10 sekundah, ko napaka ni več prisotna (npr. koda v čakanju se avtomatsko izbriše ali pa jo izbriše ukaz pregledovalnika).
  Povečanja splošnega imenovalca ni mogoče onemogočiti za noben drug pogoj. |
| --- | --- |

5.6.4

Povečevanje splošnega imenovalca se nadaljuje v 10 sekundah, ko napaka ni več prisotna (npr. koda v čakanju se avtomatsko izbriše ali pa jo izbriše ukaz pregledovalnika).

Povečanja splošnega imenovalca ni mogoče onemogočiti za noben drug pogoj.

6.   Zahteve za spremljanje in beleženje podatkov o učinkovitosti med uporabo

Za vsako skupino monitorjev iz Dodatka 1 k tej prilogi sistem OBD ločeno spremlja števce in imenovalce za vsak posamezen monitor iz Dodatka 3 k Prilogi 9B in monitorje, ki spadajo v to skupino.

Sporoči le ustrezen števec in imenovalec za posamezen monitor, ki ima najnižje številsko razmerje.

Če imata dva ali več posameznih monitorjev enaka razmerja, se za posamezno skupino monitorjev sporočita ustrezni števec in imenovalec za posamezni monitor, ki ima najvišji imenovalec.

Za nepristransko določitev najnižjega razmerja skupine se upoštevajo le monitorji, posebej omenjeni v navedeni skupini (npr. kadar se tipalo NOx uporablja za izvajanje enega od spremljanj iz točke 3 „SCR“ Dodatka 3 k Prilogi 9B, se bo to tipalo upoštevalo v skupini monitorjev „tipala izpušnih plinov“ in ne v skupini monitorjev „SCR“).

Sistem OBD mora spremljati tudi splošni imenovalec in števec ciklov vžiga ter poročati o njiju.

Opomba: V skladu z odstavkom 4.1.1 proizvajalcem ni treba implementirati programskih algoritmov v sistem OBD za posamezno spremljanje in poročanje v zvezi s števci in imenovalci monitorjev, ki delujejo neprekinjeno.

7.   Zahteve za shranjevanje in sporočanje podatkov o učinkovitosti med uporabo

Sporočanje podatkov o učinkovitosti med uporabo je nov primer uporabe in ni vključen v tri obstoječe primere uporabe, ki so namenjeni prisotnosti morebitnih napak.

7.1   Informacije v zvezi s podatki o učinkovitosti med uporabo

Informacije v zvezi s podatki o učinkovitosti med uporabo, ki jih zabeleži sistem OBD, so na voljo na zahtevo, ki ne prihaja iz vozila, v skladu z odstavkom 7.2.

Te informacije bodo homologacijskim organom zagotovile podatke o učinkovitosti med uporabo.

Sistem OBD mora zagotoviti vse informacije (v skladu z veljavnim standardom iz Dodatka 6 k Prilogi 9B), ki omogočajo, da zunanja preizkusna oprema IUPR asimilira podatke in inšpektorju zagotovi naslednje informacije:

| (a) | VIN (identifikacijsko številko vozila); |
| --- | --- |

(a)

VIN (identifikacijsko številko vozila);

| (b) | števec in imenovalec za vsako skupino monitorjev, ki jih zabeleži sistem v skladu z odstavkom 6; |
| --- | --- |

(b)

števec in imenovalec za vsako skupino monitorjev, ki jih zabeleži sistem v skladu z odstavkom 6;

| (c) | splošni imenovalec; |
| --- | --- |

(c)

splošni imenovalec;

| (d) | vrednost števca ciklov vžiga; |
| --- | --- |

(d)

vrednost števca ciklov vžiga;

| (e) | skupno število ur delovanja motorja; |
| --- | --- |

(e)

skupno število ur delovanja motorja;

| (f) | potrjeni in aktivni DTC za napake kategorije A, |
| --- | --- |

(f)

potrjeni in aktivni DTC za napake kategorije A,

| (g) | potrjeni in aktivni DTC za napake kategorije B (B1 in B2), |
| --- | --- |

(g)

potrjeni in aktivni DTC za napake kategorije B (B1 in B2),

Te informacije so na voljo prek dostopa samo za vpogled (tj. ni brisanja).

7.2   Dostop do podatkov o učinkovitosti med uporabo

Dostop do podatkov o učinkovitosti med uporabo se zagotovi izključno v skladu s standardi, omenjenimi v Dodatku 6 k Prilogi 9B in naslednjih pododstavkih (3).

Dostop do podatkov o učinkovitosti med uporabo ne sme biti odvisen od kakršne koli dostopovne kode ali druge naprave ali metode, ki jo je mogoče dobiti le pri proizvajalcu ali njegovih dobaviteljih. Za razlago podatkov o učinkovitosti med uporabo ne smejo biti potrebne nobene posebne dekodirne informacije, razen če so te informacije javno dostopne.

Metoda dostopa (tj. točka/vozlišče dostopa) do podatkov o učinkovitosti med uporabo mora biti enaka kot metoda za pridobivanje vseh informacij v zvezi z OBD. Ta metoda mora omogočati dostop do vseh podatkov o učinkovitosti med uporabo, ki se zahtevajo v skladu s to prilogo.

7.3   Ponovna določitev začetne vrednosti podatkov o učinkovitosti med uporabo

| 7.3.1 | Ponastavitev na nič
  Vsako število se ponastavi na nič le v primeru ponastavitve trajnega pomnilnika (NVRAM) (npr. zaradi reprogramiranja). Števil ni mogoče ponastaviti na nič pod nobenimi drugimi pogoji, vključno s prejetjem ukaza pregledovalnika za izbris kod okvar. |
| --- | --- |

7.3.1

Vsako število se ponastavi na nič le v primeru ponastavitve trajnega pomnilnika (NVRAM) (npr. zaradi reprogramiranja). Števil ni mogoče ponastaviti na nič pod nobenimi drugimi pogoji, vključno s prejetjem ukaza pregledovalnika za izbris kod okvar.

| 7.3.2 | Ponastavitev v primeru prekoračitve pomnilnika
  Da se preprečijo težave v zvezi s prekoračitvijo, se števec in imenovalec delita z dve, preden se kateri koli ponovno poveča, če števec ali imenovalec za posamezen monitor doseže vrednost 65 535 ± 2.
  Da se preprečijo težave v zvezi s prekoračitvijo, se lahko števec ciklov vžiga obnovi in poveča na nič pri naslednjem ciklu vžiga, če števec ciklov vžiga doseže največjo vrednost 65 535 ± 2.
  Da se preprečijo težave v zvezi s prekoračitvijo, se lahko splošni imenovalec obnovi in poveča na nič pri naslednjem voznem ciklu, ki izpolnjuje opredelitev splošnega imenovalca, če splošni imenovalec doseže največjo vrednost 65 535 ± 2. |
| --- | --- |

7.3.2

Da se preprečijo težave v zvezi s prekoračitvijo, se števec in imenovalec delita z dve, preden se kateri koli ponovno poveča, če števec ali imenovalec za posamezen monitor doseže vrednost 65 535 ± 2.

Da se preprečijo težave v zvezi s prekoračitvijo, se lahko števec ciklov vžiga obnovi in poveča na nič pri naslednjem ciklu vžiga, če števec ciklov vžiga doseže največjo vrednost 65 535 ± 2.

Da se preprečijo težave v zvezi s prekoračitvijo, se lahko splošni imenovalec obnovi in poveča na nič pri naslednjem voznem ciklu, ki izpolnjuje opredelitev splošnega imenovalca, če splošni imenovalec doseže največjo vrednost 65 535 ± 2.

---

(1)  Ta vrednost ustreza največji šestnajstiški vrednosti 0 x FFFF z ločljivostjo 0 x 1.

(2)  Na primer, hitrost vozila/vrtilna frekvenca motorja/izračunana obremenitev, temperatura okolja, nadmorska višina, delovanje v prostem teku ali čas delovanja.

(3)  Proizvajalec lahko za zagotavljanje dostopa do podatkov o učinkovitosti med uporabo uporablja dodaten diagnostični prikazovalnik na vozilu, kot je video prikazovalnik, pritrjen na armaturno ploščo. Taka dodatna naprava ni predmet zahtev iz te priloge.

---

Priloga 9C - Dodatek 1

Skupine monitorjev

Skupine monitorjev, obravnavane v tej prilogi, so naslednje:

| A. | Oksidacijski katalizatorji
  Monitorji, ki spadajo v to skupino, so navedeni v točki 5 Dodatka 3 k Prilogi 9B. |
| --- | --- |

A.

Oksidacijski katalizatorji

Monitorji, ki spadajo v to skupino, so navedeni v točki 5 Dodatka 3 k Prilogi 9B.

| B. | Sistemi selektivne katalitične redukcije (SCR)
  Monitorji, ki spadajo v to skupino, so navedeni v točki 3 Dodatka 3 k Prilogi 9B. |
| --- | --- |

B.

Sistemi selektivne katalitične redukcije (SCR)

Monitorji, ki spadajo v to skupino, so navedeni v točki 3 Dodatka 3 k Prilogi 9B.

| C. | Tipala izpušnih plinov in lambda sonde
  Monitorji, ki spadajo v to skupino, so navedeni v točki 13 Dodatka 3 k Prilogi 9B. |
| --- | --- |

C.

Tipala izpušnih plinov in lambda sonde

Monitorji, ki spadajo v to skupino, so navedeni v točki 13 Dodatka 3 k Prilogi 9B.

| D. | Sistemi vračanja izpušnih plinov v valj (EGR) in spremenljivi krmilni časi ventilov (VVT)
  Monitorji, ki spadajo v to skupino, so navedeni v točkah 6 in 9 Dodatka 3 k Prilogi 9B. |
| --- | --- |

D.

Sistemi vračanja izpušnih plinov v valj (EGR) in spremenljivi krmilni časi ventilov (VVT)

Monitorji, ki spadajo v to skupino, so navedeni v točkah 6 in 9 Dodatka 3 k Prilogi 9B.

| E. | Sistemi DPF
  Monitorji, ki spadajo v to skupino, so navedeni v točki 2 Dodatka 3 k Prilogi 9B. |
| --- | --- |

E.

Sistemi DPF

Monitorji, ki spadajo v to skupino, so navedeni v točki 2 Dodatka 3 k Prilogi 9B.

| F. | Sistem za nadzor tlaka polnilnega zraka
  Monitorji, ki spadajo v to skupino, so navedeni v točki 8 Dodatka 3 k Prilogi 9B. |
| --- | --- |

F.

Sistem za nadzor tlaka polnilnega zraka

Monitorji, ki spadajo v to skupino, so navedeni v točki 8 Dodatka 3 k Prilogi 9B.

| G. | Adsorber NOx

  Monitorji, ki spadajo v to skupino, so navedeni v točki 4 Dodatka 3 k Prilogi 9B. |
| --- | --- |

G.

Adsorber NOx

Monitorji, ki spadajo v to skupino, so navedeni v točki 4 Dodatka 3 k Prilogi 9B.

| H. | Tristezni katalizator
  Monitorji, ki spadajo v to skupino, so navedeni v točki 15 Dodatka 3 k Prilogi 9B. |
| --- | --- |

H.

Tristezni katalizator

Monitorji, ki spadajo v to skupino, so navedeni v točki 15 Dodatka 3 k Prilogi 9B.

| I. | Sistemi izhlapevanja (rezervirano) |
| --- | --- |

I.

Sistemi izhlapevanja (rezervirano)

| J. | Sistem za sekundarni zrak (rezervirano)
  Posamezni monitor spada le v eno od teh skupin. |
| --- | --- |

J.

Sistem za sekundarni zrak (rezervirano)

Posamezni monitor spada le v eno od teh skupin.

---

Priloga 10

Zahteve za omejitev emisij zunaj pogojev preizkuševalnega cikla (OCE) in emisij med uporabo

1.

Ta priloga določa zahteve za učinkovitost in prepoved odklopnih strategij za motorje in vozila, homologirana v skladu s tem pravilnikom, da se doseže učinkovit nadzor emisij pod zelo različnimi delovnimi in okoljskimi pogoji pri običajnem delovanju vozil med uporabo. V tej prilogi so določeni tudi preizkuševalni postopki za preizkušanje emisij zunaj pogojev preizkuševalnega cikla med homologacijo in dejansko uporabo vozila.

Ta priloga temelji na svetovno harmoniziranem globalnem tehničnem predpisu za emisije izven preizkuševalnega cikla št. 10.

2.

Rezervirano (1)

3.

Opredelitev pojmov

3.1

„Zagon motorja“ pomeni postopek od začetka zaganjanja motorja, dokler motor ne doseže vrtilne frekvence 150 min–1 pod običajno vrtilno frekvenco v prostem teku pri ogretem motorju (kot je določeno za način pogona za vozila, opremljena z avtomatskim menjalnikom).

3.2

„Ogrevanje motorja“ pomeni ustrezno delovanje vozila, pri katerem temperatura hladilnega sredstva doseže najmanj 70 °C.

3.3

„Nazivna vrtilna frekvenca“ pomeni največjo vrtilno frekvenco pri polni obremenitvi, ki jo omogoča regulator, kot določa proizvajalec v svoji prodajni in servisni literaturi, ali, če regulator ne obstaja, vrtilno frekvenco, pri kateri je iz motorja dobljena največja moč, kot določa proizvajalec v svoji prodajni in servisni literaturi.

3.4

„S predpisi urejene emisije“ pomenijo „plinasta onesnaževala“ in „trdne delce“ (PM), kot so opredeljena v odstavku 2 tega pravilnika.

4.

Kateri koli sistem motorja in kateri koli element sestave, ki lahko vpliva na emisije s predpisi urejenih onesnaževal, se načrtuje, izdela, sestavi in namesti tako, da se omogoči skladnost motorja in vozila z določbami te priloge.

4.1

Sistemi motorja in vozila ne smejo biti opremljeni z odklopno strategijo.

4.2

Rezervirano (2)

5.

Zahteve glede delovanja

5.1

Strategije za nadzor emisij je treba načrtovati tako, da se omogoči, da je sistem motorja ob običajni uporabi v skladu z določbami te priloge. Običajna uporaba ni omejena na pogoje uporabe, kot so navedeni v odstavku 6.

5.1.1

Osnovna strategija za nadzor emisij ne sme razlikovati med delovanjem na homologacijskem preizkusu ali preizkusu za certificiranje, ki se uporablja, in običajnim delovanjem ter zagotavljati nižje ravni nadzora emisij v razmerah, ki niso vključene v postopke homologacijskih preizkusov ali preizkusov za certificiranje, ki se uporabljajo.

5.1.2

Pomožna strategija za nadzor emisij ne sme zmanjšati učinkovitosti nadzora emisij v zvezi z osnovno strategijo za nadzor emisij v razmerah, za katere se lahko razumno pričakuje, da bodo nastopile pri običajnem delovanju in uporabi vozila, razen kadar pomožna strategija za nadzor emisij zadeva eno od naslednjih posebnih izjem:

| (a) | njeno delovanje je v največji meri vključeno v veljavne homologacijske preizkuse, vključno s postopki za preizkušanje emisij zunaj pogojev preizkuševalnega cikla v skladu z odstavkom 7 te priloge in določbami o skladnosti v prometu iz odstavka 9 tega pravilnika; |
| --- | --- |

(a)

njeno delovanje je v največji meri vključeno v veljavne homologacijske preizkuse, vključno s postopki za preizkušanje emisij zunaj pogojev preizkuševalnega cikla v skladu z odstavkom 7 te priloge in določbami o skladnosti v prometu iz odstavka 9 tega pravilnika;

| (b) | aktivira se za namene zaščite motorja in/ali vozila pred poškodbo ali nesrečo; |
| --- | --- |

(b)

aktivira se za namene zaščite motorja in/ali vozila pred poškodbo ali nesrečo;

| (c) | aktivirana je le med zagonom ali ogrevanjem motorja, kot je določeno v tej prilogi; |
| --- | --- |

(c)

aktivirana je le med zagonom ali ogrevanjem motorja, kot je določeno v tej prilogi;

| (d) | njeno delovanje se uporabi za uravnavanje nadzora ene vrste s predpisi urejenih emisij, da se ohrani raven emisij drugih vrst s predpisi urejenih emisij pod določenimi okoljskimi pogoji ali pogoji delovanja, ki niso v največji meri vključeni v homologacijske preizkuse ali preizkuse za certificiranje. Skupni učinek takšne strategije za nadzor emisij mora biti kompenziranje učinkov izjemnih okoljskih pogojev, da se zagotovi sprejemljiv nadzor vseh s predpisi urejenih emisij. |
| --- | --- |

(d)

njeno delovanje se uporabi za uravnavanje nadzora ene vrste s predpisi urejenih emisij, da se ohrani raven emisij drugih vrst s predpisi urejenih emisij pod določenimi okoljskimi pogoji ali pogoji delovanja, ki niso v največji meri vključeni v homologacijske preizkuse ali preizkuse za certificiranje. Skupni učinek takšne strategije za nadzor emisij mora biti kompenziranje učinkov izjemnih okoljskih pogojev, da se zagotovi sprejemljiv nadzor vseh s predpisi urejenih emisij.

5.2

Svetovno usklajene mejne vrednosti, ki ne smejo biti presežene, za emisije plinov in delcev v izpušnih plinih

5.2.1

Emisije izpušnih plinov ne presegajo veljavnih mejnih vrednosti emisij iz odstavka 5.2.2.

5.2.2

| (a) | za CO: 2 000 mg/kWh; |
| --- | --- |

(a)

za CO: 2 000 mg/kWh;

| (b) | za THC: 220 mg/kWh; |
| --- | --- |

(b)

za THC: 220 mg/kWh;

| (c) | za NOx: 600 mg/kWh; |
| --- | --- |

(c)

za NOx: 600 mg/kWh;

| (d) | za delce: 16 mg/kWh. |
| --- | --- |

(d)

za delce: 16 mg/kWh.

6.

Svetovno usklajene mejne vrednosti emisij, ki ne smejo biti presežene, se uporabljajo pri:

| (a) | vseh atmosferskih tlakih, ki so večji ali enaki 82,5 kPa; |
| --- | --- |

(a)

vseh atmosferskih tlakih, ki so večji ali enaki 82,5 kPa;

| (b) | vseh temperaturah, ki so nižje ali enake temperaturi, določeni z enačbo (5) pri predpisanem atmosferskem tlaku: |
| --- | --- |

(b)

vseh temperaturah, ki so nižje ali enake temperaturi, določeni z enačbo (5) pri predpisanem atmosferskem tlaku:

T = –0,4514 x (101,3 – pb) + 311 (5)

pri čemer je:

| T | temperatura zunanjega zraka v K; |
| --- | --- |
| pb | atmosferski tlak v kPa; |

T

temperatura zunanjega zraka v K;

pb

atmosferski tlak v kPa;

| (c) | vseh temperaturah hladilnega sredstva motorja nad 343 K (70°C). |
| --- | --- |

(c)

vseh temperaturah hladilnega sredstva motorja nad 343 K (70°C).

Veljavni pogoji v zvezi z atmosferskim tlakom in temperaturo so prikazani na sliki 1.

Svetovno usklajeno območje atmosferskega tlaka in temperature, ki ne sme biti preseženo

Slika 1

Slika 1

Ponazoritev pogojev za atmosferski tlak in temperaturo

Ponazoritev pogojev za atmosferski tlak in temperaturo

Image 238

| 7. | Laboratorijsko preizkušanje zunaj pogojev preizkuševalnega cikla in preizkušanje motorjev vozil pri homologaciji
  Zahteve za laboratorijski preizkus zunaj pogojev preizkuševalnega cikla se ne uporabljajo za homologacijo motorja na prisili vžig v skladu s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

7.

Laboratorijsko preizkušanje zunaj pogojev preizkuševalnega cikla in preizkušanje motorjev vozil pri homologaciji

Zahteve za laboratorijski preizkus zunaj pogojev preizkuševalnega cikla se ne uporabljajo za homologacijo motorja na prisili vžig v skladu s tem pravilnikom.

| 7.1 | Svetovno usklajeno upravljano območje, ki ne sme biti preseženo
  Svetovno usklajeno upravljano območje, ki ne sme biti preseženo, vključuje vrtilne frekvence in mesta obremenitve motorja iz odstavkov 7.1.1–7.1.6. Na sliki 2 je ponazorjen primer svetovno usklajenega upravljanega območja, ki ne sme biti preseženo. |
| --- | --- |

7.1

Svetovno usklajeno upravljano območje, ki ne sme biti preseženo

Svetovno usklajeno upravljano območje, ki ne sme biti preseženo, vključuje vrtilne frekvence in mesta obremenitve motorja iz odstavkov 7.1.1–7.1.6. Na sliki 2 je ponazorjen primer svetovno usklajenega upravljanega območja, ki ne sme biti preseženo.

| 7.1.1 | Območje vrtilnih frekvenc motorja
  Svetovno usklajeno upravljano območje, ki ne sme biti preseženo, vključuje vse vrtilne frekvence med 30. percentilom porazdelitve skupne vrtilne frekvence v preizkuševalnem ciklu WHTC, vključno z vrtilno frekvenco v prostem teku, (n30) in največjo vrtilno frekvenco, ki je 70 % največje moči (nhi). Slika 3 je primer svetovno usklajene porazdelitve skupne vrtilne frekvence za posamezen motor, ki ne sme biti presežena. |
| --- | --- |

7.1.1

Območje vrtilnih frekvenc motorja

Svetovno usklajeno upravljano območje, ki ne sme biti preseženo, vključuje vse vrtilne frekvence med 30. percentilom porazdelitve skupne vrtilne frekvence v preizkuševalnem ciklu WHTC, vključno z vrtilno frekvenco v prostem teku, (n30) in največjo vrtilno frekvenco, ki je 70 % največje moči (nhi). Slika 3 je primer svetovno usklajene porazdelitve skupne vrtilne frekvence za posamezen motor, ki ne sme biti presežena.

30

hi

| 7.1.2 | Območje navora motorja
  Svetovno usklajeno upravljano območje, ki ne sme biti preseženo, vključuje vsa mesta obremenitve motorja z vrednostjo navora 30 % največje vrednosti navora, ki ga proizvede motor, ali več. |
| --- | --- |

7.1.2

Območje navora motorja

Svetovno usklajeno upravljano območje, ki ne sme biti preseženo, vključuje vsa mesta obremenitve motorja z vrednostjo navora 30 % največje vrednosti navora, ki ga proizvede motor, ali več.

| 7.1.3 | Kategorija moči motorja
  Ne glede na določbe odstavkov 7.1.1 in 7.1.2 se vrtilna frekvenca in mesta obremenitve pod 30 % največje vrednosti moči, ki jo proizvede motor, za vse emisije izključijo iz svetovno usklajenega upravljanega območja, ki ne sme biti preseženo. |
| --- | --- |

7.1.3

Kategorija moči motorja

Ne glede na določbe odstavkov 7.1.1 in 7.1.2 se vrtilna frekvenca in mesta obremenitve pod 30 % največje vrednosti moči, ki jo proizvede motor, za vse emisije izključijo iz svetovno usklajenega upravljanega območja, ki ne sme biti preseženo.

| 7.1.4 | Uporaba pojma družine motorjev
  Na splošno ima vsak motor v družini s enolično krivuljo navora/moči svoje lastno svetovno usklajeno upravljano območje, ki ne sme biti preseženo. Pri preizkušanju med uporabo se uporablja posamezno svetovno upravljano območje ustreznega motorja, ki ne sme biti preseženo. Za homologacijsko preizkušanje (preizkušanje za certificiranje) na podlagi pojma družine motorjev iz globalnega tehničnega predpisa o WHDC lahko proizvajalec za družino motorjev po izbiri uporabi eno svetovno usklajeno upravljano območje, ki ne sme biti preseženo, pod naslednjimi pogoji:


  (a) | uporabi se lahko eno območje vrtilne frekvence motorja iz svetovno usklajenega upravljanega območja, ki ne sme biti preseženo, če sta izmerjeni vrtilni frekvenci motorja n30 in nhi v okviru ±3 odstotka vrtilnih frekvenc motorja, kot jih določi proizvajalec. Če je za katero koli vrtilno frekvenco motorja preseženo dovoljeno odstopanje, se za določitev svetovno usklajenega upravljanega območja, ki ne sme biti preseženo, uporabijo izmerjene vrtilne frekvence motorja; |
| --- | --- | --- |

7.1.4

Uporaba pojma družine motorjev

Na splošno ima vsak motor v družini s enolično krivuljo navora/moči svoje lastno svetovno usklajeno upravljano območje, ki ne sme biti preseženo. Pri preizkušanju med uporabo se uporablja posamezno svetovno upravljano območje ustreznega motorja, ki ne sme biti preseženo. Za homologacijsko preizkušanje (preizkušanje za certificiranje) na podlagi pojma družine motorjev iz globalnega tehničnega predpisa o WHDC lahko proizvajalec za družino motorjev po izbiri uporabi eno svetovno usklajeno upravljano območje, ki ne sme biti preseženo, pod naslednjimi pogoji:

(a)

uporabi se lahko eno območje vrtilne frekvence motorja iz svetovno usklajenega upravljanega območja, ki ne sme biti preseženo, če sta izmerjeni vrtilni frekvenci motorja n30 in nhi v okviru ±3 odstotka vrtilnih frekvenc motorja, kot jih določi proizvajalec. Če je za katero koli vrtilno frekvenco motorja preseženo dovoljeno odstopanje, se za določitev svetovno usklajenega upravljanega območja, ki ne sme biti preseženo, uporabijo izmerjene vrtilne frekvence motorja;

| (b) | eno območje navora/moči motorja iz svetovno usklajenega upravljanega območja, ki ne sme biti preseženo, se lahko uporabi, če zajema celotno območje od največje do najmanjše nazivne vrtilne frekvence družine. Namesto tega je dovoljena tudi razvrstitev nazivnih vrtilnih frekvenc motorja v različna svetovno usklajena upravljana območja, ki ne smejo biti presežena. |
| --- | --- |

(b)

eno območje navora/moči motorja iz svetovno usklajenega upravljanega območja, ki ne sme biti preseženo, se lahko uporabi, če zajema celotno območje od največje do najmanjše nazivne vrtilne frekvence družine. Namesto tega je dovoljena tudi razvrstitev nazivnih vrtilnih frekvenc motorja v različna svetovno usklajena upravljana območja, ki ne smejo biti presežena.

Slika 2

Slika 2

Primer svetovno usklajenega upravljanega območja, ki ne sme biti preseženo

Primer svetovno usklajenega upravljanega območja, ki ne sme biti preseženo

Image 239

Slika 3

Slika 3

Primer svetovno usklajene porazdelitve skupne vrtilne frekvence, ki ne sme biti presežena

Primer svetovno usklajene porazdelitve skupne vrtilne frekvence, ki ne sme biti presežena

Image 240

| 7.1.5 | Izključitev skladnosti iz nekaterih svetovno usklajenih pogojev delovanja, ki ne smejo biti preseženi
  Proizvajalec lahko zahteva, da homologacijski organ med certificiranjem/homologacijo izključi pogoje delovanja iz svetovno usklajenega upravljanega območja, ki ne sme biti preseženo, iz odstavkov 7.1.1 do 7.1.4. Homologacijski organ lahko to izključitev odobri, če lahko proizvajalec dokaže, da motor nikoli ne more delovati pod takšnimi pogoji, kadar se uporablja v kateri koli kombinaciji vozil. |
| --- | --- |

7.1.5

Izključitev skladnosti iz nekaterih svetovno usklajenih pogojev delovanja, ki ne smejo biti preseženi

Proizvajalec lahko zahteva, da homologacijski organ med certificiranjem/homologacijo izključi pogoje delovanja iz svetovno usklajenega upravljanega območja, ki ne sme biti preseženo, iz odstavkov 7.1.1 do 7.1.4. Homologacijski organ lahko to izključitev odobri, če lahko proizvajalec dokaže, da motor nikoli ne more delovati pod takšnimi pogoji, kadar se uporablja v kateri koli kombinaciji vozil.

| 7.2 | Najkrajše svetovno usklajeno trajanje dogodka, ki ne sme biti preseženo, in najmanjša svetovno usklajena frekvenca vzorčenja podatkov, ki ne sme biti presežena |
| --- | --- |

7.2

Najkrajše svetovno usklajeno trajanje dogodka, ki ne sme biti preseženo, in najmanjša svetovno usklajena frekvenca vzorčenja podatkov, ki ne sme biti presežena

| 7.2.1 | Za določitev skladnosti s svetovno usklajenimi mejnimi vrednostmi emisij, ki ne smejo biti presežene, iz odstavka 5.2 mora motor delovati v svetovno usklajenem upravljanem območju, ki ne sme biti preseženo, iz odstavka 7,1, pri čemer se njegove emisije izmerijo in integrirajo v obdobju vsaj 30 sekund. Svetovno usklajen dogodek, ki ne sme biti presežen, je opredeljen kot niz integriranih emisij v časovnem obdobju. Če motor deluje na primer 65 zaporednih sekund v svetovno usklajenem upravljanem območju in okoljskih pogojih, ki ne smejo biti preseženi, to pomeni en svetovno usklajen dogodek, ki ne sme biti presežen, pri čemer se emisije izrazijo kot povprečje celotnega obdobja 65 sekund. V primeru laboratorijskega preizkušanja se uporabi obdobje integriranja iz odstavka 7.5. |
| --- | --- |

7.2.1

Za določitev skladnosti s svetovno usklajenimi mejnimi vrednostmi emisij, ki ne smejo biti presežene, iz odstavka 5.2 mora motor delovati v svetovno usklajenem upravljanem območju, ki ne sme biti preseženo, iz odstavka 7,1, pri čemer se njegove emisije izmerijo in integrirajo v obdobju vsaj 30 sekund. Svetovno usklajen dogodek, ki ne sme biti presežen, je opredeljen kot niz integriranih emisij v časovnem obdobju. Če motor deluje na primer 65 zaporednih sekund v svetovno usklajenem upravljanem območju in okoljskih pogojih, ki ne smejo biti preseženi, to pomeni en svetovno usklajen dogodek, ki ne sme biti presežen, pri čemer se emisije izrazijo kot povprečje celotnega obdobja 65 sekund. V primeru laboratorijskega preizkušanja se uporabi obdobje integriranja iz odstavka 7.5.

| 7.2.2 | Pri motorjih, opremljenih s sistemi za nadzor emisij, ki vključujejo dogodke periodične regeneracije, kjer se med svetovno usklajenim preizkusom, ki ne sme biti presežen, pojavi regeneracija, traja obdobje za izračun povprečja najmanj toliko kot čas med dogodki, pomnožen s številom dogodkov celovite regeneracije v obdobju vzorčenja. Ta zahteva velja le za motorje, ki pošiljajo elektronski signal, ki označuje začetek dogodka regeneracije. |
| --- | --- |

7.2.2

Pri motorjih, opremljenih s sistemi za nadzor emisij, ki vključujejo dogodke periodične regeneracije, kjer se med svetovno usklajenim preizkusom, ki ne sme biti presežen, pojavi regeneracija, traja obdobje za izračun povprečja najmanj toliko kot čas med dogodki, pomnožen s številom dogodkov celovite regeneracije v obdobju vzorčenja. Ta zahteva velja le za motorje, ki pošiljajo elektronski signal, ki označuje začetek dogodka regeneracije.

| 7.2.3 | Svetovno usklajen dogodek, ki ne sme biti presežen, je zaporedje podatkov, zbranih pri frekvenci najmanj 1 Hz med delovanjem motorja v svetovno usklajenem upravljanem območju, ki ne sme biti preseženo, in traja najmanj toliko kot najkrajši dogodek ali dlje. Izmerjeni podatki o emisijah se izrazijo kot povprečje v času trajanja vsakega svetovno usklajenega dogodka, ki ne sme biti presežen. |
| --- | --- |

7.2.3

Svetovno usklajen dogodek, ki ne sme biti presežen, je zaporedje podatkov, zbranih pri frekvenci najmanj 1 Hz med delovanjem motorja v svetovno usklajenem upravljanem območju, ki ne sme biti preseženo, in traja najmanj toliko kot najkrajši dogodek ali dlje. Izmerjeni podatki o emisijah se izrazijo kot povprečje v času trajanja vsakega svetovno usklajenega dogodka, ki ne sme biti presežen.

| 7.3 | Preizkušanje med uporabo
  Demonstracijski preizkus prenosnega sistema za merjenje emisij se izvede pri homologaciji s preizkušanjem osnovnega motorja v vozilu po postopku iz Dodatka 1 k tej prilogi. |
| --- | --- |

7.3

Preizkušanje med uporabo

Demonstracijski preizkus prenosnega sistema za merjenje emisij se izvede pri homologaciji s preizkušanjem osnovnega motorja v vozilu po postopku iz Dodatka 1 k tej prilogi.

| 7.3.1 | Proizvajalec lahko izbere vozilo, ki se bo uporabilo za preizkušanje, vendar se mora homologacijski organ strinjati z izbiro vozila. Značilnosti vozila, uporabljenega za demonstracijski preizkus prenosnega sistema za merjenje emisij, morajo biti reprezentativne za kategorijo vozila, namenjeno za motorni sistem. Vozilo je lahko prototip. |
| --- | --- |

7.3.1

Proizvajalec lahko izbere vozilo, ki se bo uporabilo za preizkušanje, vendar se mora homologacijski organ strinjati z izbiro vozila. Značilnosti vozila, uporabljenega za demonstracijski preizkus prenosnega sistema za merjenje emisij, morajo biti reprezentativne za kategorijo vozila, namenjeno za motorni sistem. Vozilo je lahko prototip.

| 7.3.2 | Na zahtevo homologacijskega organa se lahko v vozilu preizkusi dodaten motor v družini motorjev ali enakovreden motor iz druge kategorije vozila. |
| --- | --- |

7.3.2

Na zahtevo homologacijskega organa se lahko v vozilu preizkusi dodaten motor v družini motorjev ali enakovreden motor iz druge kategorije vozila.

| 7.4 | Svetovno usklajeno laboratorijsko preizkušanje, ki ne sme biti preseženo
  Če se kot temelj za laboratorijsko preizkušanje uporabljajo določbe te priloge, veljajo naslednje določbe: |
| --- | --- |

7.4

Svetovno usklajeno laboratorijsko preizkušanje, ki ne sme biti preseženo

Če se kot temelj za laboratorijsko preizkušanje uporabljajo določbe te priloge, veljajo naslednje določbe:

| 7.4.1 | Specifične masne emisije s pravili urejenih onesnaževal je treba določiti na podlagi naključno opredeljenih preizkusnih točk, porazdeljenih po svetovno usklajenem upravljanem območju, ki ne sme biti preseženo. Vse preizkusne točke morajo biti v okviru 3 naključno izbranih mrežnih celic, postavljenih v upravljanem območju. Mrežo sestavlja 9 celic za motorje z nazivno vrtilno frekvenco manj kot 3 000 min–1 in 12 celic za motorje z nazivno vrtilno frekvenco 3 000 min–1 ali več. Mreže so opredeljene na naslednji način:


  (a) | zunanje meje mreže so poravnane s svetovno usklajenim upravljanim območjem, ki ne sme biti preseženo; |
| --- | --- | --- |

7.4.1

Specifične masne emisije s pravili urejenih onesnaževal je treba določiti na podlagi naključno opredeljenih preizkusnih točk, porazdeljenih po svetovno usklajenem upravljanem območju, ki ne sme biti preseženo. Vse preizkusne točke morajo biti v okviru 3 naključno izbranih mrežnih celic, postavljenih v upravljanem območju. Mrežo sestavlja 9 celic za motorje z nazivno vrtilno frekvenco manj kot 3 000 min–1

–1

(a)

zunanje meje mreže so poravnane s svetovno usklajenim upravljanim območjem, ki ne sme biti preseženo;

| (b) | 2 navpični vrstici z enako razdaljo med vrtilnima frekvencama motorja n30 in nhi za 9 celičnih mrež ali 3 navpične vrstice z enako razdaljo med vrtilnima frekvencama motorja n30 in nhi za 12 celičnih mrež; in |
| --- | --- |

(b)

2 navpični vrstici z enako razdaljo med vrtilnima frekvencama motorja n30 in nhi za 9 celičnih mrež ali 3 navpične vrstice z enako razdaljo med vrtilnima frekvencama motorja n30 in nhi za 12 celičnih mrež; in

30

hi

30

hi

| (c) | dve vrstici z enako razdaljo navora motorja (1⁄3) pri vsaki navpični vrstici v svetovno usklajenem upravljanem območju, ki ne sme biti preseženo. |
| --- | --- |

(c)

dve vrstici z enako razdaljo navora motorja (1⁄3) pri vsaki navpični vrstici v svetovno usklajenem upravljanem območju, ki ne sme biti preseženo.

Primera mrež, ki se uporabljajo za določene motorje, sta prikazana na slikah 5 in 6.

| 7.4.2 | Vsaka od 3 izbranih mrežnih celic mora vključevati 5 naključnih preizkusnih točk, pri čemer je treba v svetovno usklajenem upravljanem območju, ki ne sme biti preseženo, preizkusiti 15 naključnih točk. Vsako celico je treba preizkusiti zaporedno; zato je vseh 5 točk v eni mrežni celici preizkušenih pred prehodom v naslednjo mrežno celico. preizkusne točke so združene v en cikel v ustaljenem stanju z rampami. |
| --- | --- |

7.4.2

Vsaka od 3 izbranih mrežnih celic mora vključevati 5 naključnih preizkusnih točk, pri čemer je treba v svetovno usklajenem upravljanem območju, ki ne sme biti preseženo, preizkusiti 15 naključnih točk. Vsako celico je treba preizkusiti zaporedno; zato je vseh 5 točk v eni mrežni celici preizkušenih pred prehodom v naslednjo mrežno celico. preizkusne točke so združene v en cikel v ustaljenem stanju z rampami.

| 7.4.3 | Vrstni red preizkušanja posameznih mrežnih celic in vrstni red preizkušanja točk v mrežni celici se določita naključno. Tri mrežne celice za preizkušanje, 15 preizkusnih točk, vrstni red preizkušanja mrežnih celic in vrstni red točk v mrežni celici mora izbrati homologacijski ali certifikacijski organ s priznanimi statističnimi metodami naključne izbire. |
| --- | --- |

7.4.3

Vrstni red preizkušanja posameznih mrežnih celic in vrstni red preizkušanja točk v mrežni celici se določita naključno. Tri mrežne celice za preizkušanje, 15 preizkusnih točk, vrstni red preizkušanja mrežnih celic in vrstni red točk v mrežni celici mora izbrati homologacijski ali certifikacijski organ s priznanimi statističnimi metodami naključne izbire.

| 7.4.4 | Povprečne specifične masne emisije s pravili urejenih plinastih onesnaževal ne smejo presegati svetovno usklajenih mejnih vrednosti, ki ne smejo biti presežene, iz odstavka 5.2, kadar so izmerjene v katerem koli ciklu mrežne celice s 5 preizkusnimi točkami. |
| --- | --- |

7.4.4

Povprečne specifične masne emisije s pravili urejenih plinastih onesnaževal ne smejo presegati svetovno usklajenih mejnih vrednosti, ki ne smejo biti presežene, iz odstavka 5.2, kadar so izmerjene v katerem koli ciklu mrežne celice s 5 preizkusnimi točkami.

| 7.4.5 | Povprečne specifične masne emisije s pravili urejenih trdnih onesnaževal ne smejo presegati svetovno usklajenih mejnih vrednosti, ki ne smejo biti presežene, iz odstavka 5.2, kadar so izmerjene v celotnem ciklu s 15 preizkusnimi točkami. |
| --- | --- |

7.4.5

Povprečne specifične masne emisije s pravili urejenih trdnih onesnaževal ne smejo presegati svetovno usklajenih mejnih vrednosti, ki ne smejo biti presežene, iz odstavka 5.2, kadar so izmerjene v celotnem ciklu s 15 preizkusnimi točkami.

| 7.5 | Postopek laboratorijskega preizkušanja |
| --- | --- |

7.5

Postopek laboratorijskega preizkušanja

| 7.5.1 | Po koncu cikla WHSC je treba motor za tri minute predkondicionirati v načinu 9 WHSC. Zaporedje preizkusov je treba začeti takoj po koncu faze predkondicioniranja. |
| --- | --- |

7.5.1

Po koncu cikla WHSC je treba motor za tri minute predkondicionirati v načinu 9 WHSC. Zaporedje preizkusov je treba začeti takoj po koncu faze predkondicioniranja.

| 7.5.2 | Motor mora obratovati 2 minuti pri vsaki naključni preizkusni točki. Ta čas vključuje predhodno rampo iz predhodne točke v ustaljenem stanju. Prehodi med preizkusnimi točkami morajo biti linearni za vrtilno frekvenco in obremenitev motorja ter morajo trajati 20 ± 1 sekund. |
| --- | --- |

7.5.2

Motor mora obratovati 2 minuti pri vsaki naključni preizkusni točki. Ta čas vključuje predhodno rampo iz predhodne točke v ustaljenem stanju. Prehodi med preizkusnimi točkami morajo biti linearni za vrtilno frekvenco in obremenitev motorja ter morajo trajati 20 ± 1 sekund.

| 7.5.3 | Skupni čas preizkušanja od začetka do konca mora biti 30 minut. Preizkušanje posameznega niza 5 naključno izbranih točk v mrežni celici mora trajati 10 minut, pri čemer se izmeri od začetka vstopne rampe do 1. točke do konca ustaljenega stanja, izmerjenega pri 5. točki. Na sliki 5 je ponazorjeno zaporedje preizkuševalnega postopka. |
| --- | --- |

7.5.3

Skupni čas preizkušanja od začetka do konca mora biti 30 minut. Preizkušanje posameznega niza 5 naključno izbranih točk v mrežni celici mora trajati 10 minut, pri čemer se izmeri od začetka vstopne rampe do 1. točke do konca ustaljenega stanja, izmerjenega pri 5. točki. Na sliki 5 je ponazorjeno zaporedje preizkuševalnega postopka.

| 7.5.4 | Laboratorijsko preizkušanje svetovno usklajenih mejnih vrednosti, ki ne smejo biti presežene, mora izpolnjevati validacijsko statistiko iz odstavka 7.8.7 Priloge 4. |
| --- | --- |

7.5.4

Laboratorijsko preizkušanje svetovno usklajenih mejnih vrednosti, ki ne smejo biti presežene, mora izpolnjevati validacijsko statistiko iz odstavka 7.8.7 Priloge 4.

| 7.5.5 | Emisije se merijo v skladu z odstavki 7.5, 7.7 in 7.8 Priloge 4. |
| --- | --- |

7.5.5

Emisije se merijo v skladu z odstavki 7.5, 7.7 in 7.8 Priloge 4.

| 7.5.6 | Rezultati preizkusa se izračunajo v skladu z odstavkom 8 Priloge 4. |
| --- | --- |

7.5.6

Rezultati preizkusa se izračunajo v skladu z odstavkom 8 Priloge 4.

Slika 4

Slika 4

Shematski primer začetka svetovno usklajenega preizkuševalnega cikla, ki ne sme biti presežen

Shematski primer začetka svetovno usklajenega preizkuševalnega cikla, ki ne sme biti presežen

Image 241

Sliki 5 in 6

Sliki 5 in 6

Svetovno usklajeni mreži preizkuševalnega cikla

Svetovno usklajeni mreži preizkuševalnega cikla

Image 242

| 7.6 | Zaokroževanje
  Vsak končni rezultat preizkusov se v skladu z ASTM E 29–06 v enem koraku zaokroži na število mest desno od decimalne vejice, ki ga navaja veljavni emisijski standard WHDC, povečano za eno dodatno decimalno mesto. Vmesnih vrednosti, s katerimi se izračuna končni rezultat emisij, specifičnih za zavoro, ni dovoljeno zaokroževati. |
| --- | --- |

7.6

Zaokroževanje

Vsak končni rezultat preizkusov se v skladu z ASTM E 29–06 v enem koraku zaokroži na število mest desno od decimalne vejice, ki ga navaja veljavni emisijski standard WHDC, povečano za eno dodatno decimalno mesto. Vmesnih vrednosti, s katerimi se izračuna končni rezultat emisij, specifičnih za zavoro, ni dovoljeno zaokroževati.

| 8. | Rezervirano |
| --- | --- |

8.

Rezervirano

| 9. | Rezervirano |
| --- | --- |

9.

Rezervirano

| 10. | Izjava o skladnosti emisij zunaj pogojev preizkuševalnega cikla
  V vlogi za homologacijo proizvajalec predloži izjavo, da je družina motorjev ali vozilo v skladu z zahtevami iz tega pravilnika za omejitev emisij zunaj pogojev preizkuševalnega cikla. Poleg te izjave je treba z dodatnimi preizkusi preveriti skladnost z veljavnimi mejnimi vrednostmi emisij in zahtevami v zvezi z uporabo. |
| --- | --- |

10.

Izjava o skladnosti emisij zunaj pogojev preizkuševalnega cikla

V vlogi za homologacijo proizvajalec predloži izjavo, da je družina motorjev ali vozilo v skladu z zahtevami iz tega pravilnika za omejitev emisij zunaj pogojev preizkuševalnega cikla. Poleg te izjave je treba z dodatnimi preizkusi preveriti skladnost z veljavnimi mejnimi vrednostmi emisij in zahtevami v zvezi z uporabo.

| 10.1 | Primer izjave o skladnosti emisij izven preizkuševalnega cikla
  Primer izjave o skladnosti:

  „(Naziv proizvajalca) potrjuje, da so motorji iz te družine motorjev skladni z vsemi zahtevami iz te priloge. (Naziv proizvajalca) to izjavlja v dobri veri po izvedbi ustrezne inženirske ocene emisij motorjev v družini motorjev pod veljavnimi pogoji delovanja in okoljskimi pogoji.“ |
| --- | --- |

10.1

Primer izjave o skladnosti emisij izven preizkuševalnega cikla

Primer izjave o skladnosti:

„(Naziv proizvajalca) potrjuje, da so motorji iz te družine motorjev skladni z vsemi zahtevami iz te priloge. (Naziv proizvajalca) to izjavlja v dobri veri po izvedbi ustrezne inženirske ocene emisij motorjev v družini motorjev pod veljavnimi pogoji delovanja in okoljskimi pogoji.“

| 10.2 | Podlaga za izjavo o skladnosti emisij izven preizkuševalnega cikla
  Proizvajalec mora v svojih prostorih hraniti evidenco, ki vključuje vse podatke o preizkusih, inženirske analize in druge informacije, ki zagotavljajo podlago za izjavo o skladnosti emisij izven preizkuševalnega cikla. Proizvajalec na zahtevo predloži takšne informacije certifikacijskemu ali homologacijskemu organu. |
| --- | --- |

10.2

Podlaga za izjavo o skladnosti emisij izven preizkuševalnega cikla

Proizvajalec mora v svojih prostorih hraniti evidenco, ki vključuje vse podatke o preizkusih, inženirske analize in druge informacije, ki zagotavljajo podlago za izjavo o skladnosti emisij izven preizkuševalnega cikla. Proizvajalec na zahtevo predloži takšne informacije certifikacijskemu ali homologacijskemu organu.

| 11. | Dokumentacija
  Homologacijski organ zahteva, da proizvajalec predloži dokumentacijski paket. Ta mora vključevati opis katerega koli elementa konstrukcije in strategije za nadzor emisij sistema motorja ter način uravnavanja izhodnih spremenljivk, ne glede na to, ali je ta nadzor neposreden ali posreden.
  Informacije vključujejo celoten opis strategije za nadzor emisij. To vključuje tudi informacije o delovanju vseh pomožnih strategij za nadzor emisij in osnovnih strategij za nadzor emisij, vključno z opisom parametrov, ki jih spremeni katera koli pomožna strategija za nadzor emisij, in mejnih pogojev, pod katerimi deluje pomožna strategija za nadzor emisij, ter navedbo, katere pomožne in osnovne strategije za nadzor emisij bodo verjetno aktivne pod pogoji za preizkusne postopke v tej prilogi.
  Te informacije so na voljo v razširjenem dokumentacijskem paketu v skladu z zahtevami glede dokumentacije iz odstavka 5.1.4.
  Metodologija za oceno pomožnih strategij za nadzor emisij je opisana v Dodatku 2 k tej prilogi. |
| --- | --- |

11.

Dokumentacija

Homologacijski organ zahteva, da proizvajalec predloži dokumentacijski paket. Ta mora vključevati opis katerega koli elementa konstrukcije in strategije za nadzor emisij sistema motorja ter način uravnavanja izhodnih spremenljivk, ne glede na to, ali je ta nadzor neposreden ali posreden.

Informacije vključujejo celoten opis strategije za nadzor emisij. To vključuje tudi informacije o delovanju vseh pomožnih strategij za nadzor emisij in osnovnih strategij za nadzor emisij, vključno z opisom parametrov, ki jih spremeni katera koli pomožna strategija za nadzor emisij, in mejnih pogojev, pod katerimi deluje pomožna strategija za nadzor emisij, ter navedbo, katere pomožne in osnovne strategije za nadzor emisij bodo verjetno aktivne pod pogoji za preizkusne postopke v tej prilogi.

Te informacije so na voljo v razširjenem dokumentacijskem paketu v skladu z zahtevami glede dokumentacije iz odstavka 5.1.4.

Metodologija za oceno pomožnih strategij za nadzor emisij je opisana v Dodatku 2 k tej prilogi.

---

(1)  Oštevilčenje te priloge je skladno z oštevilčenjem globalnega tehničnega predpisa št. 10 za emisije izven preizkuševalnega cikla. Vendar nekateri odstavki globalnega tehničnega predpisa za emisije izven preizkuševalnega cikla v tej prilogi niso potrebni.

1

(2)  Oštevilčenje te priloge je skladno z oštevilčenjem globalnega tehničnega predpisa št. 10 za emisije izven preizkuševalnega cikla. Vendar nekateri odstavki globalnega tehničnega predpisa za emisije izven preizkuševalnega cikla v tej prilogi niso potrebni.

2

---

Priloga 10 – Dodatek 1

Demonstracijski preizkus prenosnega sistema za merjenje emisij pri homologaciji

A.1.1

Ta dodatek opisuje postopek za demonstracijski preizkus prenosnega sistema za merjenje emisij pri homologaciji.

A.1.2

Preizkusno vozilo

A.1.2.1

Vozilo, ki se uporabi pri prikazovanju demonstracijskega preizkusa prenosnega sistema za merjenje emisij, je reprezentativno za kategorijo vozila, namenjeno za vgradnjo motornega sistema. Vozilo je lahko prototip ali vozilo prilagojene proizvodnje.

A.1.2.2

Dokažeta se razpoložljivost in skladnost informacij o pretoku podatkov ECU (na primer v skladu z določbo iz odstavka 5 Priloge 8 k temu pravilniku).

A.1.2.3

Proizvajalci zagotovijo, da lahko neodvisne strani na javnih cestah preizkušajo vozila s prenosnim sistemom za merjenje emisij, tako da dajo na voljo ustrezne adapterje za izpušne cevi, omogočijo dostop do signalov ECU in sprejmejo potrebne upravne ureditve. Proizvajalec lahko zaračuna razumno pristojbino.

A.1.3

Preizkusni pogoji

A.1.3.1

Za demonstracijski preizkus prenosnega sistema za merjenje emisij se lahko tovor reproducira in se namesto njega uporabi umetni tovor.

Tovor vozila mora biti 50–60 % največjega tovora vozila. Po dogovoru s homologacijskim organom se lahko uporabi odstopanje od navedenega razpona. Razlog za tako odstopanje se navede v poročilu o preizkusu. Uporabljajo se dodatne zahteve iz Priloge 8.

A.1.3.2

Preizkus se izvede v okoljskih pogojih iz odstavka 4.2 Priloge 8.

A.1.3.3

Temperatura hladilne tekočine motorja je v skladu z odstavkom 4.3 Priloge 8.

A.1.3.4

Gorivo, mazalno olje in reagent za sistem naknadne obdelave izpušnih plinov so skladni z določbami iz odstavka 4.4 Priloge 8.

A.1.3.5

Zahteve v zvezi z vožnjo in zahteve za delovanje so opisane v odstavkih od 4.5 do 4.6.8 Priloge 8.

A.1.4

Ocenjevanje emisij

A.1.4.1

Izvede se preizkus, pri čemer se rezultati preizkusa izračunajo v skladu z odstavkom 6 Priloge 8.

A.1.5

Poročilo

A.1.5.1

| (a) | splošne informacije, kot so opisane v odstavku 10.1.1 Priloge 8; |
| --- | --- |

(a)

splošne informacije, kot so opisane v odstavku 10.1.1 Priloge 8;

| (b) | pojasnilo, zakaj se vozila, uporabljena za preizkus, lahko štejejo za reprezentativna za kategorijo vozila, namenjeno za vgradnjo motornega sistema; |
| --- | --- |

(b)

pojasnilo, zakaj se vozila, uporabljena za preizkus, lahko štejejo za reprezentativna za kategorijo vozila, namenjeno za vgradnjo motornega sistema;

| (c) | informacije o preizkusni opremi in podatke o preizkusu, kot so opisani v odstavkih 10.1.3 in 10.1.4. Priloge 8; |
| --- | --- |

(c)

informacije o preizkusni opremi in podatke o preizkusu, kot so opisani v odstavkih 10.1.3 in 10.1.4. Priloge 8;

| (d) | informacije o preizkušenem motorju, kot so opisane v odstavku 10.1.5 Priloge 8; |
| --- | --- |

(d)

informacije o preizkušenem motorju, kot so opisane v odstavku 10.1.5 Priloge 8;

| (e) | informacije o vozilu, uporabljenem za preizkus, kot so opisane v odstavku 10.1.6 Priloge 8; |
| --- | --- |

(e)

informacije o vozilu, uporabljenem za preizkus, kot so opisane v odstavku 10.1.6 Priloge 8;

| (f) | informacije o lastnostih preizkusne poti, kot so opisane v odstavku 10.1.7 Priloge 8; |
| --- | --- |

(f)

informacije o lastnostih preizkusne poti, kot so opisane v odstavku 10.1.7 Priloge 8;

| (g) | informacije o trenutnih izmerjenih in izračunanih podatkih, kot so opisani v odstavkih 10.1.8 in 10.1.9 Priloge 8; |
| --- | --- |

(g)

informacije o trenutnih izmerjenih in izračunanih podatkih, kot so opisani v odstavkih 10.1.8 in 10.1.9 Priloge 8;

| (h) | informacije o povprečnih in integriranih podatkih, kot so opisane v odstavku 10.1.10 Priloge 8; |
| --- | --- |

(h)

informacije o povprečnih in integriranih podatkih, kot so opisane v odstavku 10.1.10 Priloge 8;

| (i) | rezultate za sprejem ali zavrnitev, kot so opisani v odstavku 10.1.11 Priloge 8; |
| --- | --- |

(i)

rezultate za sprejem ali zavrnitev, kot so opisani v odstavku 10.1.11 Priloge 8;

| (j) | informacije o preverjanjih preizkusov, kot so opisane v odstavku 10.1.12 Priloge 8. |
| --- | --- |

(j)

informacije o preverjanjih preizkusov, kot so opisane v odstavku 10.1.12 Priloge 8.

---

Dodatek 2

Metodologija za oceno pomožnih strategij za nadzor emisij

Homologacijski organ pri oceni pomožne strategije za nadzor emisij preveri vsaj, ali so izpolnjene zahteve, določene v tem dodatku.

1.

| (a) | zvišanje skupnih emisij ob uporabi pomožne strategije za nadzor emisij se ves čas normalne uporabe vozila ohrani na čim nižji ravni. |
| --- | --- |

(a)

zvišanje skupnih emisij ob uporabi pomožne strategije za nadzor emisij se ves čas normalne uporabe vozila ohrani na čim nižji ravni.

| (b) | Kadar koli je v času predhodne ocene pomožne strategije za nadzor emisij na trgu na voljo tehnologija ali zasnova, ki bi omogočila boljši nadzor emisij, se ta tehnologija ali zasnova uporabi brez neupravičenih prilagoditev. |
| --- | --- |

(b)

Kadar koli je v času predhodne ocene pomožne strategije za nadzor emisij na trgu na voljo tehnologija ali zasnova, ki bi omogočila boljši nadzor emisij, se ta tehnologija ali zasnova uporabi brez neupravičenih prilagoditev.

2.

| (a) | dokaz o katastrofalni (tj. nenadni in nepopravljivi) okvari motorja priskrbi proizvajalec, in sicer skupaj z oceno tveganja, ki vključuje oceno verjetnosti uresničitve tveganja in resnosti morebitnih posledic, vključno z rezultati preizkusov, opravljenih v ta namen; |
| --- | --- |

(a)

dokaz o katastrofalni (tj. nenadni in nepopravljivi) okvari motorja priskrbi proizvajalec, in sicer skupaj z oceno tveganja, ki vključuje oceno verjetnosti uresničitve tveganja in resnosti morebitnih posledic, vključno z rezultati preizkusov, opravljenih v ta namen;

| (b) | kadar je med uporabo pomožne strategije za nadzor emisij na trgu na voljo tehnologija ali zasnova, s katero se odpravlja ali zmanjšuje navedeno tveganje, se ta tehnologija ali zasnova uporabi, kolikor je najbolj tehnično mogoče (tj. brez neupravičenih prilagoditev); |
| --- | --- |

(b)

kadar je med uporabo pomožne strategije za nadzor emisij na trgu na voljo tehnologija ali zasnova, s katero se odpravlja ali zmanjšuje navedeno tveganje, se ta tehnologija ali zasnova uporabi, kolikor je najbolj tehnično mogoče (tj. brez neupravičenih prilagoditev);

| (c) | trajnost in dolgotrajna zaščita motorja ali komponent sistema za nadzor emisij pred obrabo in nepravilnim delovanjem se ne štejeta za sprejemljiv razlog za sprejetje pomožne strategije za nadzor emisij. |
| --- | --- |

(c)

trajnost in dolgotrajna zaščita motorja ali komponent sistema za nadzor emisij pred obrabo in nepravilnim delovanjem se ne štejeta za sprejemljiv razlog za sprejetje pomožne strategije za nadzor emisij.

3.

| (a) | dokaz o povečanem tveganju za varno delovanje vozila bi moral priskrbeti proizvajalec, in sicer skupaj z oceno tveganja, ki vključuje oceno verjetnosti uresničitve tveganja in resnosti morebitnih posledic, vključno z rezultati preizkusov, opravljenih v ta namen; |
| --- | --- |

(a)

dokaz o povečanem tveganju za varno delovanje vozila bi moral priskrbeti proizvajalec, in sicer skupaj z oceno tveganja, ki vključuje oceno verjetnosti uresničitve tveganja in resnosti morebitnih posledic, vključno z rezultati preizkusov, opravljenih v ta namen;

| (b) | kadar je med uporabo pomožne strategije za nadzor emisij na trgu na voljo drugačna tehnologija ali zasnova, ki bi omogočila zmanjšanje varnostnega tveganja, se ta tehnologija ali zasnova uporabi, kolikor je najbolj tehnično mogoče (tj. brez neupravičenih prilagoditev). |
| --- | --- |

(b)

kadar je med uporabo pomožne strategije za nadzor emisij na trgu na voljo drugačna tehnologija ali zasnova, ki bi omogočila zmanjšanje varnostnega tveganja, se ta tehnologija ali zasnova uporabi, kolikor je najbolj tehnično mogoče (tj. brez neupravičenih prilagoditev).

4.

| (a) | dokaz o potrebi po uporabi pomožne strategije za nadzor emisij med zagonom motorja priskrbi proizvajalec, in sicer skupaj z oceno tveganja, ki vključuje oceno verjetnosti uresničitve tveganja in resnosti morebitnih posledic, vključno z rezultati preizkusov, opravljenih v ta namen; |
| --- | --- |

(a)

dokaz o potrebi po uporabi pomožne strategije za nadzor emisij med zagonom motorja priskrbi proizvajalec, in sicer skupaj z oceno tveganja, ki vključuje oceno verjetnosti uresničitve tveganja in resnosti morebitnih posledic, vključno z rezultati preizkusov, opravljenih v ta namen;

| (b) | kadar je med uporabo pomožne strategije za nadzor emisij na trgu na voljo drugačna tehnologija ali zasnova, ki bi omogočila boljši nadzor emisij ob zagonu motorja, se ta tehnologija ali zasnova uporabi, kolikor je najbolj tehnično mogoče. |
| --- | --- |

(b)

kadar je med uporabo pomožne strategije za nadzor emisij na trgu na voljo drugačna tehnologija ali zasnova, ki bi omogočila boljši nadzor emisij ob zagonu motorja, se ta tehnologija ali zasnova uporabi, kolikor je najbolj tehnično mogoče.

---

PRILOGA 11

Zahteve za zagotovitev pravilnega delovanja ukrepov za nadzor emisij NOx

1.

Ta priloga določa zahteve za zagotavljanje pravilnega delovanja ukrepov za nadzor emisij NOx. Vključuje zahteve za vozila, ki se za zmanjšanje emisij opirajo na uporabo reagenta.

2.

Vsak sistem motorja, ki je zajet v področje uporabe te priloge, mora biti načrtovan, izdelan in vgrajen tako, da lahko izpolnjuje te zahteve med celotno običajno življenjsko dobo motorja v običajnih pogojih uporabe. Pri doseganju tega cilja se dopušča, da se pri motorjih, ki so se uporabljali dlje, kot je njihovo obdobje trajnosti, določeno v odstavku 5.4 tega pravilnika, poslabšata delovanje in občutljivost sistema spremljanja.

2.1

Druge možnosti odobritve

2.1.1

Na zahtevo proizvajalca se za vozila kategorij M2 in N1, za vozila kategorij M1 in N2 z največjo dovoljeno maso, ki ne presega 7,5 tone, ter za vozila razreda I, razreda II ter razreda A in razreda B1 kategorije M3, z največjo dovoljeno maso, ki ne presega 7,5 tone, šteje, da je skladnost z zahtevami iz Priloge 6 k spremembam 07 Pravilnika št. 83 enakovredna skladnosti s to prilogo (1).

2.1.2

Če se uporablja druga možnost odobritve:

2.1.2.1

Podatki v zvezi s pravilnim delovanjem ukrepov za nadzor emisij NOx v odstavkih 3.2.12.2.8.1 do 3.2.12.2.8.5 dela 2 Prilogi 1 k tej uredbi se nadomestijo s podatki iz odstavka 3.2.12.2.8 Prilogi 1 k spremembam 07 Pravilnika št. 83.

2.1.2.2

Glede uporabe zahtev iz Priloge 6 k spremembam 07 Pravilnika št. 83 in zahtev iz te priloge veljajo naslednje izjeme:

2.1.2.2.1

Namesto odstavkov 4.1 in 4.2 Priloge 6 k spremembam 07 Pravilnika št. 83 se uporabljajo določbe o spremljanju kakovosti reagenta iz odstavkov 7.1 do 7.1.2 te priloge.

2.1.2.2.2

Namesto odstavka 5 Priloge 6 k spremembam 07 Pravilnika št. 83 se uporabljajo določbe o spremljanju doziranja iz odstavka 8.4 te priloge.

2.1.2.2.3

Sistem za opozarjanje voznika iz odstavkov 4, 7 in 8 te priloge se razume kot sistem za opozarjanje voznika iz odstavka 3 Dodatka 6 k spremembam 07 Pravilnika št. 83.

2.1.2.2.4

Odstavek 6 Dodatka 6 k spremembam 07 Pravilnika št. 83 se ne uporablja.

2.1.2.2.5

Določbe iz točke 5.2 te priloge se uporabljajo za vozila, ki jih uporabljajo reševalne službe, ali vozila, ki so zasnovana in izdelana za uporabo v oboroženih službah, civilni obrambi, gasilskih službah in silah, ki so odgovorne za vzdrževanje javnega reda.

2.2

Zahtevane informacije

2.2.1

Proizvajalec v obliki iz Priloge 1 zagotovi informacije, ki v celoti opisujejo funkcionalne lastnosti delovanja sistema motorja, ki ga zajema ta priloga.

2.2.2

Proizvajalec v vlogi za homologacijo določi značilnosti vseh reagentov, ki jih porablja kateri koli sistem za nadzor emisij. Ta specifikacija vključuje tipe in koncentracije, obratovalne temperature ter sklicevanja na mednarodne standarde.

2.2.3

Pri vlogi za homologacijo se homologacijskemu organu predložijo podrobne pisne informacije, ki v celoti opisujejo delovne značilnosti sistema za opozarjanje voznika, kot je določeno v skladu z odstavkom 4, in sistema za prisilo voznika, kot je določeno v skladu z odstavkom 5.

2.2.4

| (a) | podrobne tehnične zahteve, vključno z določbami, ki zagotavljajo združljivost s sistemi spremljanja, opozarjanja in prisile v sistemu motorja, da bi se zagotovila skladnost z zahtevami iz te priloge; |
| --- | --- |

(a)

podrobne tehnične zahteve, vključno z določbami, ki zagotavljajo združljivost s sistemi spremljanja, opozarjanja in prisile v sistemu motorja, da bi se zagotovila skladnost z zahtevami iz te priloge;

| (b) | postopek preverjanja, ki ga je treba upoštevati pri vgradnji motorja v vozilo. |
| --- | --- |

(b)

postopek preverjanja, ki ga je treba upoštevati pri vgradnji motorja v vozilo.

Obstoj in ustreznost takih zahtev za vgradnjo se lahko preverita v postopku homologacije sistema motorja.

Dokumentacija iz točk (a) in (b) ni potrebna, če proizvajalec zaprosi za homologacijo vozila glede na emisije.

2.3

Pogoji delovanja

2.3.1

Vsak sistem motorja, ki je zajet v področje uporabe te priloge, ohrani svojo funkcijo za nadzor emisij v vseh pogojih, ki so redno prisotni na ozemlju ustrezne regije (npr. Evropske unije), zlasti pri nizkih temperaturah okolja, v skladu s Prilogo 10.

2.3.2

| (a) | pri temperaturah okolja med 266 K in 308 K (–7 °C in 35 °C); |
| --- | --- |

(a)

pri temperaturah okolja med 266 K in 308 K (–7 °C in 35 °C);

| (b) | na vseh nadmorskih višinah pod 1 600 m, |
| --- | --- |

(b)

na vseh nadmorskih višinah pod 1 600 m,

| (c) | pri temperaturah hladilne tekočine motorja nad 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

(c)

pri temperaturah hladilne tekočine motorja nad 343 K (70 °C).

Ta odstavek se ne uporablja pri spremljanju ravni reagenta v posodi za shranjevanje, kadar so pri spremljanju izpolnjeni vsi pogoji, pri katerih je merjenje tehnično izvedljivo, vključno z vsemi pogoji, v katerih tekoči reagent ni zamrznjen.

2.4

Zaščita proti zmrzovanju reagenta

2.4.1

Proizvajalec lahko uporabi ogrevano ali neogrevano posodo z reagentom in sistem za doziranje reagenta v skladu s splošnimi zahtevami iz odstavka 2.3.1. Ogrevan sistem mora izpolnjevati zahteve iz odstavka 2.4.2. Neogrevan sistem mora izpolnjevati zahteve iz odstavka 2.4.3.

2.4.1.1

Uporaba neogrevane posode z reagentom in sistema za doziranje reagenta mora biti navedena v pisnih navodilih za lastnika vozila.

2.4.2

Ogrevana posoda z reagentom in sistem za doziranje reagenta

2.4.2.1

Če reagent zamrzne, mora proizvajalec zagotoviti, da je reagent na voljo za uporabo v največ 70 minutah od zagona vozila pri temperaturi okolja 266 K (–7 °C).

2.4.2.2

Dokazovanje

2.4.2.2.1

Posoda z reagentom in sistem za doziranje reagenta se zaustavita pri temperaturi 255 K (–18 °C) za 72 ur ali dokler se večji del reagenta ne strdi.

2.4.2.2.2

Po zaustavitvi iz odstavka 2.4.2.2.1 se motor ponovno zažene in deluje pri temperaturi okolja 266 K (–7 °C) na naslednji način: 10 do 20 minut v prostem teku, nato pa do 50 minut pri največ 40-odstotni obremenitvi.

2.4.2.2.3

Sistem za doziranje reagenta mora brezhibno delovati na koncu preizkuševalnih postopkov iz odstavkov 2.4.2.2.1 in 2.4.2.2.2.

2.4.2.2.4

Dokazovanje skladnosti z zahtevami iz odstavka 2.4.2.2 se lahko izvede v mrzli komori preizkusne naprave, opremljeni z dinamometrom motorja ali vozila, ali lahko temelji na preizkusih vozil v prometu v skladu s podeljeno homologacijo homologacijskega organa.

2.4.3

Neogrevana posoda z reagentom in sistem za doziranje reagenta

2.4.3.1

Sistem za opozarjanje voznika iz odstavka 4 se aktivira, če se reagent ne dozira pri temperaturi okolja ≤ 266 K (–7 °C).

2.4.3.2

Sistem za visoko stopnjo prisile iz odstavka 5.4 se aktivira, če se reagent ne dozira pri temperaturi okolja ≤ 266 K (–7 °C) v obdobju največ 70 minut po zagonu vozila.

2.5

Vsaka posoda z reagentom, nameščena na vozilu, mora omogočati, da se iz nje vzame vzorec katere koli tekočine, ki je v njej, pri čemer niso potrebne informacije, ki niso shranjene na vozilu. Mesto jemanja vzorcev mora biti lahko dostopno brez uporabe posebnih orodij ali naprav. Ključi ali sistemi, ki se običajno uporabijo pri vozilu za zaklepanje dostopa do posode, se v tem odstavku ne obravnavajo kot posebna orodja ali naprave.

3.

Zahteve za vzdrževanje

3.1

V teh navodilih mora biti navedeno, da sistem za opozarjanje obvesti voznika o težavi, če sistem za nadzor emisij vozila ne deluje pravilno, in da zaradi aktiviranja sistema za prisilo voznika, če se opozorilo ne upošteva, učinkovita uporaba vozila ni mogoča.

3.2

V navodilih morajo biti navedene zahteve za pravilno uporabo in vzdrževanje vozil, da se ohranijo emisije, vključno s pravilno uporabo dodajnih reagentov, kjer je to ustrezno.

3.3

Navodila morajo biti napisana v jasnem netehničnem jeziku in v uradnem jeziku ali jezikih države članice, v kateri je prodano ali registrirano novo vozilo ali motor.

3.4

Navodila morajo opredeliti, ali mora voznik potrošne reagente doliti med običajnimi intervali vzdrževanja. Navedena mora biti tudi zahtevana kakovost reagenta. Določeno mora biti tudi, na kakšen način mora voznik doliti reagent v posodo. Informacije morajo vključevati tudi informacije o verjetni porabi reagenta za tip vozila in pogostosti dolivanja reagenta.

3.5

V navodilih mora biti navedeno, da sta uporaba in dolivanje zahtevanega reagenta s pravilnimi lastnostmi bistvena, da je vozilo skladno z zahtevami za izdajo certifikata o skladnosti, ki se izda za ta tip vozila.

3.6

V navodilih mora biti navedeno, da je lahko uporaba vozila, ki ne porablja reagenta, če je ta potreben za zmanjšanje emisij, kaznivo dejanje.

3.7

V navodilih je pojasnjeno delovanje sistema za opozarjanje voznika in sistema za prisilo voznika. Poleg tega morajo biti pojasnjene posledice v smislu zmogljivosti vozila in beleženja napak, če se sistem za opozarjanje ne upošteva ali če se reagent ne dolije.

4.

Sistem za opozarjanje voznika

4.1

Vozilo mora imeti sistem za opozarjanje voznika z vidnimi opozorili, ki opozarjajo voznika, kadar se zazna nizka raven reagenta, neustrezna kakovost reagenta, nezadostna poraba reagenta ali napaka, ki lahko nastane zaradi nedovoljenega poseganja in ki sproži aktiviranje sistema za opozarjanje voznika, če se ne odpravi pravočasno. Sistem za opozarjanje mora biti aktiviran tudi, kadar se aktivira sistem za prisilo voznika iz odstavka 5.

4.2

Sistem za prikazovanje na vgrajenem sistemu za diagnostiko na vozilu (OBD) iz Priloge 9B se ne uporablja za prikazovanje vidnih opozoril iz odstavka 4.1. Opozorilo ne sme biti enako kot opozorila, ki se uporabljajo za OBD (tj. indikator nepravilnega delovanja – MI) ali vzdrževanje motorja. Sistema za opozarjanje ali vidnih opozoril ne sme biti mogoče izključiti z diagnostičnim orodjem, če vzrok za aktiviranje opozorila ni bil odpravljen. Pogoji za aktiviranje in deaktiviranje sistema za opozarjanje in vidnih opozoril so opisani v Dodatku 2 te priloge.

4.3

| (a) | preostalo razdaljo ali čas do aktiviranja nizke ali visoke stopnje prisile, |
| --- | --- |

(a)

preostalo razdaljo ali čas do aktiviranja nizke ali visoke stopnje prisile,

| (b) | raven zmanjšanja navora, |
| --- | --- |

(b)

raven zmanjšanja navora,

| (c) | pogoje, v katerih je onesposobitev vozila mogoče odpraviti. |
| --- | --- |

(c)

pogoje, v katerih je onesposobitev vozila mogoče odpraviti.

Sistem, ki se uporablja za prikazovanje sporočil iz te točke, je lahko enak kot sistem, ki se uporablja za OBD ali vzdrževanje vozila.

4.4

Sistem za opozarjanje lahko poleg tega opozarja voznika tudi zvočno, če se proizvajalec tako odloči. Dovoljeno je, da voznik izklopi zvočna opozorila.

4.5

Sistem za opozarjanje voznika se aktivira v skladu z odstavki 6.2, 7.2, 8.4 in 9.3.

4.6

Sistem za opozarjanje voznika se deaktivira, ko prenehajo obstajati pogoji za njegovo aktiviranje. Sistem za opozarjanje voznika se ne sme avtomatsko deaktivirati, če razlogi za njegovo aktiviranje niso odpravljeni.

4.7

Opozorilni sistem se lahko začasno prekine zaradi drugih opozorilnih signalov, ki sporočajo pomembna varnostna sporočila.

4.8

Naprava, ki omogoča, da voznik zatemni vidna opozorila sistema za opozarjanje, je lahko vgrajena v vozila, ki jih uporabljajo reševalne službe, ali v vozila, ki so zasnovana in izdelana za uporabo v oboroženih silah, civilni zaščiti, gasilskih službah in službah, ki so odgovorne za vzdrževanje javnega reda.

4.9

Podrobnosti o postopkih aktiviranja in deaktiviranja sistema za opozarjanje voznika so določene v Dodatku 2 k tej prilogi.

4.10

Proizvajalec kot del vloge za podelitev homologacije v skladu s tem pravilnikom prikaže delovanje sistema za opozarjanje voznika, kot je določeno v Dodatku 1 k tej prilogi.

5.

Sistem za prisilo voznika

5.1

Vozilo mora imeti vgrajen dvostopenjski sistem za prisilo voznika, ki na začetku vključuje nizko stopnjo prisile (omejitev učinkovitosti), v nadaljevanju pa visoko stopnjo prisile (dejanska onesposobitev delovanja vozila).

5.2

Zahteva glede sistema za prisilo voznika se ne uporablja za motorje ali vozila, ki jih uporabljajo reševalne službe, ali za motorje ali na vozilih, zasnovanih in izdelanih za uporabo v oboroženih silah, civilni zaščiti, gasilskih službah in službah, ki so odgovorne za vzdrževanje javnega reda. Stalno deaktiviranje sistema za prisilo voznika lahko izvede le proizvajalec motorja ali vozila.

5.3

Sistem za nizko stopnjo prisile zmanjša največji razpoložljiv navor motorja v območju vrtilne frekvence motorja za 25 odstotkov med vrtilno frekvenco največjega navora in prekinitveno točko regulatorja, kot je opisano v Dodatku 3 k tej prilogi. Največji razpoložljiv navor motorja pod vrtilno frekvenco motorja največjega navora pred zahtevo po zmanjšanju navora ne presega zmanjšanega navora pri navedeni vrtilni frekvenci.

Sistem za nizko stopnjo prisile se aktivira, ko se vozilo prvič ustavi (2) po tem, ko so se pojavili pogoji iz odstavkov 6.3, 7,3, 8.5 in 9.4.

5.4

Proizvajalec motorja ali vozila vgradi vsaj en sistem za visoko stopnjo prisile iz odstavkov od 5.4.1 do 5.4.3 in sistem za „onesposobitev vozila glede na časovno omejitev“ iz odstavka 5.4.4.

5.4.1

Sistem za „onesposobitev po ponovnem zagonu“ mora omejiti hitrost vozila na 20 km/h („način počasne vožnje“) po zaustavitvi motorja na zahtevo voznika („key-off“).

5.4.2

Sistem za „onesposobitev vozila po dovajanju goriva“ mora omejiti hitrost vozila na 20 km/h („način počasne vožnje“) po tem, ko se raven goriva v posodi za gorivo zviša za izmerljivo količino, ki ne sme biti večja od 10 % prostornine posode za gorivo ter jo mora odobriti homologacijski organ na podlagi tehničnih zmogljivosti merilnika količine goriva in podatkov proizvajalca.

5.4.3

Sistem za „onesposobitev vozila po parkiranju“ omeji hitrost vozila na 20 km/h („način počasne vožnje“) po tem, ko vozilo miruje več kot eno uro.

5.4.4

Sistem za „onesposobitev vozila glede na časovno omejitev“ omeji hitrost vozila na 20 km/h („način počasne vožnje“) prvič, ko vozilo miruje2 po osmih urah delovanja motorja, če se pred tem ne aktivira noben sistem iz odstavkov od 5.4.1 do 5.4.3.

5.5

Sistem za prisilo voznika se aktivira v skladu z odstavki 6.3, 7.3, 8.5 in 9.4.

5.5.1

Potem ko sistem za prisilo voznika ugotovi, da se bo aktiviral sistem za visoko stopnjo prisile, sistem za nizko stopnjo prisile ostane aktiviran, dokler se hitrost vozila ne zmanjša na 20 km/h („način počasne vožnje“).

5.6

Sistem za prisilo voznika se izklopi, ko niso več prisotni pogoji za njegov vklop. Sistem za prisilo voznika se ne izklopi avtomatsko, če razlogi za njegov vklop niso odpravljeni.

5.7

Podrobnosti o postopkih aktiviranja in deaktiviranja sistema za prisilo voznika so opisane v Dodatku 2 k tej prilogi.

5.8

Proizvajalec kot del vloge za podelitev homologacije v skladu s tem pravilnikom prikaže delovanje sistema za prisilo voznika, kot je določeno v Dodatku 1 k tej prilogi.

6.

Razpoložljivost reagenta

6.1

Vozilo mora imeti na armaturni plošči poseben prikazovalnik, ki voznika jasno obvešča o ravni reagenta v posodi za shranjevanje reagenta. Najmanjša sprejemljiva raven zmogljivosti prikazovalnika količine reagenta je neprekinjeno prikazovanje ravni reagenta, medtem ko se sistem za opozarjanje voznika iz odstavka 4 aktivira zaradi opozarjanja na težave z razpoložljivostjo reagenta. Prikazovalnik količine reagenta je lahko analogni ali digitalni in lahko prikazuje raven reagenta kot delež polne prostornine posode, količino preostalega reagenta ali oceno preostale razdalje, ki jo je mogoče prevoziti.

Pokazatelj mora biti nameščen v bližini pokazatelja ravni goriva.

6.2

Aktiviranje sistema za opozarjanje voznika

6.2.1

Sistem za opozarjanje voznika iz odstavka 4 se aktivira, kadar se raven reagenta spusti pod 10 odstotkov prostornine posode z reagentom ali višji odstotek, če tako določi proizvajalec.

6.2.2

Prikazano opozorilo mora biti dovolj jasno, da voznik razume, da je raven reagenta nizka. Če sistem za opozarjanje vključuje sistem za prikazovanje sporočila, mora vizualni alarm prikazati sporočilo, ki označuje nizko raven reagenta (na primer „nizka raven sečnine“, „nizka raven AdBlue“ ali „nizka raven reagenta“).

6.2.3

Za sistem za opozarjanje voznika ni potrebno, da bi na začetku deloval neprekinjeno, vendar se opozorilo stopnjuje, tako da postane neprekinjeno, ko se raven reagenta približa zelo majhnemu deležu prostornine v posodi z reagentom in točki, v kateri se aktivira sistem za prisilo voznika. Opozarjanje voznika mora biti najbolj intenzivno pri ravni, ki jo določi proizvajalec, pri čemer pa mora biti veliko bolj opazno kot na točki, v kateri se aktivira sistem za prisilo voznika iz odstavka 6.3.

6.2.4

Neprekinjeno opozarjanje se ne sme z lahkoto izklopiti ali prezreti. Če opozorilni sistem vključuje sistem za prikazovanje sporočil, se mora prikazati jasno sporočilo (na primer „dolijte sečnino“, „dolijte sredstvo AdBlue“ ali „dolijte reagent“). Neprekinjeno opozarjanje se lahko začasno prekine zaradi drugih opozorilnih signalov, ki sporočajo pomembna varnostna sporočila.

6.2.5

Sistema za opozarjanje voznika ne sme biti mogoče izklopiti, dokler reagent ni dopolnjen do ravni, pri kateri ni potrebno njegovo aktiviranje.

6.3

Aktiviranje sistema za prisilo voznika

6.3.1

Sistem za nizko stopnjo prisile iz odstavka 5.3 se omogoči in nato aktivira v skladu z zahtevami iz navedenega odstavka, če se raven reagenta v posodi spusti pod 2,5 % običajne polne prostornine posode ali višji odstotek, če se proizvajalec tako odloči.

6.3.2

Sistem za visoko stopnjo prisile iz odstavka 5.4 se omogoči in nato aktivira v skladu z zahtevami iz navedenega odstavka, če je posoda z reagentom prazna (tj. če sistem za doziranje reagenta ne more več črpati reagenta iz posode) ali če se raven reagenta spusti pod 2,5 % običajne polne prostornine posode po presoji proizvajalca.

6.3.3

Sistema za nizko ali visoko stopnjo prisile voznika ne sme biti mogoče deaktivirati, dokler reagent ni dopolnjen do ravni, pri kateri ni potrebno njegovo aktiviranje.

7.

Spremljanje kakovosti reagenta

7.1

Vozilo mora imeti sredstvo, s katerimi prepozna, ali je v vozilu prisoten neustrezen reagent.

7.1.1

Proizvajalec določi vrednost CDmin, ki je večja od največje koncentracije reagenta, pri kateri emisije iz izpušne cevi presežejo mejne vrednosti iz odstavka 5.3 tega pravilnika.

7.1.1.1

V obdobju uvajanja iz odstavka 4.10.7 tega pravilnika in na zahtevo proizvajalca za namene odstavka 7.1.1 se mora sklicevanje na omejitev emisij NOx iz odstavka 5.3 tega pravilnika nadomestiti z vrednostjo 900 mg/kWh.

7.1.1.2

Vrednost CDmin se dokaže med homologacijo po postopku iz Dodatka 6 k tej prilogi in zabeleži v razširjen dokumentacijski paket iz odstavka 5.1.4 tega pravilnika.

7.1.2

Zaznati je treba vsako koncentracijo reagenta, ki je nižja od CDmin, in jo za namene odstavka 7.1 obravnavati kot neustrezen reagent.

7.1.3

Za kakovost reagenta se uporabi poseben števec („števec kakovosti reagenta“). Števec kakovosti reagenta beleži število ur obratovanja motorja z neustreznim reagentom.

7.1.4

Podrobnosti o merilih in mehanizmih za aktiviranje in deaktiviranje števca kakovosti reagenta so opisane v Dodatku 2 k tej prilogi.

7.1.5

Podatki v zvezi s števcem kakovosti reagenta so na voljo na standardiziran način v skladu z določbami iz Dodatka 5 k tej prilogi.

7.2

Kadar sistem za spremljanje zazna ali po potrebi potrdi, da je kakovost reagenta neustrezna, se aktivira sistem za opozarjanje voznika iz odstavka 4. Če opozorilni sistem vključuje sistem za prikazovanje sporočil, se mora prikazati sporočilo, ki navaja vzrok za opozorilo (na primer „zaznana neustrezna sečnina“, „zaznan neustrezen AdBlue“ ali „zaznan neustrezen reagent“).

7.3

Aktiviranje sistema za prisilo voznika

7.3.1

Sistem za nizko stopnjo prisile iz odstavka 5.3 se omogoči in nato aktivira v skladu z zahtevami iz navedenega odstavka, se kakovost reagenta ne izboljša v 10 urah delovanja motorja po aktiviranju sistema za opozarjanje voznika iz odstavka 7.2.

7.3.2

Sistem za visoko stopnjo prisile iz odstavka 5.4 se omogoči in nato aktivira v skladu z zahtevami iz navedenega odstavka, če se kakovost reagenta ne izboljša v 20 urah delovanja motorja po aktiviranju sistema za opozarjanje voznika iz odstavka 7.2.

7.3.3

Število ur pred aktiviranjem sistemov za prisilo voznika se zmanjša v primeru ponavljajočih se napak v skladu z mehanizmom iz Dodatka 2 k tej prilogi.

8.

Spremljanje porabe reagenta in doziranja

8.1

Vozilo ima sredstvo za ugotavljanje porabe reagenta in prekinitve doziranja reagenta ter zagotavljanje dostopa do podatkov o porabi z zunanjo napravo.

8.2

Števec za porabo reagenta in doziranje

8.2.1

Poseben števec se uporabi za porabo reagenta („števec porabe reagenta“), poseben števec pa za doziranje („števec doziranja reagenta“). Števca beležita število ur delovanja motorja, ko je poraba reagenta z neustrezna in ko je doziranje reagenta prekinjeno.

8.2.2

Podrobnosti o merilih in mehanizmih za aktiviranje in deaktiviranje števca porabe reagenta in števca doziranja so opisane v Dodatku 2 k tej prilogi.

8.2.3

Podatki v zvezi s števcem porabe reagenta in števcem doziranja so na voljo na standardiziran način v skladu z določbami iz Dodatka 5 k tej prilogi.

8.3

Pogoji spremljanja

8.3.1

Najdaljše obdobje zaznavanja pri nezadostni porabi reagenta je 5 ur ali obdobje, ki je potrebno za zahtevano porabo reagenta vsaj 2 litrov, pri čemer se upošteva daljše obdobje.

8.3.1.1

| (a) | raven reagenta v posodi za shranjevanje na vozilu, ali |
| --- | --- |

(a)

raven reagenta v posodi za shranjevanje na vozilu, ali

| (b) | pretok reagenta ali količino vbrizganega reagenta na mestu, kolikor je tehnično mogoče blizu točke vbrizganja v sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov, |
| --- | --- |

(b)

pretok reagenta ali količino vbrizganega reagenta na mestu, kolikor je tehnično mogoče blizu točke vbrizganja v sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov,

se najdaljše obdobje zaznavanja pri nezadostni porabi reagenta podaljša na 48 ur ali za obdobje, ki je potrebno za zahtevano porabo reagenta vsaj 15 litrov, pri čemer se upošteva daljše obdobje.

8.4

Aktiviranje sistema za opozarjanje voznika

8.4.1

Sistem za opozarjanje voznika iz odstavka 4 se aktivira, če se zazna odstopanje za več kot 50 % med povprečno porabo reagenta in povprečno zahtevano porabo reagenta sistema motorja v obdobju, ki ga določi proizvajalec in ni daljše od najdaljšega obdobja iz odstavka 8.3.1 ali, če je ustrezno, odstavka 8.3.1.1. Če opozorilni sistem vključuje sistem za prikazovanje sporočil, se mora prikazati sporočilo, ki navaja vzrok za opozorilo (na primer „napaka pri doziranju sečnine“, „napaka pri doziranju AdBlue“ ali „napaka pri doziranju reagenta“).

8.4.2

Sistem za opozarjanje voznika iz odstavka 4 se aktivira, če je doziranje reagenta prekinjeno. Če opozorilni sistem vključuje sistem za prikazovanje sporočila, se mora prikazati sporočilo z ustreznim opozorilom. Aktiviranje ni potrebno, če prekinitev doziranja zahteva ECU motorja, ker so pogoji delovanja vozila takšni, da glede na emisije vozila doziranje reagenta ni potrebno.

8.5

Aktiviranje sistema za prisilo voznika

8.5.1

Sistem za nizko stopnjo prisile iz odstavka 5.3 se omogoči in nato aktivira v skladu z zahtevami iz navedenega odstavka, če se napaka pri porabi reagenta ali prekinitev pri doziranju reagenta ne odpravi v 10 urah delovanja motorja po aktiviranju sistema za opozarjanje voznika iz odstavkov 8.4.1 in 8.4.2.

8.5.2

Sistem za visoko stopnjo prisile iz odstavka 5.4 se omogoči in nato aktivira v skladu z zahtevami iz navedenega odstavka, če se napaka pri porabi reagenta ali prekinitev pri doziranju reagenta ne odpravi v 20 urah delovanja motorja po aktiviranju sistema za opozarjanje voznika iz odstavkov 8.4.1 in 8.4.2.

8.5.3

Število ur pred aktiviranjem sistemov za prisilo voznika se zmanjša v primeru ponavljajočih se napak v skladu z mehanizmom iz Dodatka 2 k tej prilogi.

9.

Spremljanje napak, ki so lahko posledica nedovoljenega poseganja

9.1

| (a) | oviranje delovanja ventila EGR; |
| --- | --- |

(a)

oviranje delovanja ventila EGR;

| (b) | okvare sistema za spremljanje preprečevanja nedovoljenega poseganja iz odstavka 9.2.1. |
| --- | --- |

(b)

okvare sistema za spremljanje preprečevanja nedovoljenega poseganja iz odstavka 9.2.1.

9.2

Zahteve glede spremljanja

9.2.1

Tipala, ki vplivajo na diagnostično zmogljivost, so med drugim tipala za neposredno merjenje koncentracije NOX, tipala za merjenje kakovosti sečnine, tipala pogojev okolice in tipala, ki se uporabljajo za spremljanje doziranja reagenta, ravni reagenta ali njegove porabe.

9.2.2

Števec ventila EGR

9.2.2.1

Za oviran ventil EGR je treba uporabiti poseben števec. Števec ventilov EGR beleži število ur delovanja motorja, ko je potrjeno aktivirana katera koli DTC, povezana z oviranim ventilom EGR.

9.2.2.2

Podrobnosti o merilih in mehanizmih za aktiviranje in deaktiviranje števca ventilov EGR so opisane v Dodatku 2 k tej prilogi.

9.2.2.3

Podatki v zvezi s števcem ventilov EGR so na voljo na standardiziran način v skladu z določbami iz Dodatka 5 k tej prilogi.

9.2.3

Števci sistema spremljanja

9.2.3.1

Poseben števec se uporabi za posamezno spremljanje napak iz točke (b) odstavka 9.1. Števci sistema spremljanja beležijo število ur delovanja motorja, ko je potrjeno aktivirana DTC, povezana z okvaro sistema spremljanja. En števec se lahko uporabi za več napak.

9.2.3.2

Podrobnosti o merilih za aktiviranje in deaktiviranje števcev sistema spremljanja in z njimi povezanih mehanizmih so opisane v Dodatku 2 k tej prilogi.

9.2.3.3

Podatki v zvezi s števcem sistema za spremljanje EGR so na voljo na standardiziran način v skladu z določbami iz Dodatka 5 k tej prilogi.

9.3

Sistem za opozarjanje voznika iz odstavka 4 se aktivira v primeru katere koli od napak iz odstavka 9.1 in pomeni, da je potrebno nujno popravilo. Če opozorilni sistem vključuje sistem za prikazovanje sporočil, se mora prikazati sporočilo, ki navaja vzrok za opozorilo (na primer: „odklopljen ventil za doziranje reagenta“ ali „kritična napaka v zvezi z emisijami“).

9.4

Aktiviranje sistema za prisilo voznika

9.4.1

Sistem za nizko stopnjo prisile iz odstavka 5.3 se omogoči in nato aktivira v skladu z zahtevami iz navedenega odstavka, če se napaka iz odstavka 9.1 ne odpravi v 36 urah delovanja motorja po aktiviranju sistema za opozarjanje voznika iz odstavka 9.3.

9.4.2

Sistem za visoko stopnjo prisile iz odstavka 5.4 se omogoči in nato aktivira v skladu z zahtevami iz navedenega odstavka, če se napaka iz odstavka 9.1 ne odpravi v 100 urah delovanja motorja po aktiviranju sistema za opozarjanje voznika iz odstavka 9.3.

9.4.3

Število ur pred aktiviranjem sistemov za prisilo voznika se zmanjša v primeru ponavljajočih se napak v skladu z mehanizmom iz Dodatka 2 k tej prilogi.

---

(1)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, odst. 2. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  Za vozilo se šteje, da je ustavljeno, najpozneje minuto po tem, ko se hitrost vozila zmanjša na 0 km/h. Da se vozilo šteje za ustavljeno, ni potrebno aktiviranje naprav, kot so parkirna zavora, zavorna naprava priklopnika ali ročna zavora.

2

---

Priloga 11 – Dodatek 1

Zahteve za dokazovanje

A.1.1

Splošno

A.1.1.1

| (a) | algoritme in odločitvene diagrame, |
| --- | --- |

(a)

algoritme in odločitvene diagrame,

| (b) | rezultate preizkusov in/ali simulacij, |
| --- | --- |

(b)

rezultate preizkusov in/ali simulacij,

| (c) | sklic na predhodno odobrene sisteme spremljanja itd. |
| --- | --- |

(c)

sklic na predhodno odobrene sisteme spremljanja itd.

A.1.1.2

| (a) | prikaz aktiviranja opozorilnega sistema; |
| --- | --- |

(a)

prikaz aktiviranja opozorilnega sistema;

| (b) | prikaz aktiviranja sistema za nizko stopnjo prisile; |
| --- | --- |

(b)

prikaz aktiviranja sistema za nizko stopnjo prisile;

| (c) | prikaz aktiviranja sistema za visoko stopnjo prisile.

  Tabela 1


  Prikaz vsebine postopka dokazovanja v skladu z določbami iz odstavkov A.1.3, A.1.4 in A.1.5. | Elementi dokazovanja |
| --- | --- | --- |
| Aktiviranje sistema opozarjanja iz odstavka A.1.3 | 4 preizkusi aktiviranja (vključno s pomanjkanjem reagenta);
  dodatni elementi dokazovanja, če je ustrezno. |
| Aktiviranje sistema za nizko prisilo iz odstavka A.1.4 | 2 preizkusa aktiviranja (vključno s pomanjkanjem reagenta),
  dodatni elementi dokazovanja;
  1 preizkus zmanjšanja navora. |
| Aktiviranje sistema za visoko stopnjo prisile iz odstavka A.1.5 | 2 preizkusa aktiviranja (vključno s pomanjkanjem reagenta);
  dodatni elementi dokazovanja, če je ustrezno.
  elementi dokazovanja pravilnega obnašanja vozila med prisilo. |

(c)

prikaz aktiviranja sistema za visoko stopnjo prisile.

Tabela 1

Prikaz vsebine postopka dokazovanja v skladu z določbami iz odstavkov A.1.3, A.1.4 in A.1.5.

Elementi dokazovanja

Aktiviranje sistema opozarjanja iz odstavka A.1.3

4 preizkusi aktiviranja (vključno s pomanjkanjem reagenta);

dodatni elementi dokazovanja, če je ustrezno.

Aktiviranje sistema za nizko prisilo iz odstavka A.1.4

2 preizkusa aktiviranja (vključno s pomanjkanjem reagenta),

dodatni elementi dokazovanja;

1 preizkus zmanjšanja navora.

Aktiviranje sistema za visoko stopnjo prisile iz odstavka A.1.5

2 preizkusa aktiviranja (vključno s pomanjkanjem reagenta);

dodatni elementi dokazovanja, če je ustrezno.

elementi dokazovanja pravilnega obnašanja vozila med prisilo.

A.1.2

Skladnost družine motorjev ali družine motorjev OBD z zahtevami iz te priloge se lahko dokaže s preizkušanjem enega od članov obravnavane družine, če proizvajalec dokaže homologacijskemu organu, da so sistemi spremljanja, potrebni za izpolnjevanje zahtev iz te priloge, znotraj družine podobni.

A.1.2.1

Ta dokaz se lahko izvede s predstavitvijo elementov, kot so algoritmi, funkcionalne analize ipd., homologacijskemu organu.

A.1.2.2

Preizkusni motor izbere proizvajalec v dogovoru s homologacijskim organom. Ni nujno, da je to osnovni motor obravnavane družine.

A.1.2.3

Če motorji iz družine motorjev spadajo v družino motorjev OBD, ki je bila že homologirana, se šteje, da je skladnost te družine motorjev dokazana brez nadaljnjega preizkušanja (slika 1), če proizvajalec dokaže organu, da so sistemi spremljanja, potrebni za izpolnjevanje zahtev iz te priloge, v zadevni družini motorjev in družini motorjev OBD podobni.

Slika 1

Slika 1

Predhodno dokazana skladnost družine motorjev OBD

Predhodno dokazana skladnost družine motorjev OBD

Image 243

A.1.3

Dokazovanje aktiviranja opozorilnega sistema

A.1.3.1

Skladnost aktiviranja opozorilnega sistema se dokaže z izvedbo enega preizkusa za posamezno kategorijo napak iz odstavkov od 6 do 9 te priloge, kot so: pomanjkanje reagenta, slaba kakovost reagenta, majhna poraba reagenta, okvara sestavnih delov sistema spremljanja.

A.1.3.2

Izbira napak, ki se preizkusijo

A.1.3.2.1

Pri prikazu aktiviranja opozorilnega sistema zaradi neustrezne kakovosti reagenta se izbere reagent, katerega koncentracija aktivne sestavine je enaka ali višja od najmanjše sprejemljive koncentracije reagenta CDmin, ki jo sporoči proizvajalec v skladu z zahtevami iz odstavka 7.1.1 te priloge.

A.1.3.2.2

Za prikaz aktiviranja opozorilnega sistema zaradi neustrezne porabe reagenta zadošča zagotovitev prekinitve doziranja.

A.1.3.2.2.1

Če se aktiviranje opozorilnega sistema prikaže s prekinitvijo doziranja, mora proizvajalec poleg tega predložiti homologacijskemu organu dokaze, kot so algoritmi, funkcionalne analize, rezultati predhodnih preizkusov itd., s katerimi dokaže, da bodo opozorilni sistemi v primeru neustrezne porabe reagenta zaradi drugih vzrokov aktivirani pravilno.

A.1.3.2.3

Za prikaz aktiviranja opozorilnega sistema zaradi napak, ki so lahko posledica nedovoljenih sprememb, kot je določeno v odstavku 9 te priloge, se pri izbiri upoštevata naslednji zahtevi:

A.1.3.2.3.1

Proizvajalec homologacijskemu organu predloži seznam takih možnih napak.

A.1.3.2.3.2

Napako, ki se obravnava med preizkušanjem, izbere homologacijski organ s seznama iz odstavka A.1.3.2.3.1.

A.1.3.3

Dokazovanje

A.1.3.3.1

Za namene tega prikaza aktiviranja opozorilnega sistema se opravi ločen preizkus za vsako napako iz odstavka A.1.3.1.

A.1.3.3.2

Med preizkušanjem je lahko prisotna samo napaka, ki se preizkuša.

A.1.3.3.3

Pred začetkom preizkušanja je treba zbrisati vse diagnostične kode težave (DTC).

A.1.3.3.4

Na zahtevo proizvajalca in če se s tem strinja homologacijski organ, se lahko simulirajo napake, ki se preizkušajo.

A.1.3.3.5

Povzročene ali simulirane napake, razen pomanjkanja reagenta, se zaznavajo v skladu z odstavkom 7.1.2.2 Priloge 9B.

A.1.3.3.5.1

Zaporedje zaznavanja je treba prekiniti, potem ko ima DTC izbrane napake status „potrjene in aktivne“ DTC.

A.1.3.3.6

Za namene prikaza aktiviranja opozorilnega sistema v primeru pomanjkanja razpoložljivosti reagenta mora sistem motorja delovati eno ali več zaporedij delovanja po presoji proizvajalca.

A.1.3.3.6.1

Raven reagenta v posodi na začetku dokazovanja določita proizvajalec in homologacijski organ, vendar ne sme biti nižja od 10 % nazivne prostornine posode.

A.1.3.3.6.2

| (a) | opozorilni sistem se aktivira, kadar je razpoložljivost reagenta večja ali enaka 10 odstotkov prostornine posode z reagentom; |
| --- | --- |

(a)

opozorilni sistem se aktivira, kadar je razpoložljivost reagenta večja ali enaka 10 odstotkov prostornine posode z reagentom;

| (b) | sistem „neprekinjenega“ opozarjanja se aktivira, če je razpoložljivost reagenta večja ali enaka vrednosti, ki jo navede proizvajalec v skladu z določbami iz odstavka 6 te Priloge. |
| --- | --- |

(b)

sistem „neprekinjenega“ opozarjanja se aktivira, če je razpoložljivost reagenta večja ali enaka vrednosti, ki jo navede proizvajalec v skladu z določbami iz odstavka 6 te Priloge.

A.1.3.4

Prikaz aktiviranja opozorilnega sistema se šteje za izvedenega za primere ravni reagenta, če se je na koncu posameznega demonstracijskega preizkusa, izvedenega v skladu z odstavkom A.1.3.2.1, opozorilni sistem ustrezno aktiviral.

A.1.3.5

Prikaz aktiviranja opozorilnega sistema se šteje za izvedenega za primere, ki jih je sprožila DTC, če se je na koncu posameznega demonstracijskega preizkusa, izvedenega v skladu z odstavkom A.1.3.2.1, opozorilni sistem ustrezno aktiviral in ima DTC za izbrano napako status, prikazan v tabeli 1 v Dodatku 2 te priloge.

A.1.4

Dokazovanje sistema za prisilo upravljavca

A.1.4.1

Dokazovanje aktiviranja sistema za prisilo upravljavca mora biti izvedeno s preizkusi, ki se izvedejo na napravi za preizkušanje motorja.

A.1.4.1.1

Vsi dodatni sestavni deli ali podsistemi vozila, kot so tipala temperature okolja, tipala ravni ter sistemi za opozarjanje in obveščanje voznika, ki so potrebni za izvajanje prikazov, morajo biti povezani s sistemom motorja za ta namen ali morajo biti simulirani v skladu z zahtevami homologacijskega organa.

A.1.4.1.2

Če se tako odloči proizvajalec in se s tem strinja homologacijski organ, se lahko demonstracijski preizkusi izvajajo na celotnem vozilu z namestitvijo vozila na ustrezno preizkusno napravo ali z vožnjo po preizkusni stezi v nadzorovanih pogojih.

A.1.4.2

Z zaporedjem preizkusov se prikaže aktiviranje sistema za prisilo voznika v primeru pomanjkanja reagenta in v primeru ene od napak iz odstavkov 7, 8 ali 9 te priloge.

A.1.4.3

| (a) | homologacijski organ poleg pomanjkanja reagenta izbere eno od napak iz odstavkov 7, 8 ali 9 te priloge, ki je bila pred tem uporabljena za prikaz aktiviranja opozorilnega sistema; |
| --- | --- |

(a)

homologacijski organ poleg pomanjkanja reagenta izbere eno od napak iz odstavkov 7, 8 ali 9 te priloge, ki je bila pred tem uporabljena za prikaz aktiviranja opozorilnega sistema;

| (b) | proizvajalec lahko v dogovoru s homologacijskim organom dovoli simulacijo doseganja določenega števila ur delovanja; |
| --- | --- |

(b)

proizvajalec lahko v dogovoru s homologacijskim organom dovoli simulacijo doseganja določenega števila ur delovanja;

| (c) | se lahko doseganje zmanjšanja navora, ki je potrebno za nizko stopnjo prisile, dokaže hkrati s postopkom odobritve splošne zmogljivosti motorja v skladu s to uredbo. Ločeno merjenje navora med prikazom aktiviranja sistema za prisilo voznika v tem primeru ni potrebno. Zahtevana omejitev hitrosti za visoko stopnjo prisile se dokaže v skladu z zahtevami iz odstavka 5 te priloge. |
| --- | --- |

(c)

se lahko doseganje zmanjšanja navora, ki je potrebno za nizko stopnjo prisile, dokaže hkrati s postopkom odobritve splošne zmogljivosti motorja v skladu s to uredbo. Ločeno merjenje navora med prikazom aktiviranja sistema za prisilo voznika v tem primeru ni potrebno. Zahtevana omejitev hitrosti za visoko stopnjo prisile se dokaže v skladu z zahtevami iz odstavka 5 te priloge.

A.1.4.4

Proizvajalec poleg tega prikaže delovanje sistema za prisilo voznika v skladu s pogoji za napake iz odstavkov 7, 8 ali 9 te priloge, ki niso bili izbrani za uporabo pri demonstracijskih preizkusih iz odstavkov A.1.4.1, A.1.4.2 in A.1.4.3. Ti dodatni prikazi se lahko izvedejo s predložitvijo tehnične študije homologacijskemu organu z uporabo dokazov, kot so algoritmi, funkcionalne analize in rezultati predhodnih preizkusov.

A.1.4.4.1

S temi dodatnimi prikazi je treba zlasti dokazati, da aktiviranje ustreznega mehanizma za zmanjšanje navora v ECU motorja ustreza zahtevam homologacijskega organa.

A.1.4.5

Demonstracijski preizkus sistema za nizko stopnjo prisile

A.1.4.5.1

Ta prikaz se začne, ko se aktivira opozorilni sistem ali ustrezen sistem „neprekinjenega“ opozarjanja zaradi odkritja napake, ki jo določi homologacijski organ.

A.1.4.5.2

Kadar se preverja odziv sistema na pomanjkanje reagenta v posodi, mora motorni sistem delovati, dokler razpoložljivost reagenta ne doseže vrednosti 2,5 % nominalne polne prostornine posode ali vrednosti, ki jo določi proizvajalec v skladu z odstavkom 6.3.1 te priloge in pri kateri naj bi se aktiviral sistem za nizko stopnjo prisile.

A.1.4.5.2.1

Proizvajalec lahko po dogovoru s homologacijskim organom simulira neprekinjeno delovanje z odvzemom reagenta iz posode med delovanjem motorja ali med njegovim mirovanjem.

A.1.4.5.3

Kadar se preverja odziv sistema na drugo napako, razen pomanjkanja reagenta v posodi, mora sistem motorja delovati ustrezno število ur iz tabele 2 Dodatka 2 ali, če se tako odloči proizvajalec, dokler ustrezen števec ne doseže vrednosti, pri kateri se aktivira sistem za nizko stopnjo prisile.

A.1.4.5.4

Prikaz aktiviranja sistema za nizko stopnjo prisile se šteje za izvedenega, če na koncu posameznega demonstracijskega preizkusa, izvedenega v skladu z odstavkoma A.1.4.5.2 in A.1.4.5.3, proizvajalec dokaže homologacijskemu organu, da se je z ECU motorja aktiviral mehanizem za zmanjšanje navora.

A.1.4.6

Dokazni preizkus sistema za visoko stopnjo prisile

A.1.4.6.1

Ta prikaz se začne pri pogoju, pri katerem se sistem za nizko stopnjo zaščite predhodno aktivira, in se lahko izvede kot nadaljevanje preizkusov za prikaz aktiviranja sistema za nizko stopnjo prisile.

A.1.4.6.2

Ko se preveri odziv sistema v primeru pomanjkanja reagenta v posodi, sistem motorja deluje, dokler posoda z reagentom ni prazna (tj. dokler sistem za doziranje ne more več črpati reagenta iz posode) ali dokler se ne doseže raven pod 2,5 % nominalne polne prostornine posode, ki jo je proizvajalec določil za aktiviranje sistema za visoko stopnjo prisile.

A.1.4.6.2.1

Proizvajalec lahko po dogovoru s homologacijskim organom simulira neprekinjeno delovanje z odvzemom reagenta iz posode med delovanjem motorja ali med njegovim mirovanjem.

A.1.4.6.3

Kadar se preverja odziv sistema na drugo napako, razen pomanjkanja reagenta v posodi, mora sistem motorja delovati ustrezno število ur iz tabele 2 Dodatka 2 ali, če se tako odloči proizvajalec, dokler ustrezen števec ne doseže vrednosti, pri kateri se aktivira sistem za visoko stopnjo prisile.

A.1.4.6.4

Prikaz aktiviranja sistema za visoko stopnjo prisile se šteje za izvedenega, če na koncu posameznega demonstracijskega preizkusa, izvedenega v skladu z odstavki A.1.4.6.2 in A.1.4.6.3, proizvajalec dokaže homologacijskemu organu, da se je aktiviral ustrezen mehanizem za omejitev hitrosti vozila.

A.1.5

Prikaz omejitve hitrosti vozila po aktiviranju sistema za visoko stopnjo prisile

A.1.5.1

Omejitev hitrosti vozila se dokaže s predložitvijo tehnične študije homologacijskemu organu z uporabo dokazov, kot so algoritmi, funkcionalne analize in rezultati predhodnih preizkusov.

A.1.5.1.1

Če se tako odloči proizvajalec in se s tem strinja homologacijski organ, se lahko namesto tega prikaz omejitve hitrosti vozila izvede na celotnem vozilu v skladu z zahtevami iz odstavka A.1.5.4, pri čemer se vozilo namesti na ustrezno preizkusno napravo ali se vozi po preizkusni stezi v nadzorovanih pogojih.

A.1.5.2

Kadar proizvajalec vloži vlogo za homologacijo motorja ali družine motorja kot samostojne tehnične enote, homologacijskemu organu predloži dokaz, da je dokumentacija o vgradnji skladna z določbami iz odstavka 2.2.4 te priloge v zvezi z ukrepi, s katerimi se zagotovi, da vozilo, kadar se uporablja na cesti ali po potrebi drugje, izpolnjuje zahteve iz te priloge v zvezi z visoko stopnjo prisile.

A.1.5.3

Če homologacijski organ ni zadovoljen z dokazi o ustreznem delovanju sistema za visoko stopnjo prisile, ki jih predloži proizvajalec, lahko zahteva prikaz na enem vzorčnem vozilu, da se potrdi pravilno delovanje sistema. Pri prikazu na vozilu je treba upoštevati zahteve iz odstavka A.1.5.4.

A.1.5.4

Dodaten prikaz za potrditev vpliva aktiviranja sistema za visoko stopnjo prisile na vozilo

A.1.5.4.1

Ta prikaz mora biti izveden na zahtevo homologacijskega organa, če ta ni zadovoljen z dokazi o ustreznem delovanju sistema za visoko stopnjo prisile, ki jih predloži proizvajalec. Ta prikaz je treba izvesti čim prej po dogovoru s homologacijskim organom.

A.1.5.4.2

Proizvajalec izbere eno od napak iz odstavkov 6 do 9 te priloge, ki se nato povzroči ali simulira na motornem sistemu v skladu z dogovorom med proizvajalcem in homologacijskim organom.

A.1.5.4.3

Proizvajalec mora poskrbeti, da so zagotovljeni pogoji, v katerih se aktivira sistem za nizko stopnjo prisile, sistem za visoko stopnjo prisile pa se še ne aktivira.

A.1.5.4.4

Vozilo mora delovati, dokler števec za izbrano napako ne zabeleži ustreznega števila ur delovanja iz tabele 2 Dodatka 2 ali po potrebi dokler posoda z reagentom ni prazna ali dokler ne doseže ravni pod 2,5 % nominalne polne prostornine posode, ki jo določi proizvajalec za aktiviranje sistema za visoko stopnjo prisile.

A.1.5.4.5

Če se proizvajalec odloči za pristop „onesposobi po ponovnem zagonu“ iz odstavka 5.4.1 te priloge, vozilo deluje do konca trenutnega zaporedja delovanja, ki mora vključevati prikaz, da lahko vozilo preseže hitrost 20 km/h. Po ponovnem zagonu mora biti hitrost vozila omejena na največ 20 km/h.

A.1.5.4.6

Če se proizvajalec odloči za pristop „onemogoči po dovajanju goriva“ iz odstavka 5.4.2 te priloge, vozilo deluje na kratki razdalji, ki jo določi proizvajalec, potem ko pride v stanje, ko je v posodi dovolj prostora, da se lahko dolije količina goriva iz odstavka 5.4.2 te priloge. Delovanje vozila pred dovajanjem goriva mora vključevati prikaz, da lahko vozilo preseže 20 km/h. Po tem ko se vozilu dolije količina goriva, opredeljena v odstavku 5.4.2 te priloge, je hitrost vozila omejena na največ 20 km/h.

A.1.5.4.7

Če se proizvajalec odloči za pristop „onesposobi po parkiranju“ iz odstavka 5.4.3 te priloge, se vozilo ustavi, potem ko prevozi kratko razdaljo, ki jo določi proizvajalec in ki je dovolj dolga, da se dokaže, da lahko vozilo preseže hitrost 20 km/h. Potem ko vozilo miruje več kot eno uro, mora biti hitrost vozila omejena na največ 20 km/h.

---

Priloga 11 – Dodatek 2

Opis mehanizmov aktiviranja in deaktiviranja sistemov za opozarjanje in prisilo voznika

A.2.1

Vse opredelitve iz Priloge 9B se uporabljajo za ta dodatek.

A.2.2

Mehanizmi za aktiviranje in deaktiviranje sistema za opozarjanje voznika

A.2.2.1

Tabela 1

Aktiviranje sistema za opozarjanje voznika

| Vrsta napake | Status DTC za aktiviranje opozorilnega sistema |
| --- | --- |
| Slaba kakovost reagenta | potrjena in aktivna |
| Majhna poraba reagenta | potencialna (če se zazna po 10 urah), sicer pa potencialna ali potrjena in aktivna |
| Odsotnost doziranja | potrjena in aktivna |
| Oviran ventil EGR | potrjena in aktivna |
| Napaka sistema spremljanja | potrjena in aktivna |

Vrsta napake

Status DTC za aktiviranje opozorilnega sistema

Slaba kakovost reagenta

potrjena in aktivna

Majhna poraba reagenta

potencialna (če se zazna po 10 urah), sicer pa potencialna ali potrjena in aktivna

Odsotnost doziranja

potrjena in aktivna

Oviran ventil EGR

potrjena in aktivna

Napaka sistema spremljanja

potrjena in aktivna

A.2.2.1.1

Če števec za zadevno napako ne kaže vrednosti nič, kar pomeni, da je monitor zaznal stanje, v katerem se je lahko drugič ali ponovno pojavila napaka, se sistem za opozarjanje voznika aktivira, ko ima DTC status „potencialne“ DTC.

A.2.2.2

Sistem za opozarjanje voznika se deaktivira, ko diagnostični sistem ugotovi, da napaka, pomembna za zadevno opozorilo, ni več prisotna ali kadar diagnostično orodje izbriše podatke, vključno z DTC za napake, ki upravičujejo njegovo aktiviranje.

A.2.2.2.1

Brisanje podatkov o napakah z diagnostičnim orodjem

A.2.2.2.1.1

Brisanje podatkov, vključno z DTC za napake, ki upravičujejo aktiviranje signala za opozarjanje voznika, in s tem povezanih podatkov z uporabo diagnostičnega orodja se izvaja v skladu s Prilogo 9B.

A.2.2.2.1.2

Brisanje podatkov o napakah je mogoče le, če je „motor ugasnjen“.

A.2.2.2.1.3

Ko so podatki o napakah, vključno z DTC-ji, zbrisani, se ne sme zbrisati noben števec za te napake, razen števca, ki mora biti zbrisan v skladu s to prilogo.

A.2.3

Mehanizmi za aktiviranje in deaktiviranje sistema za prisilo voznika

A.2.3.1

Sistem za prisilo voznika se aktivira, kadar je opozorilni sistem aktiviran in števec za zadevno vrsto napake, ki upravičuje njegovo aktiviranje, doseže vrednost iz tabele 2.

A.2.3.2

Sistem za prisilo voznika se aktivira, če sistem ne zaznava več napake, ki upravičuje njegovo aktiviranje, ali če so bili podatki, vključno z DTC, v zvezi z napakami, ki utemeljujejo njegovo aktiviranje, zbrisani z diagnostičnim orodjem ali orodjem za vzdrževanje.

A.2.3.3

Sistemi za opozarjanje in prisilo voznika se takoj aktivirajo ali deaktivirajo, če je to primerno v skladu z določbami iz odstavka 6 te priloge po oceni količine reagenta v posodi z reagentom. V tem primeru mehanizmi aktiviranja ali deaktiviranja ne smejo biti odvisni od statusa katere koli s tem povezane DTC.

A.2.4

Mehanizem števcev

A.2.4.1

Splošno

A.2.4.1.1

| (a) | neustrezno kakovost reagenta; |
| --- | --- |

(a)

neustrezno kakovost reagenta;

| (b) | neustrezno porabo reagenta; |
| --- | --- |

(b)

neustrezno porabo reagenta;

| (c) | prekinitev doziranja reagenta; |
| --- | --- |

(c)

prekinitev doziranja reagenta;

| (d) | oviran ventil EGR; |
| --- | --- |

(d)

oviran ventil EGR;

| (e) | okvaro sistemov spremljanja iz odstavka 9.1(b) te priloge. |
| --- | --- |

(e)

okvaro sistemov spremljanja iz odstavka 9.1(b) te priloge.

A.2.4.1.2

Ti števci štejejo do najvišje vrednosti, podane v dvozložnem števcu z enourno ločljivostjo, in to vrednost ohranijo, razen če so izpolnjeni pogoji, ki omogočajo ponastavitev števca na nič.

A.2.4.1.3

En števec lahko sešteva število ur dveh ali več različnih napak za to vrsto števcev.

A.2.4.1.3.1

Če se proizvajalec odloči, da bo uporabil več števcev za sistem spremljanja, mora biti sistem sposoben vsaki napaki, ki je v skladu s to prilogo pomembna za to vrsto števcev, dodeliti poseben števec za sistem spremljanja.

A.2.4.2

Načelo mehanizmov števca

A.2.4.2.1

Vsak števec deluje na naslednji način:

A.2.4.2.1.1

Če je začetna vrednost nič, začne števec šteti takoj, ko se zazna napaka, ki jo beleži zadevni števec, in ima ustrezna diagnostična koda težave (DTC) status iz tabele 1.

A.2.4.2.1.2

Števec se ustavi in ohrani trenutno vrednost, če nastopi en sam primer spremljanja in se napaka, ki je prvotno aktivirala števec, ne zazna več ali če je bila napaka zbrisana z diagnostičnim orodjem ali orodjem za vzdrževanje.

A.2.4.2.1.2.1

Če števec prekine štetje, ko je sistem za visoko stopnjo prisile aktiviran, se ustavi pri vrednosti iz tabele 2.

A.2.4.2.1.2.2

Tabela 2

Števci in prisila

| | Status DTC za prvo aktiviranje števca | Vrednost števca za nizko stopnjo prisile | Vrednost števca za visoko stopnjo prisile | Ustavljena vrednost, ki jo ohrani števec v obdobju tik po aktiviranju visoke stopnje prisile |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Števec kakovosti reagenta | potrjena in aktivna | 10 ur | 20 ur | 18 ur |
| Števec porabe reagenta | potencialna ali potrjena in aktivna
  (glej tabelo 1) | 10 ur | 20 ur | 18 ur |
| Števec doziranja | potrjena in aktivna | 10 ur | 20 ur | 18 ur |
| Števec ventila EGR | potrjena in aktivna | 36 ur | 100 ur | 95 ur |
| Števec za sistem spremljanja | potrjena in aktivna | 36 ur | 100 ur | 95 ur |

Status DTC za prvo aktiviranje števca

Vrednost števca za nizko stopnjo prisile

Vrednost števca za visoko stopnjo prisile

Ustavljena vrednost, ki jo ohrani števec v obdobju tik po aktiviranju visoke stopnje prisile

Števec kakovosti reagenta

potrjena in aktivna

10 ur

20 ur

18 ur

Števec porabe reagenta

potencialna ali potrjena in aktivna

(glej tabelo 1)

10 ur

20 ur

18 ur

Števec doziranja

potrjena in aktivna

10 ur

20 ur

18 ur

Števec ventila EGR

potrjena in aktivna

36 ur

100 ur

95 ur

Števec za sistem spremljanja

potrjena in aktivna

36 ur

100 ur

95 ur

A.2.4.2.1.3

Potem ko je števec ustavljen, se ponastavi na nič, ko monitorji za zadevni števec vsaj enkrat delujejo do konca njihovega cikla spremljanja, pri čemer ni bila zaznana nobena napaka in v 36 urah delovanja motorja od zadnje zaustavitve števca (glej sliko 1) ni bila zaznana nobena napaka, ki jo beleži zadevni števec.

A.2.4.2.1.4

Števec nadaljuje s štetjem od točke, v kateri je bil zaustavljen, če se napaka, ki jo beleži zadevni števec, zazna v obdobju, v katerem je števec ustavljen (glej sliko 1).

Slika 1

Slika 1

Ponovno aktiviranje in ponastavitev števca na nič po koncu obdobja, v katerem je bila njegova vrednost ustavljena

Ponovno aktiviranje in ponastavitev števca na nič po koncu obdobja, v katerem je bila njegova vrednost ustavljena

Image 244

A.2.5

Prikaz mehanizmov aktiviranja in deaktiviranja ter števca

A.2.5.1

V tem odstavku so prikazani aktiviranje in deaktiviranje ter mehanizmi števca za nekatere značilne primere. Podatki in opisi iz odstavkov A.2.4.2, A.2.4.3 in A.2.4.4 so zagotovljeni le za namene ponazoritve v tej prilogi ter se ne smejo navajati kot primeri zahtev iz tega pravilnika ali dokončnih izjav o vključenih postopkih. Zaradi poenostavitve v zadevnih ponazoritvah na primer ni navedeno dejstvo, da bo opozorilni sistem aktiviran tudi, kadar je aktiviran sistem za prisilo.

A.2.5.2

| (a) | Primer uporabe 1: voznik še naprej upravlja vozilo kljub opozorilu, dokler ni delovanje vozila onemogočeno; |
| --- | --- |

(a)

Primer uporabe 1: voznik še naprej upravlja vozilo kljub opozorilu, dokler ni delovanje vozila onemogočeno;

| (b) | primer popravila 1 („ustrezno“ dolivanje): voznik dolije reagent v posodo, da se doseže raven nad mejno vrednostjo 10 %. Opozarjanje in prisila sta deaktivirana; |
| --- | --- |

(b)

primer popravila 1 („ustrezno“ dolivanje): voznik dolije reagent v posodo, da se doseže raven nad mejno vrednostjo 10 %. Opozarjanje in prisila sta deaktivirana;

| (c) | primera popravil 2 in 3 („neustrezno“ dolivanje): sistem opozarjanja se aktivira. Intenzivnost opozarjanja je odvisna od količine razpoložljivega reagenta; |
| --- | --- |

(c)

primera popravil 2 in 3 („neustrezno“ dolivanje): sistem opozarjanja se aktivira. Intenzivnost opozarjanja je odvisna od količine razpoložljivega reagenta;

| (d) | primer popravila 4 („zelo neustrezno“ dolivanje): takoj se aktivira nizka stopnja prisile. |
| --- | --- |

(d)

primer popravila 4 („zelo neustrezno“ dolivanje): takoj se aktivira nizka stopnja prisile.

Slika 2

Slika 2

Razpoložljivost reagenta

Razpoložljivost reagenta

Image 245

A.2.5.3

| (a) | Primer uporabe 1: voznik še naprej upravlja vozilo kljub opozorilu, dokler ni delovanje vozila onemogočeno; |
| --- | --- |

(a)

Primer uporabe 1: voznik še naprej upravlja vozilo kljub opozorilu, dokler ni delovanje vozila onemogočeno;

| (b) | primer popravila 1 („slabo“ ali „nepošteno“ popravilo): voznik po onesposobitvi vozila spremeni kakovost reagenta, vendar kmalu spet uporabi reagent slabe kakovosti. Sistem za prisilo voznika se takoj ponovno aktivira, pri čemer je delovanje vozila onemogočeno po 2 urah delovanja motorja; |
| --- | --- |

(b)

primer popravila 1 („slabo“ ali „nepošteno“ popravilo): voznik po onesposobitvi vozila spremeni kakovost reagenta, vendar kmalu spet uporabi reagent slabe kakovosti. Sistem za prisilo voznika se takoj ponovno aktivira, pri čemer je delovanje vozila onemogočeno po 2 urah delovanja motorja;

| (c) | primer popravila 2 („dobro“ popravilo): voznik po onesposobitvi vozila popravi kakovost reagenta. Vendar čez nekaj časa ponovno dolije reagent slabe kakovosti. Postopki opozarjanja, prisile in štetja se nastavijo na ničlo. |
| --- | --- |

(c)

primer popravila 2 („dobro“ popravilo): voznik po onesposobitvi vozila popravi kakovost reagenta. Vendar čez nekaj časa ponovno dolije reagent slabe kakovosti. Postopki opozarjanja, prisile in štetja se nastavijo na ničlo.

Slika 3

Slika 3

Polnjenje z reagentom slabe kakovosti

Polnjenje z reagentom slabe kakovosti

Image 246

A.2.5.4

| (a) | Primer uporabe 1: voznik še naprej upravlja vozilo kljub opozorilu, dokler ni delovanje vozila onemogočeno; |
| --- | --- |

(a)

Primer uporabe 1: voznik še naprej upravlja vozilo kljub opozorilu, dokler ni delovanje vozila onemogočeno;

| (b) | primer popravila 1 („dobro“ popravilo): voznik po onesposobitvi vozila popravi sistem za doziranje. Kljub temu se čez nekaj časa okvara sistema za doziranje ponovi. Postopki opozarjanja, prisile in štetja se nastavijo na nič; |
| --- | --- |

(b)

primer popravila 1 („dobro“ popravilo): voznik po onesposobitvi vozila popravi sistem za doziranje. Kljub temu se čez nekaj časa okvara sistema za doziranje ponovi. Postopki opozarjanja, prisile in štetja se nastavijo na nič;

| (c) | primer popravila 2 („slabo“ popravilo): voznik medtem, ko je aktivirana nizka stopnja prisile (zmanjšanje navora), popravi sistem za doziranje. Kljub temu se odpoved sistema za doziranje kmalu ponovi. Sistem za nizko stopnjo prisile se takoj ponovno aktivira in števec nadaljuje s štetjem od vrednosti, ki jo je zabeležil ob popravilu. |
| --- | --- |

(c)

primer popravila 2 („slabo“ popravilo): voznik medtem, ko je aktivirana nizka stopnja prisile (zmanjšanje navora), popravi sistem za doziranje. Kljub temu se odpoved sistema za doziranje kmalu ponovi. Sistem za nizko stopnjo prisile se takoj ponovno aktivira in števec nadaljuje s štetjem od vrednosti, ki jo je zabeležil ob popravilu.

Slika 4

Slika 4

Okvara sistema za doziranje reagenta

Okvara sistema za doziranje reagenta

Image 247

---

Priloga 11 – Dodatek 3

Shema zmanjšanja navora pri nizki stopnji prisile

Ta shema prikazuje določbe iz odstavka 5.3 te priloge o zmanjšanju navora.

Image 248

---

Priloga 11 – Dodatek 4

Prikaz pravilne vgradnje v vozilo pri motorjih, homologiranih kot samostojna tehnična enota

Ta dodatek se uporablja, kadar proizvajalec vozila zahteva homologacijo za vozilo s homologiranim motorjem glede na emisije v skladu s tem pravilnikom.

V tem primeru se poleg splošnih zahtev glede vgradnje iz odstavka 6 tega pravilnika zahteva tudi prikaz pravilne vgradnje. Ta prikaz mora biti izdelan na podlagi predložitve tehnične študije homologacijskemu organu z uporabo dokazov, kot so tehnične risbe, funkcionalne analize in rezultati predhodnih preizkusov.

Po potrebi in če se tako odloči proizvajalec, lahko predloženi dokazi vključujejo vgradnjo sistemov ali sestavnih delov na dejanska ali simulirana vozila, če lahko proizvajalec predloži dokaz, da zadevna vgradnja ustrezno pomeni standard, ki bo dosežen med proizvodnjo.

Pri dokazovanju je treba obravnavati skladnost naslednjih elementov z zahtevami iz te priloge:

| (a) | vgradnje v vozilu, kar zadeva njeno združljivost s sistemom motorja (strojna in programska oprema ter komunikacija); |
| --- | --- |

(a)

vgradnje v vozilu, kar zadeva njeno združljivost s sistemom motorja (strojna in programska oprema ter komunikacija);

| (b) | sistemov opozarjanja in prisile (na primer piktogramov, načrtov aktiviranja itd.); |
| --- | --- |

(b)

sistemov opozarjanja in prisile (na primer piktogramov, načrtov aktiviranja itd.);

| (c) | posode z reagentom in elementov (na primer tipal), vgrajenih v vozilo, da bi se zagotovila skladnost s to prilogo. |
| --- | --- |

(c)

posode z reagentom in elementov (na primer tipal), vgrajenih v vozilo, da bi se zagotovila skladnost s to prilogo.

Preveri se lahko pravilno aktiviranje sistemov za opozarjanje in prisilo, aktiviranje shranjevanja informacij ter aktiviranje komunikacijskih sistemov na vozilu ali zunaj vozila. Pri preverjanju teh sistemov ni potrebna demontaža sistema motorja ali sestavnih delov, poleg tega pa ni potrebno nepotrebno preizkušanje z vztrajanjem pri izvajanju postopkov, kot so sprememba kakovosti sečnine ali dolga obdobja delovanja vozila ali motorja. Da bi se čim bolj zmanjšala obremenitev za proizvajalca vozila, se prekinitve električne povezave in simuliranje števcev z veliko urami delovanja izberejo za preverjanja teh sistemov, če je to mogoče.

---

Priloga 11 – Dodatek 5

Dostop do „podatkov o nadzoru emisij NOx
  “

A.5.1

V tem dodatku so opisane specifikacije, ki omogočajo dostop do informacij, ki so potrebne za preverjanje stanja vozila v zvezi s pravilnim delovanjem sistema za nadzor emisij NOx („podatki o nadzoru emisij NOx“).

A.5.2

Metode dostopa

A.5.2.1

„Podatki o nadzoru emisij NOx“ se zagotovijo le v skladu s standardom ali standardi, ki se uporabljajo v zvezi s pridobivanjem podatkov o sistemu motorja iz sistema OBD.

A.5.2.2

Dostop do „podatkov o nadzoru emisij NOx“ ne sme biti odvisen od kakršne koli dostopovne kode ali druge naprave ali metode, ki jo je mogoče dobiti zgolj pri proizvajalcu ali njegovih dobaviteljih. Za razlago teh podatkov ne smejo biti potrebne nobene enolične dekodirne informacije, razen če so te informacije javno dostopne.

A.5.2.3

Vsi „podatki o nadzoru emisij NOx“ se lahko pridobijo iz sistema z uporabo metode dostopa, ki se uporablja za pridobivanje podatkov OBD v skladu s Prilogo 9A.

A.5.2.4

Vsi „podatki o nadzoru emisij NOx“ se lahko pridobijo iz sistema z uporabo metode dostopa, ki se uporablja za pridobivanje podatkov OBD v skladu s Prilogo 9A.

A.5.2.5

„Podatki o nadzoru emisij NOx“ morajo biti na voljo prek dostopa „samo za branje“ (kar pomeni, da ni mogoče brisanje, ponastavljanje ali spreminjanje nobenih podatkov).

A.5.3

Vsebina informacij

A.5.3.1

| (a) | VIN (identifikacijsko številko vozila); |
| --- | --- |

(a)

VIN (identifikacijsko številko vozila);

| (b) | status opozorilnega sistema (aktiviran, neaktiviran); |
| --- | --- |

(b)

status opozorilnega sistema (aktiviran, neaktiviran);

| (c) | status sistema za nizko stopnjo prisile (aktiviran; omogočen; neaktiviran); |
| --- | --- |

(c)

status sistema za nizko stopnjo prisile (aktiviran; omogočen; neaktiviran);

| (d) | status sistema za visoko stopnjo prisile (aktiviran; omogočen; neaktiviran); |
| --- | --- |

(d)

status sistema za visoko stopnjo prisile (aktiviran; omogočen; neaktiviran);

| (e) | število ogrevalnih ciklov in število ur delovanja motorja, odkar so bili „podatki o nadzoru emisij NOx“, ki so bili zabeleženi, izbrisani zaradi servisa ali popravila; |
| --- | --- |

(e)

število ogrevalnih ciklov in število ur delovanja motorja, odkar so bili „podatki o nadzoru emisij NOx“, ki so bili zabeleženi, izbrisani zaradi servisa ali popravila;

| (f) | vrste števcev iz te priloge (kakovost reagenta, poraba reagenta, sistem za doziranje, ventil EGR, sistem spremljanja), in število ur delovanja motorja, ki jih zabeleži posamezen števec; če se uporabi več števcev, je treba za namene „podatkov o nadzoru emisij NOx“ upoštevati vrednost posameznega števca v zvezi z obravnavano napako, ki prikazuje najvišjo vrednost; |
| --- | --- |

(f)

vrste števcev iz te priloge (kakovost reagenta, poraba reagenta, sistem za doziranje, ventil EGR, sistem spremljanja), in število ur delovanja motorja, ki jih zabeleži posamezen števec; če se uporabi več števcev, je treba za namene „podatkov o nadzoru emisij NOx“ upoštevati vrednost posameznega števca v zvezi z obravnavano napako, ki prikazuje najvišjo vrednost;

| (g) | DTC, povezane z napakami iz te priloge, in kadar je njihov status „potencialna“ ali „potrjena in aktivna“. |
| --- | --- |

(g)

DTC, povezane z napakami iz te priloge, in kadar je njihov status „potencialna“ ali „potrjena in aktivna“.

---

Priloga 11 – Dodatek 6

Dokazovanje najmanjše sprejemljive koncentracije reagenta CDmin

A.6.1

Proizvajalec mora dokazati pravilno vrednost najmanjše sprejemljive koncentracije reagenta CDmin med homologacijo, in sicer z vročim delom preizkuševalnega cikla WHTC v skladu z določbami Priloge 4 k temu pravilnikom in z uporabo reagenta s koncentracijo CDmin.

A.6.2

Preizkus se mora izvesti po ustreznem ciklu predkondicioniranja, pri čemer se omogoči, da se sistem za nadzor emisij NOx zaprtega kroga prilagodi kakovosti reagenta s koncentracijo CDmin.

A.6.3

Količina emisij onesnaževal, ki nastanejo pri tem preizkusu, mora biti manjša od mejnih vrednostih emisij iz odstavkov 7.1.1 in 7.1.1.1 te priloge.

---

PRILOGA 12

Emisije CO2 in poraba goriva

1.

Uvod

1.1

Ta priloga določa določbe in preizkusne postopke za poročanje o emisijah CO2 in porabi goriva.

2.

Splošne zahteve

2.1

Emisije CO2 in poraba goriva se določijo na podlagi preizkuševalnih ciklov WHTC in WHSC v skladu z odstavki od 7.2 do 7.8 Priloge 4.

2.2

Rezultati preizkusa se sporočijo kot povprečne vrednosti cikla, specifične za zavoro, izražene z enoto g/kWh.

3.

Določanje emisij CO2

3.1

Ta odstavek se uporablja, če se CO2 meri v nerazredčenih izpušnih plinih.

3.1.1

CO2 v nerazredčenih izpušnih plinih, ki jih oddaja motor, predložen v preizkušanje, se meri z nedisperznim infrardečim absorpcijskim analizatorjem (NDIR) v skladu z odstavkom 9.3.2.3 in Dodatkom 2 k Prilogi 4.

Sistem merjenja izpolnjuje zahteve za linearnost iz odstavka 9.2 in tabele 7 v Prilogi 4.

Sistem merjenja izpolnjuje zahteve iz odstavkov 9.3.1, 9.3.4 in 9.3.5 Priloge 4.

3.1.2

Podatki o emisijah se zabeležijo in shranijo v skladu z odstavkom 7.6.6 Priloge 4. Sledi zabeleženih koncentracij in sledi masnega pretoka izpušnih plinov se časovno uskladijo s transformacijskim časom iz odstavka 3.1 Priloge 4.

3.1.3

Če se meri na suhi osnovi, se korekcija iz suhega v vlažno stanje v skladu z odstavkom 8.1 Priloge 4 pred izvedbo kakršnih koli nadaljnjih izračunov uporabi za trenutne vrednosti koncentracij.

Masa CO2 (g/test) se določi z izračunom trenutnih masnih emisij iz nerazredčenih koncentracij CO2 in masnega pretoka izpušnih plinov, usklajenih s transformacijskim časom, kot je določen v skladu z odstavkom 8.4.2.2 Priloge 4, integriranjem trenutnih vrednosti skozi ves cikel ter množenjem integriranih vrednosti z vrednostmi u za CO2 iz tabele 5 Priloge 4.

Uporabi se naslednja enačba:

m
  CO2 =
  Image 249
  (v g/preizkus)

pri čemer je:

| u
  CO2 | razmerje med gostoto CO2 in gostoto izpušnih plinov; |
| --- | --- |
| c
  CO2,i | trenutna koncentracija CO2 v izpušnih plinih, v ppm; |
| qm

  ew,i | trenutni masni pretok izpušnih plinov v kg/s; |
| f | frekvenca vzorčenja podatkov v Hz; |
| n | število meritev. |

u
  CO2

razmerje med gostoto CO2 in gostoto izpušnih plinov;

c
  CO2,i

trenutna koncentracija CO2 v izpušnih plinih, v ppm;

qm

  ew,i

trenutni masni pretok izpušnih plinov v kg/s;

f

frekvenca vzorčenja podatkov v Hz;

n

število meritev.

Po želji se lahko masa CO2 izračuna v skladu z odstavkom 8.4.2.4 Priloge 4 z uporabo molske mase CO2 (M
  CO2), ki znaša 44,01 g/mol.

3.2

Ta odstavek se uporablja, če se CO2 meri v razredčenih izpušnih plinih.

3.2.1

CO2 v razredčenih izpušnih plinih, ki jih oddaja motor, predložen v preizkušanje, se meri z nedisperznim infrardečim absorpcijskim analizatorjem (NDIR) v skladu z odstavkom 9.3.2.3 in Dodatkom 2 k Prilogi 4. Redčenje izpušnih plinov se izvede s filtriranim zunanjim zrakom, sintetičnim zrakom ali dušikom. Pretočna zmogljivost sistema s celotnim tokom mora biti dovolj velika, da se v celoti odpravi kondenzacija vode v sistemih redčenja in vzorčenja.

Sistem merjenja izpolnjuje zahteve za linearnost iz odstavka 9.2 in tabele 7 v Prilogi 4.

Sistem merjenja izpolnjuje zahteve iz odstavkov 9.3.1, 9.3.4 in 9.3.5 Priloge 4.

3.2.2

Podatki o emisijah se zabeležijo in shranijo v skladu z odstavkom 7.6.6 Priloge 4.

3.2.3

Če se meri na suhi osnovi, se uporabi korekcija iz suhega v vlažno stanje v skladu z odstavkom 8.1 Priloge 4.

Pri sistemih s stalnim masnim pretokom (s toplotnim izmenjevalnikom) se masa CO2 (g/preizkus) določi po naslednji enačbi:

| | 0,001519 x m
  CO2
  c
  CO2 x m
  ed (v g/preizkus) |
| --- | --- |

0,001519 x m
  CO2
  c
  CO2 x m
  ed (v g/preizkus)

pri čemer je:

| c
  CO2 | povprečna koncentracija CO2, korigirana glede na ozadje, v ppm |
| --- | --- |
| 0,001519 | razmerje med gostoto CO2 in gostoto zraka (faktor u); |
| m
  ed | skupna masa razredčenih izpušnih plinov v celotnem ciklu v kg. |

c
  CO2

povprečna koncentracija CO2, korigirana glede na ozadje, v ppm

0,001519

razmerje med gostoto CO2 in gostoto zraka (faktor u);

m
  ed

skupna masa razredčenih izpušnih plinov v celotnem ciklu v kg.

Pri sistemih s kompenzacijo pretoka (brez toplotnega izmenjevalnika) se masa CO2 (g/preizkus) določi z izračunom trenutnih masnih emisij in integriranjem trenutnih vrednosti skozi ves cikel. Prav tako se korekcija ozadja uporabi neposredno za trenutne vrednosti koncentracije. Uporabi se naslednja enačba:

m
  CO2 =
  Image 250

pri čemer je:

| c
  CO2,e | koncentracija CO2, izmerjena v razredčenih izpušnih plinih, v ppm; |
| --- | --- |
| c
  CO2,d | koncentracija CO2, izmerjena v razredčenem zraku, v ppm; |
| 0,001519 | razmerje med gostoto CO2 in gostoto zraka (faktor u); |
| m
  ed,i | trenutna masa razredčenih izpušnih plinov v kg; |
| m
  ed | skupna masa razredčenih izpušnih plinov v celotnem ciklu v kg; |
| D | faktor redčenja. |

c
  CO2,e

koncentracija CO2, izmerjena v razredčenih izpušnih plinih, v ppm;

c
  CO2,d

koncentracija CO2, izmerjena v razredčenem zraku, v ppm;

0,001519

razmerje med gostoto CO2 in gostoto zraka (faktor u);

m
  ed,i

trenutna masa razredčenih izpušnih plinov v kg;

m
  ed

skupna masa razredčenih izpušnih plinov v celotnem ciklu v kg;

D

faktor redčenja.

Po želji se lahko izračuna faktor u po enačbi št. 57 v odstavku 8.5.2.3.1 Priloge 4 z uporabo molske mase CO2 (M
  CO2), ki znaša 44,01 g/mol.

Uporabi se korekcija ozadja CO2 v skladu z odstavkom 8.5.2.3.2. Priloge 4.

3.3

Delo cikla, ki je potrebno za izračun emisij CO2, specifičnih za zavoro, se določi v skladu z odstavkom 7.8.6 Priloge 4.

3.3.1

Emisije e
  CO2, specifične za zavoro (g/kWh), se izračunajo na naslednji način:

Image 251

pri čemer je:

| m
  CO2, cold | masne emisije CO2 pri preizkusu hladnega zagona, v g/preizkus; |
| --- | --- |
| m
  CO2, hot | masne emisije CO2 pri preizkusu vročega zagona, v g/preizkus; |
| W
  act, cold | dejansko delo cikla pri preizkusu po hladnem zagonu v kWh; |
| W
  act, hot | dejansko delo cikla pri preizkusu po vročem zagonu v kWh. |

m
  CO2, cold

masne emisije CO2 pri preizkusu hladnega zagona, v g/preizkus;

m
  CO2, hot

masne emisije CO2 pri preizkusu vročega zagona, v g/preizkus;

W
  act, cold

dejansko delo cikla pri preizkusu po hladnem zagonu v kWh;

W
  act, hot

dejansko delo cikla pri preizkusu po vročem zagonu v kWh.

3.3.2

Emisije e
  CO2, specifične za zavoro (g/kWh), se izračunajo na naslednji način:

Image 252

pri čemer je:

| m
  CO2 | masne emisije CO2, v g/preizkus; |
| --- | --- |
| W
  act | dejansko delo cikla v kWh. |

m
  CO2

masne emisije CO2, v g/preizkus;

W
  act

dejansko delo cikla v kWh.

4.

Ugotavljanje porabe goriva

4.1

Merjenje trenutnega pretoka goriva se izvede s sistemi, ki merijo maso neposredno, kot so:

| (a) | tipalo za masni pretok; |
| --- | --- |

(a)

tipalo za masni pretok;

| (b) | tehtanje goriva; |
| --- | --- |

(b)

tehtanje goriva;

| (c) | Coriolisov merilnik. |
| --- | --- |

(c)

Coriolisov merilnik.

Značilnosti sistema za merjenje pretoka goriva so:

| (a) | točnost ± 2 odstotka odčitka ali ± 0,3 odstotka obsega skale, pri čemer se upošteva vrednost, ki je boljša; |
| --- | --- |

(a)

točnost ± 2 odstotka odčitka ali ± 0,3 odstotka obsega skale, pri čemer se upošteva vrednost, ki je boljša;

| (b) | natančnost ± 1 odstotek obsega skale ali boljša; |
| --- | --- |

(b)

natančnost ± 1 odstotek obsega skale ali boljša;

| (c) | čas vzpona, ki ne presega 5 s. |
| --- | --- |

(c)

čas vzpona, ki ne presega 5 s.

Sistem merjenja pretoka goriva izpolnjuje zahteve za linearnost iz odstavka 9.2 in tabele 7 v Prilogi 4.

Sprejmejo se ukrepi, da se preprečijo napake pri merjenju. Taki ukrepi morajo vključevati vsaj:

| (a) | previdno namestitev naprave v skladu s priporočili proizvajalca in dobro inženirsko prakso; |
| --- | --- |

(a)

previdno namestitev naprave v skladu s priporočili proizvajalca in dobro inženirsko prakso;

| (b) | po potrebi kondicioniranje pretoka za preprečitev valov, vrtincev ali nihanja pretoka, ki vplivajo na točnost ali natančnost sistema za pretok goriva; |
| --- | --- |

(b)

po potrebi kondicioniranje pretoka za preprečitev valov, vrtincev ali nihanja pretoka, ki vplivajo na točnost ali natančnost sistema za pretok goriva;

| (c) | upoštevanje goriva, ki teče mimo motorja ali se vrne iz motorja v posodo za gorivo. |
| --- | --- |

(c)

upoštevanje goriva, ki teče mimo motorja ali se vrne iz motorja v posodo za gorivo.

4.2

Podatki o emisijah se zabeležijo in shranijo v skladu z odstavkom 7.6.6 Priloge 4.

4.3

Masa goriva (g/preizkus) se določi na podlagi vsote trenutnih vrednosti v ciklu na naslednji način:

qm

  f =
  Image 253

pri čemer je:

| qm

  f,i | trenutni pretok goriva v kg/s; |
| --- | --- |
| f | frekvenca vzorčenja podatkov v Hz; |
| n | število meritev. |

qm

  f,i

trenutni pretok goriva v kg/s;

f

frekvenca vzorčenja podatkov v Hz;

n

število meritev.

4.4

Delo cikla, ki je potrebno za izračun porabe goriva, specifične za zavoro, se določi v skladu z odstavkom 7.8.6 Priloge 4.

4.4.1

Poraba goriva e
  f, specifična za zavoro e
  f (g/kWh), se izračuna na naslednji način:

Image 254

pri čemer je:

| qm

  f, cold | masa goriva pri preizkusu hladnega zagona, v g/preizkus; |
| --- | --- |
| qm

  f, hot | masa goriva pri preizkusu vročega zagona, v g/preizkus; |
| W
  act, cold | dejansko delo cikla pri preizkusu po hladnem zagonu v kWh; |
| W
  act, hot | dejansko delo cikla pri preizkusu po vročem zagonu v kWh. |

qm

  f, cold

masa goriva pri preizkusu hladnega zagona, v g/preizkus;

qm

  f, hot

masa goriva pri preizkusu vročega zagona, v g/preizkus;

W
  act, cold

dejansko delo cikla pri preizkusu po hladnem zagonu v kWh;

W
  act, hot

dejansko delo cikla pri preizkusu po vročem zagonu v kWh.

4.4.2

Poraba goriva e
  f, specifična za zavoro e
  f (g/kWh), se izračuna na naslednji način:

Image 255

pri čemer je:

| qm

  f | masa goriva, v g/preizkus; |
| --- | --- |
| W
  act | dejansko delo cikla, v kWh. |

qm

  f

masa goriva, v g/preizkus;

W
  act

dejansko delo cikla, v kWh.

---

Priloga 12 – Dodatek 1

Določbe o emisijah CO2 in porabi goriva za razširitev homologacije za tip vozila, homologiranega v skladu s tem pravilnikom, katerega referenčna masa je večja od 2 380 kg, vendar ne presega 2 610 kg

A.1.1

Uvod

A.1.1.1

V tem dodatku so določene določbe in preizkuševalni postopki za sporočanje emisij CO2 in porabe goriva za razširitev homologacije za vozilo, homologirano v skladu s tem pravilnikom, katerega referenčna masa je večja od 2 380 kg, vendar ne presega 2 610 kg.

A.1.2

Splošne zahteve

A.1.2.1

Proizvajalec homologacijskemu organu predloži podpisano izjavo, da vse variante in različice, za katere se zahteva razširitev, izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika glede emisij pri podeljevanju homologacije in da je bil izveden preizkus tipa 1 v skladu z prejšnjim odstavkom.

Pri motorjih s kompresijskim vžigom, ki za gorivo uporabljajo etanol (ED95), se za izračun vrednosti porabe goriva uporabi fiksno razmerje med vodikom, ogljikom in kisikom, in sicer C1H2.92O0.46.

---

Priloga 13

ES-homologacija za tipe nadomestnih naprav za nadzor onesnaževanja kot samostojnih tehničnih enot

1.

Uvod

1.1

Ta priloga vsebuje dodatne zahteve za homologacijo nadomestnih naprav za nadzor onesnaževanja kot samostojnih tehničnih enot.

1.2

Opredelitev pojmov

1.2.1

| (a) | število podlag, sestava in material; |
| --- | --- |

(a)

število podlag, sestava in material;

| (b) | vrsta delovanja vsake podlage; |
| --- | --- |

(b)

vrsta delovanja vsake podlage;

| (c) | prostornina, razmerje med čelno površino in dolžino podlage; |
| --- | --- |

(c)

prostornina, razmerje med čelno površino in dolžino podlage;

| (d) | vsebnost katalitičnega materiala; |
| --- | --- |

(d)

vsebnost katalitičnega materiala;

| (e) | razmerje katalitičnega materiala; |
| --- | --- |

(e)

razmerje katalitičnega materiala;

| (f) | gostota celic; |
| --- | --- |

(f)

gostota celic;

| (g) | mere in oblika; |
| --- | --- |

(g)

mere in oblika;

| (h) | toplotna zaščita. |
| --- | --- |

(h)

toplotna zaščita.

2.

Splošne zahteve

2.1

Ocenjevanje

2.1.1

| (a) | naziv proizvajalca ali blagovno znamko; |
| --- | --- |

(a)

naziv proizvajalca ali blagovno znamko;

| (b) | oznako in identifikacijsko številko dela nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja v skladu z opisnim listom, izdanim v skladu z vzorcem iz Dodatka 1 k tej prilogi. |
| --- | --- |

(b)

oznako in identifikacijsko številko dela nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja v skladu z opisnim listom, izdanim v skladu z vzorcem iz Dodatka 1 k tej prilogi.

2.1.2

| (a) | naziv ali blagovno znamko proizvajalca vozila ali motorja; |
| --- | --- |

(a)

naziv ali blagovno znamko proizvajalca vozila ali motorja;

| (b) | oznako in identifikacijsko številko dela originalne nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja v skladu z informacijami iz odstavka 2.3. |
| --- | --- |

(b)

oznako in identifikacijsko številko dela originalne nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja v skladu z informacijami iz odstavka 2.3.

2.2

Dokumentacija

2.2.1

| (a) | naziv proizvajalca ali blagovna znamka; |
| --- | --- |

(a)

naziv proizvajalca ali blagovna znamka;

| (b) | oznaka in identifikacijska številka dela nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja v skladu z opisnim listom, izdanim v skladu z vzorcem iz Dodatka 1 k tej prilogi; |
| --- | --- |

(b)

oznaka in identifikacijska številka dela nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja v skladu z opisnim listom, izdanim v skladu z vzorcem iz Dodatka 1 k tej prilogi;

| (c) | vozila ali motorji, vključno z letom izdelave, za katera je nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja homologirana, vključno z oznako, ki označuje, ali je nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja primerna za namestitev na vozilo, opremljeno z vgrajenim sistemom za diagnostiko na vozilu (OBD), kadar je to primerno; |
| --- | --- |

(c)

vozila ali motorji, vključno z letom izdelave, za katera je nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja homologirana, vključno z oznako, ki označuje, ali je nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja primerna za namestitev na vozilo, opremljeno z vgrajenim sistemom za diagnostiko na vozilu (OBD), kadar je to primerno;

| (d) | navodila za vgradnjo. |
| --- | --- |

(d)

navodila za vgradnjo.

Informacije iz te točke morajo biti na voljo v katalogu izdelkov, ki jih proizvajalec nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja razdeli med prodajna mesta.

2.2.2

| (a) | naziv ali blagovna znamka proizvajalca vozila ali motorja; |
| --- | --- |

(a)

naziv ali blagovna znamka proizvajalca vozila ali motorja;

| (b) | oznaka in identifikacijska številka dela originalne nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja v skladu z informacijami iz odstavka 2.3; |
| --- | --- |

(b)

oznaka in identifikacijska številka dela originalne nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja v skladu z informacijami iz odstavka 2.3;

| (c) | vozila ali motorji, za katera je originalna nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja tipa, ki je naveden v odstavku 3.2.12.2.1 dela 1 Priloge 1, vključno, če je ustrezno, z oznako, ki označuje, ali je originalna nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja primerna za namestitev na vozilo, opremljeno z vgrajenim sistemom za diagnostiko na vozilu (OBD); |
| --- | --- |

(c)

vozila ali motorji, za katera je originalna nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja tipa, ki je naveden v odstavku 3.2.12.2.1 dela 1 Priloge 1, vključno, če je ustrezno, z oznako, ki označuje, ali je originalna nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja primerna za namestitev na vozilo, opremljeno z vgrajenim sistemom za diagnostiko na vozilu (OBD);

| (d) | navodila za vgradnjo. |
| --- | --- |

(d)

navodila za vgradnjo.

Informacije iz te točke morajo biti na voljo v katalogu izdelkov, ki jih proizvajalec vozila ali motorja razdeli med prodajna mesta.

2.3

Ti podatki vsebujejo naslednje:

| (a) | oznake in tipe vozila ali motorja; |
| --- | --- |

(a)

oznake in tipe vozila ali motorja;

| (b) | oznake in tipe originalne nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja; |
| --- | --- |

(b)

oznake in tipe originalne nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja;

| (c) | številke delov originalne nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja; |
| --- | --- |

(c)

številke delov originalne nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja;

| (d) | homologacijsko številko ustreznih tipov motorjev ali vozil. |
| --- | --- |

(d)

homologacijsko številko ustreznih tipov motorjev ali vozil.

3.

Homologacijska oznaka samostojne tehnične enote

3.1

Vsaka nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja, ki je homologirana v skladu s tem pravilnikom kot samostojna tehnična enota, mora nositi homologacijsko oznako.

3.2

Homologacijska oznaka iz odstavka 3.1 je sestavljena iz:

3.2.1

kroga, ki obkroža črko „E“, ki mu sledi številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (glej odstavek 4.12.3.1 tega pravilnika);

3.2.2

številke tega pravilnika, ki ji sledi črka „R“, pomišljaj in številka homologacije na desni strani kroga iz odstavka 3.2.1;

3.2.3

črk „RD“ za nacionalnim simbolom, ki pomenijo, da je bila homologacija podeljena za nadomestno napravo za nadzor onesnaževanja.

3.3

Homologacijska oznaka se pritrdi na nadomestno napravo za nadzor onesnaževanja tako, da je jasno čitljiva in neizbrisna. Kadar koli je to mogoče, je oznaka vidna pri namestitvi nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja na vozilo.

3.4

Primer homologacijske oznake za samostojno tehnično enoto je v Dodatku 3 k tej prilogi.

3.5

Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije ali o dokončni prekinitvi proizvodnje nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem, skladnim z vzorcem iz Dodatka 2 k tej prilogi. Navedejo se tudi vrednosti, izmerjene med preizkusom tipa.

4.

Tehnične zahteve

4.1

Splošne zahteve

4.1.1

Nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja mora biti načrtovana, izdelana in prilagojena za vgradnjo tako, da se motorju in vozilu omogoči, da izpolnjujeta pravila, s katerimi sta bila prvotno skladna, ter da se učinkovito omejijo emisije onesnaževal med celotno običajno življenjsko dobo vozila v običajnih pogojih uporabe.

4.1.2

Nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja mora biti nameščena točno na mesto naprave za nadzor onesnaževanja, ki je del originalne opreme, pri čemer se položaj tipal za izpušne pline, temperaturo in tlak na izpušni liniji ne sme spremeniti.

4.1.3

Če ima naprava za nadzor onesnaževanja, ki je del originalne opreme, toplotno zaščito, mora imeti nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja enakovredno zaščito.

4.1.4

Na zahtevo prosilca za homologacijo nadomestnega sestavnega dela homologacijski organ, ki je podelil prvotno homologacijo za sistem motorja, za vsak motor, ki se preizkuša, na nediskriminatorni osnovi zagotovi informacije, navedene v odstavkih 3.2.12.2.6.8.1.1 in 3.2.12.2.6.8.2.1 v delu 1 opisnega lista, ki ga vsebuje Priloga 1.

4.2

Nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja mora biti trajna, tj. zasnovana, izdelana in prilagojena za vgradnjo tako, da je glede na pogoje uporabe vozila čim bolj zaščitena pred korozijo in oksidacijo, ki jima je izpostavljena.

Nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja mora biti zasnovana tako, da so njeni sestavni deli, ki dejavno uravnavajo emisije, ustrezno zaščiteni pred mehanskimi udarci, s čimer se zagotovi, da so emisije onesnaževal učinkovito omejene med celotno običajno življenjsko dobo vozila v običajnih pogojih uporabe.

Prosilec za homologacijo predloži homologacijskemu organu natančne podatke o uporabljenem preizkusu za ugotavljanje odpornosti na mehanske poškodbe in rezultate tega preizkusa.

4.3

Zahteve glede emisij

4.3.1

Motorji iz odstavka 3.4.4(a) tega pravilnika, opremljeni s celotnim sistemom za nadzor emisij, vključno z nadomestno napravo za nadzor onesnaževanja tipa, za katerega se zahteva homologacija, se preizkusijo s preizkusi, ki so primerni za predvideno uporabo iz Priloge 4, da se primerja njihova učinkovitost v primerjavi z originalnim sistemom za nadzor emisij v skladu s postopkom, opisanem v nadaljevanju.

4.3.1.1

Kadar nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja ne vključuje celotnega sistema za nadzor emisij, se le nova originalna oprema ali novi originalni nadomestni sestavni deli za nadzor onesnaževanja uporabijo za zagotovitev celotnega sistema.

4.3.1.2

Trajnost nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja se določi s primerjavo dveh zaporednih sklopov preizkusov emisij izpušnih plinov.

| (a) | Prvi sklop vključuje nadomestno napravo za nadzor onesnaževanja, ki je bila utečena z 12 cikli WHSC. |
| --- | --- |

(a)

Prvi sklop vključuje nadomestno napravo za nadzor onesnaževanja, ki je bila utečena z 12 cikli WHSC.

| (b) | Drugi sklop vključuje nadomestno napravo za nadzor onesnaževanja, ki je bila izpostavljena staranju v skladu s postopki, opisanimi spodaj. |
| --- | --- |

(b)

Drugi sklop vključuje nadomestno napravo za nadzor onesnaževanja, ki je bila izpostavljena staranju v skladu s postopki, opisanimi spodaj.

Če homologacija velja za različne tipe motorjev istega proizvajalca motorjev in če imajo različni tipi motorjev vgrajen enak sistem za nadzor onesnaževanja, ki je del originalne opreme, se lahko preizkus omeji na najmanj dva motorja, izbrana po dogovoru s homologacijskim organom.

4.3.2

Postopek za ocenjevanje emisij nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja

4.3.2.1

Sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov se predkondicionira z 12 cikli WHSC. Po tem predkondicioniranju se motorji preizkusijo v skladu s preizkuševalnimi postopki WHDC iz Priloge 4. Izvedejo se trije preizkusi izpušnih plinov za vsak ustrezen tip.

Preizkusni motorji z originalnim sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov ali originalnim nadomestnim sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov ustrezajo mejnim vrednostim v skladu s homologacijo motorja ali vozila.

4.3.2.2

Nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja, ki jo je treba oceniti, se vgradi v sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki se preizkuša v skladu z zahtevami iz odstavka 4.3.2.1, s čimer se nadomesti zadevna naprava za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki je del originalne opreme.

Sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov z vgrajeno nadomestno napravo za nadzor onesnaževanja se nato predkondicionira z 12 cikli WHSC. Po tem predkondicioniranju se motorji preizkusijo v skladu s postopki WHDC iz Priloge 4. Izvedejo se trije preizkusi izpušnih plinov za vsak ustrezen tip.

4.3.2.3

Zahteve v zvezi z emisijami motorjev, opremljenih z nadomestno napravo za nadzor onesnaževanja, se štejejo za izpolnjene, če rezultati posameznega s predpisi urejenega onesnaževala (CO, HC, NMHC, metan, NOx, NH3, masa in število delcev, kot je primerno za homologacijo motorja) izpolnjujejo naslednje pogoje:

| (1) | M ≤ 0,85S + 0,4G |
| --- | --- |

(1)

M ≤ 0,85S + 0,4G

| (2) | M ≤ G |
| --- | --- |

(2)

M ≤ G

pri čemer je:

| M | : | srednja vrednost emisij enega onesnaževala, ki se izračuna na podlagi treh preizkusov z nadomestno napravo za nadzor onesnaževanja; |
| --- | --- | --- |
| S | : | srednja vrednost emisij enega onesnaževala, ki se izračuna na podlagi treh preizkusov z originalno ali originalno nadomestno napravo za nadzor onesnaževanja; |
| G | : | mejna vrednost emisij enega onesnaževala v skladu s homologacijo vozila. |

M

:

srednja vrednost emisij enega onesnaževala, ki se izračuna na podlagi treh preizkusov z nadomestno napravo za nadzor onesnaževanja;

S

:

srednja vrednost emisij enega onesnaževala, ki se izračuna na podlagi treh preizkusov z originalno ali originalno nadomestno napravo za nadzor onesnaževanja;

G

:

mejna vrednost emisij enega onesnaževala v skladu s homologacijo vozila.

4.3.2.4

Sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki se je preizkušal v skladu z odstavkom 4.3.2.2 in ima vgrajeno nadomestno napravo za nadzor onesnaževanja, je predmet postopkov trajnosti iz Dodatka 4 k tej prilogi.

4.3.2.5

Sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki je bil izpostavljen staranju in ima vgrajeno nadomestno napravo za nadzor onesnaževanja, ki je bila izpostavljena staranju, se vgradi v preizkusni motor, ki je bil uporabljen v odstavkih 4.3.2.1 in 4.3.2.2.

Sistemi za naknadno obdelavo izpušnih plinov se predkondicionirajo z 12 cikli WHSC in nato preizkusijo s postopki WHDC iz Priloge 4. Izvedejo se trije preizkusi izpušnih plinov za vsak ustrezen tip.

4.3.2.6

Faktor staranja za vsako onesnaževalo je razmerje med uporabljenimi vrednostmi emisij na koncu življenjske dobe in na začetku kopičenja prevozov. (Npr. če so emisije onesnaževala A na koncu življenjske dobe 1,50 g/kWh, emisije na začetku kopičenja prevozov pa 1,82 g/kWh, potem je faktor staranja 1,82/1,50 = 1,21.)

4.3.2.7

Zahteve v zvezi z emisijami motorjev, opremljenih z nadomestno napravo za nadzor onesnaževanja, ki je bila izpostavljena staranju (v skladu z odstavkom 4.3.2.5), se štejejo za izpolnjene, če rezultati posameznega s predpisi urejenega onesnaževala (CO, HC, NMHC, metan, NOx, NH3, masa in število delcev, kot je primerno za homologacijo motorja) izpolnjujejo naslednji pogoj:

M*AF ≤ G

pri čemer je:

| M | : | srednja vrednost emisij enega onesnaževala, ki se izračuna na podlagi treh preizkusov s predkondicionirano nadomestno napravo za nadzor onesnaževanja pred izpostavitvijo staranju (npr. rezultati iz odstavka 4.3.2); |
| --- | --- | --- |
| AF | : | faktor staranja za eno onesnaževalo; |
| G | : | mejna vrednost emisij enega onesnaževala v skladu s homologacijo vozila. |

M

:

srednja vrednost emisij enega onesnaževala, ki se izračuna na podlagi treh preizkusov s predkondicionirano nadomestno napravo za nadzor onesnaževanja pred izpostavitvijo staranju (npr. rezultati iz odstavka 4.3.2);

AF

:

faktor staranja za eno onesnaževalo;

G

:

mejna vrednost emisij enega onesnaževala v skladu s homologacijo vozila.

4.3.3

Proizvajalec lahko opredeli tehnološko družino nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja glede na osnovne značilnosti, ki so skupne vsem napravam v družini.

Nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja spada v isto tehnološko družino nadomestnih naprav za nadzor onesnaževanja, če:

| (a) | ima enak mehanizem za nadzor emisij (oksidacijski katalizator, tristezni katalizator, filter za delce, selektivna katalitična redukcija za NOx itd.); |
| --- | --- |

(a)

ima enak mehanizem za nadzor emisij (oksidacijski katalizator, tristezni katalizator, filter za delce, selektivna katalitična redukcija za NOx itd.);

| (b) | ima substrat iz enakega materiala (enaka vrsta keramike ali enaka vrsta kovine); |
| --- | --- |

(b)

ima substrat iz enakega materiala (enaka vrsta keramike ali enaka vrsta kovine);

| (c) | ima enak tip substrata z enako gostoto celic; |
| --- | --- |

(c)

ima enak tip substrata z enako gostoto celic;

| (d) | je narejena iz enakih katalitično aktivnih materialov in, če je materialov več, ima enako razmerje med katalitično aktivnimi materiali; |
| --- | --- |

(d)

je narejena iz enakih katalitično aktivnih materialov in, če je materialov več, ima enako razmerje med katalitično aktivnimi materiali;

| (e) | ima enako skupno količino katalitično aktivnih materialov; |
| --- | --- |

(e)

ima enako skupno količino katalitično aktivnih materialov;

| (f) | ima enako prevleko, naneseno z istim postopkom. |
| --- | --- |

(f)

ima enako prevleko, naneseno z istim postopkom.

4.3.4

Kadar proizvajalec opredeli tehnološko družino nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja, se lahko uporabijo postopki iz odstavka 4.3.2 za določitev faktorjev staranja za vsako onesnaževalo za osnovnega člana te družine. Prostornina motorja, na katerem se izvajajo ti preizkusi, mora biti najmanj 0,75 dm3 na cilinder.

4.3.4.1

Šteje se lahko, da ima nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja A, ki je del družine in naj bi se vgradila v motor s prostornino CA, enake faktorje staranja kot osnovna nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja P, določena glede na prostornino motorja CP, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

VA/CA ≥ VP/CP

pri čemer je:

| VA | : | prostornina substrata (v dm3) nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja A; |
| --- | --- | --- |
| VP | : | prostornina substrata (v dm3) osnovne nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja P iz iste družine; |

VA

:

prostornina substrata (v dm3) nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja A;

VP

:

prostornina substrata (v dm3) osnovne nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja P iz iste družine;

in

se pri obeh motorjih uporabi enaka metoda za regeneracijo morebitnih naprav za nadzor emisij, vgrajenih v originalni sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov. Ta zahteva velja le, kadar so naprave, ki potrebujejo regeneracijo, vgrajene v originalni sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov.

Če so ti pogoji izpolnjeni, se lahko trajnost emisij drugih članov družine določi na podlagi rezultatov emisij (S) zadevnega člana družine, ki se določijo v skladu z zahtevami iz odstavkov 4.3.2.1, 4.3.2.2 in 4.3.2.3 in z uporabo faktorjev staranja, določenih za osnovnega člana te družine.

4.3.5

V primeru, opisanem v odstavku 4.6.2 Priloge I k temu pravilniku, se preizkuševalni postopek iz odstavkov 4.3.1 do 4.3.2.7 te priloge izvaja z gorivi, ki jih navede proizvajalec originalnega sistema motorja. Vendar se po dogovoru s homologacijskim organom postopek za ocenjevanje trajnosti, opisan v Dodatku 4 in naveden v odstavku 4.3.2.4, lahko izvede samo z gorivom, ki predstavlja najmanj ugoden primer glede staranja.

4.4

Protitlak ne sme povzročiti, da celotni izpušni sistem preseže vrednost, določeno v skladu z odstavkom 6.1.2 tega pravilnika.

4.5

Zahteve glede združljivosti s sistemom OBD (velja samo za nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja, namenjene za vgradnjo v vozila, opremljena s sistemom OBD)

4.5.1

Dokazovanje združljivosti s sistemom OBD je potrebno samo, če je bila originalna naprava za nadzor onesnaževanja vključena v sistem spremljanja OBD.

4.5.2

Združljivost nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja s sistemom OBD se dokaže z uporabo postopkov iz Priloge 9B za nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja, namenjene za vgradnjo v motorje ali vozila, homologirana v skladu s tem pravilnikom.

4.5.3

Določbe iz tega pravilnika, ki veljajo za sestavne dele, razen za naprave za nadzor onesnaževanja, se ne uporabljajo.

4.5.4

Proizvajalec nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja lahko uporabi postopek predkondicioniranja in preizkuševalni postopek, ki sta bila uporabljena med prvotno homologacijo. V tem primeru homologacijski organ, ki je podelil prvotno homologacijo motorja vozila, na zahtevo in na nediskriminatorni osnovi sestavi dodatek o preizkusnih pogojih k Prilogi 1, ki vsebuje število in tip ciklov predkondicioniranja ter tip preizkuševalnega cikla, ki ga je uporabil proizvajalec originalne opreme za preizkušanje sistema OBD naprave za nadzor onesnaževanja.

4.5.5

Zaradi preverjanja pravilne namestitve in delovanja vseh drugih sestavnih delov, ki jih nadzira sistem OBD, sistem OBD pred vgradnjo nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja ne sme kazati napak in ne sme imeti shranjenih kod napak. Za ta namen se lahko uporabi ocena stanja sistema OBD po končanih preizkusih iz odstavkov 4.3.2 do 4.3.2.7.

4.5.6

Indikator nepravilnega delovanja se ne sme aktivirati med delovanjem vozila, ki se zahteva v odstavkih od 4.3.2 do 4.3.2.7.

4.6

Zahteve glede združljivosti z ukrepi za nadzor emisij NOx (velja samo za nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja, namenjene za vgradnjo v vozila, opremljena s tipali za neposredno merjenje koncentracije NOx v izpušnih plinih)

4.6.1

Dokazovanje združljivosti z ukrepi za nadzor emisij NOx je potrebno samo, če je bila originalna naprava za nadzor onesnaževanja nadzorovana v prvotni konfiguraciji.

4.6.2

Združljivost nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja z ukrepi za nadzor emisij NOx se dokaže z uporabo postopkov iz Priloge 11 k temu pravilniku za nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja, namenjene za vgradnjo v motorje ali vozila, homologirana v skladu s tem pravilnikom.

4.6.3

Rezervirano

4.6.4

Proizvajalec nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja lahko uporabi postopek predkondicioniranja in preizkuševalni postopek, ki sta bila uporabljena med prvotno homologacijo. V tem primeru homologacijski organ, ki je podelil prvotno homologacijo motorja vozila, na zahtevo in na nediskriminatorni osnovi sestavi opisni list kot dodatek k opisnemu listu iz Priloge I, ki vsebuje število in tip ciklov predkondicioniranja ter tip preizkuševalnega cikla, ki ga je uporabil proizvajalec originalne opreme za preizkušanje ukrepov za nadzor emisij NOx naprave za nadzor onesnaževanja.

4.6.5

Odstavek 4.5.5 se uporablja za ukrepe za nadzor emisij NOx, ki se nadzirajo s sistemom OBD.

5.

Skladnost proizvodnje

5.1

Ukrepi za zagotavljanje skladnosti proizvodnje se sprejmejo v skladu z odstavkom 8 tega pravilnika.

5.2

Posebne določbe

5.2.1

Določbe Dodatka 2 k Sporazumu iz leta 1958 (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) vključujejo skladnost z značilnostmi, opredeljenimi pod „vrsta naprave za nadzor onesnaževanja“ v odstavku 1.2.1.

5.2.2

Za uporabo člena 8 tega pravilnika se lahko izvedejo preizkusi iz odstavka 4.3 te priloge (zahteve glede emisij). V tem primeru lahko imetnik homologacije zaprosi, da se kot osnova za primerjavo ne uporabi naprava za nadzor onesnaževanja, ki je del originalne opreme, temveč nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja, uporabljena med homologacijskimi preizkusi (ali drug vzorec, ki dokazano ustreza homologiranemu tipu). Vrednosti emisij, izmerjene na preverjanem vzorcu, nato povprečno ne smejo presegati srednjih vrednosti, izmerjenih na referenčnem vzorcu, za več kot 15 %.

---

Priloga 13 – Dodatek 1

Vzorec opisnega lista

Opisni list št. ...

o homologaciji nadomestnih naprav za nadzor onesnaževanja

Naslednji podatki se predložijo v treh izvodih in morajo vsebovati seznam priloženih dokumentov. Morebitne risbe morajo biti dovolj podrobne in predložene v ustreznem merilu ter formatu A4 ali zložene na ta format. Morebitne fotografije morajo biti dovolj podrobne.

Če imajo sistemi, sestavni deli ali samostojne tehnične enote elektronsko krmiljenje, se predložijo informacije o njegovem delovanju.

0.

Splošno

0.1

Znamka (blagovno ime proizvajalca): ...

0.2

Tip: ...

0.2.1

Trgovska imena (če obstajajo): ...

0.3

Podatki za identifikacijo tipa: ...

0.5

Naziv in naslov proizvajalca: ...

0.7

Za sestavne dele in samostojne tehnične enote mesto in način namestitve homologacijske oznake: ...

0.8

Nazivi in naslovi proizvodnih obratov: ...

0.9

Ime in naslov pooblaščenega zastopnika proizvajalca (če obstaja): ...

1.

Opis naprave

1.1

Tip nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja: (oksidacijski katalizator, tristezni katalizator, katalizator SCR, filter za delce itd.): ...

1.2

Risbe nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja, ki prikazujejo predvsem vse značilnosti, navedene v točki „tip naprave za nadzor onesnaževanja“ iz odstavka 1.2.1 te priloge: ...

1.3

Opis tipov motorja in vozila, katerim je namenjena nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja: ...

1.3.1

Številke in/ali simboli, ki označujejo tipe motorja in vozila: ...

1.3.2

Številke in/ali simboli, ki označujejo originalne naprave za nadzor onesnaževanja, katerim je namenjena nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja: ...

1.3.3

Ali je nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja združljiva z zahtevami za sisteme OBD? (da/ne) (1)

1.3.4

Ali je nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja združljiva z obstoječimi sistemi za nadzor vozila/motorja? (da/ne) (1)

1.4

Opis in risbe, ki prikazujejo položaj nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja glede na izpušne kolektorje motorja: ...

---

(1)  Neustrezno prečrtati.

1

---

Priloga 13 – Dodatek 2

Sporočilo o homologaciji za nadomestno napravo za nadzor onesnaževanja v skladu s Pravilnikom št. 49, spremembe 07

(največji format: A4 (210 x 297 mm))

| (1) | Izdal: | Naziv upravnega organa:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 256

Izdal:

Naziv upravnega organa:

...

...

...

| o: (2) | podeljeni homologaciji
  razširjeni homologaciji
  zavrnjeni homologaciji
  preklicani homologaciji
  dokončnem prenehanju proizvodnje |
| --- | --- |

o: (2)

podeljeni homologaciji

razširjeni homologaciji

zavrnjeni homologaciji

preklicani homologaciji

dokončnem prenehanju proizvodnje

nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja kot vrste sestavnega dela/samostojne tehnične enote1 v skladu s Pravilnikom št. 49, spremembe 07

| Št. homologacije ... | Št. razširitve: ... |
| --- | --- |
| Razlog za razširitev ... |

Št. homologacije ...

Št. razširitve: ...

Razlog za razširitev ...

ODDELEK I

| 0.1 | Znamka (blagovno ime proizvajalca): ... |
| --- | --- |

0.1

| 0.2 | Tip: ... |
| --- | --- |

0.2

| 0.3 | Podatki za identifikacijo tipa, če je oznaka na sestavnem delu/samostojni tehnični enoti (3) (identifikacijska številka dela): ... |
| --- | --- |

0.3

| 0.3.1 | Mesto navedene oznake: ... |
| --- | --- |

0.3.1

| 0.4 | Naziv in naslov proizvajalca: ... |
| --- | --- |

0.4

| 0.5 | Za sestavne dele in samostojne tehnične enote mesto in način namestitve homologacijske oznake: ... |
| --- | --- |

0.5

| 0.6 | Imena in naslovi proizvodnih obratov: ... |
| --- | --- |

0.6

| 0.7 | Ime in naslov zastopnika proizvajalca: ... |
| --- | --- |

0.7

ODDELEK II

| 1. | Dodatne informacije |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Znamka in tip nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja: (oksidacijski katalizator, tristezni katalizator, katalizator SCR, filter za delce itd.): ... |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Tipi motorjev ali vozil, za katere je namenjen tip naprave za nadzor onesnaževanja: ... |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Tipi motorjev, za katere se je preizkusila nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja: ... |
| --- | --- |

1.3

| 1.3.1 | Ali je nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja združljiva z zahtevami za sisteme OBD (da/ne) (4) |
| --- | --- |

1.3.1

| 2. | Tehnična služba, pristojna za izvajanje preizkusov: ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Datum poročila o preizkusu: ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Številka poročila o preizkusu: ... |
| --- | --- |

4.

| 5. | Opombe: ... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kraj: ... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Datum: ... |
| --- | --- |

7.

| 8. | Podpis: ... |
| --- | --- |

8.

Priloge: Opisna dokumentacija.

Poročilo o preizkusu.

---

(1)  Številčna oznaka države, ki je podelila/razširila/zavrnila/preklicala homologacijo (glej določbe o homologaciji v Pravilniku).

(2)  Neustrezno črtati (v nekaterih primerih ni treba ničesar črtati, če se uporablja več kot en vnos).

---

Priloga 13 – Dodatek 3

Namestitev homologacijske oznake

V tem dodatku so na voljo podrobnosti o namestitvi homologacijske oznake, ki je izdana in pritrjena na nadomestno enoto za nadzor onesnaževanja v skladu z odstavkom 3 te priloge.

V naslednjem shematskem diagramu so predstavljene splošna oblika, dimenzije in vsebina oznake. Opredeljeni so pomeni številk in črk ter navedeni viri za določanje ustrezne alternative za vsako homologacijo.

Image 257

| 1 | Številka države v skladu z opombo v odstavku 4.12.3.1 tega pravilnika. |
| --- | --- |

1

---

Priloga 13 – Dodatek 4

Postopek za ocenjevanje trajnosti nadzora emisij v nadomestni napravi za nadzor onesnaževanja

1.

V tem dodatku je določen postopek za ocenjevanje trajnosti iz odstavka 4.3.2.4 Priloge 13 v zvezi z nadzorom emisij nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja.

2.

Opis postopka za ocenjevanje trajnosti

2.1

Postopek za ocenjevanje trajnosti vključuje fazo zbiranja podatkov in razpored kopičenja prevozov.

2.2

Faza zbiranja podatkov

2.2.1

Izbrani motor, opremljen s celovitim sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov z vgrajeno nadomestno napravo za nadzor onesnaževanja, se ohladi na temperaturo okolja in opravi se en preizkuševalni cikel WHTC po hladnem zagonu v skladu z odstavkoma 7.6.1 in 7.6.2 Priloge 4 k temu pravilniku.

2.2.2

Takoj po preizkuševalnem ciklu WHTC po hladnem zagonu se na motorju izvede devet zaporednih preizkuševalnih ciklov WHTC po vročem zagonu v skladu z odstavkom 7.6.4 Priloge 4 k temu pravilniku.

2.2.3

Zaporedje preizkusov iz odstavkov 2.2.1 in 2.2.2 se izvede v skladu z navodili iz odstavka 7.6.5 Priloge 4 k temu pravilniku.

2.2.4

Namesto tega se ustrezni podatki lahko zberejo med vožnjo polno obremenjenega vozila, opremljenega z izbranim sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov z vgrajeno nadomestno napravo za nadzor onesnaževanja. Preizkus se lahko opravi bodisi na cesti v skladu z zahtevami v zvezi z vožnjo iz odstavkov 4.5 do 4.5.5 Priloge 8 k temu pravilniku s celovitim beleženjem podatkov o vožnji bodisi na ustreznem dinamometru z valji. Če se izbere preizkus na cesti, se vozilo vozi v preizkuševalnem ciklu po hladnem zagonu, kot je določen v Dodatku 6 k tej prilogi, čemur sledi devet preizkuševalnih ciklov po vročem zagonu, ki so enaki preizkuševalnemu ciklu po hladnem zagonu, in sicer tako, da je delo motorja enako tistemu, doseženemu v skladu z odstavkoma 2.2.1 in 2.2.2. Če se izbere preizkus na dinamometru z valji, se simulirani naklon ceste za izvedbo preizkuševalnega cikla iz Dodatka 6 prilagodi tako, da motor razvije moč, ki je enaka tisti, ki jo razvije v ciklu WHTC.

2.2.5

Če homologacijski organ oceni, da podatki o temperaturi, pridobljeni v skladu z odstavkom 2.2.4, niso realni, navedene podatke zavrne in zahteva bodisi ponovitev preizkusa bodisi izvedbo preizkusa v skladu z odstavki 2.2.1, 2.2.2 in 2.2.3.

2.2.6

Temperatura v nadomestni napravi za nadzor onesnaževanja se beleži med celotnim zaporedjem preizkusov, in sicer na mestu z najvišjo temperaturo.

2.2.7

Če se mesto z najvišjo temperaturo skozi čas spreminja ali ga je težko opredeliti, je treba temperaturo substrata katalizatorja beležiti večkrat na ustreznih mestih.

2.2.8

Število in mesta meritev temperature po dogovoru s homologacijskim organom izbere proizvajalec na podlagi dobre inženirske presoje.

2.2.9

Po dogovoru s homologacijskim organom se lahko uporabi ena vrednost temperature substrata katalizatorja ali temperatura na vstopu v katalizator, če se izkaže, da je večkratno merjenje temperature substrata katalizatorja neizvedljivo ali preveč oteženo.

Slika 1

Slika 1

Primer razporeditve temperaturnih tipal v generični napravi za naknadno obdelavo

Primer razporeditve temperaturnih tipal v generični napravi za naknadno obdelavo

Image 258

Slika 2

Slika 2

Primer razporeditve temperaturnih tipal za filter za delce pri dizelskih motorjih

Primer razporeditve temperaturnih tipal za filter za delce pri dizelskih motorjih

Image 259

2.2.10

Temperatura se med zaporedjem preizkusov meri in beleži najmanj enkrat na sekundo (s frekvenco najmanj 1 Hz).

2.2.11

Izmerjene vrednosti temperature se razporedijo v histogram, v katerem temperaturni interval ni večji od 10 °C. V primeru iz odstavka 2.2.7 se v histogram zabeleži najvišja temperatura, izmerjena vsako sekundo. Vsak stolpec histograma prikazuje skupno frekvenco v sekundah za izmerjene vrednosti temperature iz posameznega intervala.

2.2.12

Tabela 1

Življenjska doba nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja za posamezne kategorije vozil ter enakovredno število preizkuševalnih ciklov WHTC in ur delovanja

| Kategorija vozila | Število prevoženih kilometrov (km) | Enakovredno število preizkuševalnih ciklov WHTC | Enakovredno število ur |
| --- | --- | --- | --- |
| Sistemi motorjev, vgrajeni v vozila kategorij M1, N1 in N2 | 114 286 | 5 714 | 2 857 |
| Sistemi motorjev, vgrajeni v vozila kategorije N2, kategorije N3, pri katerih največja tehnično dovoljena masa ne presega 16 ton, ter kategorije M3 razredov I, II, A in B, pri katerih največja tehnično dovoljena masa presega 7,5 tone. | 214 286 | 10 714 | 5 357 |
| Sistemi motorjev, vgrajeni v vozila kategorije N3, pri katerih največja tehnično dovoljena masa presega 16 ton, ter kategorije M3 razredov III in B, pri katerih največja tehnično dovoljena masa presega 7,5 tone. | 500 000 | 25 000 | 12 500 |

Kategorija vozila

Število prevoženih kilometrov (km)

Enakovredno število preizkuševalnih ciklov WHTC

Enakovredno število ur

Sistemi motorjev, vgrajeni v vozila kategorij M1, N1 in N2

114 286

5 714

2 857

Sistemi motorjev, vgrajeni v vozila kategorije N2, kategorije N3, pri katerih največja tehnično dovoljena masa ne presega 16 ton, ter kategorije M3 razredov I, II, A in B, pri katerih največja tehnično dovoljena masa presega 7,5 tone.

214 286

10 714

5 357

Sistemi motorjev, vgrajeni v vozila kategorije N3, pri katerih največja tehnično dovoljena masa presega 16 ton, ter kategorije M3 razredov III in B, pri katerih največja tehnično dovoljena masa presega 7,5 tone.

500 000

25 000

12 500

2.2.13

Fazo zbiranja podatkov je dovoljeno izvesti hkrati za različne naprave.

2.2.14

Pri sistemih, ki delujejo z aktivno regeneracijo, se beležijo število, dolžina in temperatura regeneracij, do katerih pride med zaporedjem preizkusov iz odstavkov 2.2.1 in 2.2.2. Če do aktivnih regeneracij ne pride, se zaporedje ciklov po vročem zagonu iz odstavka 2.2.2 podaljša, da vključuje najmanj dve aktivni regeneraciji.

2.2.15

| (a) | privzeto vrednost 30 g/h, |
| --- | --- |

(a)

privzeto vrednost 30 g/h,

| (b) | vrednost, ki jo je zahteval proizvajalec, na podlagi zanesljivih podatkov in informacij ter dogovora s homologacijskim organom. |
| --- | --- |

(b)

vrednost, ki jo je zahteval proizvajalec, na podlagi zanesljivih podatkov in informacij ter dogovora s homologacijskim organom.

2.3

Izračun enakovrednega časa staranja, ki ustreza referenčni temperaturi

2.3.1

Vrednosti temperature, zabeležene v skladu z odstavki 2.2 do 2.2.15, se znižajo na referenčno temperaturo Tr, ki jo je zahteval proizvajalec po dogovoru s homologacijskim organom in je znotraj razpona vrednosti temperature, zabeleženih v fazi zbiranja podatkov.

2.3.2

V primeru iz odstavka 2.2.13 je lahko vrednost Tr pri posameznih napravah različna.

2.3.3

Enačba 1:

Formula

pri čemer je:

| R | = | toplotna reaktivnost nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja. |
| --- | --- | --- |

R

=

toplotna reaktivnost nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja.

Uporabijo se naslednje vrednosti:

| | dizelski oksidacijski katalizator (DOC): 18 050 |
| --- | --- |

dizelski oksidacijski katalizator (DOC): 18 050

| | kataliziran DPF: 18 050 |
| --- | --- |

kataliziran DPF: 18 050

| | SCR ali oksidacijski katalizator za amoniak (AMOX) na osnovi železovega zeolita (Fe-Z): 5 175 |
| --- | --- |

SCR ali oksidacijski katalizator za amoniak (AMOX) na osnovi železovega zeolita (Fe-Z): 5 175

| | SCR na osnovi bakrovega zeolita (Cu-Z): 11 550 |
| --- | --- |

SCR na osnovi bakrovega zeolita (Cu-Z): 11 550

| | SCR na osnovi vanadija (V): 5 175 |
| --- | --- |

SCR na osnovi vanadija (V): 5 175

| | LNT (redukcijski filter za NOx): 18 050


  Tr | = | referenčna temperatura v K; |
| --- | --- | --- | --- |
| | = | sredinska temperatura v K temperaturnega intervala i, ki ji je izpostavljena nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja v fazi zbiranja podatkov in je zabeležena v histogramu temperature; |
| | = | čas v urah, ki ustreza temperaturi

  , in je prilagojen na celotno življenjsko dobo, npr. če histogram predstavlja 5 ur in je življenjska doba v skladu s tabelo 1 4 000 ur, se vsi časovni vnosi v histogramu pomnožijo s (4 000/5)=800; |
| | = | enakovreden čas staranja v urah, v katerem se nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja, izpostavljena temperaturi Tr, postara toliko, kot bi se postarala zaradi izpostavljenosti temperaturi

  v času

  ; |
| i | = | številka intervala, pri čemer 1 pomeni interval z najnižjo temperaturo in n vrednost za interval z najvišjo temperaturo. |

LNT (redukcijski filter za NOx): 18 050

Tr

=

referenčna temperatura v K;

Formula

=

sredinska temperatura v K temperaturnega intervala i, ki ji je izpostavljena nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja v fazi zbiranja podatkov in je zabeležena v histogramu temperature;

Formula

=

čas v urah, ki ustreza temperaturi
  Formula
  , in je prilagojen na celotno življenjsko dobo, npr. če histogram predstavlja 5 ur in je življenjska doba v skladu s tabelo 1 4 000 ur, se vsi časovni vnosi v histogramu pomnožijo s (4 000/5)=800;

Formula

=

enakovreden čas staranja v urah, v katerem se nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja, izpostavljena temperaturi Tr, postara toliko, kot bi se postarala zaradi izpostavljenosti temperaturi
  Formula
  v času
  Formula
  ;

i

=

številka intervala, pri čemer 1 pomeni interval z najnižjo temperaturo in n vrednost za interval z najvišjo temperaturo.

Enačba 2:

Formula

| AT | = | skupni enakovreden čas staranja v urah, v katerem se nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja, izpostavljena temperaturi Tr, postara toliko, kot bi se v svoji življenjski dobi postarala zaradi izpostavljenosti temperaturi

  v času

  vsakega intervala i v histogramu; |
| --- | --- | --- |
| | = | enakovreden čas staranja v urah, v katerem se nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja, izpostavljena temperaturi Tr, postara toliko, kot bi se postarala zaradi izpostavljenosti temperaturi

  v času

  ; |
| i | = | številka intervala, pri čemer 1 pomeni interval z najnižjo temperaturo in n vrednost za interval z najvišjo temperaturo; |
| n | = | skupno število temperaturnih intervalov. |

AT

=

skupni enakovreden čas staranja v urah, v katerem se nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja, izpostavljena temperaturi Tr, postara toliko, kot bi se v svoji življenjski dobi postarala zaradi izpostavljenosti temperaturi
  Formula
  v času
  Formula
  vsakega intervala i v histogramu;

Formula

=

enakovreden čas staranja v urah, v katerem se nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja, izpostavljena temperaturi Tr, postara toliko, kot bi se postarala zaradi izpostavljenosti temperaturi
  Formula
  v času
  Formula
  ;

i

=

številka intervala, pri čemer 1 pomeni interval z najnižjo temperaturo in n vrednost za interval z najvišjo temperaturo;

n

=

skupno število temperaturnih intervalov.

2.3.5

V primeru iz odstavka 2.2.13 se vrednost AT izračuna za vsako napravo.

2.4

Program kopičenja uporabe

2.4.1

Splošne zahteve

2.4.1.1

Razpored kopičenja prevozov omogoča pospešitev staranja nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja na podlagi informacij, zbranih v fazi zbiranja podatkov iz odstavka 2.2.

2.4.1.2

Razpored kopičenja prevozov vključuje razpored kopičenja toplotnega staranja in razpored kopičenja porabe maziva v skladu z odstavkom 2.4.4.6. Če so nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja nameščene za sestavnim delom filtra za naknadno obdelavo (npr. filtrom za delce pri dizelskih motorjih), proizvajalcu po dogovoru s homologacijskim organom morda ni treba izvesti razporeda kopičenja porabe maziva. Razpored kopičenja toplotnega staranja in razpored kopičenja porabe maziva vključujeta ponavljajoča se zaporedja toplotnega staranja oziroma porabe maziva.

2.4.1.3

Pri nadomestnih naprav za nadzor onesnaževanja, ki delujejo z aktivno regeneracijo, se zaporedje toplotnega staranja dopolni z načinom aktivne regeneracije.

2.4.1.4

Pri razporedih kopičenja prevozov, ki vključujejo tako razpored kopičenja toplotnega staranja kot tudi razpored kopičenja porabe maziva, se zaporedji obeh razporedov izvajata izmenično, tako da vsakemu zaporedju toplotnega staranja, ki ga je treba izvesti, sledi zaporedje porabe maziva.

2.4.1.5

Razpored kopičenja prevozov je dovoljeno izvesti hkrati za različne naprave. V tem primeru se za vse naprave določi enoten razpored kopičenja prevozov.

2.4.2

Razpored kopičenja toplotnega staranja

2.4.2.1

Z razporedom kopičenja toplotnega staranja se simulira učinek toplotnega staranja na delovanje nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja do konca njene življenjske dobe.

2.4.2.2

Motor, ki se uporabi za izvedbo razporeda kopičenja prevozov in je opremljen s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov z vgrajeno nadomestno napravo za nadzor onesnaževanja, deluje v najmanj treh zaporednih zaporedjih toplotnega staranja iz Dodatka 5.

2.4.2.3

Temperature se beležijo v najmanj dveh zaporedjih toplotnega staranja. Prvo zaporedje, ki se izvede za ogrevanje, se za namene zbiranja podatkov o temperaturi ne upošteva.

2.4.2.4

Temperatura se beleži na ustreznih mestih, izbranih v skladu u odstavki 2.2.6 do 2.2.9, najmanj enkrat na sekundo (s frekvenco najmanj 1 Hz).

2.4.2.5

Enačba 3:

Image 260

Enačba 4:

Formula

pri čemer je:

| | = | dejanski čas staranja v urah, v katerem se nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja, izpostavljena temperaturi Tr, postara toliko, kot bi se postarala zaradi izpostavljenosti temperaturi Ti v drugem i; |
| --- | --- | --- |
| Ti | = | temperatura v K, izmerjena v drugem i v vsakem zaporedju toplotnega staranja; |
| R | = | toplotna reaktivnost nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja. Proizvajalec vrednost R, ki jo je treba uporabiti, določi po dogovoru s homologacijskim organom. Namesto tega se lahko uporabijo naslednje privzete vrednosti: | dizelski oksidacijski katalizator (DOC): 18 050 |

Formula

=

dejanski čas staranja v urah, v katerem se nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja, izpostavljena temperaturi Tr, postara toliko, kot bi se postarala zaradi izpostavljenosti temperaturi Ti v drugem i;

Ti

=

temperatura v K, izmerjena v drugem i v vsakem zaporedju toplotnega staranja;

R

=

toplotna reaktivnost nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja. Proizvajalec vrednost R, ki jo je treba uporabiti, določi po dogovoru s homologacijskim organom. Namesto tega se lahko uporabijo naslednje privzete vrednosti:

dizelski oksidacijski katalizator (DOC): 18 050

| | kataliziran DPF: 18 050 |
| --- | --- |

kataliziran DPF: 18 050

| | SCR ali oksidacijski katalizator za amoniak (AMOX) na osnovi železovega zeolita (Fe-Z): 5 175 |
| --- | --- |

SCR ali oksidacijski katalizator za amoniak (AMOX) na osnovi železovega zeolita (Fe-Z): 5 175

| | SCR na osnovi bakrovega zeolita (Cu-Z): 11 550 |
| --- | --- |

SCR na osnovi bakrovega zeolita (Cu-Z): 11 550

| | SCR na osnovi vanadija (V): 5 175 |
| --- | --- |

SCR na osnovi vanadija (V): 5 175

| | LNT (redukcijski filter za NOx): 18 050 |
| --- | --- |

LNT (redukcijski filter za NOx): 18 050

Tr

=

referenčna temperatura v K, ki je enaka vrednosti v enačbi 1;

AE

=

dejanski čas staranja v urah, v katerem se nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja, izpostavljena temperaturi Tr, postara toliko, kot bi se postarala zaradi izpostavljenosti med trajanjem zaporedja toplotnega staranja;

AT

=

skupni enakovreden čas staranja v urah, v katerem se nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja, izpostavljena temperaturi Tr, postara toliko, kot bi se v svoji življenjski dobi postarala zaradi izpostavljenosti temperaturi
  Formula
  v času
  Formula
  vsakega intervala i v histogramu;

i

=

zaporedno število meritve temperature;

p

=

skupno število meritev temperature;

nc

=

številka zaporedja toplotnega staranja, ki se izvede za zbiranje podatkov o temperaturi, v skladu z odstavkom 2.4.2.3;

C

=

skupno število zaporedij toplotnega staranja, ki se izvedejo za zbiranje podatkov o temperaturi.

2.4.2.6

Enačba 5:

NTS = AT/AE

pri čemer je:

| NTS | = | skupno število zaporedij toplotnega staranja, ki jih je treba izvesti med razporedom kopičenja prevozov; |
| --- | --- | --- |
| AT | = | skupni enakovreden čas staranja v urah, v katerem se nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja, izpostavljena temperaturi Tr, postara toliko, kot bi se v svoji življenjski dobi postarala zaradi izpostavljenosti temperaturi

  v času

  vsakega intervala i v histogramu; |
| AE | = | dejanski čas staranja v urah, v katerem se nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja, izpostavljena temperaturi Tr, postara toliko, kot bi se postarala zaradi izpostavljenosti med trajanjem zaporedja toplotnega staranja; |

NTS

=

skupno število zaporedij toplotnega staranja, ki jih je treba izvesti med razporedom kopičenja prevozov;

AT

=

skupni enakovreden čas staranja v urah, v katerem se nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja, izpostavljena temperaturi Tr, postara toliko, kot bi se v svoji življenjski dobi postarala zaradi izpostavljenosti temperaturi
  Formula
  v času
  Formula
  vsakega intervala i v histogramu;

AE

=

dejanski čas staranja v urah, v katerem se nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja, izpostavljena temperaturi Tr, postara toliko, kot bi se postarala zaradi izpostavljenosti med trajanjem zaporedja toplotnega staranja;

2.4.2.7

| (a) | izolacija izpušne cevi; |
| --- | --- |

(a)

izolacija izpušne cevi;

| (b) | premik nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja bližje izpušnemu kolektorju; |
| --- | --- |

(b)

premik nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja bližje izpušnemu kolektorju;

| (c) | umetno povišanje temperature izpušnih plinov; |
| --- | --- |

(c)

umetno povišanje temperature izpušnih plinov;

| (d) | optimizacija nastavitev motorja brez bistvene spremembe značilnosti motorja glede emisij. |
| --- | --- |

(d)

optimizacija nastavitev motorja brez bistvene spremembe značilnosti motorja glede emisij.

2.4.2.8

Pri uporabi ukrepov iz odstavkov 2.4.4.6 in 2.4.4.7 skupni čas staranja, izračunan na podlagi vrednosti NTS, ne sme biti krajši od 10 odstotkov življenjske dobe iz tabele 1, npr. pri vozilu kategorije N1 vrednost NTS ob predpostavki, da vsako zaporedje traja 1 uro, ne sme biti nižja od 286.

2.4.2.9

| (a) | premik nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja dlje od izpušnega kolektorja; |
| --- | --- |

(a)

premik nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja dlje od izpušnega kolektorja;

| (b) | umetno znižanje temperature izpušnih plinov; |
| --- | --- |

(b)

umetno znižanje temperature izpušnih plinov;

| (c) | optimizacija nastavitev motorja. |
| --- | --- |

(c)

optimizacija nastavitev motorja.

2.4.2.10

V primeru iz odstavka 2.4.1.5 velja naslednje:

2.4.2.10.1

Vrednost NTS je enaka za vse naprave, tako da je mogoče določiti enoten razpored kopičenja prevozov.

2.4.2.10.2

Da bi dosegli enako vrednost NTS za vse naprave, se zanje izračuna prva vrednost NTS, pri čemer ima vsaka naprava svoji vrednosti AT in AE.

2.4.2.10.3

Če se izračunane vrednosti NTS med seboj razlikujejo, se na napravi ali napravah, za katere je treba vrednost NTS spremeniti, med zaporedji toplotnega staranja iz odstavka 2.4.2.3 uporabi eden ali več ukrepov iz odstavkov 2.4.2.7 do 2.4.2.10, da bi vplivali na izmerjeno vrednost Ti in tako ustrezno pospešili ali upočasnili umetno staranje zadevne naprave ali zadevnih naprav.

2.4.2.10.4

Izračunajo se nove vrednosti NTS , ki ustrezajo novim vrednostim temperature Ti, dobljenim v odstavku 2.4.2.10.3.

2.4.2.10.5

Koraki iz odstavkov 2.4.2.10.3 in 2.4.2.10.4 se ponavljajo, dokler se vrednosti NTS, dobljene za vsako napravo v sistemu, ne ujemajo.

2.4.2.10.6

Vrednosti Tr, ki se uporabijo za izračun različnih vrednosti NTS iz odstavkov 2.4.2.10.4 in 2.4.2.10.5, so enake vrednostim, ki se uporabijo v odstavkih 2.3.2 in 2.3.5 za izračun vrednosti AT za vsako napravo.

2.4.2.11

V primeru sklopa nadomestnih naprav za nadzor onesnaževanja, ki sestavljajo sistem, ki ga je treba homologirati kot samostojno tehnično enoto, se za toplotno staranje naprav lahko uporabi ena od naslednjih dveh možnosti:

2.4.2.11.1

v skladu z odstavkom 2.4.2.10 se lahko naprave v sklopu starajo ločeno ali skupaj;

2.4.2.11.2

če je sklop sestavljen tako, da naprav ni mogoče ločiti (npr. DOC in SCR v skupnem ohišju), se toplotno staranje sklopa izvede pri najvišji vrednosti NTS.

2.4.3

Spremenjeni razpored kopičenja toplotnega staranja za naprave, ki delujejo z aktivno regeneracijo

2.4.3.1

S spremenjenim razporedom kopičenja toplotnega staranja za naprave, ki delujejo z aktivno regeneracijo, se simulira učinek staranja zaradi toplotne obremenitve in aktivne regeneracije na nadomestno napravo za nadzor onesnaževanja ob koncu njene življenjske dobe.

2.4.3.2

Motor, ki se uporabi za izvedbo razporeda kopičenja prevozov in je opremljen s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov z vgrajeno nadomestno napravo za nadzor onesnaževanja, deluje v najmanj treh spremenjenih zaporedjih toplotnega staranja, pri čemer vsako vključuje zaporedje toplotnega staranja iz Dodatka 5, ki mu sledi popolna aktivna regeneracija in v katerem najvišja temperatura, dosežena v sistemu za naknadno obdelavo, ne sme biti nižja od najvišje temperature, zabeležene v fazi zbiranja podatkov.

2.4.3.3

Temperature se beležijo v najmanj dveh spremenjenih zaporedjih toplotnega staranja. Prvo zaporedje, ki se izvede za ogrevanje, se za namene zbiranja podatkov o temperaturi ne upošteva.

2.4.3.4

Da bi se čim bolj skrajšal čas med zaporedjem toplotnega staranja iz Dodatka 5 in aktivno regeneracijo, ki mu sledi, lahko proizvajalec po vsakem zaporedju toplotnega staranja iz Dodatka 5 umetno sproži aktivno regeneracijo z delovanjem motorja v ustaljenem načinu, ki omogoča znatno nastajanje saj. V tem primeru se tudi ustaljeni način šteje za del spremenjenega zaporedja toplotnega staranja iz odstavka 2.4.3.2.

2.4.3.5

Dejanski čas staranja, ki ustreza posameznemu spremenjenemu zaporedju toplotnega staranja, se izračuna v skladu z enačbama 3 in 4.

2.4.3.6

Skupno število spremenjenih zaporedij toplotnega staranja, ki jih je treba izvesti med razporedom kopičenja prevozov, se izračuna z enačbo 5.

2.4.3.7

Dovoljeno je znižati vrednost NTS in posledično skrajšati razpored kopičenja prevozov, tako da se z enim ali več ukrepi iz odstavka 2.4.2.7 povišajo vrednosti temperature v posameznem načinu spremenjenega zaporedja toplotnega staranja.

2.4.3.8

Vrednost NTS, ki se lahko zniža z ukrepi iz odstavka 2.4.3.7, se lahko zniža tudi s povišanjem najvišje temperature pri aktivni regeneraciji v spremenjenem zaporedju toplotnega staranja, pri čemer temperatura substrata v nobenih okoliščinah ne sme preseči 800 °C.

2.4.3.9

Enačba 5:

Formula

pri čemer je:

| NAR | = | število zaporedij aktivnih regeneracij v življenjski dobi nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja; |
| --- | --- | --- |
| tWHTC | = | enakovredno število ur iz tabele 1, ki ustreza kategoriji vozil, ki ji je namenjena nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja; |
| tAR | = | trajanje aktivne regeneracije v urah; |
| t

  BAR | = | čas med dvema zaporednima aktivnima regeneracijama v urah. |

NAR

=

število zaporedij aktivnih regeneracij v življenjski dobi nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja;

tWHTC

=

enakovredno število ur iz tabele 1, ki ustreza kategoriji vozil, ki ji je namenjena nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja;

tAR

=

trajanje aktivne regeneracije v urah;

t

  BAR

=

čas med dvema zaporednima aktivnima regeneracijama v urah.

2.4.3.10

Če zaradi uporabe najmanjšega števila spremenjenih zaporedij toplotnega staranja iz odstavka 2.4.3.9 vrednost
  Formula
  , izračunana z enačbo 4, presega vrednost AT, izračunano z enačbo 2, se lahko trajanje posameznega načina v zaporedju toplotnega staranja iz Dodatka 5, vključenem v spremenjeno zaporedje toplotnega staranja iz odstavka 2.4.3.2, sorazmerno skrajša, da se doseže
  Formula
  .

2.4.3.11

Dovoljeno je povišati vrednost NTS in posledično podaljšati razpored kopičenja prevozov, tako da se z enim ali več ukrepi iz odstavka 2.4.2.9 znižajo vrednosti temperature v posameznem načinu zaporedja toplotnega staranja in aktivne regeneracije.

2.4.3.12

V primeru iz odstavka 2.4.1.5 se uporabljata odstavka 2.4.2.10 in 2.4.2.11.

2.4.4

Razpored kopičenja porabe maziva

2.4.4.1

Z razporedom kopičenja porabe maziva se simulira učinek staranja zaradi zastrupitve s kemikalijami ali nastajanja usedlin kot posledice porabe maziva na delovanje naprave za nadzor onesnaževanja ob koncu njene življenjske dobe.

2.4.4.2

Količina porabljenega maziva v g/h se za najmanj 24 zaporedij toplotnega staranja ali ustrezno število spremenjenih zaporedij toplotnega staranja določi s primerno metodo, na primer s postopkom odvajanja in tehtanja, opisanim v Dodatku 7. Uporablja se sveže mazivo.

2.4.4.3

Motor mora biti opremljen z oljnim koritom s konstantno prostornino za preprečitev potrebe po dolivanju, saj raven olja vpliva na stopnjo porabe olja. Lahko se uporabi katera koli primerna metoda, na primer metoda, opisana v standardu ASTM D7156–09.

2.4.4.4

Enačba 6:

Formula

pri čemer je:

| TAS t | = | teoretično trajanje razporeda kopičenja prevozov v urah, potrebno, da se doseže enaka poraba maziva kot v življenjski dobi nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja, če razpored kopičenja prevozov vključuje samo serijo zaporednih zaporedij toplotnega staranja ali zaporednih spremenjenih zaporedij toplotnega staranja; |
| --- | --- | --- |
| LCRWHTC | = | stopnja porabe maziva v g/h, določena v skladu z odstavkom 2.2.15; |
| tWHTC | = | enakovredno število ur iz tabele 1, ki ustreza kategoriji vozil, ki ji je namenjena nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja; |
| LCRTAS | = | stopnja porabe maziva v g/h, določena v skladu s točko 2.4.4.2. |

TAS t

=

teoretično trajanje razporeda kopičenja prevozov v urah, potrebno, da se doseže enaka poraba maziva kot v življenjski dobi nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja, če razpored kopičenja prevozov vključuje samo serijo zaporednih zaporedij toplotnega staranja ali zaporednih spremenjenih zaporedij toplotnega staranja;

LCRWHTC

=

stopnja porabe maziva v g/h, določena v skladu z odstavkom 2.2.15;

tWHTC

=

enakovredno število ur iz tabele 1, ki ustreza kategoriji vozil, ki ji je namenjena nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja;

LCRTAS

=

stopnja porabe maziva v g/h, določena v skladu s točko 2.4.4.2.

2.4.4.5

Enačba 7:

Formula

pri čemer je:

| N | = | število zaporedij toplotnega staranja ali spremenjenih zaporedij toplotnega staranja, ki ustreza tTAS; |
| --- | --- | --- |
| tTAS | = | teoretično trajanje razporeda kopičenja prevozov v urah, potrebno, da se doseže enaka poraba maziva kot v življenjski dobi nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja, če je razpored kopičenja prevozov vključeval samo serijo zaporednih zaporedij toplotnega staranja ali zaporednih spremenjenih zaporedij toplotnega staranja; |
| tTS | = | trajanje enega zaporedja toplotnega staranja ali spremenjenega zaporedja toplotnega staranja v urah. |

N

=

število zaporedij toplotnega staranja ali spremenjenih zaporedij toplotnega staranja, ki ustreza tTAS;

tTAS

=

teoretično trajanje razporeda kopičenja prevozov v urah, potrebno, da se doseže enaka poraba maziva kot v življenjski dobi nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja, če je razpored kopičenja prevozov vključeval samo serijo zaporednih zaporedij toplotnega staranja ali zaporednih spremenjenih zaporedij toplotnega staranja;

tTS

=

trajanje enega zaporedja toplotnega staranja ali spremenjenega zaporedja toplotnega staranja v urah.

2.4.4.6

Vrednost N se primerja z vrednostjo NTS, izračunano v skladu z odstavkom 2.4.2.6 ali, pri napravah, ki delujejo z aktivno regeneracijo, v skladu z odstavkom 2.4.3.5. Če je N ≤ NTS, razporedu kopičenja toplotnega staranja ni treba dodati razporeda kopičenja porabe maziva. Če je N > NTS, se razporedu kopičenja toplotnega staranja doda razpored kopičenja porabe maziva.

2.4.4.7

Razporeda kopičenja porabe maziva morda ni treba dodati, če se ob povečanju porabe maziva, kot je opisano v odstavku 2.4.4.8.4, zahtevana poraba maziva doseže že z izvedbo ustreznega razporeda kopičenja toplotnega staranja, ki vključuje izvedbo NTS zaporedij toplotnega staranja ali spremenjenih zaporedij toplotnega staranja.

2.4.4.8

Sestava razporeda kopičenja porabe maziva

2.4.4.8.1

Razpored kopičenja porabe maziva vključuje določeno število večkrat ponovljenih zaporedij kopičenja porabe maziva, pri čemer se zaporedja porabe maziva in zaporedja toplotnega staranja ali spremenjena zaporedja toplotnega staranja izvajajo izmenično.

2.4.4.8.2

Vsako zaporedje porabe maziva vključuje ustaljeni način pri stalni obremenitvi in vrtilni frekvenci, pri čemer sta izbrani obremenitev in vrtilna frekvenca takšni, da je poraba maziva največja, dejansko toplotno staranje pa najmanjše. Način po dogovoru s homologacijskim organom določi proizvajalec na podlagi dobre inženirske presoje.

2.4.4.8.3

Trajanje posameznega zaporedja porabe maziva se določi na naslednji način:

2.4.4.8.3.1

Motor deluje v ustreznem časovnem obdobju pri obremenitvi in vrtilni frekvenci, ki ju določi proizvajalec v skladu z odstavkom 2.4.4.8.2, poraba maziva v g/h pa se določi s primerno metodo, na primer s postopkom odvajanja in tehtanja, opisanim v Dodatku 7. Mazivo je treba menjati v priporočenih intervalih.

2.4.4.8.3.2

Enačba 8:

Formula

pri čemer je:

| tLS | = | trajanje posameznega zaporedja porabe maziva v urah; LCRWHTC stopnja porabe maziva v g/h, določena v skladu z odstavkom 2.2.15; |
| --- | --- | --- |
| tWHTC | = | enakovredno število ur iz tabele 1, ki ustreza kategoriji vozil, ki ji je namenjena nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja; |
| LCRTAS | = | stopnja porabe maziva v g/h, določena v skladu s točko 2.4.4.2; |
| LCRLAS | = | stopnja porabe maziva v g/h, določena v skladu s točko 2.4.4.8.3.1; |
| tTS | = | trajanje enega zaporedja toplotnega staranja iz Dodatka 4 ali spremenjenega zaporedja toplotnega staranja iz odstavka 2.4.3.2 v urah; |
| NTS | = | skupno število zaporedij toplotnega staranja ali spremenjenih zaporedij toplotnega staranja, ki jih je treba izvesti med razporedom kopičenja prevozov. |

tLS

=

trajanje posameznega zaporedja porabe maziva v urah; LCRWHTC stopnja porabe maziva v g/h, določena v skladu z odstavkom 2.2.15;

tWHTC

=

enakovredno število ur iz tabele 1, ki ustreza kategoriji vozil, ki ji je namenjena nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja;

LCRTAS

=

stopnja porabe maziva v g/h, določena v skladu s točko 2.4.4.2;

LCRLAS

=

stopnja porabe maziva v g/h, določena v skladu s točko 2.4.4.8.3.1;

tTS

=

trajanje enega zaporedja toplotnega staranja iz Dodatka 4 ali spremenjenega zaporedja toplotnega staranja iz odstavka 2.4.3.2 v urah;

NTS

=

skupno število zaporedij toplotnega staranja ali spremenjenih zaporedij toplotnega staranja, ki jih je treba izvesti med razporedom kopičenja prevozov.

2.4.4.8.4

Da bi preprečili prekomerno kopičenje pepela na sprednji strani nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja, stopnja porabe maziva ne sme doseči 0,5 odstotka stopnje porabe pogonskega goriva.

2.4.4.8.5

K vrednosti AE, izračunani z enačbo 4, je dovoljeno prišteti toplotno staranje zaradi izvedbe zaporedja porabe maziva.

2.4.5

Sestava celotnega razporeda kopičenja prevozov

2.4.5.1

Razpored kopičenja prevozov vključuje izmenično izvajanje zaporedja toplotnega staranja ali, kadar je to primerno, spremenjenega zaporedja toplotnega staranja in zaporedja porabe maziva. Navedeni vzorec se ponovi NTS-krat, pri čemer je NTS vrednost, izračunana v skladu s točko 2.4.2 ali, kadar je to primerno, točko 2.4.3. Primer celotnega razporeda kopičenja prevozov je podan v Dodatku 8. Diagram z opisom sestave celotnega razporeda kopičenja prevozov je prikazan v Dodatku 9.

2.4.6

Izvedba razporeda kopičenja prevozov

2.4.6.1

Z motorjem, opremljenim s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov z vgrajeno nadomestno napravo za nadzor onesnaževanja, se izvede razpored kopičenja prevozov iz odstavka 2.4.5.1.

2.4.6.2

Motor, ki se uporabi za izvedbo razporeda kopičenja prevozov, se lahko razlikuje od motorja, ki se uporabi v fazi zbiranja podatkov in je v vsakem primeru motor, za katerega je bila zasnovana nadomestna naprava za nadzor onesnaževanja, ki je v postopku homologacije, in motor, ki ga je treba preizkusiti glede emisij, iz odstavka 2.4.3.2.

2.4.6.3

Če ima motor, ki se uporabi za izvedbo razporeda kopičenja prevozov, prostornino, ki je najmanj 20 odstotkov večja od prostornine motorja, ki se uporabi v fazi zbiranja podatkov, mora biti njegov izpušni sistem opremljen z obvodom, s katerim se v izbranih pogojih staranja doseže pretok izpušnih plinov, ki je čim bolj podoben tistemu, doseženem pri motorju, ki se uporabi v fazi zbiranja podatkov.

2.4.6.4

V primeru iz odstavka 2.4.6.2 mora biti motor, ki se uporabi za izvedbo razporeda kopičenja prevozov, homologiran v skladu s tem pravilnikom. Če so naprave, ki se preizkušajo, namenjene vgradnji v sistem motorja, ki vključuje sistem za vračanje izpušnih plinov (EGR), mora biti s sistemom EGR opremljen tudi sistem motorja, ki se uporabi za izvedbo razporeda kopičenja prevozov. Če naprave, ki se preizkušajo, niso namenjene vgradnji v sistem motorja, ki vključuje sistem EGR, tudi sistem motorja, ki se uporabi za izvedbo razporeda kopičenja prevozov, ne sme biti opremljen s sistemom EGR.

2.4.6.5

Mazivo in gorivo, ki se uporabita v razporedu kopičenja prevozov, morata biti čim bolj podobna tistima, ki se uporabita v fazi zbiranja podatkov iz odstavka 2.2. Mazivo mora biti v skladu s priporočilom proizvajalca motorja, za katerega je zasnovana naprava za nadzor onesnaževanja. Uporabljena goriva morajo biti tržna goriva, ki izpolnjujejo ustrezne zahteve iz evropske Direktive 98/70/ES. Na zahtevo proizvajalca se lahko uporabijo tudi referenčna goriva v skladu s to uredbo.

2.4.6.6

V okviru vzdrževanja se mazivo menja, in sicer v intervalih, ki jih določi proizvajalec motorja, uporabljenega v fazi zbiranja podatkov.

2.4.6.7

V primeru sistema SCR se v skladu s strategijo, ki jo opredeli proizvajalec nadomestne naprave za nadzor onesnaževanja, vbrizga sečnina.

---

Priloga 13 – Dodatek 5

Zaporedje za toplotno staranje

| Način | Vrtilna frekvenca (v % visoke vrtilne frekvence prostega teka) | Obremenitev (v % za določeno vrtilno frekvenco) | Čas (s) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2,92 | 0,58 | 626 |
| 2 | 45,72 | 1,58 | 418 |
| 3 | 38,87 | 3,37 | 300 |
| 4 | 20,23 | 11,36 | 102 |
| 5 | 11,37 | 14,90 | 62 |
| 6 | 32,78 | 18,52 | 370 |
| 7 | 53,12 | 20,19 | 410 |
| 8 | 59,53 | 34,73 | 780 |
| 9 | 78,24 | 54,38 | 132 |
| 10 | 39,07 | 62,85 | 212 |
| 11 | 47,82 | 62,94 | 188 |
| Regenerativni način (če je primerno) | Se opredeli (glej odstavek 2.4.3.4) | Se opredeli (glej odstavek 2.4.3.4) | Se opredeli (glej odstavek 2.4.3.4) |
| Način porabe maziva (če je primerno) | Se opredeli v skladu z odstavkom 2.4.4.8.2 | Se opredeli v skladu z odstavkom 2.4.4.8.2 | Se opredeli v skladu z odstavkom 2.4.4.8.3 |
| Opomba: Zaporedje načinov 1 do 11 sledi naraščajoči obremenitvi, da se čim bolj poviša temperatura izpušnih plinov v načinih z visoko obremenitvijo. Za optimizacijo temperature izpušnih plinov se po dogovoru s homologacijskim organom ta vrstni red lahko spremeni, če to lahko prispeva k skrajšanju dejanskega časa staranja. |

Način

Vrtilna frekvenca (v % visoke vrtilne frekvence prostega teka)

Obremenitev (v % za določeno vrtilno frekvenco)

Čas (s)

1

2,92

0,58

626

2

45,72

1,58

418

3

38,87

3,37

300

4

20,23

11,36

102

5

11,37

14,90

62

6

32,78

18,52

370

7

53,12

20,19

410

8

59,53

34,73

780

9

78,24

54,38

132

10

39,07

62,85

212

11

47,82

62,94

188

Regenerativni način (če je primerno)

Se opredeli (glej odstavek 2.4.3.4)

Se opredeli (glej odstavek 2.4.3.4)

Se opredeli (glej odstavek 2.4.3.4)

Način porabe maziva (če je primerno)

Se opredeli v skladu z odstavkom 2.4.4.8.2

Se opredeli v skladu z odstavkom 2.4.4.8.2

Se opredeli v skladu z odstavkom 2.4.4.8.3

Opomba: Zaporedje načinov 1 do 11 sledi naraščajoči obremenitvi, da se čim bolj poviša temperatura izpušnih plinov v načinih z visoko obremenitvijo. Za optimizacijo temperature izpušnih plinov se po dogovoru s homologacijskim organom ta vrstni red lahko spremeni, če to lahko prispeva k skrajšanju dejanskega časa staranja.

---

Priloga 13 – Dodatek 6

Preizkuševalni cikel za zbiranje podatkov na dinamometru z valji ali na cesti

| Čas | Hitrost | Čas | Hitrost | Čas | Hitrost | Čas | Hitrost | Čas | Hitrost | Čas | Hitrost | Čas | Hitrost |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| s | km/h | s | km/h | s | km/h | s | km/h | s | km/h | s | km/h | s | km/h |
| 1 | 0 | 261 | 22,38 | 521 | 35,46 | 781 | 18,33 | 1 041 | 39,88 | 1 301 | 66,39 | 1 561 | 86,88 |
| 2 | 0 | 262 | 24,75 | 522 | 36,81 | 782 | 18,31 | 1 042 | 41,25 | 1 302 | 66,74 | 1 562 | 86,7 |
| 3 | 0 | 263 | 25,55 | 523 | 37,98 | 783 | 18,05 | 1 043 | 42,07 | 1 303 | 67,43 | 1 563 | 86,81 |
| 4 | 0 | 264 | 25,18 | 524 | 38,84 | 784 | 17,39 | 1 044 | 43,03 | 1 304 | 68,44 | 1 564 | 86,81 |
| 5 | 0 | 265 | 23,94 | 525 | 39,43 | 785 | 16,35 | 1 045 | 44,4 | 1 305 | 69,52 | 1 565 | 86,81 |
| 6 | 0 | 266 | 22,35 | 526 | 39,73 | 786 | 14,71 | 1 046 | 45,14 | 1 306 | 70,53 | 1 566 | 86,81 |
| 7 | 2,35 | 267 | 21,28 | 527 | 39,8 | 787 | 11,71 | 1 047 | 45,44 | 1 307 | 71,47 | 1 567 | 86,99 |
| 8 | 5,57 | 268 | 20,86 | 528 | 39,69 | 788 | 7,81 | 1 048 | 46,13 | 1 308 | 72,32 | 1 568 | 87,03 |
| 9 | 8,18 | 269 | 20,65 | 529 | 39,29 | 789 | 5,25 | 1 049 | 46,79 | 1 309 | 72,89 | 1 569 | 86,92 |
| 10 | 9,37 | 270 | 20,18 | 530 | 38,59 | 790 | 4,62 | 1 050 | 47,45 | 1 310 | 73,07 | 1 570 | 87,1 |
| 11 | 9,86 | 271 | 19,33 | 531 | 37,63 | 791 | 5,62 | 1 051 | 48,68 | 1 311 | 73,03 | 1 571 | 86,85 |
| 12 | 10,18 | 272 | 18,23 | 532 | 36,22 | 792 | 8,24 | 1 052 | 50,13 | 1 312 | 72,94 | 1 572 | 87,14 |
| 13 | 10,38 | 273 | 16,99 | 533 | 34,11 | 793 | 10,98 | 1 053 | 51,16 | 1 313 | 73,01 | 1 573 | 86,96 |
| 14 | 10,57 | 274 | 15,56 | 534 | 31,16 | 794 | 13,15 | 1 054 | 51,37 | 1 314 | 73,44 | 1 574 | 86,85 |
| 15 | 10,95 | 275 | 13,76 | 535 | 27,49 | 795 | 15,47 | 1 055 | 51,3 | 1 315 | 74,19 | 1 575 | 86,77 |
| 16 | 11,56 | 276 | 11,5 | 536 | 23,63 | 796 | 18,19 | 1 056 | 51,15 | 1 316 | 74,81 | 1 576 | 86,81 |
| 17 | 12,22 | 277 | 8,68 | 537 | 20,16 | 797 | 20,79 | 1 057 | 50,88 | 1 317 | 75,01 | 1 577 | 86,85 |
| 18 | 12,97 | 278 | 5,2 | 538 | 17,27 | 798 | 22,5 | 1 058 | 50,63 | 1 318 | 74,99 | 1 578 | 86,74 |
| 19 | 14,33 | 279 | 1,99 | 539 | 14,81 | 799 | 23,19 | 1 059 | 50,2 | 1 319 | 74,79 | 1 579 | 86,81 |
| 20 | 16,38 | 280 | 0 | 540 | 12,59 | 800 | 23,54 | 1 060 | 49,12 | 1 320 | 74,41 | 1 580 | 86,7 |
| 21 | 18,4 | 281 | 0 | 541 | 10,47 | 801 | 24,2 | 1 061 | 48,02 | 1 321 | 74,07 | 1 581 | 86,52 |
| 22 | 19,86 | 282 | 0 | 542 | 8,85 | 802 | 25,17 | 1 062 | 47,7 | 1 322 | 73,77 | 1 582 | 86,7 |
| 23 | 20,85 | 283 | 0,5 | 543 | 8,16 | 803 | 26,28 | 1 063 | 47,93 | 1 323 | 73,38 | 1 583 | 86,74 |
| 24 | 21,52 | 284 | 0,57 | 544 | 8,95 | 804 | 27,69 | 1 064 | 48,57 | 1 324 | 72,79 | 1 584 | 86,81 |
| 25 | 21,89 | 285 | 0,6 | 545 | 11,3 | 805 | 29,72 | 1 065 | 48,88 | 1 325 | 71,95 | 1 585 | 86,85 |
| 26 | 21,98 | 286 | 0,58 | 546 | 14,11 | 806 | 32,17 | 1 066 | 49,03 | 1 326 | 71,06 | 1 586 | 86,92 |
| 27 | 21,91 | 287 | 0 | 547 | 15,91 | 807 | 34,22 | 1 067 | 48,94 | 1 327 | 70,45 | 1 587 | 86,88 |
| 28 | 21,68 | 288 | 0 | 548 | 16,57 | 808 | 35,31 | 1 068 | 48,32 | 1 328 | 70,23 | 1 588 | 86,85 |
| 29 | 21,21 | 289 | 0 | 549 | 16,73 | 809 | 35,74 | 1 069 | 47,97 | 1 329 | 70,24 | 1 589 | 87,1 |
| 30 | 20,44 | 290 | 0 | 550 | 17,24 | 810 | 36,23 | 1 070 | 47,92 | 1 330 | 70,32 | 1 590 | 86,81 |
| 31 | 19,24 | 291 | 0 | 551 | 18,45 | 811 | 37,34 | 1 071 | 47,54 | 1 331 | 70,3 | 1 591 | 86,99 |
| 32 | 17,57 | 292 | 0 | 552 | 20,09 | 812 | 39,05 | 1 072 | 46,79 | 1 332 | 70,05 | 1 592 | 86,81 |
| 33 | 15,53 | 293 | 0 | 553 | 21,63 | 813 | 40,76 | 1 073 | 46,13 | 1 333 | 69,66 | 1 593 | 87,14 |
| 34 | 13,77 | 294 | 0 | 554 | 22,78 | 814 | 41,82 | 1 074 | 45,73 | 1 334 | 69,26 | 1 594 | 86,81 |
| 35 | 12,95 | 295 | 0 | 555 | 23,59 | 815 | 42,12 | 1 075 | 45,17 | 1 335 | 68,73 | 1 595 | 86,85 |
| 36 | 12,95 | 296 | 0 | 556 | 24,23 | 816 | 42,08 | 1 076 | 44,43 | 1 336 | 67,88 | 1 596 | 87,03 |
| 37 | 13,35 | 297 | 0 | 557 | 24,9 | 817 | 42,27 | 1 077 | 43,59 | 1 337 | 66,68 | 1 597 | 86,92 |
| 38 | 13,75 | 298 | 0 | 558 | 25,72 | 818 | 43,03 | 1 078 | 42,68 | 1 338 | 65,29 | 1 598 | 87,14 |
| 39 | 13,82 | 299 | 0 | 559 | 26,77 | 819 | 44,14 | 1 079 | 41,89 | 1 339 | 63,95 | 1 599 | 86,92 |
| 40 | 13,41 | 300 | 0 | 560 | 28,01 | 820 | 45,13 | 1 080 | 41,09 | 1 340 | 62,84 | 1 600 | 87,03 |
| 41 | 12,26 | 301 | 0 | 561 | 29,23 | 821 | 45,84 | 1 081 | 40,38 | 1 341 | 62,21 | 1 601 | 86,99 |
| 42 | 9,82 | 302 | 0 | 562 | 30,06 | 822 | 46,4 | 1 082 | 39,99 | 1 342 | 62,04 | 1 602 | 86,96 |
| 43 | 5,96 | 303 | 0 | 563 | 30,31 | 823 | 46,89 | 1 083 | 39,84 | 1 343 | 62,26 | 1 603 | 87,03 |
| 44 | 2,2 | 304 | 0 | 564 | 30,29 | 824 | 47,34 | 1 084 | 39,46 | 1 344 | 62,87 | 1 604 | 86,85 |
| 45 | 0 | 305 | 0 | 565 | 30,05 | 825 | 47,66 | 1 085 | 39,15 | 1 345 | 63,55 | 1 605 | 87,1 |
| 46 | 0 | 306 | 0 | 566 | 29,44 | 826 | 47,77 | 1 086 | 38,9 | 1 346 | 64,12 | 1 606 | 86,81 |
| 47 | 0 | 307 | 0 | 567 | 28,6 | 827 | 47,78 | 1 087 | 38,67 | 1 347 | 64,73 | 1 607 | 87,03 |
| 48 | 0 | 308 | 0 | 568 | 27,63 | 828 | 47,64 | 1 088 | 39,03 | 1 348 | 65,45 | 1 608 | 86,77 |
| 49 | 0 | 309 | 0 | 569 | 26,66 | 829 | 47,23 | 1 089 | 40,37 | 1 349 | 66,18 | 1 609 | 86,99 |
| 50 | 1,87 | 310 | 0 | 570 | 26,03 | 830 | 46,66 | 1 090 | 41,03 | 1 350 | 66,97 | 1 610 | 86,96 |
| 51 | 4,97 | 311 | 0 | 571 | 25,85 | 831 | 46,08 | 1 091 | 40,76 | 1 351 | 67,85 | 1 611 | 86,96 |
| 52 | 8,4 | 312 | 0 | 572 | 26,14 | 832 | 45,45 | 1 092 | 40,02 | 1 352 | 68,74 | 1 612 | 87,07 |
| 53 | 9,9 | 313 | 0 | 573 | 27,08 | 833 | 44,69 | 1 093 | 39,6 | 1 353 | 69,45 | 1 613 | 86,96 |
| 54 | 11,42 | 314 | 0 | 574 | 28,42 | 834 | 43,73 | 1 094 | 39,37 | 1 354 | 69,92 | 1 614 | 86,92 |
| 55 | 15,11 | 315 | 0 | 575 | 29,61 | 835 | 42,55 | 1 095 | 38,84 | 1 355 | 70,24 | 1 615 | 87,07 |
| 56 | 18,46 | 316 | 0 | 576 | 30,46 | 836 | 41,14 | 1 096 | 37,93 | 1 356 | 70,49 | 1 616 | 86,92 |
| 57 | 20,21 | 317 | 0 | 577 | 30,99 | 837 | 39,56 | 1 097 | 37,19 | 1 357 | 70,63 | 1 617 | 87,14 |
| 58 | 22,13 | 318 | 0 | 578 | 31,33 | 838 | 37,93 | 1 098 | 36,21 | 1 358 | 70,68 | 1 618 | 86,96 |
| 59 | 24,17 | 319 | 0 | 579 | 31,65 | 839 | 36,69 | 1 099 | 35,32 | 1 359 | 70,65 | 1 619 | 87,03 |
| 60 | 25,56 | 320 | 0 | 580 | 32,02 | 840 | 36,27 | 1 100 | 35,56 | 1 360 | 70,49 | 1 620 | 86,85 |
| 61 | 26,97 | 321 | 0 | 581 | 32,39 | 841 | 36,42 | 1 101 | 36,96 | 1 361 | 70,09 | 1 621 | 86,77 |
| 62 | 28,83 | 322 | 0 | 582 | 32,68 | 842 | 37,14 | 1 102 | 38,12 | 1 362 | 69,35 | 1 622 | 87,1 |
| 63 | 31,05 | 323 | 0 | 583 | 32,84 | 843 | 38,13 | 1 103 | 38,71 | 1 363 | 68,27 | 1 623 | 86,92 |
| 64 | 33,72 | 324 | 3,01 | 584 | 32,93 | 844 | 38,55 | 1 104 | 39,26 | 1 364 | 67,09 | 1 624 | 87,07 |
| 65 | 36 | 325 | 8,14 | 585 | 33,22 | 845 | 38,42 | 1 105 | 40,64 | 1 365 | 65,96 | 1 625 | 86,85 |
| 66 | 37,91 | 326 | 13,88 | 586 | 33,89 | 846 | 37,89 | 1 106 | 43,09 | 1 366 | 64,87 | 1 626 | 86,81 |
| 67 | 39,65 | 327 | 18,08 | 587 | 34,96 | 847 | 36,89 | 1 107 | 44,83 | 1 367 | 63,79 | 1 627 | 87,14 |
| 68 | 41,23 | 328 | 20,01 | 588 | 36,28 | 848 | 35,53 | 1 108 | 45,33 | 1 368 | 62,82 | 1 628 | 86,77 |
| 69 | 42,85 | 329 | 20,3 | 589 | 37,58 | 849 | 34,01 | 1 109 | 45,24 | 1 369 | 63,03 | 1 629 | 87,03 |
| 70 | 44,1 | 330 | 19,53 | 590 | 38,58 | 850 | 32,88 | 1 110 | 45,14 | 1 370 | 63,62 | 1 630 | 86,96 |
| 71 | 44,37 | 331 | 17,92 | 591 | 39,1 | 851 | 32,52 | 1 111 | 45,06 | 1 371 | 64,8 | 1 631 | 87,1 |
| 72 | 44,3 | 332 | 16,17 | 592 | 39,22 | 852 | 32,7 | 1 112 | 44,82 | 1 372 | 65,5 | 1 632 | 86,99 |
| 73 | 44,17 | 333 | 14,55 | 593 | 39,11 | 853 | 33,48 | 1 113 | 44,53 | 1 373 | 65,33 | 1 633 | 86,92 |
| 74 | 44,13 | 334 | 12,92 | 594 | 38,8 | 854 | 34,97 | 1 114 | 44,77 | 1 374 | 63,83 | 1 634 | 87,1 |
| 75 | 44,17 | 335 | 11,07 | 595 | 38,31 | 855 | 36,78 | 1 115 | 45,6 | 1 375 | 62,44 | 1 635 | 86,85 |
| 76 | 44,51 | 336 | 8,54 | 596 | 37,73 | 856 | 38,64 | 1 116 | 46,28 | 1 376 | 61,2 | 1 636 | 86,92 |
| 77 | 45,16 | 337 | 5,15 | 597 | 37,24 | 857 | 40,48 | 1 117 | 47,18 | 1 377 | 59,58 | 1 637 | 86,77 |
| 78 | 45,64 | 338 | 1,96 | 598 | 37,06 | 858 | 42,34 | 1 118 | 48,49 | 1 378 | 57,68 | 1 638 | 86,88 |
| 79 | 46,16 | 339 | 0 | 599 | 37,1 | 859 | 44,16 | 1 119 | 49,42 | 1 379 | 56,4 | 1 639 | 86,63 |
| 80 | 46,99 | 340 | 0 | 600 | 37,42 | 860 | 45,9 | 1 120 | 49,56 | 1 380 | 54,82 | 1 640 | 86,85 |
| 81 | 48,19 | 341 | 0 | 601 | 38,17 | 861 | 47,55 | 1 121 | 49,47 | 1 381 | 52,77 | 1 641 | 86,63 |
| 82 | 49,32 | 342 | 0 | 602 | 39,19 | 862 | 49,09 | 1 122 | 49,28 | 1 382 | 52,22 | 1 642 | 86,77 |
| 83 | 49,7 | 343 | 0 | 603 | 40,31 | 863 | 50,42 | 1 123 | 48,58 | 1 383 | 52,48 | 1 643 | 86,77 |
| 84 | 49,5 | 344 | 0 | 604 | 41,46 | 864 | 51,49 | 1 124 | 48,03 | 1 384 | 52,74 | 1 644 | 86,55 |
| 85 | 48,98 | 345 | 0 | 605 | 42,44 | 865 | 52,23 | 1 125 | 48,2 | 1 385 | 53,14 | 1 645 | 86,59 |
| 86 | 48,65 | 346 | 0 | 606 | 42,95 | 866 | 52,58 | 1 126 | 48,72 | 1 386 | 53,03 | 1 646 | 86,55 |
| 87 | 48,65 | 347 | 0 | 607 | 42,9 | 867 | 52,63 | 1 127 | 48,91 | 1 387 | 52,55 | 1 647 | 86,7 |
| 88 | 48,87 | 348 | 0 | 608 | 42,43 | 868 | 52,49 | 1 128 | 48,93 | 1 388 | 52,19 | 1 648 | 86,44 |
| 89 | 48,97 | 349 | 0 | 609 | 41,74 | 869 | 52,19 | 1 129 | 49,05 | 1 389 | 51,09 | 1 649 | 86,7 |
| 90 | 48,96 | 350 | 0 | 610 | 41,04 | 870 | 51,82 | 1 130 | 49,23 | 1 390 | 49,88 | 1 650 | 86,55 |
| 91 | 49,15 | 351 | 0 | 611 | 40,49 | 871 | 51,43 | 1 131 | 49,28 | 1 391 | 49,37 | 1 651 | 86,33 |
| 92 | 49,51 | 352 | 0 | 612 | 40,8 | 872 | 51,02 | 1 132 | 48,84 | 1 392 | 49,26 | 1 652 | 86,48 |
| 93 | 49,74 | 353 | 0 | 613 | 41,66 | 873 | 50,61 | 1 133 | 48,12 | 1 393 | 49,37 | 1 653 | 86,19 |
| 94 | 50,31 | 354 | 0,9 | 614 | 42,48 | 874 | 50,26 | 1 134 | 47,8 | 1 394 | 49,88 | 1 654 | 86,37 |
| 95 | 50,78 | 355 | 2 | 615 | 42,78 | 875 | 50,06 | 1 135 | 47,42 | 1 395 | 50,25 | 1 655 | 86,59 |
| 96 | 50,75 | 356 | 4,08 | 616 | 42,39 | 876 | 49,97 | 1 136 | 45,98 | 1 396 | 50,17 | 1 656 | 86,55 |
| 97 | 50,78 | 357 | 7,07 | 617 | 40,78 | 877 | 49,67 | 1 137 | 42,96 | 1 397 | 50,5 | 1 657 | 86,7 |
| 98 | 51,21 | 358 | 10,25 | 618 | 37,72 | 878 | 48,86 | 1 138 | 39,38 | 1 398 | 50,83 | 1 658 | 86,63 |
| 99 | 51,6 | 359 | 12,77 | 619 | 33,29 | 879 | 47,53 | 1 139 | 35,82 | 1 399 | 51,23 | 1 659 | 86,55 |
| 100 | 51,89 | 360 | 14,44 | 620 | 27,66 | 880 | 45,82 | 1 140 | 31,85 | 1 400 | 51,67 | 1 660 | 86,59 |
| 101 | 52,04 | 361 | 15,73 | 621 | 21,43 | 881 | 43,66 | 1 141 | 26,87 | 1 401 | 51,53 | 1 661 | 86,55 |
| 102 | 51,99 | 362 | 17,23 | 622 | 15,62 | 882 | 40,91 | 1 142 | 21,41 | 1 402 | 50,17 | 1 662 | 86,7 |
| 103 | 51,99 | 363 | 19,04 | 623 | 11,51 | 883 | 37,78 | 1 143 | 16,41 | 1 403 | 49,99 | 1 663 | 86,55 |
| 104 | 52,36 | 364 | 20,96 | 624 | 9,69 | 884 | 34,89 | 1 144 | 12,56 | 1 404 | 50,32 | 1 664 | 86,7 |
| 105 | 52,58 | 365 | 22,94 | 625 | 9,46 | 885 | 32,69 | 1 145 | 10,41 | 1 405 | 51,05 | 1 665 | 86,52 |
| 106 | 52,47 | 366 | 25,05 | 626 | 10,21 | 886 | 30,99 | 1 146 | 9,07 | 1 406 | 51,45 | 1 666 | 86,85 |
| 107 | 52,03 | 367 | 27,31 | 627 | 11,78 | 887 | 29,31 | 1 147 | 7,69 | 1 407 | 52 | 1 667 | 86,55 |
| 108 | 51,46 | 368 | 29,54 | 628 | 13,6 | 888 | 27,29 | 1 148 | 6,28 | 1 408 | 52,3 | 1 668 | 86,81 |
| 109 | 51,31 | 369 | 31,52 | 629 | 15,33 | 889 | 24,79 | 1 149 | 5,08 | 1 409 | 52,22 | 1 669 | 86,74 |
| 110 | 51,45 | 370 | 33,19 | 630 | 17,12 | 890 | 21,78 | 1 150 | 4,32 | 1 410 | 52,66 | 1 670 | 86,63 |
| 111 | 51,48 | 371 | 34,67 | 631 | 18,98 | 891 | 18,51 | 1 151 | 3,32 | 1 411 | 53,18 | 1 671 | 86,77 |
| 112 | 51,29 | 372 | 36,13 | 632 | 20,73 | 892 | 15,1 | 1 152 | 1,92 | 1 412 | 53,8 | 1 672 | 87,03 |
| 113 | 51,12 | 373 | 37,63 | 633 | 22,17 | 893 | 11,06 | 1 153 | 1,07 | 1 413 | 54,53 | 1 673 | 87,07 |
| 114 | 50,96 | 374 | 39,07 | 634 | 23,29 | 894 | 6,28 | 1 154 | 0,66 | 1 414 | 55,37 | 1 674 | 86,92 |
| 115 | 50,81 | 375 | 40,08 | 635 | 24,19 | 895 | 2,24 | 1 155 | 0 | 1 415 | 56,29 | 1 675 | 87,07 |
| 116 | 50,86 | 376 | 40,44 | 636 | 24,97 | 896 | 0 | 1 156 | 0 | 1 416 | 57,31 | 1 676 | 87,18 |
| 117 | 51,34 | 377 | 40,26 | 637 | 25,6 | 897 | 0 | 1 157 | 0 | 1 417 | 57,94 | 1 677 | 87,32 |
| 118 | 51,68 | 378 | 39,29 | 638 | 25,96 | 898 | 0 | 1 158 | 0 | 1 418 | 57,86 | 1 678 | 87,36 |
| 119 | 51,58 | 379 | 37,23 | 639 | 25,86 | 899 | 0 | 1 159 | 0 | 1 419 | 57,75 | 1 679 | 87,29 |
| 120 | 51,36 | 380 | 34,14 | 640 | 24,69 | 900 | 0 | 1 160 | 0 | 1 420 | 58,67 | 1 680 | 87,58 |
| 121 | 51,39 | 381 | 30,18 | 641 | 21,85 | 901 | 0 | 1 161 | 0 | 1 421 | 59,4 | 1 681 | 87,61 |
| 122 | 50,98 | 382 | 25,71 | 642 | 17,45 | 902 | 2,56 | 1 162 | 0 | 1 422 | 59,69 | 1 682 | 87,76 |
| 123 | 48,63 | 383 | 21,58 | 643 | 12,34 | 903 | 4,81 | 1 163 | 0 | 1 423 | 60,02 | 1 683 | 87,65 |
| 124 | 44,83 | 384 | 18,5 | 644 | 7,59 | 904 | 6,38 | 1 164 | 0 | 1 424 | 60,21 | 1 684 | 87,61 |
| 125 | 40,3 | 385 | 16,56 | 645 | 4 | 905 | 8,62 | 1 165 | 0 | 1 425 | 60,83 | 1 685 | 87,65 |
| 126 | 35,65 | 386 | 15,39 | 646 | 1,76 | 906 | 10,37 | 1 166 | 0 | 1 426 | 61,16 | 1 686 | 87,65 |
| 127 | 30,23 | 387 | 14,77 | 647 | 0 | 907 | 11,17 | 1 167 | 0 | 1 427 | 61,6 | 1 687 | 87,76 |
| 128 | 24,08 | 388 | 14,58 | 648 | 0 | 908 | 13,32 | 1 168 | 0 | 1 428 | 62,15 | 1 688 | 87,76 |
| 129 | 18,96 | 389 | 14,72 | 649 | 0 | 909 | 15,94 | 1 169 | 0 | 1 429 | 62,7 | 1 689 | 87,8 |
| 130 | 14,19 | 390 | 15,44 | 650 | 0 | 910 | 16,89 | 1 170 | 0 | 1 430 | 63,65 | 1 690 | 87,72 |
| 131 | 8,72 | 391 | 16,92 | 651 | 0 | 911 | 17,13 | 1 171 | 0 | 1 431 | 64,27 | 1 691 | 87,69 |
| 132 | 3,41 | 392 | 18,69 | 652 | 0 | 912 | 18,04 | 1 172 | 0 | 1 432 | 64,31 | 1 692 | 87,54 |
| 133 | 0,64 | 393 | 20,26 | 653 | 0 | 913 | 19,96 | 1 173 | 0 | 1 433 | 64,13 | 1 693 | 87,76 |
| 134 | 0 | 394 | 21,63 | 654 | 0 | 914 | 22,05 | 1 174 | 0 | 1 434 | 64,27 | 1 694 | 87,5 |
| 135 | 0 | 395 | 22,91 | 655 | 0 | 915 | 23,65 | 1 175 | 0 | 1 435 | 65,22 | 1 695 | 87,43 |
| 136 | 0 | 396 | 24,13 | 656 | 0 | 916 | 25,72 | 1 176 | 0 | 1 436 | 66,25 | 1 696 | 87,47 |
| 137 | 0 | 397 | 25,18 | 657 | 0 | 917 | 28,62 | 1 177 | 0 | 1 437 | 67,09 | 1 697 | 87,5 |
| 138 | 0 | 398 | 26,16 | 658 | 2,96 | 918 | 31,99 | 1 178 | 0 | 1 438 | 68,37 | 1 698 | 87,5 |
| 139 | 0 | 399 | 27,41 | 659 | 7,9 | 919 | 35,07 | 1 179 | 0 | 1 439 | 69,36 | 1 699 | 87,18 |
| 140 | 0 | 400 | 29,18 | 660 | 13,49 | 920 | 37,42 | 1 180 | 0 | 1 440 | 70,57 | 1 700 | 87,36 |
| 141 | 0 | 401 | 31,36 | 661 | 18,36 | 921 | 39,65 | 1 181 | 0 | 1 441 | 71,89 | 1 701 | 87,29 |
| 142 | 0,63 | 402 | 33,51 | 662 | 22,59 | 922 | 41,78 | 1 182 | 0 | 1 442 | 73,35 | 1 702 | 87,18 |
| 143 | 1,56 | 403 | 35,33 | 663 | 26,26 | 923 | 43,04 | 1 183 | 0 | 1 443 | 74,64 | 1 703 | 86,92 |
| 144 | 2,99 | 404 | 36,94 | 664 | 29,4 | 924 | 43,55 | 1 184 | 0 | 1 444 | 75,81 | 1 704 | 87,36 |
| 145 | 4,5 | 405 | 38,6 | 665 | 32,23 | 925 | 42,97 | 1 185 | 0 | 1 445 | 77,24 | 1 705 | 87,03 |
| 146 | 5,39 | 406 | 40,44 | 666 | 34,91 | 926 | 41,08 | 1 186 | 0 | 1 446 | 78,63 | 1 706 | 87,07 |
| 147 | 5,59 | 407 | 42,29 | 667 | 37,39 | 927 | 40,38 | 1 187 | 0 | 1 447 | 79,32 | 1 707 | 87,29 |
| 148 | 5,45 | 408 | 43,73 | 668 | 39,61 | 928 | 40,43 | 1 188 | 0 | 1 448 | 80,2 | 1 708 | 86,99 |
| 149 | 5,2 | 409 | 44,47 | 669 | 41,61 | 929 | 40,4 | 1 189 | 0 | 1 449 | 81,67 | 1 709 | 87,25 |
| 150 | 4,98 | 410 | 44,62 | 670 | 43,51 | 930 | 40,25 | 1 190 | 0 | 1 450 | 82,11 | 1 710 | 87,14 |
| 151 | 4,61 | 411 | 44,41 | 671 | 45,36 | 931 | 40,32 | 1 191 | 0 | 1 451 | 82,91 | 1 711 | 86,96 |
| 152 | 3,89 | 412 | 43,96 | 672 | 47,17 | 932 | 40,8 | 1 192 | 0 | 1 452 | 83,43 | 1 712 | 87,14 |
| 153 | 3,21 | 413 | 43,41 | 673 | 48,95 | 933 | 41,71 | 1 193 | 0 | 1 453 | 83,79 | 1 713 | 87,07 |
| 154 | 2,98 | 414 | 42,83 | 674 | 50,73 | 934 | 43,16 | 1 194 | 0 | 1 454 | 83,5 | 1 714 | 86,92 |
| 155 | 3,31 | 415 | 42,15 | 675 | 52,36 | 935 | 44,84 | 1 195 | 0 | 1 455 | 84,01 | 1 715 | 86,88 |
| 156 | 4,18 | 416 | 41,28 | 676 | 53,74 | 936 | 46,42 | 1 196 | 1,54 | 1 456 | 83,43 | 1 716 | 86,85 |
| 157 | 5,07 | 417 | 40,17 | 677 | 55,02 | 937 | 47,91 | 1 197 | 4,85 | 1 457 | 82,99 | 1 717 | 86,92 |
| 158 | 5,52 | 418 | 38,9 | 678 | 56,24 | 938 | 49,08 | 1 198 | 9,06 | 1 458 | 82,77 | 1 718 | 86,81 |
| 159 | 5,73 | 419 | 37,59 | 679 | 57,29 | 939 | 49,66 | 1 199 | 11,8 | 1 459 | 82,33 | 1 719 | 86,88 |
| 160 | 6,06 | 420 | 36,39 | 680 | 58,18 | 940 | 50,15 | 1 200 | 12,42 | 1 460 | 81,78 | 1 720 | 86,66 |
| 161 | 6,76 | 421 | 35,33 | 681 | 58,95 | 941 | 50,94 | 1 201 | 12,07 | 1 461 | 81,81 | 1 721 | 86,92 |
| 162 | 7,7 | 422 | 34,3 | 682 | 59,49 | 942 | 51,69 | 1 202 | 11,64 | 1 462 | 81,05 | 1 722 | 86,48 |
| 163 | 8,34 | 423 | 33,07 | 683 | 59,86 | 943 | 53,5 | 1 203 | 11,69 | 1 463 | 80,72 | 1 723 | 86,66 |
| 164 | 8,51 | 424 | 31,41 | 684 | 60,3 | 944 | 55,9 | 1 204 | 12,91 | 1 464 | 80,61 | 1 724 | 86,74 |
| 165 | 8,22 | 425 | 29,18 | 685 | 61,01 | 945 | 57,11 | 1 205 | 15,58 | 1 465 | 80,46 | 1 725 | 86,37 |
| 166 | 7,22 | 426 | 26,41 | 686 | 61,96 | 946 | 57,88 | 1 206 | 18,69 | 1 466 | 80,42 | 1 726 | 86,48 |
| 167 | 5,82 | 427 | 23,4 | 687 | 63,05 | 947 | 58,63 | 1 207 | 21,04 | 1 467 | 80,42 | 1 727 | 86,33 |
| 168 | 4,75 | 428 | 20,9 | 688 | 64,16 | 948 | 58,75 | 1 208 | 22,62 | 1 468 | 80,24 | 1 728 | 86,3 |
| 169 | 4,24 | 429 | 19,59 | 689 | 65,14 | 949 | 58,26 | 1 209 | 24,34 | 1 469 | 80,13 | 1 729 | 86,44 |
| 170 | 4,05 | 430 | 19,36 | 690 | 65,85 | 950 | 58,03 | 1 210 | 26,74 | 1 470 | 80,39 | 1 730 | 86,33 |
| 171 | 3,98 | 431 | 19,79 | 691 | 66,22 | 951 | 58,28 | 1 211 | 29,62 | 1 471 | 80,72 | 1 731 | 86 |
| 172 | 3,91 | 432 | 20,43 | 692 | 66,12 | 952 | 58,67 | 1 212 | 32,65 | 1 472 | 81,01 | 1 732 | 86,33 |
| 173 | 3,86 | 433 | 20,71 | 693 | 65,01 | 953 | 58,76 | 1 213 | 35,57 | 1 473 | 81,52 | 1 733 | 86,22 |
| 174 | 4,17 | 434 | 20,56 | 694 | 62,22 | 954 | 58,82 | 1 214 | 38,07 | 1 474 | 82,4 | 1 734 | 86,08 |
| 175 | 5,32 | 435 | 19,96 | 695 | 57,44 | 955 | 59,09 | 1 215 | 39,71 | 1 475 | 83,21 | 1 735 | 86,22 |
| 176 | 7,53 | 436 | 20,22 | 696 | 51,47 | 956 | 59,38 | 1 216 | 40,36 | 1 476 | 84,05 | 1 736 | 86,33 |
| 177 | 10,89 | 437 | 21,48 | 697 | 45,98 | 957 | 59,72 | 1 217 | 40,6 | 1 477 | 84,85 | 1 737 | 86,33 |
| 178 | 14,81 | 438 | 23,67 | 698 | 41,72 | 958 | 60,04 | 1 218 | 41,15 | 1 478 | 85,42 | 1 738 | 86,26 |
| 179 | 17,56 | 439 | 26,09 | 699 | 38,22 | 959 | 60,13 | 1 219 | 42,23 | 1 479 | 86,18 | 1 739 | 86,48 |
| 180 | 18,38 | 440 | 28,16 | 700 | 34,65 | 960 | 59,33 | 1 220 | 43,61 | 1 480 | 86,45 | 1 740 | 86,48 |
| 181 | 17,49 | 441 | 29,75 | 701 | 30,65 | 961 | 58,52 | 1 221 | 45,08 | 1 481 | 86,64 | 1 741 | 86,55 |
| 182 | 15,18 | 442 | 30,97 | 702 | 26,46 | 962 | 57,82 | 1 222 | 46,58 | 1 482 | 86,57 | 1 742 | 86,66 |
| 183 | 13,08 | 443 | 31,99 | 703 | 22,32 | 963 | 56,68 | 1 223 | 48,13 | 1 483 | 86,43 | 1 743 | 86,66 |
| 184 | 12,23 | 444 | 32,84 | 704 | 18,15 | 964 | 55,36 | 1 224 | 49,7 | 1 484 | 86,58 | 1 744 | 86,59 |
| 185 | 12,03 | 445 | 33,33 | 705 | 13,79 | 965 | 54,63 | 1 225 | 51,27 | 1 485 | 86,8 | 1 745 | 86,55 |
| 186 | 11,72 | 446 | 33,45 | 706 | 9,29 | 966 | 54,04 | 1 226 | 52,8 | 1 486 | 86,65 | 1 746 | 86,74 |
| 187 | 10,69 | 447 | 33,27 | 707 | 4,98 | 967 | 53,15 | 1 227 | 54,3 | 1 487 | 86,14 | 1 747 | 86,21 |
| 188 | 8,68 | 448 | 32,66 | 708 | 1,71 | 968 | 52,02 | 1 228 | 55,8 | 1 488 | 86,36 | 1 748 | 85,96 |
| 189 | 6,2 | 449 | 31,73 | 709 | 0 | 969 | 51,37 | 1 229 | 57,29 | 1 489 | 86,32 | 1 749 | 85,5 |
| 190 | 4,07 | 450 | 30,58 | 710 | 0 | 970 | 51,41 | 1 230 | 58,73 | 1 490 | 86,25 | 1 750 | 84,77 |
| 191 | 2,65 | 451 | 29,2 | 711 | 0 | 971 | 52,2 | 1 231 | 60,12 | 1 491 | 85,92 | 1 751 | 84,65 |
| 192 | 1,92 | 452 | 27,56 | 712 | 0 | 972 | 53,52 | 1 232 | 61,5 | 1 492 | 86,14 | 1 752 | 84,1 |
| 193 | 1,69 | 453 | 25,71 | 713 | 0 | 973 | 54,34 | 1 233 | 62,94 | 1 493 | 86,36 | 1 753 | 83,46 |
| 194 | 1,68 | 454 | 23,76 | 714 | 0 | 974 | 54,59 | 1 234 | 64,39 | 1 494 | 86,25 | 1 754 | 82,77 |
| 195 | 1,66 | 455 | 21,87 | 715 | 0 | 975 | 54,92 | 1 235 | 65,52 | 1 495 | 86,5 | 1 755 | 81,78 |
| 196 | 1,53 | 456 | 20,15 | 716 | 0 | 976 | 55,69 | 1 236 | 66,07 | 1 496 | 86,14 | 1 756 | 81,16 |
| 197 | 1,3 | 457 | 18,38 | 717 | 0 | 977 | 56,51 | 1 237 | 66,19 | 1 497 | 86,29 | 1 757 | 80,42 |
| 198 | 1 | 458 | 15,93 | 718 | 0 | 978 | 56,73 | 1 238 | 66,19 | 1 498 | 86,4 | 1 758 | 79,21 |
| 199 | 0,77 | 459 | 12,33 | 719 | 0 | 979 | 56,33 | 1 239 | 66,43 | 1 499 | 86,36 | 1 759 | 78,48 |
| 200 | 0,63 | 460 | 7,99 | 720 | 0 | 980 | 55,38 | 1 240 | 67,07 | 1 500 | 85,63 | 1 760 | 77,49 |
| 201 | 0,59 | 461 | 4,19 | 721 | 0 | 981 | 54,99 | 1 241 | 68,04 | 1 501 | 86,03 | 1 761 | 76,69 |
| 202 | 0,59 | 462 | 1,77 | 722 | 0 | 982 | 54,75 | 1 242 | 69,12 | 1 502 | 85,92 | 1 762 | 75,92 |
| 203 | 0,57 | 463 | 0,69 | 723 | 0 | 983 | 54,11 | 1 243 | 70,08 | 1 503 | 86,14 | 1 763 | 75,08 |
| 204 | 0,53 | 464 | 1,13 | 724 | 0 | 984 | 53,32 | 1 244 | 70,91 | 1 504 | 86,32 | 1 764 | 73,87 |
| 205 | 0,5 | 465 | 2,2 | 725 | 0 | 985 | 52,41 | 1 245 | 71,73 | 1 505 | 85,92 | 1 765 | 72,15 |
| 206 | 0 | 466 | 3,59 | 726 | 0 | 986 | 51,45 | 1 246 | 72,66 | 1 506 | 86,11 | 1 766 | 69,69 |
| 207 | 0 | 467 | 4,88 | 727 | 0 | 987 | 50,86 | 1 247 | 73,67 | 1 507 | 85,91 | 1 767 | 67,17 |
| 208 | 0 | 468 | 5,85 | 728 | 0 | 988 | 50,48 | 1 248 | 74,55 | 1 508 | 85,83 | 1 768 | 64,75 |
| 209 | 0 | 469 | 6,72 | 729 | 0 | 989 | 49,6 | 1 249 | 75,18 | 1 509 | 85,86 | 1 769 | 62,55 |
| 210 | 0 | 470 | 8,02 | 730 | 0 | 990 | 48,55 | 1 250 | 75,59 | 1 510 | 85,5 | 1 770 | 60,32 |
| 211 | 0 | 471 | 10,02 | 731 | 0 | 991 | 47,87 | 1 251 | 75,82 | 1 511 | 84,97 | 1 771 | 58,45 |
| 212 | 0 | 472 | 12,59 | 732 | 0 | 992 | 47,42 | 1 252 | 75,9 | 1 512 | 84,8 | 1 772 | 56,43 |
| 213 | 0 | 473 | 15,43 | 733 | 0 | 993 | 46,86 | 1 253 | 75,92 | 1 513 | 84,2 | 1 773 | 54,35 |
| 214 | 0 | 474 | 18,32 | 734 | 0 | 994 | 46,08 | 1 254 | 75,87 | 1 514 | 83,26 | 1 774 | 52,22 |
| 215 | 0 | 475 | 21,19 | 735 | 0 | 995 | 45,07 | 1 255 | 75,68 | 1 515 | 82,77 | 1 775 | 50,25 |
| 216 | 0 | 476 | 24 | 736 | 0 | 996 | 43,58 | 1 256 | 75,37 | 1 516 | 81,78 | 1 776 | 48,23 |
| 217 | 0 | 477 | 26,75 | 737 | 0 | 997 | 41,04 | 1 257 | 75,01 | 1 517 | 81,16 | 1 777 | 46,51 |
| 218 | 0 | 478 | 29,53 | 738 | 0 | 998 | 38,39 | 1 258 | 74,55 | 1 518 | 80,42 | 1 778 | 44,35 |
| 219 | 0 | 479 | 32,31 | 739 | 0 | 999 | 35,69 | 1 259 | 73,8 | 1 519 | 79,21 | 1 779 | 41,97 |
| 220 | 0 | 480 | 34,8 | 740 | 0 | 1 000 | 32,68 | 1 260 | 72,71 | 1 520 | 78,83 | 1 780 | 39,33 |
| 221 | 0 | 481 | 36,73 | 741 | 0 | 1 001 | 29,82 | 1 261 | 71,39 | 1 521 | 78,52 | 1 781 | 36,48 |
| 222 | 0 | 482 | 38,08 | 742 | 0 | 1 002 | 26,97 | 1 262 | 70,02 | 1 522 | 78,52 | 1 782 | 33,8 |
| 223 | 0 | 483 | 39,11 | 743 | 0 | 1 003 | 24,03 | 1 263 | 68,71 | 1 523 | 78,81 | 1 783 | 31,09 |
| 224 | 0 | 484 | 40,16 | 744 | 0 | 1 004 | 21,67 | 1 264 | 67,52 | 1 524 | 79,26 | 1 784 | 28,24 |
| 225 | 0 | 485 | 41,18 | 745 | 0 | 1 005 | 20,34 | 1 265 | 66,44 | 1 525 | 79,61 | 1 785 | 26,81 |
| 226 | 0,73 | 486 | 41,75 | 746 | 0 | 1 006 | 18,9 | 1 266 | 65,45 | 1 526 | 80,15 | 1 786 | 23,33 |
| 227 | 0,73 | 487 | 41,87 | 747 | 0 | 1 007 | 16,21 | 1 267 | 64,49 | 1 527 | 80,39 | 1 787 | 19,01 |
| 228 | 0 | 488 | 41,43 | 748 | 0 | 1 008 | 13,84 | 1 268 | 63,54 | 1 528 | 80,72 | 1 788 | 15,05 |
| 229 | 0 | 489 | 39,99 | 749 | 0 | 1 009 | 12,25 | 1 269 | 62,6 | 1 529 | 81,01 | 1 789 | 12,09 |
| 230 | 0 | 490 | 37,71 | 750 | 0 | 1 010 | 10,4 | 1 270 | 61,67 | 1 530 | 81,52 | 1 790 | 9,49 |
| 231 | 0 | 491 | 34,93 | 751 | 0 | 1 011 | 7,94 | 1 271 | 60,69 | 1 531 | 82,4 | 1 791 | 6,81 |
| 232 | 0 | 492 | 31,79 | 752 | 0 | 1 012 | 6,05 | 1 272 | 59,64 | 1 532 | 83,21 | 1 792 | 4,28 |
| 233 | 0 | 493 | 28,65 | 753 | 0 | 1 013 | 5,67 | 1 273 | 58,6 | 1 533 | 84,05 | 1 793 | 2,09 |
| 234 | 0 | 494 | 25,92 | 754 | 0 | 1 014 | 6,03 | 1 274 | 57,64 | 1 534 | 85,15 | 1 794 | 0,88 |
| 235 | 0 | 495 | 23,91 | 755 | 0 | 1 015 | 7,68 | 1 275 | 56,79 | 1 535 | 85,92 | 1 795 | 0,88 |
| 236 | 0 | 496 | 22,81 | 756 | 0 | 1 016 | 10,97 | 1 276 | 55,95 | 1 536 | 86,98 | 1 796 | 0 |
| 237 | 0 | 497 | 22,53 | 757 | 0 | 1 017 | 14,72 | 1 277 | 55,09 | 1 537 | 87,45 | 1 797 | 0 |
| 238 | 0 | 498 | 22,62 | 758 | 0 | 1 018 | 17,32 | 1 278 | 54,2 | 1 538 | 87,54 | 1 798 | 0 |
| 239 | 0 | 499 | 22,95 | 759 | 0 | 1 019 | 18,59 | 1 279 | 53,33 | 1 539 | 87,25 | 1 799 | 0 |
| 240 | 0 | 500 | 23,51 | 760 | 0 | 1 020 | 19,35 | 1 280 | 52,52 | 1 540 | 87,04 | 1 800 | 0 |
| 241 | 0 | 501 | 24,04 | 761 | 0 | 1 021 | 20,54 | 1 281 | 51,75 | 1 541 | 86,98 | | |
| 242 | 0 | 502 | 24,45 | 762 | 0 | 1 022 | 21,33 | 1 282 | 50,92 | 1 542 | 87,05 | | |
| 243 | 0 | 503 | 24,81 | 763 | 0 | 1 023 | 22,06 | 1 283 | 49,9 | 1 543 | 87,1 | | |
| 244 | 0 | 504 | 25,29 | 764 | 0 | 1 024 | 23,39 | 1 284 | 48,68 | 1 544 | 87,25 | | |
| 245 | 0 | 505 | 25,99 | 765 | 0 | 1 025 | 25,52 | 1 285 | 47,41 | 1 545 | 87,25 | | |
| 246 | 0 | 506 | 26,83 | 766 | 0 | 1 026 | 28,28 | 1 286 | 46,5 | 1 546 | 87,07 | | |
| 247 | 0 | 507 | 27,6 | 767 | 0 | 1 027 | 30,38 | 1 287 | 46,22 | 1 547 | 87,29 | | |
| 248 | 0 | 508 | 28,17 | 768 | 0 | 1 028 | 31,22 | 1 288 | 46,44 | 1 548 | 87,14 | | |
| 249 | 0 | 509 | 28,63 | 769 | 0 | 1 029 | 32,22 | 1 289 | 47,35 | 1 549 | 87,03 | | |
| 250 | 0 | 510 | 29,04 | 770 | 0 | 1 030 | 33,78 | 1 290 | 49,01 | 1 550 | 87,25 | | |
| 251 | 0 | 511 | 29,43 | 771 | 0 | 1 031 | 35,08 | 1 291 | 50,93 | 1 551 | 87,03 | | |
| 252 | 0 | 512 | 29,78 | 772 | 1,6 | 1 032 | 35,91 | 1 292 | 52,79 | 1 552 | 87,03 | | |
| 253 | 1,51 | 513 | 30,13 | 773 | 5,03 | 1 033 | 36,06 | 1 293 | 54,66 | 1 553 | 87,07 | | |
| 254 | 4,12 | 514 | 30,57 | 774 | 9,49 | 1 034 | 35,5 | 1 294 | 56,6 | 1 554 | 86,81 | | |
| 255 | 7,02 | 515 | 31,1 | 775 | 13 | 1 035 | 34,76 | 1 295 | 58,55 | 1 555 | 86,92 | | |
| 256 | 9,45 | 516 | 31,65 | 776 | 14,65 | 1 036 | 34,7 | 1 296 | 60,47 | 1 556 | 86,66 | | |
| 257 | 11,86 | 517 | 32,14 | 777 | 15,15 | 1 037 | 35,41 | 1 297 | 62,28 | 1 557 | 86,92 | | |
| 258 | 14,52 | 518 | 32,62 | 778 | 15,67 | 1 038 | 36,65 | 1 298 | 63,9 | 1 558 | 86,59 | | |
| 259 | 17,01 | 519 | 33,25 | 779 | 16,76 | 1 039 | 37,57 | 1 299 | 65,2 | 1 559 | 86,92 | | |
| 260 | 19,48 | 520 | 34,2 | 780 | 17,88 | 1 040 | 38,51 | 1 300 | 66,02 | 1 560 | 86,59 | | |

Čas

Hitrost

Čas

Hitrost

Čas

Hitrost

Čas

Hitrost

Čas

Hitrost

Čas

Hitrost

Čas

Hitrost

s

km/h

s

km/h

s

km/h

s

km/h

s

km/h

s

km/h

s

km/h

1

0

261

22,38

521

35,46

781

18,33

1 041

39,88

1 301

66,39

1 561

86,88

2

0

262

24,75

522

36,81

782

18,31

1 042

41,25

1 302

66,74

1 562

86,7

3

0

263

25,55

523

37,98

783

18,05

1 043

42,07

1 303

67,43

1 563

86,81

4

0

264

25,18

524

38,84

784

17,39

1 044

43,03

1 304

68,44

1 564

86,81

5

0

265

23,94

525

39,43

785

16,35

1 045

44,4

1 305

69,52

1 565

86,81

6

0

266

22,35

526

39,73

786

14,71

1 046

45,14

1 306

70,53

1 566

86,81

7

2,35

267

21,28

527

39,8

787

11,71

1 047

45,44

1 307

71,47

1 567

86,99

8

5,57

268

20,86

528

39,69

788

7,81

1 048

46,13

1 308

72,32

1 568

87,03

9

8,18

269

20,65

529

39,29

789

5,25

1 049

46,79

1 309

72,89

1 569

86,92

10

9,37

270

20,18

530

38,59

790

4,62

1 050

47,45

1 310

73,07

1 570

87,1

11

9,86

271

19,33

531

37,63

791

5,62

1 051

48,68

1 311

73,03

1 571

86,85

12

10,18

272

18,23

532

36,22

792

8,24

1 052

50,13

1 312

72,94

1 572

87,14

13

10,38

273

16,99

533

34,11

793

10,98

1 053

51,16

1 313

73,01

1 573

86,96

14

10,57

274

15,56

534

31,16

794

13,15

1 054

51,37

1 314

73,44

1 574

86,85

15

10,95

275

13,76

535

27,49

795

15,47

1 055

51,3

1 315

74,19

1 575

86,77

16

11,56

276

11,5

536

23,63

796

18,19

1 056

51,15

1 316

74,81

1 576

86,81

17

12,22

277

8,68

537

20,16

797

20,79

1 057

50,88

1 317

75,01

1 577

86,85

18

12,97

278

5,2

538

17,27

798

22,5

1 058

50,63

1 318

74,99

1 578

86,74

19

14,33

279

1,99

539

14,81

799

23,19

1 059

50,2

1 319

74,79

1 579

86,81

20

16,38

280

0

540

12,59

800

23,54

1 060

49,12

1 320

74,41

1 580

86,7

21

18,4

281

0

541

10,47

801

24,2

1 061

48,02

1 321

74,07

1 581

86,52

22

19,86

282

0

542

8,85

802

25,17

1 062

47,7

1 322

73,77

1 582

86,7

23

20,85

283

0,5

543

8,16

803

26,28

1 063

47,93

1 323

73,38

1 583

86,74

24

21,52

284

0,57

544

8,95

804

27,69

1 064

48,57

1 324

72,79

1 584

86,81

25

21,89

285

0,6

545

11,3

805

29,72

1 065

48,88

1 325

71,95

1 585

86,85

26

21,98

286

0,58

546

14,11

806

32,17

1 066

49,03

1 326

71,06

1 586

86,92

27

21,91

287

0

547

15,91

807

34,22

1 067

48,94

1 327

70,45

1 587

86,88

28

21,68

288

0

548

16,57

808

35,31

1 068

48,32

1 328

70,23

1 588

86,85

29

21,21

289

0

549

16,73

809

35,74

1 069

47,97

1 329

70,24

1 589

87,1

30

20,44

290

0

550

17,24

810

36,23

1 070

47,92

1 330

70,32

1 590

86,81

31

19,24

291

0

551

18,45

811

37,34

1 071

47,54

1 331

70,3

1 591

86,99

32

17,57

292

0

552

20,09

812

39,05

1 072

46,79

1 332

70,05

1 592

86,81

33

15,53

293

0

553

21,63

813

40,76

1 073

46,13

1 333

69,66

1 593

87,14

34

13,77

294

0

554

22,78

814

41,82

1 074

45,73

1 334

69,26

1 594

86,81

35

12,95

295

0

555

23,59

815

42,12

1 075

45,17

1 335

68,73

1 595

86,85

36

12,95

296

0

556

24,23

816

42,08

1 076

44,43

1 336

67,88

1 596

87,03

37

13,35

297

0

557

24,9

817

42,27

1 077

43,59

1 337

66,68

1 597

86,92

38

13,75

298

0

558

25,72

818

43,03

1 078

42,68

1 338

65,29

1 598

87,14

39

13,82

299

0

559

26,77

819

44,14

1 079

41,89

1 339

63,95

1 599

86,92

40

13,41

300

0

560

28,01

820

45,13

1 080

41,09

1 340

62,84

1 600

87,03

41

12,26

301

0

561

29,23

821

45,84

1 081

40,38

1 341

62,21

1 601

86,99

42

9,82

302

0

562

30,06

822

46,4

1 082

39,99

1 342

62,04

1 602

86,96

43

5,96

303

0

563

30,31

823

46,89

1 083

39,84

1 343

62,26

1 603

87,03

44

2,2

304

0

564

30,29

824

47,34

1 084

39,46

1 344

62,87

1 604

86,85

45

0

305

0

565

30,05

825

47,66

1 085

39,15

1 345

63,55

1 605

87,1

46

0

306

0

566

29,44

826

47,77

1 086

38,9

1 346

64,12

1 606

86,81

47

0

307

0

567

28,6

827

47,78

1 087

38,67

1 347

64,73

1 607

87,03

48

0

308

0

568

27,63

828

47,64

1 088

39,03

1 348

65,45

1 608

86,77

49

0

309

0

569

26,66

829

47,23

1 089

40,37

1 349

66,18

1 609

86,99

50

1,87

310

0

570

26,03

830

46,66

1 090

41,03

1 350

66,97

1 610

86,96

51

4,97

311

0

571

25,85

831

46,08

1 091

40,76

1 351

67,85

1 611

86,96

52

8,4

312

0

572

26,14

832

45,45

1 092

40,02

1 352

68,74

1 612

87,07

53

9,9

313

0

573

27,08

833

44,69

1 093

39,6

1 353

69,45

1 613

86,96

54

11,42

314

0

574

28,42

834

43,73

1 094

39,37

1 354

69,92

1 614

86,92

55

15,11

315

0

575

29,61

835

42,55

1 095

38,84

1 355

70,24

1 615

87,07

56

18,46

316

0

576

30,46

836

41,14

1 096

37,93

1 356

70,49

1 616

86,92

57

20,21

317

0

577

30,99

837

39,56

1 097

37,19

1 357

70,63

1 617

87,14

58

22,13

318

0

578

31,33

838

37,93

1 098

36,21

1 358

70,68

1 618

86,96

59

24,17

319

0

579

31,65

839

36,69

1 099

35,32

1 359

70,65

1 619

87,03

60

25,56

320

0

580

32,02

840

36,27

1 100

35,56

1 360

70,49

1 620

86,85

61

26,97

321

0

581

32,39

841

36,42

1 101

36,96

1 361

70,09

1 621

86,77

62

28,83

322

0

582

32,68

842

37,14

1 102

38,12

1 362

69,35

1 622

87,1

63

31,05

323

0

583

32,84

843

38,13

1 103

38,71

1 363

68,27

1 623

86,92

64

33,72

324

3,01

584

32,93

844

38,55

1 104

39,26

1 364

67,09

1 624

87,07

65

36

325

8,14

585

33,22

845

38,42

1 105

40,64

1 365

65,96

1 625

86,85

66

37,91

326

13,88

586

33,89

846

37,89

1 106

43,09

1 366

64,87

1 626

86,81

67

39,65

327

18,08

587

34,96

847

36,89

1 107

44,83

1 367

63,79

1 627

87,14

68

41,23

328

20,01

588

36,28

848

35,53

1 108

45,33

1 368

62,82

1 628

86,77

69

42,85

329

20,3

589

37,58

849

34,01

1 109

45,24

1 369

63,03

1 629

87,03

70

44,1

330

19,53

590

38,58

850

32,88

1 110

45,14

1 370

63,62

1 630

86,96

71

44,37

331

17,92

591

39,1

851

32,52

1 111

45,06

1 371

64,8

1 631

87,1

72

44,3

332

16,17

592

39,22

852

32,7

1 112

44,82

1 372

65,5

1 632

86,99

73

44,17

333

14,55

593

39,11

853

33,48

1 113

44,53

1 373

65,33

1 633

86,92

74

44,13

334

12,92

594

38,8

854

34,97

1 114

44,77

1 374

63,83

1 634

87,1

75

44,17

335

11,07

595

38,31

855

36,78

1 115

45,6

1 375

62,44

1 635

86,85

76

44,51

336

8,54

596

37,73

856

38,64

1 116

46,28

1 376

61,2

1 636

86,92

77

45,16

337

5,15

597

37,24

857

40,48

1 117

47,18

1 377

59,58

1 637

86,77

78

45,64

338

1,96

598

37,06

858

42,34

1 118

48,49

1 378

57,68

1 638

86,88

79

46,16

339

0

599

37,1

859

44,16

1 119

49,42

1 379

56,4

1 639

86,63

80

46,99

340

0

600

37,42

860

45,9

1 120

49,56

1 380

54,82

1 640

86,85

81

48,19

341

0

601

38,17

861

47,55

1 121

49,47

1 381

52,77

1 641

86,63

82

49,32

342

0

602

39,19

862

49,09

1 122

49,28

1 382

52,22

1 642

86,77

83

49,7

343

0

603

40,31

863

50,42

1 123

48,58

1 383

52,48

1 643

86,77

84

49,5

344

0

604

41,46

864

51,49

1 124

48,03

1 384

52,74

1 644

86,55

85

48,98

345

0

605

42,44

865

52,23

1 125

48,2

1 385

53,14

1 645

86,59

86

48,65

346

0

606

42,95

866

52,58

1 126

48,72

1 386

53,03

1 646

86,55

87

48,65

347

0

607

42,9

867

52,63

1 127

48,91

1 387

52,55

1 647

86,7

88

48,87

348

0

608

42,43

868

52,49

1 128

48,93

1 388

52,19

1 648

86,44

89

48,97

349

0

609

41,74

869

52,19

1 129

49,05

1 389

51,09

1 649

86,7

90

48,96

350

0

610

41,04

870

51,82

1 130

49,23

1 390

49,88

1 650

86,55

91

49,15

351

0

611

40,49

871

51,43

1 131

49,28

1 391

49,37

1 651

86,33

92

49,51

352

0

612

40,8

872

51,02

1 132

48,84

1 392

49,26

1 652

86,48

93

49,74

353

0

613

41,66

873

50,61

1 133

48,12

1 393

49,37

1 653

86,19

94

50,31

354

0,9

614

42,48

874

50,26

1 134

47,8

1 394

49,88

1 654

86,37

95

50,78

355

2

615

42,78

875

50,06

1 135

47,42

1 395

50,25

1 655

86,59

96

50,75

356

4,08

616

42,39

876

49,97

1 136

45,98

1 396

50,17

1 656

86,55

97

50,78

357

7,07

617

40,78

877

49,67

1 137

42,96

1 397

50,5

1 657

86,7

98

51,21

358

10,25

618

37,72

878

48,86

1 138

39,38

1 398

50,83

1 658

86,63

99

51,6

359

12,77

619

33,29

879

47,53

1 139

35,82

1 399

51,23

1 659

86,55

100

51,89

360

14,44

620

27,66

880

45,82

1 140

31,85

1 400

51,67

1 660

86,59

101

52,04

361

15,73

621

21,43

881

43,66

1 141

26,87

1 401

51,53

1 661

86,55

102

51,99

362

17,23

622

15,62

882

40,91

1 142

21,41

1 402

50,17

1 662

86,7

103

51,99

363

19,04

623

11,51

883

37,78

1 143

16,41

1 403

49,99

1 663

86,55

104

52,36

364

20,96

624

9,69

884

34,89

1 144

12,56

1 404

50,32

1 664

86,7

105

52,58

365

22,94

625

9,46

885

32,69

1 145

10,41

1 405

51,05

1 665

86,52

106

52,47

366

25,05

626

10,21

886

30,99

1 146

9,07

1 406

51,45

1 666

86,85

107

52,03

367

27,31

627

11,78

887

29,31

1 147

7,69

1 407

52

1 667

86,55

108

51,46

368

29,54

628

13,6

888

27,29

1 148

6,28

1 408

52,3

1 668

86,81

109

51,31

369

31,52

629

15,33

889

24,79

1 149

5,08

1 409

52,22

1 669

86,74

110

51,45

370

33,19

630

17,12

890

21,78

1 150

4,32

1 410

52,66

1 670

86,63

111

51,48

371

34,67

631

18,98

891

18,51

1 151

3,32

1 411

53,18

1 671

86,77

112

51,29

372

36,13

632

20,73

892

15,1

1 152

1,92

1 412

53,8

1 672

87,03

113

51,12

373

37,63

633

22,17

893

11,06

1 153

1,07

1 413

54,53

1 673

87,07

114

50,96

374

39,07

634

23,29

894

6,28

1 154

0,66

1 414

55,37

1 674

86,92

115

50,81

375

40,08

635

24,19

895

2,24

1 155

0

1 415

56,29

1 675

87,07

116

50,86

376

40,44

636

24,97

896

0

1 156

0

1 416

57,31

1 676

87,18

117

51,34

377

40,26

637

25,6

897

0

1 157

0

1 417

57,94

1 677

87,32

118

51,68

378

39,29

638

25,96

898

0

1 158

0

1 418

57,86

1 678

87,36

119

51,58

379

37,23

639

25,86

899

0

1 159

0

1 419

57,75

1 679

87,29

120

51,36

380

34,14

640

24,69

900

0

1 160

0

1 420

58,67

1 680

87,58

121

51,39

381

30,18

641

21,85

901

0

1 161

0

1 421

59,4

1 681

87,61

122

50,98

382

25,71

642

17,45

902

2,56

1 162

0

1 422

59,69

1 682

87,76

123

48,63

383

21,58

643

12,34

903

4,81

1 163

0

1 423

60,02

1 683

87,65

124

44,83

384

18,5

644

7,59

904

6,38

1 164

0

1 424

60,21

1 684

87,61

125

40,3

385

16,56

645

4

905

8,62

1 165

0

1 425

60,83

1 685

87,65

126

35,65

386

15,39

646

1,76

906

10,37

1 166

0

1 426

61,16

1 686

87,65

127

30,23

387

14,77

647

0

907

11,17

1 167

0

1 427

61,6

1 687

87,76

128

24,08

388

14,58

648

0

908

13,32

1 168

0

1 428

62,15

1 688

87,76

129

18,96

389

14,72

649

0

909

15,94

1 169

0

1 429

62,7

1 689

87,8

130

14,19

390

15,44

650

0

910

16,89

1 170

0

1 430

63,65

1 690

87,72

131

8,72

391

16,92

651

0

911

17,13

1 171

0

1 431

64,27

1 691

87,69

132

3,41

392

18,69

652

0

912

18,04

1 172

0

1 432

64,31

1 692

87,54

133

0,64

393

20,26

653

0

913

19,96

1 173

0

1 433

64,13

1 693

87,76

134

0

394

21,63

654

0

914

22,05

1 174

0

1 434

64,27

1 694

87,5

135

0

395

22,91

655

0

915

23,65

1 175

0

1 435

65,22

1 695

87,43

136

0

396

24,13

656

0

916

25,72

1 176

0

1 436

66,25

1 696

87,47

137

0

397

25,18

657

0

917

28,62

1 177

0

1 437

67,09

1 697

87,5

138

0

398

26,16

658

2,96

918

31,99

1 178

0

1 438

68,37

1 698

87,5

139

0

399

27,41

659

7,9

919

35,07

1 179

0

1 439

69,36

1 699

87,18

140

0

400

29,18

660

13,49

920

37,42

1 180

0

1 440

70,57

1 700

87,36

141

0

401

31,36

661

18,36

921

39,65

1 181

0

1 441

71,89

1 701

87,29

142

0,63

402

33,51

662

22,59

922

41,78

1 182

0

1 442

73,35

1 702

87,18

143

1,56

403

35,33

663

26,26

923

43,04

1 183

0

1 443

74,64

1 703

86,92

144

2,99

404

36,94

664

29,4

924

43,55

1 184

0

1 444

75,81

1 704

87,36

145

4,5

405

38,6

665

32,23

925

42,97

1 185

0

1 445

77,24

1 705

87,03

146

5,39

406

40,44

666

34,91

926

41,08

1 186

0

1 446

78,63

1 706

87,07

147

5,59

407

42,29

667

37,39

927

40,38

1 187

0

1 447

79,32

1 707

87,29

148

5,45

408

43,73

668

39,61

928

40,43

1 188

0

1 448

80,2

1 708

86,99

149

5,2

409

44,47

669

41,61

929

40,4

1 189

0

1 449

81,67

1 709

87,25

150

4,98

410

44,62

670

43,51

930

40,25

1 190

0

1 450

82,11

1 710

87,14

151

4,61

411

44,41

671

45,36

931

40,32

1 191

0

1 451

82,91

1 711

86,96

152

3,89

412

43,96

672

47,17

932

40,8

1 192

0

1 452

83,43

1 712

87,14

153

3,21

413

43,41

673

48,95

933

41,71

1 193

0

1 453

83,79

1 713

87,07

154

2,98

414

42,83

674

50,73

934

43,16

1 194

0

1 454

83,5

1 714

86,92

155

3,31

415

42,15

675

52,36

935

44,84

1 195

0

1 455

84,01

1 715

86,88

156

4,18

416

41,28

676

53,74

936

46,42

1 196

1,54

1 456

83,43

1 716

86,85

157

5,07

417

40,17

677

55,02

937

47,91

1 197

4,85

1 457

82,99

1 717

86,92

158

5,52

418

38,9

678

56,24

938

49,08

1 198

9,06

1 458

82,77

1 718

86,81

159

5,73

419

37,59

679

57,29

939

49,66

1 199

11,8

1 459

82,33

1 719

86,88

160

6,06

420

36,39

680

58,18

940

50,15

1 200

12,42

1 460

81,78

1 720

86,66

161

6,76

421

35,33

681

58,95

941

50,94

1 201

12,07

1 461

81,81

1 721

86,92

162

7,7

422

34,3

682

59,49

942

51,69

1 202

11,64

1 462

81,05

1 722

86,48

163

8,34

423

33,07

683

59,86

943

53,5

1 203

11,69

1 463

80,72

1 723

86,66

164

8,51

424

31,41

684

60,3

944

55,9

1 204

12,91

1 464

80,61

1 724

86,74

165

8,22

425

29,18

685

61,01

945

57,11

1 205

15,58

1 465

80,46

1 725

86,37

166

7,22

426

26,41

686

61,96

946

57,88

1 206

18,69

1 466

80,42

1 726

86,48

167

5,82

427

23,4

687

63,05

947

58,63

1 207

21,04

1 467

80,42

1 727

86,33

168

4,75

428

20,9

688

64,16

948

58,75

1 208

22,62

1 468

80,24

1 728

86,3

169

4,24

429

19,59

689

65,14

949

58,26

1 209

24,34

1 469

80,13

1 729

86,44

170

4,05

430

19,36

690

65,85

950

58,03

1 210

26,74

1 470

80,39

1 730

86,33

171

3,98

431

19,79

691

66,22

951

58,28

1 211

29,62

1 471

80,72

1 731

86

172

3,91

432

20,43

692

66,12

952

58,67

1 212

32,65

1 472

81,01

1 732

86,33

173

3,86

433

20,71

693

65,01

953

58,76

1 213

35,57

1 473

81,52

1 733

86,22

174

4,17

434

20,56

694

62,22

954

58,82

1 214

38,07

1 474

82,4

1 734

86,08

175

5,32

435

19,96

695

57,44

955

59,09

1 215

39,71

1 475

83,21

1 735

86,22

176

7,53

436

20,22

696

51,47

956

59,38

1 216

40,36

1 476

84,05

1 736

86,33

177

10,89

437

21,48

697

45,98

957

59,72

1 217

40,6

1 477

84,85

1 737

86,33

178

14,81

438

23,67

698

41,72

958

60,04

1 218

41,15

1 478

85,42

1 738

86,26

179

17,56

439

26,09

699

38,22

959

60,13

1 219

42,23

1 479

86,18

1 739

86,48

180

18,38

440

28,16

700

34,65

960

59,33

1 220

43,61

1 480

86,45

1 740

86,48

181

17,49

441

29,75

701

30,65

961

58,52

1 221

45,08

1 481

86,64

1 741

86,55

182

15,18

442

30,97

702

26,46

962

57,82

1 222

46,58

1 482

86,57

1 742

86,66

183

13,08

443

31,99

703

22,32

963

56,68

1 223

48,13

1 483

86,43

1 743

86,66

184

12,23

444

32,84

704

18,15

964

55,36

1 224

49,7

1 484

86,58

1 744

86,59

185

12,03

445

33,33

705

13,79

965

54,63

1 225

51,27

1 485

86,8

1 745

86,55

186

11,72

446

33,45

706

9,29

966

54,04

1 226

52,8

1 486

86,65

1 746

86,74

187

10,69

447

33,27

707

4,98

967

53,15

1 227

54,3

1 487

86,14

1 747

86,21

188

8,68

448

32,66

708

1,71

968

52,02

1 228

55,8

1 488

86,36

1 748

85,96

189

6,2

449

31,73

709

0

969

51,37

1 229

57,29

1 489

86,32

1 749

85,5

190

4,07

450

30,58

710

0

970

51,41

1 230

58,73

1 490

86,25

1 750

84,77

191

2,65

451

29,2

711

0

971

52,2

1 231

60,12

1 491

85,92

1 751

84,65

192

1,92

452

27,56

712

0

972

53,52

1 232

61,5

1 492

86,14

1 752

84,1

193

1,69

453

25,71

713

0

973

54,34

1 233

62,94

1 493

86,36

1 753

83,46

194

1,68

454

23,76

714

0

974

54,59

1 234

64,39

1 494

86,25

1 754

82,77

195

1,66

455

21,87

715

0

975

54,92

1 235

65,52

1 495

86,5

1 755

81,78

196

1,53

456

20,15

716

0

976

55,69

1 236

66,07

1 496

86,14

1 756

81,16

197

1,3

457

18,38

717

0

977

56,51

1 237

66,19

1 497

86,29

1 757

80,42

198

1

458

15,93

718

0

978

56,73

1 238

66,19

1 498

86,4

1 758

79,21

199

0,77

459

12,33

719

0

979

56,33

1 239

66,43

1 499

86,36

1 759

78,48

200

0,63

460

7,99

720

0

980

55,38

1 240

67,07

1 500

85,63

1 760

77,49

201

0,59

461

4,19

721

0

981

54,99

1 241

68,04

1 501

86,03

1 761

76,69

202

0,59

462

1,77

722

0

982

54,75

1 242

69,12

1 502

85,92

1 762

75,92

203

0,57

463

0,69

723

0

983

54,11

1 243

70,08

1 503

86,14

1 763

75,08

204

0,53

464

1,13

724

0

984

53,32

1 244

70,91

1 504

86,32

1 764

73,87

205

0,5

465

2,2

725

0

985

52,41

1 245

71,73

1 505

85,92

1 765

72,15

206

0

466

3,59

726

0

986

51,45

1 246

72,66

1 506

86,11

1 766

69,69

207

0

467

4,88

727

0

987

50,86

1 247

73,67

1 507

85,91

1 767

67,17

208

0

468

5,85

728

0

988

50,48

1 248

74,55

1 508

85,83

1 768

64,75

209

0

469

6,72

729

0

989

49,6

1 249

75,18

1 509

85,86

1 769

62,55

210

0

470

8,02

730

0

990

48,55

1 250

75,59

1 510

85,5

1 770

60,32

211

0

471

10,02

731

0

991

47,87

1 251

75,82

1 511

84,97

1 771

58,45

212

0

472

12,59

732

0

992

47,42

1 252

75,9

1 512

84,8

1 772

56,43

213

0

473

15,43

733

0

993

46,86

1 253

75,92

1 513

84,2

1 773

54,35

214

0

474

18,32

734

0

994

46,08

1 254

75,87

1 514

83,26

1 774

52,22

215

0

475

21,19

735

0

995

45,07

1 255

75,68

1 515

82,77

1 775

50,25

216

0

476

24

736

0

996

43,58

1 256

75,37

1 516

81,78

1 776

48,23

217

0

477

26,75

737

0

997

41,04

1 257

75,01

1 517

81,16

1 777

46,51

218

0

478

29,53

738

0

998

38,39

1 258

74,55

1 518

80,42

1 778

44,35

219

0

479

32,31

739

0

999

35,69

1 259

73,8

1 519

79,21

1 779

41,97

220

0

480

34,8

740

0

1 000

32,68

1 260

72,71

1 520

78,83

1 780

39,33

221

0

481

36,73

741

0

1 001

29,82

1 261

71,39

1 521

78,52

1 781

36,48

222

0

482

38,08

742

0

1 002

26,97

1 262

70,02

1 522

78,52

1 782

33,8

223

0

483

39,11

743

0

1 003

24,03

1 263

68,71

1 523

78,81

1 783

31,09

224

0

484

40,16

744

0

1 004

21,67

1 264

67,52

1 524

79,26

1 784

28,24

225

0

485

41,18

745

0

1 005

20,34

1 265

66,44

1 525

79,61

1 785

26,81

226

0,73

486

41,75

746

0

1 006

18,9

1 266

65,45

1 526

80,15

1 786

23,33

227

0,73

487

41,87

747

0

1 007

16,21

1 267

64,49

1 527

80,39

1 787

19,01

228

0

488

41,43

748

0

1 008

13,84

1 268

63,54

1 528

80,72

1 788

15,05

229

0

489

39,99

749

0

1 009

12,25

1 269

62,6

1 529

81,01

1 789

12,09

230

0

490

37,71

750

0

1 010

10,4

1 270

61,67

1 530

81,52

1 790

9,49

231

0

491

34,93

751

0

1 011

7,94

1 271

60,69

1 531

82,4

1 791

6,81

232

0

492

31,79

752

0

1 012

6,05

1 272

59,64

1 532

83,21

1 792

4,28

233

0

493

28,65

753

0

1 013

5,67

1 273

58,6

1 533

84,05

1 793

2,09

234

0

494

25,92

754

0

1 014

6,03

1 274

57,64

1 534

85,15

1 794

0,88

235

0

495

23,91

755

0

1 015

7,68

1 275

56,79

1 535

85,92

1 795

0,88

236

0

496

22,81

756

0

1 016

10,97

1 276

55,95

1 536

86,98

1 796

0

237

0

497

22,53

757

0

1 017

14,72

1 277

55,09

1 537

87,45

1 797

0

238

0

498

22,62

758

0

1 018

17,32

1 278

54,2

1 538

87,54

1 798

0

239

0

499

22,95

759

0

1 019

18,59

1 279

53,33

1 539

87,25

1 799

0

240

0

500

23,51

760

0

1 020

19,35

1 280

52,52

1 540

87,04

1 800

0

241

0

501

24,04

761

0

1 021

20,54

1 281

51,75

1 541

86,98

242

0

502

24,45

762

0

1 022

21,33

1 282

50,92

1 542

87,05

243

0

503

24,81

763

0

1 023

22,06

1 283

49,9

1 543

87,1

244

0

504

25,29

764

0

1 024

23,39

1 284

48,68

1 544

87,25

245

0

505

25,99

765

0

1 025

25,52

1 285

47,41

1 545

87,25

246

0

506

26,83

766

0

1 026

28,28

1 286

46,5

1 546

87,07

247

0

507

27,6

767

0

1 027

30,38

1 287

46,22

1 547

87,29

248

0

508

28,17

768

0

1 028

31,22

1 288

46,44

1 548

87,14

249

0

509

28,63

769

0

1 029

32,22

1 289

47,35

1 549

87,03

250

0

510

29,04

770

0

1 030

33,78

1 290

49,01

1 550

87,25

251

0

511

29,43

771

0

1 031

35,08

1 291

50,93

1 551

87,03

252

0

512

29,78

772

1,6

1 032

35,91

1 292

52,79

1 552

87,03

253

1,51

513

30,13

773

5,03

1 033

36,06

1 293

54,66

1 553

87,07

254

4,12

514

30,57

774

9,49

1 034

35,5

1 294

56,6

1 554

86,81

255

7,02

515

31,1

775

13

1 035

34,76

1 295

58,55

1 555

86,92

256

9,45

516

31,65

776

14,65

1 036

34,7

1 296

60,47

1 556

86,66

257

11,86

517

32,14

777

15,15

1 037

35,41

1 297

62,28

1 557

86,92

258

14,52

518

32,62

778

15,67

1 038

36,65

1 298

63,9

1 558

86,59

259

17,01

519

33,25

779

16,76

1 039

37,57

1 299

65,2

1 559

86,92

260

19,48

520

34,2

780

17,88

1 040

38,51

1 300

66,02

1 560

86,59

---

Priloga 13 – Dodatek 7

Postopek odvajanja in tehtanja

1.

Motor se napolni z novim oljem. V primeru uporabe sistema oljnega korita s konstantno prostornino (opisanega v standardu ASTM D7156-09) mora biti med polnjenjem motorja vklopljena oljna črpalka. Doda se dovolj olja, da se napolnita motor in zunanje korito.

2.

Motor se zažene in deluje v želenem preizkuševalnem ciklu (glej odstavka 2.2.15 in 2.4.4.8.3.1) najmanj 1 uro.

3.

Po končanem ciklu se pred zaustavitvijo motorja omogoči, da se temperatura olja stabilizira v ustaljenem stanju motorja.

4.

Stehta se čista, prazna posoda za odvedeno olje.

5.

Stehtajo se tudi čisti pripomočki, ki jih je treba uporabiti med odvajanjem olja (npr. krpe).

6.

Olje se odvaja 10 minut z vklopljeno zunanjo oljno črpalko (če je vgrajena) in nato še 10 minut z izklopljeno črpalko. Če se sistem korita s konstantno prostornino ne uporabi, mora odvajanje olja iz motorja skupno trajati 20 minut.

7.

Odvedeno olje se stehta.

8.

Masa, ugotovljena v skladu s korakom 7, se odšteje od mase, ugotovljene v skladu s korakom 4. Razlika pomeni skupno maso olja, odstranjenega iz motorja in zbranega v posodi za odvedeno olje.

9.

Olje je treba pazljivo vrniti v motor.

10.

Stehta se prazna posoda za odvedeno olje.

11.

Masa, ugotovljena v skladu s korakom 10, se odšteje od mase, ugotovljene v skladu s korakom 4. Rezultat pomeni maso olja, ki je ostalo v posodi za odvedeno olje in ni bilo vrnjeno v motor.

12.

Stehtajo se umazani pripomočki, ki so bili predhodno stehtani v skladu s korakom 5.

13.

Masa, ugotovljena v skladu s korakom 12, se odšteje od mase, ugotovljene v skladu s korakom 5. Rezultat pomeni maso olja, ki je ostalo na umazanih pripomočkih in ni bilo vrnjeno v motor.

14.

Vrednosti mase preostalega olja, izračunani v skladu s korakoma 11 in 13, se odštejeta od skupne mase odstranjenega olja, izračunane v skladu s korakom 8. Razlika med navedenima vrednostma pomeni skupno maso olja, vrnjenega v motor.

15.

Motor deluje v želenih preizkuševalnih ciklih (glej odstavka 2.2.15 in 2.4.4.8.3.1).

16.

Ponovijo se koraki 3–8.

17.

Masa olja, odvedenega v skladu s korakom 16, se odšteje od mase, dobljene v skladu s korakom 14. Razlika med navedenima vrednostma pomeni skupno maso porabljenega olja.

18.

Skupna masa porabljenega olja, izračunana v skladu s korakom 14, se deli z vrednostjo trajanja preizkuševalnih ciklov v urah, izvedenih v skladu s korakom 15. Rezultat je stopnja porabe maziva.

---

Priloga 13 – Dodatek 8

Primer razporeda kopičenja prevozov, ki vključuje zaporedja toplotnega staranja, porabe maziva in regeneracije

Image 261

---

Priloga 13 – Dodatek 9

Diagram z opisom izvedbe razporeda kopičenja prevozov

Image 262

---

Priloga 14

Dostop do podatkov OBD za vozilo

1.

Dostop do podatkov OBD

1.1

Zahtevkom za homologacijo ali spremembo homologacije so priloženi ustrezni podatki v zvezi s sistemom OBD. Ti podatki omogočijo proizvajalcem nadomestnih delov ali naknadno vgradljivih sestavnih delov, da izdelujejo dele, ki so združljivi s sistemom OBD zaradi zagotavljanja neoporečnega delovanja sistema OBD in zavarovanja uporabnika vozila pred nepravilnim delovanjem. Podobno ti ustrezni podatki omogočijo proizvajalcem diagnostičnih orodij in preizkusne opreme izdelavo orodij in opreme, ki zagotavljajo učinkovito in točno diagnozo sistemov vozila za nadzor emisij.

1.2

Na zahtevo upravni organi na nediskriminatorni osnovi dajo na voljo podatke iz odstavka 2.1. te priloge, tj. ustrezne podatke o sistemu OBD, vsem zainteresiranim proizvajalcem sestavnih delov, diagnostičnih orodij ali preizkusne opreme.

1.3

| — | upravni organ v 30 dneh zahteva od proizvajalca zadevnega vozila, da omogoči dostop do podatkov, zahtevanih v odstavku 2.1 te priloge; |
| --- | --- |

—

upravni organ v 30 dneh zahteva od proizvajalca zadevnega vozila, da omogoči dostop do podatkov, zahtevanih v odstavku 2.1 te priloge;

| — | proizvajalec predloži te podatke homologacijskemu organu v dveh mesecih od zahteve; |
| --- | --- |

—

proizvajalec predloži te podatke homologacijskemu organu v dveh mesecih od zahteve;

| — | upravni organ posreduje te podatke upravnim organom pogodbenic, upravni organ, ki je podelil prvotno homologacijo, pa Prilogi 1 tega pravilnika priloži te podatke in podatke, ki se nanašajo na homologacijo sistema motorja ali tipa vozila. |
| --- | --- |

—

upravni organ posreduje te podatke upravnim organom pogodbenic, upravni organ, ki je podelil prvotno homologacijo, pa Prilogi 1 tega pravilnika priloži te podatke in podatke, ki se nanašajo na homologacijo sistema motorja ali tipa vozila.

1.4

Ta zahteva ne razveljavi homologacije, ki je že bila podeljena v skladu s tem pravilnikom, in ne prepreči razširitev takšnih homologacij v skladu s pravilnikom, na podlagi katerega so bile homologacije prvotno podeljene.

1.5

Podatki se lahko zahtevajo le za nadomestne ali servisne dele, za katere je potrebna homologacija po pravilnikih UN, ali za sestavne dele, ki so del sistema, za katerega je potrebna homologacija po pravilnikih UN.

1.6

Zahteva za podatke vsebuje točne tehnične podatke sistema motorja ali tipa vozila, za katerega se zahtevajo podatki. V zahtevi se potrdi, da se podatki zahtevajo za razvoj nadomestnih delov ali naknadno vgradljivih delov, sestavnih delov, diagnostičnih orodij ali preizkusne opreme.

2.

Podatki o OBD

2.1

Proizvajalec vozila ali motorja mora predložiti naslednje dodatne podatke, da omogoči izdelavo nadomestnih ali servisnih delov, združljivih z OBD, diagnostičnih orodij in preizkusne opreme, razen če so ti podatki zajeti v pravicah intelektualne lastnine ali predstavljajo posebno znanje in izkušnje proizvajalca ali dobavitelja/dobaviteljev originalne opreme.

2.1.1

Opis tipa in števila ciklov predkondicioniranja, ki so bili izvedeni za prvotno homologacijo vozila.

2.1.2

Opis tipa demonstracijskega cikla OBD, ki je bil izveden za izvirno homologacijo vozila za komponento, ki jo nadzira sistem OBD.

2.1.3

Če se uporabijo drugi standardi komunikacijskih protokolov, se zagotovi enakovredna celovita razlaga.

2.1.4

| Sestavni del | Koda napake | Strategija spremljanja | Merila za odkrivanje napak | Merila za aktivacijo MI | Sekundarni parametri | Predkondicioniranje | Demonstracijski preizkus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| katalizator SCR | P20EE | signali tipal NOx 1 in 2 | Razlika med signaloma tipala za kisik 1 in 2 | drugi cikel | vrtilna frekvenca motorja, temperatura katalizatorja, aktivnost reagenta, masni pretok izpušnih plinov | en preizkuševalni cikel OBD (WHTC, vroči del) | preizkuševalni cikel OBD (WHTC, vroči del) |

Sestavni del

Koda napake

Strategija spremljanja

Merila za odkrivanje napak

Merila za aktivacijo MI

Sekundarni parametri

Predkondicioniranje

Demonstracijski preizkus

katalizator SCR

P20EE

signali tipal NOx 1 in 2

Razlika med signaloma tipala za kisik 1 in 2

drugi cikel

vrtilna frekvenca motorja, temperatura katalizatorja, aktivnost reagenta, masni pretok izpušnih plinov

en preizkuševalni cikel OBD (WHTC, vroči del)

preizkuševalni cikel OBD (WHTC, vroči del)

---

PRILOGA 15

Dodatne tehnične zahteve za motorje in vozila, ki uporabljajo kombinirano gorivo dizel-plin

1.

Ta priloga se uporablja za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo, in vozila, ki uporabljajo kombinirano gorivo.

2.

Opredelitve pojmov in okrajšave

2.1

„Razmerje energije iz plina (GER)“ pomeni pri motorju, ki uporablja kombinirano gorivo, razmerje (v odstotkih) energijske vsebnosti plinastega goriva (1)
  1 glede na energijsko vsebnost obeh goriv (dizelskega in plinastega).

2.2

„Povprečno razmerje plina“ pomeni povprečno razmerje energije iz plina, izračunano med določenim zaporedjem delovanja.

2.3

„Težki motor tipa 1A, ki uporablja kombinirano gorivo (HDDF)“, pomeni motor na kombinirano gorivo, ki med vročim delom preizkuševalnega cikla WHTC deluje s povprečnim razmerjem plina, ki ni nižje od 90 odstotkov (GERWHTC ≥ 90 %), v prostem teku ne deluje izključno na dizelsko gorivo in nima dizelskega načina.

2.4

„težki motor tipa 1B, ki uporablja kombinirano gorivo (HDDF)“, pomeni motor na kombinirano gorivo, ki med vročim delom preizkuševalnega cikla WHTC deluje s povprečnim razmerjem plina, ki ni nižje od 90 odstotkov (GERWHTC ≥ 90 %), v prostem teku v načinu na kombinirano gorivo ne deluje izključno na dizelsko gorivo in ima dizelski način.

2.5

„težki motor tipa 2A, ki uporablja kombinirano gorivo (HDDF)“, pomeni motor na kombinirano gorivo, ki med vročim delom preizkuševalnega cikla WHTC deluje s povprečnim razmerjem plina med 10 in 90 odstotki (10 % < GERWHTC < 90 %) in nima dizelskega načina ali med vročim delom cikla preizkusa WHTC deluje s povprečnim razmerjem plina, ki ni nižje od 90 odstotkov (GERWHTC ≥ 90 %), vendar v prostem teku deluje izključno na dizelsko gorivo in nima dizelskega načina.

2.6

„težki motor tipa 2B, ki uporablja kombinirano gorivo (HDDF)“, pomeni motor na kombinirano gorivo, ki med vročim delom preizkuševalnega cikla WHTC deluje s povprečnim razmerjem plina med 10 in 90 odstotki (10 % < GERWHTC < 90 %) in ima dizelski način ali med vročim delom cikla preizkusa WHTC deluje s povprečnim razmerjem plina, ki ni nižje od 90 odstotkov (GERWHTC ≥ 90 %), vendar lahko v prostem teku v načinu na kombinirano gorivo deluje izključno na dizelsko gorivo in ima dizelski način.

2.7

„težki motor tipa 3B, ki uporablja kombinirano gorivo (HDDF)“ (2)
  2, pomeni motor na kombinirano gorivo, ki med vročim delom preizkuševalnega cikla WHTC deluje s povprečnim razmerjem plina, ki ne presega 10 odstotkov (GERWHTC ≤ 10 %) in ima dizelski način.

3.

Dodatne homologacijske zahteve, specifične za kombinirano gorivo

3.1

Družina motorjev, ki uporabljajo kombinirano gorivo

3.1.1

Vsi motorji v družini motorjev, ki uporabljajo kombinirano gorivo, spadajo v isti tip motorjev, ki uporabljajo kombinirano gorivo, opredeljen v oddelku 2 (3), in delujejo na iste vrste goriva ali, če je ustrezno, na goriva, ki so v skladu s tem pravilnikom navedena kot goriva iste vrste (istih vrst).

Vsi motorji v družini motorjev, ki uporabljajo kombinirano gorivo, izpolnjujejo merila iz tega pravilnika za razvrstitev v družino motorjev s kompresijskim vžigom.

Razlika med najvišjim in najnižjim razmerjem energije iz plina GERWHTC (tj. najvišji GERWHTC, zmanjšan za najnižji GERWHTC) v družini motorjev, ki uporabljajo kombinirano gorivo, ni večja od 30 odstotkov.

3.1.2

Osnovni motor družine motorjev, ki uporabljajo kombinirano gorivo, se izbere v skladu z merili iz tega pravilnika za izbiro osnovnega motorja družine motorjev s kompresijskim vžigom.

4.

Splošne zahteve

4.1

Načini delovanja motorjev in vozil, ki uporabljajo kombinirano gorivo

4.1.1

Motor, ki uporablja kombinirano gorivo, lahko deluje v dizelskem načinu le, če je bil za delovanje v dizelskem načinu certificiran v skladu z vsemi zahtevami za dizelske motorje iz tega pravilnika.

Kadar se motor, ki uporablja kombinirano gorivo, razvije iz že certificiranega dizelskega motorja, se za dizelski način zahteva ponovno certificiranje.

4.1.2

Pogoji za delovanje težkega motorja, ki uporablja kombinirano gorivo, v prostem teku izključno na dizelsko gorivo

4.1.2.1

Težki motorji tipa 1A, ki uporabljajo kombinirano gorivo, v prostem teku ne delujejo izključno na dizelsko gorivo, razen v pogojih iz odstavka 4.1.3 za ogrevanje in zagon.

4.1.2.2

Težki motorji tipa 1B, ki uporabljajo kombinirano gorivo, v prostem teku v načinu na kombinirano gorivo ne delujejo izključno na dizelsko gorivo.

4.1.2.3

Težki motorji tipov 2A, 2B in 3B, ki uporabljajo kombinirano gorivo, lahko v prostem teku delujejo izključno na dizelsko gorivo.

4.1.3

Pogoji za ogrevanje ali zagon težkega motorja, ki uporablja kombinirano gorivo, samo z dizelskim gorivom

4.1.3.1

Motor na kombinirano gorivo tipa 1B, 2B ali 3B se lahko ogreje ali zažene z uporabo samo dizelskega goriva. V tem primeru deluje v dizelskem načinu.

4.1.3.2

Motor tipa 1A ali tipa 2A, ki uporablja kombinirano gorivo, se lahko ogreje ali zažene z uporabo samo dizelskega goriva. Vendar se v tem primeru navede strategija kot pomožna strategija za nadzor emisij (AES) in izpolnijo naslednje dodatne zahteve:

4.1.3.2.1

strategija preneha biti aktivna, ko temperatura hladilnega sredstva doseže 343 °K (70 °C) ali v 15 minutah po aktiviranju, kar koli od tega se zgodi prej; in

4.1.3.2.2

ko je strategija aktivna, je aktiviran servisni način.

4.2

Servisni način

4.2.1

Kadar motor vozila deluje v servisnem načinu, velja za vozilo, ki uporablja kombinirano gorivo, omejitev obratovanja in je začasno izvzeto iz izpolnjevanja zahtev v zvezi z emisijami izpušnih plinov, OBD in nadzor NOx, opisanih v tem pravilniku.

4.2.2

Omejitev obratovanja za vozila, ki uporabljajo kombinirano gorivo, kadar delujejo v servisnem načinu, je tista, ki jo aktivira sistem za visoko stopnjo prisile iz Priloge 11, ali, v posebnem primeru iz odstavka 4.2.2.3, omejitev moči iz navedenega odstavka.

Omejitev obratovanja se ne deaktivira z aktiviranjem ali deaktiviranjem sistemov za opozarjanje in prisilo iz Priloge 11.

Aktiviranje in deaktiviranje servisnega načina ne aktivira ali deaktivira sistemov za opozarjanje in prisilo iz Priloge 11.

Primeri zahtev glede omejitve obratovanja so v Dodatku 2.

4.2.2.1

Omejitev obratovanja se mora aktivirati avtomatsko, ko se aktivira servisni način.

Če se servisni način aktivira v skladu z odstavkom 4.2.3 zaradi napake v sistemu za dovod plina ali zaradi neobičajne porabe plina, se omejitev obratovanja aktivira po tem, ko vozilo naslednjič miruje ali v 30 minutah delovanja po aktiviranju servisnega načina, kar koli se zgodi prej.

Če se servisni način aktivira zaradi prazne posode za plin, se omejitev obratovanja aktivira takoj, ko se aktivira servisni način.

4.2.2.2

V primeru prazne posode za plin se omejitev obratovanja v načinu na kombinirano gorivo zaradi pomanjkanja plinastega goriva deaktivira takoj, ko se posoda za plin ponovno napolni nad kritično ravnjo.

4.2.2.3

Za motorje in vozila tipa A na UZP, ki uporabljajo kombinirano gorivo, se lahko proizvajalec namesto omejitve hitrosti vozila na 20 km/h odloči za omejitev moči motorja na 20 odstotkov največje deklarirane moči v načinu na kombinirano gorivo, in sicer pri vsaki vrtilni frekvenci motorja, kadar je med popravilom ali vzdrževanjem aktiviran servisni način.

4.2.2.3.1

Možnost za omejitev moči se lahko aktivira samo, če sistem najpozneje 5 minut po zagona ugotovi, da je posoda za plin prazna, pri čemer je motor v prostem teku.

4.2.2.3.2

Možnost za omejitev moči se ne aktivira, če sistem ugotovi, da je posoda za plin prazna od prejšnjega voznega cikla in da ni bila ponovno napolnjena.

4.2.2.3.3

Proizvajalec pri homologaciji dokaže, da se možnost za omejitev moči lahko aktivira samo med popravilom ali vzdrževanjem.

4.2.3

Da se vozilu omogoči nadaljevanje premikanja in sčasoma odstranitev iz glavnega prometnega toka po zaznavi prazne posode za plinasto gorivo ali napake v sistemu za dovod plina v skladu z odstavkom 7.2 ali neobičajne porabe plina v načinu na kombinirano gorivo v skladu z odstavkom 7.3:

| (a) | motorji na kombinirano gorivo tipov 1A in 2A aktivirajo servisni način; |
| --- | --- |

(a)

motorji na kombinirano gorivo tipov 1A in 2A aktivirajo servisni način;

| (b) | motorji tipov 1B, 2B in 3B, ki uporabljajo kombinirano gorivo, delujejo v dizelskem načinu. |
| --- | --- |

(b)

motorji tipov 1B, 2B in 3B, ki uporabljajo kombinirano gorivo, delujejo v dizelskem načinu.

4.2.3.1

V primeru prazne posode za plinasto gorivo se aktivira servisni način ali, če je ustrezno v skladu z odstavkom 4.2.3, dizelski način takoj, ko je sistem motorja zaznal, da je posoda prazna.

Ko razpoložljivost plina v posodi ponovno doseže raven, ki je povzročila aktiviranje opozorilnega sistema za prazno posodo iz odstavka 4.3.2, se lahko servisni način deaktivira ali se, če je to ustrezno, aktivira način na kombinirano gorivo.

4.2.3.2

V primeru napake v sistemu za dovod plina v skladu z odstavkom 7.2 se aktivira servisni način ali, če je ustrezno v skladu z odstavkom 4.2.3, dizelski način, ko DTC (diagnostična koda težave) za navedeno napako potrdi aktivni status.

Takoj ko diagnostični sistem ugotovi, da napaka ni več prisotna, ali kadar diagnostično orodje izbriše podatke, vključno z diagnostičnimi kodami težave, za napake, ki upravičujejo njegovo aktiviranje, se lahko servisni način deaktivira ali, če je ustrezno, ponovno aktivira način na kombinirano gorivo.

4.2.3.2.1

Če števec, ki je naveden v odstavku 4.4 in povezan z napako v sistemu za dovod plina, ne kaže vrednosti nič, kar pomeni, da je monitor zaznal stanje, v katerem se je lahko drugič ali ponovno pojavila napaka, se servisni način ali, če je ustrezno, dizelski način aktivira, ko ima DTC status „potencialne“ DTC.

4.2.3.3

V primeru neobičajne porabe plina v načinu na kombinirano gorivo v skladu z odstavkom 7.3 se aktivira servisni način ali, če je ustrezno v skladu z odstavkom 4.2.3, dizelski način, ko DTC za navedeno napako doseže potencialni status.

Takoj ko diagnostični sistem ugotovi, da napaka ni več prisotna, ali kadar diagnostično orodje izbriše podatke, vključno z diagnostičnimi kodami težave, za napake, ki upravičujejo njegovo aktiviranje, se lahko servisni način deaktivira ali, če je ustrezno, ponovno aktivira način na kombinirano gorivo.

4.3

Indikatorji za kombinirano gorivo

4.3.1

Motorji in vozila, ki uporabljajo kombinirano gorivo, zagotavljajo vozniku vidni prikaz načina, v katerem vozilo deluje (način na kombinirano gorivo, dizelski način ali servisni način).

O značilnostih in lokaciji tega indikatorja odloča proizvajalec in so lahko del obstoječega sistema vidnih opozoril.

Indikator se lahko dopolni s prikazovalnikom za sporočila. Sistem, ki se uporablja za prikazovanje sporočil iz tega odstavka, je lahko enak sistemom, ki se uporabljajo za OBD, pravilno delovanje ukrepov za nadzor emisij NOx ali za vzdrževanje.

Vidni element indikatorja delovanja v načinu na kombinirano gorivo ni enak elementu, ki se uporablja za OBD (tj. MI – indikator napake) za zagotavljanje pravilnega delovanja ukrepov za nadzor emisij NOx ali vzdrževanje motorja.

Varnostna opozorila se vedno prednostno prikazujejo pred prikazom načina delovanja.

4.3.1.1

Indikator načina na kombinirano gorivo se nastavi na servisni način takoj, ko se servisni način aktivira (tj. preden je dejansko aktiviran) in ostane v tem položaju, dokler je servisni način aktiven.

4.3.1.2

Indikator načina na kombinirano gorivo je vsaj za eno minuto nastavljen na način na kombinirano gorivo ali na način na dizelsko gorivo takoj, ko se način delovanja motorja spremeni z načina na kombinirano gorivo na način na dizelsko gorivo ali obratno. Ta prikaz se prav tako zahteva za vsaj eno minuto pri vklopu stikala ali na zahtevo proizvajalca pri zagonu motorja. Prikaže se tudi na zahtevo voznika.

4.3.2

Vozilo, ki uporablja kombinirano gorivo, je opremljeno z opozorilnim sistemom za kombinirano gorivo, ki voznika opozori, da se bo posoda za plinasto gorivo izpraznila.

Opozorilni sistem za kombinirano gorivo ostane aktiven, dokler se posoda ponovno ne napolni do ravni, nad katero se opozorilni sistem aktivira.

Opozorilni sistem za kombinirano gorivo lahko začasno prekinejo drugi opozorilni signali, ki sporočajo pomembna varnostna sporočila.

Opozorilnega sistema za kombinirano gorivo ne sme biti mogoče izključiti z diagnostičnim orodjem, dokler vzrok za aktiviranje opozorila ni bil odpravljen.

4.3.2.1

Opozorilni sistem za kombinirano gorivo je sestavljen iz vidnega sistema za opozarjanje (ikona, piktogram itd.), ki ga izbere proizvajalec.

Če tako odloči proizvajalec, lahko vključuje tudi zvočno opozorilo. V tem primeru sme voznik ta sestavni del izklopiti.

Vidni element opozorilnega sistema za kombinirano gorivo ni enak elementu, ki se uporablja za sistem OBD (tj. MI – indikator napake) za zagotavljanje pravilnega delovanja ukrepov za nadzor emisij NOx ali vzdrževanje motorja.

Opozorilni sistem za kombinirano gorivo lahko prikazuje tudi kratka sporočila, vključno s sporočili, ki jasno prikazujejo preostalo razdaljo ali čas pred aktiviranjem omejitve obratovanja.

Sistem, ki se uporablja za prikazovanje sporočil iz tega odstavka, je lahko enak sistemu, ki se uporablja za prikazovanje sporočil OBD, sporočil v zvezi s pravilnim delovanjem ukrepov za nadzor emisij NOx ali sporočil za vzdrževanje.

Naprava, ki vozniku omogoča, da zatemni vidna opozorila sistema za opozarjanje, je lahko vgrajena v vozila, ki jih uporabljajo reševalne službe, ali v vozila, ki so zasnovana in izdelana za uporabo v oboroženih službah, civilni obrambi, gasilskih službah in silah, ki so odgovorne za vzdrževanje javnega reda.

4.4

Sistem vključuje sistem števca za beleženje števila ur delovanja motorja, ko je sistem ugotovil nepravilno delovanje sistema za dovod plina v skladu z odstavkom 7.2.

4.4.1

Merila za aktiviranje in deaktiviranje števca so skladna s specifikacijami iz Dodatka 2.

4.4.2

Števec iz odstavka 4.4 ni potreben, če lahko proizvajalec homologacijskemu organu dokaže (npr. z opisom strategije, elementi preizkusov itd.), da se motor, ki uporablja kombinirano gorivo, avtomatsko preklopi na dizelski način, če se zazna napaka.

4.5

Proizvajalec kot del vloge za podelitev homologacije v skladu s tem pravilnikom prikaže delovanje indikatorjev za kombinirano gorivo in omejitev obratovanja v skladu z določbami iz Dodatka 3.

4.6

Sporočeni navor

4.6.1

Kadar motor na kombinirano gorivo deluje v načinu na kombinirano gorivo:

| (a) | je referenčna krivulja navora, ki se lahko pridobi v skladu z zahtevami glede informacij o pretoku podatkov iz Priloge 9B in iz Priloge 8, krivulja, ki se pridobi v skladu s Prilogo 4, kadar se navedeni motor preizkuša na napravi za preizkušanje motorja v načinu na kombinirano gorivo; |
| --- | --- |

(a)

je referenčna krivulja navora, ki se lahko pridobi v skladu z zahtevami glede informacij o pretoku podatkov iz Priloge 9B in iz Priloge 8, krivulja, ki se pridobi v skladu s Prilogo 4, kadar se navedeni motor preizkuša na napravi za preizkušanje motorja v načinu na kombinirano gorivo;

| (b) | so zabeleženi dejanski navori (prikazani navor in navor trenja) rezultat izgorevanja dvojnega goriva in se ne smejo pridobiti, kadar motor deluje samo na dizelsko gorivo. |
| --- | --- |

(b)

so zabeleženi dejanski navori (prikazani navor in navor trenja) rezultat izgorevanja dvojnega goriva in se ne smejo pridobiti, kadar motor deluje samo na dizelsko gorivo.

4.6.2

Kadar motor, ki uporablja kombinirano gorivo, deluje v dizelskem načinu, je referenčna krivulja navora, ki se lahko pridobi v skladu z zahtevami glede informacij o pretoku podatkov iz Priloge 9B in iz Priloge 8, krivulja, ki se pridobi v skladu s Prilogo 4, kadar se motor preizkuša na napravi za preizkušanje motorja v dizelskem načinu.

4.7

Za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo, veljajo zahteve iz Priloge 10, ne glede na to, ali delujejo v načinu na kombinirano gorivo ali, pri motorjih tipa 1B, tipa 2B in tipa 3B, v dizelskem načinu.

4.7.1

Demonstracijski preizkus prenosnega sistema za merjenje emisij pri homologaciji, ki je zahtevan v Prilogi 10, se izvede s preizkušanjem osnovnega motorja družine motorjev, ki uporabljajo kombinirano gorivo, kadar delujejo v načinu na kombinirano gorivo.

4.7.1.1

V tem primeru se certifikacija lahko podeli le, če se ugotovi ustreznost z demonstracijskim preizkusom PEMS v načinu na kombinirano gorivo in demonstracijskim preizkusom PEMS v dizelskem načinu.

4.7.2

Dodatne zahteve

4.7.2.1

| (a) | motor vedno ostane v tipu HDDF (to je tip 1A, tip 2B itd.), ki je bil naveden za homologacijo, in |
| --- | --- |

(a)

motor vedno ostane v tipu HDDF (to je tip 1A, tip 2B itd.), ki je bil naveden za homologacijo, in

| (b) | pri motorju tipa 2 razlika med najvišjim in najnižjim razmerjem energije iz plina GERWHTC v družini nikoli ne preseže odstotka iz odstavka 3.1.1 in |
| --- | --- |

(b)

pri motorju tipa 2 razlika med najvišjim in najnižjim razmerjem energije iz plina GERWHTC v družini nikoli ne preseže odstotka iz odstavka 3.1.1 in

| (c) | so te strategije navedene in izpolnjujejo zahteve iz Priloge 10. |
| --- | --- |

(c)

so te strategije navedene in izpolnjujejo zahteve iz Priloge 10.

5.

Zahteve glede delovanja

5.1

Mejne vrednosti emisij, ki veljajo za motorje HDDF tipa 1A in tipa 1B

5.1.1

Mejne vrednosti emisij, ki veljajo za motorje HDDF tipa 1A in motorje HDDF tipa 1B, ki delujejo v načinu na kombinirano gorivo, so mejne vrednosti emisij, opredeljene za motorje s prisilnim vžigom v odstavku 5.3 tega pravilnika.

5.1.2

Mejne vrednosti emisij, ki veljajo za motorje HDDF tipa 1B, ki delujejo v dizelskem načinu, so mejne vrednosti emisij, opredeljene za motorje s kompresijskim vžigom v odstavku 5.3 tega pravilnika.

5.2

Mejne vrednosti emisij, ki veljajo za motorje HDDF tipa 2A in tipa 2B

5.2.1

Mejne vrednosti emisij, ki se uporabljajo v preizkuševalnem ciklu WHSC

5.2.1.1

Za motorje HDDF tipa 2A in tipa 2B so mejne vrednosti emisij izpušnih plinov (vključno z mejno vrednostjo števila trdnih delcev) v preizkuševalnem ciklu WHSC za motorje HDDF tipa 2A in motorje HDDF tipa 2B, ki delujejo v načinu na kombinirano gorivo, mejne vrednosti, ki veljajo za motorje s kompresijskim vžigom v preizkuševalnem ciklu WHSC in so opredeljene v tabeli iz odstavka 5.3 tega pravilnika.

5.2.1.2

Mejne vrednosti emisij (vključno z zgornjo mejo števila trdnih delcev) v preizkuševalnem ciklu WHSC za motorje HDDF tipa 2B, ki delujejo v dizelskem načinu, so mejne vrednosti emisij, opredeljene za motorje s kompresijskim vžigom v odstavku 5.3 tega pravilnika.

5.2.2

Mejne vrednosti emisij, ki se uporabljajo v preizkuševalnem ciklu WHTC

5.2.2.1

Mejne vrednosti emisij CO, NOx, NH3 in maso trdnih delcev v preizkuševalnem ciklu WHTC za motorje HDDF tipa 2A in motorje HDDF tipa 2B, ki delujejo v načinu na kombinirano gorivo, so mejne vrednosti, ki veljajo za motorje s prisilnim vžigom in motorje s kompresijskim vžigom v preizkuševalnem ciklu WHTC ter so opredeljene v odstavku 5.3 tega pravilnika.

5.2.2.2

Mejne vrednosti emisij za ogljikovodike

5.2.2.2.1

Mejne vrednosti emisij THC, NMHC in CH4 v preizkuševalnem ciklu WHTC za motorje HDDF tipa 2A in motorje HDDF tipa 2B, ki delujejo na zemeljski plin v načinu na kombinirano gorivo, so izračunane iz mejnih vrednosti, ki veljajo za motorje s prisilnim vžigom in motorje s kompresijskim vžigom v preizkuševalnem ciklu WHTC ter so opredeljene v odstavku 5.3 tega pravilnika. Postopek izračuna je naveden v odstavku 5.3 te priloge.

5.2.2.2.2

Mejne vrednosti emisij THC v preizkuševalnem ciklu WHTC za motorje HDDF tipa 2A in motorje HDDF tipa 2B, ki delujejo na UNP v načinu na kombinirano gorivo, so mejne vrednosti, ki veljajo za motorje s kompresijskim vžigom v preizkuševalnem ciklu WHTC in so opredeljene v odstavku 5.3 tega pravilnika.

5.2.2.3

Mejne vrednosti števila trdnih delcev

5.2.2.3.1

Mejne vrednosti števila trdnih delcev preizkuševalnem ciklu WHTC za motorje HDDF tipa 2A in motorje HDDF tipa 2B, ki delujejo v načinu na kombinirano gorivo, so mejne vrednosti, ki veljajo za motorje s kompresijskim vžigom v preizkuševalnem ciklu WHTC in so opredeljene v odstavku 5.3 tega pravilnika. Če bi bila mejna vrednost števila trdnih delcev, ki velja za motorje s prisilnim vžigom v preizkuševalnem ciklu WHTC, opredeljena v odstavku 5.3 tega pravilnika, se za izračun mejne vrednosti, ki velja za motorje HDDF tipa 2A in motorje HDDF tipa 2B v tem ciklu, uporabljajo zahteve iz odstavka 5.2.4.

5.2.2.3.2

Mejne vrednosti emisij (vključno z zgornjo mejo števila trdnih delcev) v preizkuševalnem ciklu WHTC za motorje HDDF tipa 2B, ki delujejo v dizelskem načinu, so mejne vrednosti emisij, opredeljene za motorje s kompresijskim vžigom v odstavku 5.3 tega pravilnika.

5.2.3

Za motorje HDDF tipa 2A in HDDF tipa 2B, ki se preizkušajo v ciklu WHTC med delovanjem v načinu na kombinirano gorivo, se uporablja naslednji postopek izračuna:

| | Izračunajte povprečno razmerje plina GERWHTC med vročim delom preizkuševalnega cikla WHTC. |
| --- | --- |

Izračunajte povprečno razmerje plina GERWHTC med vročim delom preizkuševalnega cikla WHTC.

Izračunajte ustrezni THCGER v mg/kWh z naslednjo formulo:

| | THCGER = NMHCPI + (CH4PI * GERWHTC) |
| --- | --- |

THCGER = NMHCPI + (CH4PI * GERWHTC)

Določite ustrezno mejno vrednost THC v mg/kWh z uporabo naslednje formule:

| | če je THCGER ≤ CH4PI, potem


  (a) | mejna vrednost THC = THCGER; in |
| --- | --- | --- |

če je THCGER ≤ CH4PI, potem

(a)

mejna vrednost THC = THCGER; in

| (b) | ni veljavne mejne vrednosti CH4 in NMHC; |
| --- | --- |

(b)

ni veljavne mejne vrednosti CH4 in NMHC;

| | če je THCGER > CH4PI, potem


  (a) | ni veljavne mejne vrednosti THC in |
| --- | --- | --- |

če je THCGER > CH4PI, potem

(a)

ni veljavne mejne vrednosti THC in

| (b) | veljata mejni vrednosti za NMHCPI in CH4PI. |
| --- | --- |

(b)

veljata mejni vrednosti za NMHCPI in CH4PI.

| | V tem postopku: | je NMHCPI mejna vrednost emisij NMHC med preizkuševalnim ciklom WHTC, ki je na voljo za motor s prisilnim vžigom v odstavku 5.3 tega pravilnika; |
| --- | --- | --- |

V tem postopku:

je NMHCPI mejna vrednost emisij NMHC med preizkuševalnim ciklom WHTC, ki je na voljo za motor s prisilnim vžigom v odstavku 5.3 tega pravilnika;

| | je CH4PI mejna vrednost emisij CH4 med preizkuševalnim ciklom WHTC, ki je na voljo za motor s prisilnim vžigom v odstavku 5.3 tega pravilnika. |
| --- | --- |

je CH4PI mejna vrednost emisij CH4 med preizkuševalnim ciklom WHTC, ki je na voljo za motor s prisilnim vžigom v odstavku 5.3 tega pravilnika.

Slika 1

Slika 1

Prikaz mejnih vrednosti HC za motor HDDF tipa 2, ki deluje v načinu na kombinirano gorivo, v ciklu WHTC (motorji s pogonom na zemeljski plin, ki uporabljajo kombinirano gorivo)

Prikaz mejnih vrednosti HC za motor HDDF tipa 2, ki deluje v načinu na kombinirano gorivo, v ciklu WHTC (motorji s pogonom na zemeljski plin, ki uporabljajo kombinirano gorivo)

Image 263

5.2.4

Če bi bila mejna vrednost števila trdnih delcev, ki velja za motorje s prisilnim vžigom v preizkuševalnem ciklu WHTC, opredeljena v odstavku 5.3 tega pravilnika, se za motorje HDDF tipa 1A, motorje HDDF tipa 1B, motorje HDDF tipa 2A in motorje HDDF tipa 2B, ki se preizkušajo v ciklu WHTC, ko delujejo v načinu na kombinirano gorivo, uporablja naslednji postopek izračuna:

| | Izračunajte povprečno razmerje plina GERWHTC med vročim delom preizkuševalnega cikla WHTC, nato |
| --- | --- |

Izračunajte povprečno razmerje plina GERWHTC med vročim delom preizkuševalnega cikla WHTC, nato

| | izračunajte mejne vrednosti za trdne delce PN limitWHTC v #/kWh, ki veljajo v preizkuševalnem ciklu WHTC, z uporabo naslednje formule (linearna interpolacija med mejnimi vrednostmi za trdne delce PM pri motorjih s prisilnim vžigom in motorjih s kompresijskim vžigom): | PN limitWHTC = PN limitCI/WHTC + (PN limitPI/WHTC – PN limitCI/WHTC)* * GERWHTC |
| --- | --- | --- |

izračunajte mejne vrednosti za trdne delce PN limitWHTC v #/kWh, ki veljajo v preizkuševalnem ciklu WHTC, z uporabo naslednje formule (linearna interpolacija med mejnimi vrednostmi za trdne delce PM pri motorjih s prisilnim vžigom in motorjih s kompresijskim vžigom):

PN limitWHTC = PN limitCI/WHTC + (PN limitPI/WHTC – PN limitCI/WHTC)* * GERWHTC

pri čemer je:

| | PN limitPI/WHTC mejna vrednost števila trdnih delcev, ki velja za motorje s prisilnim vžigom v preizkuševalnem ciklu WHTC; |
| --- | --- |

PN limitPI/WHTC mejna vrednost števila trdnih delcev, ki velja za motorje s prisilnim vžigom v preizkuševalnem ciklu WHTC;

| | PN limitCI/WHTC mejna vrednost števila trdnih delcev, ki velja za motorje s kompresijskim vžigom v preizkuševalnem ciklu WHTC. |
| --- | --- |

PN limitCI/WHTC mejna vrednost števila trdnih delcev, ki velja za motorje s kompresijskim vžigom v preizkuševalnem ciklu WHTC.

Slika 2

Slika 2

Prikaz mejnih vrednosti trdnih delcev za motor HDDF tipa 2, ki deluje v načinu na kombinirano gorivo, v ciklu WHTC

Prikaz mejnih vrednosti trdnih delcev za motor HDDF tipa 2, ki deluje v načinu na kombinirano gorivo, v ciklu WHTC

Image 264

5.3

Mejne vrednosti emisij, ki veljajo za motorje HDDF tipa 3B, ne glede na to, ali delujejo v načinu na kombinirano gorivo ali v dizelskem načinu, so mejne vrednosti emisij izpušnih plinov, ki veljajo za motorje s kompresijskim vžigom.

5.4

Praviloma se mejna vrednost emisij, ki velja za uporabo faktorja skladnosti pri opravljanju preizkusa prenosnega sistema za merjenje emisij (preizkus PEMS), naj gre za preizkus PEMS pri certificiranju ali za preizkus PEMS pri preverjanju ali dokazovanju skladnosti motorjev in vozil v prometu, določi na podlagi dejanskega razmerja energije iz plina (GER), izračunanega iz porabe goriva med preizkusom na cesti.

Če zanesljivi način za merjenje porabe plinastega ali dizelskega goriva ni na voljo, lahko proizvajalec uporabi GERWHTC, določen v vročem delu WHTC in izračunan v skladu s to prilogo.

6.

Zahteve za dokazovanje

6.1

Tabela 1

Laboratorijski preizkusi, ki se opravijo z motorjem, ki uporablja kombinirano gorivo

| | Tip 1A | Tip 1B | Tip 2A | Tip 2B | Tip 3B |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| WHTC | NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3 | Način na kombinirano gorivo:

  NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3 | THC; NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3 | Način na kombinirano gorivo:

  THC; NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3 | THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 |
| Dizelski način:

  THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 | Dizelski način:

  THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 |
| WHSC | ni preizkusa | Način na kombinirano gorivo:

  ni preizkusa | NMHC; CO; NOx; PM; PN; NH3 | Način na kombinirano gorivo:

  NMHC; CO; NOx; PM; PN; NH3 | THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 |
| Dizelski način:

  THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 | Dizelski način:

  THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 |
| Laboratorijski preizkus WNTE | ni preizkusa | Način na kombinirano gorivo:

  ni preizkusa | [HC]; CO; NOx; PM | Način na kombinirano gorivo:

  [HC]; CO; NOx; PM | THC; CO; NOx; PM |
| Dizelski način:

  THC; CO; NOx; PM | Dizelski način:

  THC; CO; NOx; PM |

Tip 1A

Tip 1B

Tip 2A

Tip 2B

Tip 3B

WHTC

NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3

Način na kombinirano gorivo:

NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3

THC; NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3

Način na kombinirano gorivo:

THC; NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

Dizelski način:

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

Dizelski način:

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

WHSC

ni preizkusa

Način na kombinirano gorivo:

ni preizkusa

NMHC; CO; NOx; PM; PN; NH3

Način na kombinirano gorivo:

NMHC; CO; NOx; PM; PN; NH3

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

Dizelski način:

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

Dizelski način:

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

Laboratorijski preizkus WNTE

ni preizkusa

Način na kombinirano gorivo:

ni preizkusa

[HC]; CO; NOx; PM

Način na kombinirano gorivo:

[HC]; CO; NOx; PM

THC; CO; NOx; PM

Dizelski način:

THC; CO; NOx; PM

Dizelski način:

THC; CO; NOx; PM

6.2

Poleg zahtev iz tega pravilnika v zvezi z vgradnjo motorja, ki je homologiran kot samostojna tehnična enota, se opravi tudi dokazovanje pravilne vgradnje motorja, ki uporablja kombinirano gorivo, v vozilo na podlagi ustreznih elementov sestave, rezultatov preveritvenih preizkusov itd. Obravnava skladnost z zahtevami iz te priloge za naslednje elemente:

| (a) | indikatorje in opozorila za kombinirano gorivo, ki so navedeni v tej prilogi (piktograme, načrte aktiviranja itd.); |
| --- | --- |

(a)

indikatorje in opozorila za kombinirano gorivo, ki so navedeni v tej prilogi (piktograme, načrte aktiviranja itd.);

| (b) | sistem za shranjevanje goriva; |
| --- | --- |

(b)

sistem za shranjevanje goriva;

| (c) | delovanje vozila v servisnem načinu. |
| --- | --- |

(c)

delovanje vozila v servisnem načinu.

Preverita se pravilna osvetlitev indikatorja in opozorilni sistem. Vendar pa nobeno preverjanje ne zahteva demontaže sistema motorja (npr. izbrana je lahko prekinitev električne povezave).

6.3

Proizvajalec predloži homologacijskemu organu dokaze, da kalibrirni GERWHTC vseh članov družine motorjev, ki uporabljajo kombinirano gorivo, ostaja znotraj odstotka iz odstavka 3.1.1 (na primer z algoritmi, funkcionalnimi analizami, izračuni, simulacijami, rezultati predhodnih preizkusov itd.).

6.4

Na zahtevo proizvajalca in če se s tem strinja homologacijski organ, se lahko prilagoditvenemu teku med demonstracijskimi preizkusi največ dvakrat doda zadnjih 10 minut WHTC.

6.5

Uporabljajo se določbe Priloge 7.

7.

Zahteve za vgrajene sisteme za diagnostiko v vozilu (OBD)

7.1

Vsi motorji in vozila, ki uporabljajo kombinirano gorivo, izpolnjujejo zahteve, ki so navedene v Prilogi 9A in veljajo za dizelske motorje, ne glede na to, ali delujejo v načinu na kombinirano gorivo ali v dizelskem načinu.

Če je sistem motorja, ki uporablja kombinirano gorivo, opremljen s tipalom (tipali) za kisik, se uporabljajo zahteve, ki veljajo za motorje na plin, iz točke 13 Dodatka 3 k Prilogi 9B.

Če je sistem motorja, ki uporablja kombinirano gorivo, opremljen s tristeznim katalizatorjem, se uporabljajo zahteve, ki veljajo za motorje na plin, iz točk 7, 10 in 15 Dodatka 3 k Prilogi 9B.

7.1.1

Dodatne splošne zahteve za OBD za motorje in vozila tipa 1B, tipa 2B in tipa 3B, ki uporabljajo kombinirano gorivo.

7.1.1.1

V primeru napak, katerih zaznava ni odvisna od načina delovanja motorja, mehanizmi iz Priloge 9B, ki so povezani s statusom DTC, niso odvisni od načina delovanja motorja (na primer, če je DTC dosegel potencialni status v načinu na kombinirano gorivo, bo dobil potrjen in aktivni status, ko se napaka zazna naslednjič, tudi pri dizelskem načinu).

7.1.1.2

Pri napakah, katerih zaznava je odvisna od načina delovanja motorja, DTC ne dobijo predhodno aktivnega statusa v načinu delovanja, ki je drugačen od načina, v katerem so dosegli potrjen in aktivni status.

7.1.1.3

| (a) | ustavi in, če je ustrezno, ohrani trenutno vrednost, ko se način delovanja spremeni; |
| --- | --- |

(a)

ustavi in, če je ustrezno, ohrani trenutno vrednost, ko se način delovanja spremeni;

| (b) | ponovno zaženejo in, če je ustrezno, nadaljujejo štetje od točke, na kateri so se ustavili, ko se način delovanja spremeni nazaj v drugi način delovanja. |
| --- | --- |

(b)

ponovno zaženejo in, če je ustrezno, nadaljujejo štetje od točke, na kateri so se ustavili, ko se način delovanja spremeni nazaj v drugi način delovanja.

7.1.1.4

Morebitni vpliv načina delovanja na zaznavanje napak se ne uporablja za podaljšanje časa do aktiviranja omejitve obratovanja.

7.1.1.5

Pri motorju tipa 1B, 2B ali 3B, ki uporablja kombinirano gorivo, proizvajalec navede, katere napake so odvisne od načina delovanja. Ta podatek se vključi v opisno dokumentacijo, zahtevano v odstavku 8.1(a) Priloge 9B. Utemeljitev odvisnosti od načina delovanja se vključi v opisno dokumentacijo, zahtevano v odstavku 8.1(b) Priloge 9B.

7.1.1.5

| | Ustavljeni niz | Pretok podatkov |
| --- | --- | --- |
| Pri motorjih tipa 1B, 2B in 3B, ki uporabljajo kombinirano gorivo, način delovanja motorja, ki uporablja kombinirano gorivo (kombinirano gorivo ali dizelsko gorivo) | x | x |

Ustavljeni niz

Pretok podatkov

Pri motorjih tipa 1B, 2B in 3B, ki uporabljajo kombinirano gorivo, način delovanja motorja, ki uporablja kombinirano gorivo (kombinirano gorivo ali dizelsko gorivo)

x

x

7.2

Motorji in vozila HDDF spremljajo sistem za dovod plina v sistemu motorja (vključno s signali, ki prihajajo od zunaj sistema motorja) v skladu s specifikacijami iz točke 1 Dodatka 3 k Prilogi 9B – spremljanje sestavnih delov.

7.3

Vozila, ki uporabljajo kombinirano gorivo, imajo sredstva, s katerimi se prepoznava poraba plinastega goriva in omogoča dostop do podatkov o porabi z zunanjo napravo. Neobičajna poraba plinastega goriva (npr. odstopanje od običajne porabe plinastega goriva za 50 odstotkov) se spremlja – spremljanje učinkovitosti.

Monitor za nezadostno porabo plinastega goriva deluje neprekinjeno, kadar koli motor deluje v načinu na kombinirano gorivo, vendar je najdaljša doba zaznavanja 48 ur delovanja v načinu na kombinirano gorivo.

Za monitor zahteve glede „IUPR“ (razmerje učinkovitosti monitorja med uporabo) ne veljajo.

7.4

Za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo, se uporabljajo pravila o pomanjkljivosti, ki so navedena v Prilogi 9B in veljajo za dizelske motorje.

Pomanjkljivost, ki je prisotna v dizelskem načinu in načinu na kombinirano gorivo, se ne šteje za vsak način posebej.

7.5

Brisanje podatkov o napakah z diagnostičnim orodjem

7.5.1

Brisanje podatkov z diagnostičnim orodjem, vključno z DTC, ki so povezani z napakami, obravnavanimi v tej prilogi, se opravlja v skladu s Prilogo 9B.

7.5.2

Brisanje podatkov o napakah je mogoče le, če je „motor ugasnjen“.

7.5.3

Če se izbrišejo podatki o napakah, povezani s sistemom za dovod plina iz odstavka 7.2, vključno z DTC, se števec, povezan s to napako, ne izbriše.

8.

Zahteve za zagotovitev pravilnega delovanja ukrepov za nadzor emisij NOx

8.1

Za motorje in vozila HDDF se uporablja Priloga 11 (o pravilnem delovanju ukrepov za nadzor emisij NOx), ne glede na to, ali delujejo v načinu na kombinirano gorivo ali dizelskem načinu.

8.2

Dodatne splošne zahteve za OBD za motorje in vozila tipa 1B, tipa 2B in tipa 3B, ki uporabljajo kombinirano gorivo.

8.2.1

Pri HDDF tipa 1B, 2B in 3B je navor, ki se upošteva za uporabo nizke stopnje prisile iz Priloge 11, najnižji navor v dizelskem načinu in načinu na kombinirano gorivo.

8.2.2

Zlasti:

8.2.2.1

Morebitni vpliv načina delovanja na zaznavanje napak se ne uporablja za podaljšanje časa do aktiviranja omejitve obratovanja.

8.2.2.2

| (a) | ustavi in, če je ustrezno, ohrani trenutno vrednost, ko se način delovanja spremeni; |
| --- | --- |

(a)

ustavi in, če je ustrezno, ohrani trenutno vrednost, ko se način delovanja spremeni;

| (b) | ponovno zažene in, če je ustrezno, nadaljuje štetje od točke, na kateri se je ustavil, ko se način delovanja spremeni nazaj v drugi način delovanja. |
| --- | --- |

(b)

ponovno zažene in, če je ustrezno, nadaljuje štetje od točke, na kateri se je ustavil, ko se način delovanja spremeni nazaj v drugi način delovanja.

9.

Skladnost motorjev in vozil, ki uporabljajo kombinirano gorivo, v prometu se izvaja v skladu z zahtevami iz Priloge 8.

Preizkusi PEMS se opravijo v načinu na kombinirano gorivo.

9.1

V tem primeru odločitev o sprejetju ali zavrnitvi serije, obravnavane v statističnem postopku iz Priloge 8, temelji na dveh točkah:

| (a) | odločitev o sprejetju za posamezno vozilo se sprejme, če se ugotovi ustreznost s preizkusom PEMS v načinu na kombinirano gorivo in preizkusom PEMS v dizelskem načinu; |
| --- | --- |

(a)

odločitev o sprejetju za posamezno vozilo se sprejme, če se ugotovi ustreznost s preizkusom PEMS v načinu na kombinirano gorivo in preizkusom PEMS v dizelskem načinu;

| (b) | odločitev o zavrnitvi za posamezno vozilo se sprejme, če se ugotovi napaka s preizkusom PEMS v načinu na kombinirano gorivo ali preizkusom PEMS v dizelskem načinu. |
| --- | --- |

(b)

odločitev o zavrnitvi za posamezno vozilo se sprejme, če se ugotovi napaka s preizkusom PEMS v načinu na kombinirano gorivo ali preizkusom PEMS v dizelskem načinu.

10.

Dodatni preizkuševalni postopki

10.1

Dodatne zahteve za postopek preizkusa emisij za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo

10.1.1

Pri izvajanju preizkusa glede emisij motorji, ki uporabljajo kombinirano gorivo, poleg zahtev iz tega pravilnika (vključno s Prilogo 4) izpolnjujejo tudi zahteve iz Dodatka 4.

10.2

Zahteve za dodatni postopek preizkusa emisij PEMS za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo

10.2.1

Kadar se za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo, opravlja preizkus PEMS, ti motorji poleg drugih zahtev za PEMS iz tega pravilnika izpolnjujejo tudi zahteve iz Dodatka 5.

10.2.2

Proizvajalec se lahko po potrebi, na primer zaradi sprememb sestave plinastega goriva, odloči popraviti signal ECU o navoru. V tem primeru se uporabljajo naslednje zahteve.

10.2.2.1

Proizvajalec homologacijskemu organu predloži opis povezave, ki omogoča ekstrapolacijo dejanskega navora iz navorov, dobljenih med preizkušanjem emisij z dvema ustreznima referenčnima gorivoma, ter iz dejansko pridobljenega navora v ECU (elektronska krmilna enota).

10.2.2.1.1

Če se lahko šteje, da imajo navori, pridobljeni z dvema referenčnima gorivoma, enako magnitudo (to je, da so znotraj sedmih odstotkov, obravnavanih v odstavku 9.4.2.5 tega pravilnika), uporaba popravljene vrednosti ECU ni potrebna.

10.2.2.2

Za preizkus PEMS (delovno okno) je popravljena vrednost navora rezultat interpolacije

10.2.2.3

| | Metoda „največjega navora“ iz Dodatka 4 k Prilogi 8 se razume kot prikaz, da je bila med preizkušanjem vozila dosežena točka med referenčnimi krivuljami največjega navora, pridobljenimi pri določeni vrtilni frekvenci motorja, pri preizkušanju z dvema veljavnimi referenčnima gorivoma. |
| --- | --- |

Metoda „največjega navora“ iz Dodatka 4 k Prilogi 8 se razume kot prikaz, da je bila med preizkušanjem vozila dosežena točka med referenčnimi krivuljami največjega navora, pridobljenimi pri določeni vrtilni frekvenci motorja, pri preizkušanju z dvema veljavnimi referenčnima gorivoma.

| | Vrednost te točke se oceni v soglasju s homologacijskim organom na podlagi dejanske sestave vzorčenega goriva, čim bliže krivuljam motorja in moči, pridobljenim s posameznim referenčnim gorivom med preizkusom za certificiranje. |
| --- | --- |

Vrednost te točke se oceni v soglasju s homologacijskim organom na podlagi dejanske sestave vzorčenega goriva, čim bliže krivuljam motorja in moči, pridobljenim s posameznim referenčnim gorivom med preizkusom za certificiranje.

10.3

Odstavek 3.1 Priloge 12 v zvezi z določanjem emisij CO2 pri meritvah z nerazredčenimi plini ni uporaben za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo. Namesto tega se uporabljajo naslednje določbe:

S preizkusom izmerjena povprečna poraba goriva v skladu z odstavkom 4.3 Priloge 12 se uporablja kot podlaga za izračun s preizkusom izmerjenih povprečnih emisij CO2.

Za določitev molarnega razmerja vodika in masnih frakcij mešanice goriva v preizkusu v skladu z odstavkom 6.4. te priloge se uporabi masa vsakega porabljenega goriva.

Skupna masa goriva se določi v skladu enačbama 23 in 24.

Image 265
  (23)

Image 266
  (24)

pri čemer je:

| mfuel

  ,

  corr | popravljena masa goriva za obe gorivi, v g/preizkus; |
| --- | --- |
| mfuel | skupna masa goriva za obe gorivi, v g/preizkus; |
| mTHC | skupna masa emisij ogljikovodika v izpušnem plinu, v g/preizkus; |
| mCO | masa emisij ogljikovega monoksida v izpušnem plinu, v g/preizkus; |
| mCO2

  ,

  fuel | masna emisija CO2 iz goriva , v g/preizkus; |
| wGAM | vsebnost žvepla v gorivih, v odstotku mase; |
| wDEL | vsebnost dušika v gorivih, v odstotku mase; |
| wEPS | vsebnost kisika v gorivih, v odstotku mase; |
| α | molarno razmerje vodika v gorivih (H/C); |
| AC | atomska masa ogljika: 12,011 g/mol |
| AH | atomska masa vodika: 1,0079 g/mol |
| MCO | molekulska masa ogljikovega monoksida: 28,011 g/mol |
| MCO2 | molska masa ogljikovega dioksida : 44,01 g/mol |

mfuel

  ,

  corr

popravljena masa goriva za obe gorivi, v g/preizkus;

mfuel

skupna masa goriva za obe gorivi, v g/preizkus;

mTHC

skupna masa emisij ogljikovodika v izpušnem plinu, v g/preizkus;

mCO

masa emisij ogljikovega monoksida v izpušnem plinu, v g/preizkus;

mCO2

  ,

  fuel

masna emisija CO2 iz goriva , v g/preizkus;

wGAM

vsebnost žvepla v gorivih, v odstotku mase;

wDEL

vsebnost dušika v gorivih, v odstotku mase;

wEPS

vsebnost kisika v gorivih, v odstotku mase;

α

molarno razmerje vodika v gorivih (H/C);

AC

atomska masa ogljika: 12,011 g/mol

AH

atomska masa vodika: 1,0079 g/mol

MCO

molekulska masa ogljikovega monoksida: 28,011 g/mol

MCO2

molska masa ogljikovega dioksida : 44,01 g/mol

Emisije CO2 iz sečnine se izračunajo z enačbo 25:

Image 267
  (25)

pri čemer je:

| mCO2,urea | masne emisije CO2 iz sečnine, v g/preizkus; |
| --- | --- |
| curea | koncentracija sečnine, v odstotkih |
| murea | skupna poraba mase sečnine, v g/preizkus; |
| MCO(NH2)2 | molekulska masa sečnine: 60 056 g/mol |

mCO2,urea

masne emisije CO2 iz sečnine, v g/preizkus;

curea

koncentracija sečnine, v odstotkih

murea

skupna poraba mase sečnine, v g/preizkus;

MCO(NH2)2

molekulska masa sečnine: 60 056 g/mol

Nato se skupne emisije CO2 izračunajo z enačbo 26:

Image 268
  (26)

Emisije CO2, specifične za zavore, eCO2, se nato izračunajo v skladu z odstavkom 3.3 Priloge 12.

11.

Zahteve glede dokumentacije

11.1

Proizvajalec motorja, ki uporablja kombinirano gorivo in je homologiran kot samostojna tehnična enota, v dokumentacijo o vgradnji svojega sistema motorja vključi ustrezne zahteve, ki bodo zagotavljale, da bo vozilo, kadar se bo uporabljalo bodisi na cesti ali drugje, izpolnjevalo zahteve iz te priloge. Ta dokumentacija med drugim vključuje:

| (a) | podrobne tehnične zahteve, vključno z določbami, ki zagotavljajo združljivost s sistemom OBD sistema motorja; |
| --- | --- |

(a)

podrobne tehnične zahteve, vključno z določbami, ki zagotavljajo združljivost s sistemom OBD sistema motorja;

| (b) | postopek preverjanja, ki ga je treba končati. |
| --- | --- |

(b)

postopek preverjanja, ki ga je treba končati.

Obstoj in ustreznost takih zahtev za vgradnjo se lahko preverita v postopku homologacije sistema motorja.

11.1.1

Če je proizvajalec vozila, ki zaprosi za homologacijo vgradnje sistema motorja v vozilo, hkrati proizvajalec, ki je prejel homologacijo motorja, ki uporablja kombinirano gorivo, kot samostojne tehnične enote, dokumentacija iz odstavka 11.2 ni potrebna.

12.

| Dodatek 1 | Tipi motorjev in vozil HDDF – prikaz opredelitev in najpomembnejših zahtev |
| --- | --- |
| Dodatek 2 | Mehanizmi za aktiviranje in deaktiviranje števca(-cev), opozorilnega sistema, omejitve obratovanja, servisnega načina za motorje in vozila, ki uporabljajo kombinirano gorivo – opis in prikazi |
| Dodatek 3 | Indikator HDDF za kombinirano gorivo, opozorilni sistem, omejitev obratovanja – zahteve za dokazovanje |
| Dodatek 4 | Dodatne zahteve za postopek preizkusa emisij za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo |
| Dodatek 5 | Zahteve za dodatni postopek preizkusa emisij PEMS za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo |
| Dodatek 6 | Določitev molarnih razmerij sestavin in vrednosti ugas za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo |

Dodatek 1

Tipi motorjev in vozil HDDF – prikaz opredelitev in najpomembnejših zahtev

Dodatek 2

Mehanizmi za aktiviranje in deaktiviranje števca(-cev), opozorilnega sistema, omejitve obratovanja, servisnega načina za motorje in vozila, ki uporabljajo kombinirano gorivo – opis in prikazi

Dodatek 3

Indikator HDDF za kombinirano gorivo, opozorilni sistem, omejitev obratovanja – zahteve za dokazovanje

Dodatek 4

Dodatne zahteve za postopek preizkusa emisij za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo

Dodatek 5

Zahteve za dodatni postopek preizkusa emisij PEMS za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo

Dodatek 6

Določitev molarnih razmerij sestavin in vrednosti ugas za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo

---

(1)  
  1 Na podlagi nižje vrednosti ogrevanja.

1

1

(2)  S tem pravilnikom HDDF tipa 3A ni niti opredeljen niti dovoljen.

2

(3)  Na primer HDDF tipa 1A ali HDDF tipa 2B itd.

3

---

Priloga 15 – Dodatek 1

Tipi motorjev in vozil HDDF – prikaz opredelitev in najpomembnejših zahtev

| | GERWHTC
   (1) | Prosti tek na dizelsko gorivo | Ogrevanje na dizelsko gorivo | Delovanje samo na dizelsko gorivo | Delovanje brez plina | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tip 1A | GERWHTC ≥ 90 % | NI dovoljeno | Dovoljeno le v servisnem načinu | Dovoljeno le v servisnem načinu | Servisni način | |
| Tip 1B | GERWHTC ≥ 90 % | Dovoljeno le v dizelskem načinu | Dovoljeno le v dizelskem načinu | Dovoljeno le v dizelskem in servisnem načinu | Dizelski način | |
| Tip 2A | 10 % < GERWHTC < 90 % | Dovoljeno | Dovoljeno le v servisnem načinu | Dovoljeno le v servisnem načinu | Servisni način | GERWHTC ≥ 90 % dovoljeno |
| Tip 2B | 10 % < GERWHTC < 90 % | Dovoljeno | Dovoljeno le v dizelskem načinu | Dovoljeno le v dizelskem in servisnem načinu | Dizelski način | GERWHTC ≥ 90 % dovoljeno |
| Tip 3A | NI OPREDELJENO IN NI DOVOLJENO |
| Tip 3B | GERWHTC ≤ 10 % | Dovoljeno | Dovoljeno le v dizelskem načinu | Dovoljeno le v dizelskem in servisnem načinu | Dizelski način | |

GERWHTC
   (1)

Prosti tek na dizelsko gorivo

Ogrevanje na dizelsko gorivo

Delovanje samo na dizelsko gorivo

Delovanje brez plina

Opombe

Tip 1A

GERWHTC ≥ 90 %

NI dovoljeno

Dovoljeno le v servisnem načinu

Dovoljeno le v servisnem načinu

Servisni način

Tip 1B

GERWHTC ≥ 90 %

Dovoljeno le v dizelskem načinu

Dovoljeno le v dizelskem načinu

Dovoljeno le v dizelskem in servisnem načinu

Dizelski način

Tip 2A

10 % < GERWHTC < 90 %

Dovoljeno

Dovoljeno le v servisnem načinu

Dovoljeno le v servisnem načinu

Servisni način

GERWHTC ≥ 90 % dovoljeno

Tip 2B

10 % < GERWHTC < 90 %

Dovoljeno

Dovoljeno le v dizelskem načinu

Dovoljeno le v dizelskem in servisnem načinu

Dizelski način

GERWHTC ≥ 90 % dovoljeno

Tip 3A

NI OPREDELJENO IN NI DOVOLJENO

Tip 3B

GERWHTC ≤ 10 %

Dovoljeno

Dovoljeno le v dizelskem načinu

Dovoljeno le v dizelskem in servisnem načinu

Dizelski način

---

(1)  To povprečno razmerje plina iz energije GERWHTC je izračunano med vročim delom preizkuševalnega cikla WHTC.

---

Priloga 15 – Dodatek 2

Mehanizmi za aktiviranje in deaktiviranje števca(-cev), opozorilnega sistema, omejitve obratovanja, servisnega načina za motorje in vozila, ki uporabljajo kombinirano gorivo – opis in prikazi

A.2.1

Opis mehanizma števcev

A.2.1.1

Splošno

A.2.1.1.1

Za izpolnjevanje zahtev iz te priloge ima sistem števec za beleženje števila ur delovanja motorja, med katerim je sistem zaznal nepravilno dovajanje plina.

A.2.1.1.2

Ta števec je sposoben šteti do 30 minut časa delovanja. Intervali števca niso daljši od treh minut. Ko števec doseže največjo vrednost, ki jo dopušča sistem, to vrednost ohrani, dokler niso izpolnjeni pogoji za ponastavitev števca na nič.

A.2.1.2

Načelo mehanizma števca

A.2.1.2.1

Števec deluje na naslednji način:

A.2.1.2.1.1

Če je začetna vrednost nič, začne števec šteti takoj, ko se zazna napaka pri dovajanju plina v skladu z odstavkom 7.2 te priloge in ima ustrezna diagnostična koda težave (DTC) potrjen in aktiven status.

A.2.1.2.1.2

Števec se ustavi in ohrani trenutno vrednost, če nastopi en sam primer spremljanja in se napaka, ki je prvotno aktivirala števec, ne zazna več ali če je bila napaka zbrisana z diagnostičnim orodjem ali orodjem za vzdrževanje.

A.2.1.2.1.2.1

Števec se ustavi in ohrani trenutno vrednosti tudi, če se aktivira servisni način.

A.2.1.2.1.3

Ko je vrednost na števcu ustavljena, se števec ponastavi na nič in začne ponovno šteti, če se zazna napaka, ki jo beleži zadevni števec, in se aktivira servisni način.

A.2.1.2.1.3.1

Potem ko je števec ustavljen, se ponastavi na nič, ko monitorji za zadevni števec vsaj enkrat delujejo do konca njihovega cikla spremljanja, pri čemer ni bila zaznana nobena napaka in v 36 urah delovanja motorja od zadnje zaustavitve števca ni bila zaznana nobena napaka, ki jo beleži zadevni števec.

A.2.1.3

Slike od A2.1.1 do A2.1.3 prikazujejo mehanizem števca s tremi primeri uporabe

Slika A2.1.1

Slika A2.1.1

Prikaz mehanizma števca za dovod plina (HDDF tipa A) – primer uporabe 1

Prikaz mehanizma števca za dovod plina (HDDF tipa A) – primer uporabe 1

Image 269

Napaka pri dovajanju plina je zaznana prvič.

Servisni način se aktivira in števec začne šteti, ko DTC dobi „potrjen in aktivni“ status (druga zaznava).

Vozilo se znajde v mirujočem stanju, preden mine 30 minut časa delovanja po aktiviranju servisnega načina.

Servisni način se aktivira in hitrost vozila je omejena na 20 km/h (glej odstavek 4.2.2.1 te priloge).

Števec se zaustavi na trenutni vrednosti.

Slika A2.1.2

Slika A2.1.2

Prikaz mehanizma števca za dovod plina (HDDF tipa A) – primer uporabe 2

Prikaz mehanizma števca za dovod plina (HDDF tipa A) – primer uporabe 2

Image 270

Napaka pri dovajanju plina se zazna, ko števec za napake pri dovajanju plina ni na vrednosti nič (v tem primeru kaže vrednost, ki jo je dosegel v primeru uporabe 1, ko vozilo začne mirovati).

Servisni način se aktivira in števec začne ponovno šteti od nič takoj, ko DTC dobi „potencialni“ status (prva zaznava: glej odstavek 4.2.3.2.1 tega pravilnika).

Po 30 minutah delovanja brez mirovanja se servisni način aktivira in hitrost vozila je omejena na 20 km/h (glej odstavek 4.2.2.1 te priloge).

Števec se zaustavi na vrednosti, ki jo je dosegel v 30 minutah delovanja.

Slika A2.1.3

Slika A2.1.3

Prikaz mehanizma števca za dovod plina (HDDF tipa A) – primer uporabe 3

Prikaz mehanizma števca za dovod plina (HDDF tipa A) – primer uporabe 3

Image 271

Po 36 urah delovanja brez zaznave napake pri dovajanju plina se števec ponastavi na nič (glej odstavek A.2.1.2.3.2.1).

Napaka pri dovajanju plina se ponovno zazna, ko je števec za napako pri dovajanju plina na vrednosti nič (prva zaznava).

Servisni način se aktivira in števec začne šteti, ko DTC dobi „potrjen in aktivni“ status (druga zaznava).

Po 30 minutah delovanja brez mirovanja se servisni način aktivira in hitrost vozila je omejena na 20 km/h (glej odstavek 4.2.2.1 te priloge).

Števec se zaustavi na vrednosti, ki jo je dosegel v 30 minutah delovanja.

A.2.2

Prikaz drugih mehanizmov za aktiviranje in deaktiviranje

A.2.2.1

Slika A.2.2 z značilnim primerom uporabe prikazuje dogodke, ki se zgodijo pri vozilu HDDF, ko se posoda za plin izprazni.

Slika A2.2

Slika A2.2

Prikaz dogodkov, ki se zgodijo pri prazni posodi za plin (HDDF tipov A in B)

Prikaz dogodkov, ki se zgodijo pri prazni posodi za plin (HDDF tipov A in B)

Image 272

V tem primeru uporabe:

| (a) | se opozorilni sistem iz odstavka 4.3.2 aktivira, ko raven plina doseže kritično raven, ki jo je opredelil proizvajalec; |
| --- | --- |

(a)

se opozorilni sistem iz odstavka 4.3.2 aktivira, ko raven plina doseže kritično raven, ki jo je opredelil proizvajalec;

| (b) | se aktivira servisni način (pri HDDF tipa A) ali pa se motor preklopi v dizelski način (pri HDDF tipa B). |
| --- | --- |

(b)

se aktivira servisni način (pri HDDF tipa A) ali pa se motor preklopi v dizelski način (pri HDDF tipa B).

Pri vozilu HDDF tipa A se servisni način aktivira in hitrost vozila je omejena na 20 km/h po tem, ko vozilo naslednjič miruje ali po 30 minutah delovanja brez mirovanja (glej odstavek 4.2.2.1 te priloge).

Posoda za plin se ponovno napolni.

Vozilo ponovno deluje v načinu na kombinirano gorivo takoj, ko se posoda napolni nad kritično ravnjo.

A.2.2.2

Slika A2.3 z značilnim primerom uporabe prikazuje dogodke, ki se zgodijo pri nepravilnem delovanju sistema za dovod plina. Ta prikaz bi bilo treba razumeti kot dopolnitev k prikazu iz odstavka A.2.1, ki obravnava mehanizem števca.

Slika A2.3

Slika A2.3

Prikaz dogodkov, ki se zgodijo pri nepravilnem delovanju sistema za dovod plina (HDDF tipov A in B)

Prikaz dogodkov, ki se zgodijo pri nepravilnem delovanju sistema za dovod plina (HDDF tipov A in B)

Image 273

V tem primeru uporabe:

| (a) | napaka v sistemu za dovod plina nastane prvič. DTC dobi potencialni status (prva zaznava); |
| --- | --- |

(a)

napaka v sistemu za dovod plina nastane prvič. DTC dobi potencialni status (prva zaznava);

| (b) | se aktivira servisni način (pri HDDF tipa A) ali pa se motor preklopi v dizelski način (pri HDDF tipa B) takoj, ko DTC dobi „potrjen in aktivni“ status (druga zaznava). |
| --- | --- |

(b)

se aktivira servisni način (pri HDDF tipa A) ali pa se motor preklopi v dizelski način (pri HDDF tipa B) takoj, ko DTC dobi „potrjen in aktivni“ status (druga zaznava).

Pri vozilu HDDF tipa A se servisni način aktivira in hitrost vozila je omejena na 20 km/h po tem, ko vozilo naslednjič miruje ali po 30 minutah delovanja brez mirovanja (glej odstavek 4.2.2.1 te priloge).

Vozilo ponovno deluje v načinu na kombinirano gorivo takoj, ko se napaka popravi.

A.2.2.3

Slika A2.4 z značilnim primerom uporabe prikazuje dogodke, ki se zgodijo pri neobičajni porabi plina.

Slika A2.4

Slika A2.4

Prikaz dogodkov, ki se zgodijo pri neobičajni porabi plina (HDDF tipov A in B)

Prikaz dogodkov, ki se zgodijo pri neobičajni porabi plina (HDDF tipov A in B)

Image 274

V navedenem primeru se aktivira servisni način (pri HDDF tipa A) ali pa se motor preklopi v dizelski način (HDDF tipa B) takoj, ko DTC dobi „potencialni“ status (prva zaznava).

Pri vozilu HDDF tipa A se servisni način aktivira in hitrost vozila je omejena na 20 km/h po tem, ko vozilo naslednjič miruje ali po 30 minutah delovanja brez mirovanja (glej odstavek 4.2.2.1 te priloge).

Vozilo ponovno deluje v načinu na kombinirano gorivo takoj, ko se neobičajna poraba odpravi.

---

Priloga 15 – Dodatek 3

Indikator HDDF za kombinirano gorivo, opozorilni sistem, omejitev obratovanja – zahteve za dokazovanje

A.3.1

Indikatorji za kombinirano gorivo

A.3.1.1

Kadar je motor, ki uporablja kombinirano gorivo, homologiran kot samostojna tehnična enota, se pri homologaciji dokaže zmožnost sistema motorja, da pri delovanju v načinu na kombinirano gorivo ukaže aktiviranje indikatorja za način na kombinirano gorivo.

Kadar je vozilo, ki uporablja kombinirano gorivo, homologirano glede na emisije, se pri homologaciji dokaže aktiviranje indikatorja za način na kombinirano gorivo pri delovanju v načinu na kombinirano gorivo.

Opomba: Zahteve v zvezi z vgradnjo indikatorja za način na kombinirano gorivo homologiranega motorja, ki uporablja kombinirano gorivo, so navedene v odstavku 6.2 te priloge.

A.3.1.2

Kadar je motor tipa 1B, 2B ali 3B, ki uporablja kombinirano gorivo, homologiran kot samostojna tehnična enota, se pri homologaciji dokaže zmožnost sistema motorja, da pri delovanju v dizelskem načinu ukaže aktiviranje indikatorja za dizelski način.

Pri vozilu tipa 1B, 2B ali 3B, ki uporablja kombinirano gorivo in je homologirano glede na emisije, se pri homologaciji dokaže aktiviranje indikatorja za dizelski način pri delovanju v dizelskem načinu.

Opomba: Zahteve v zvezi z vgradnjo indikatorja za dizelski način homologiranega motorja tipa 1B, 2B ali 3B, ki uporablja kombinirano gorivo, so navedene v odstavku 6.2 te priloge.

A.3.1.3

Kadar je motor, ki uporablja kombinirano gorivo, homologiran kot samostojna tehnična enota, se pri homologaciji dokaže zmožnost sistema motorja, da pri delovanju v servisnem načinu ukaže aktiviranje indikatorja za servisni način.

Kadar je vozilo, ki uporablja kombinirano gorivo, homologirano glede na emisije, se pri homologaciji dokaže aktiviranje indikatorja za servisni način pri delovanju v servisnem načinu.

Opomba: Zahteve v zvezi z vgradnjo indikatorja za servisni način homologiranega motorja, ki uporablja kombinirano gorivo, so navedene v odstavku 6.2 te priloge.

A.3.1.3.1

Pri takšni opremljenosti zadošča, da se opravi dokazovanje, povezano z indikatorjem za servisni način, z aktiviranjem stikala za aktiviranje servisnega načina in da se homologacijskemu organu predloži dokaz, da se aktiviranje zgodi, ko motor sam ukaže servisni način (na primer z algoritmi, simulacijami, rezultatom preizkusov v podjetju itd.).

A.3.2

Kadar je motor, ki uporablja kombinirano gorivo, homologiran kot samostojna tehnična enota, se pri homologaciji dokaže zmožnost sistema motorja, da ukaže aktiviranje opozorilnega sistema, če je količina plina v posodi pod ravnjo za opozorilo.

Kadar je vozilo, ki uporablja kombinirano gorivo, homologirano glede na emisije, se pri homologaciji dokaže aktiviranje opozorilnega sistema, če je količina plina v posodi pod ravnjo za opozorilo. Za ta namen se lahko na zahtevo proizvajalca in če se s tem strinja homologacijski organ, dejanska količina plina simulira.

Opomba: Zahteve v zvezi z vgradnjo opozorilnega sistema homologiranega motorja, ki uporablja kombinirano gorivo, so navedene v odstavku 6.2 te priloge.

A.3.3

Kadar je motor tipa 1A ali 2A, ki uporablja kombinirano gorivo, homologiran kot samostojna tehnična enota, se pri homologaciji dokaže zmožnost sistema motorja, da ukaže aktiviranje omejitve obratovanja, ko zazna prazno posodo za plinasto gorivo, nepravilno delovanje sistema za dovod plina in neobičajno porabo plina v načinu na kombinirano gorivo.

Kadar je vozilo tipa 1A ali 2A, ki uporablja kombinirano gorivo, homologirano glede na emisije, se pri homologaciji dokaže aktiviranje omejitve obratovanja, ko se zazna prazna posoda za plinasto gorivo, nepravilno delovanje sistema za dovod plina in neobičajna poraba plina v načinu na kombinirano gorivo.

Opomba: Zahteve v zvezi z vgradnjo omejitve obratovanja homologiranega motorja, ki uporablja kombinirano gorivo, so navedene v odstavku 6.2 te priloge.

A.3.3.1

Kadar je motor tipa 1A ali 2A, ki uporablja kombinirano gorivo, homologiran kot samostojna tehnična enota, se pri homologaciji dokaže zmožnost sistema motorja, da ukaže aktiviranje omejitve obratovanja, ko zazna prazno posodo za plinasto gorivo, nepravilno delovanje sistema za dovod plina in neobičajno porabo plina v načinu na kombinirano gorivo.

Kadar je vozilo tipa 1A ali 2A, ki uporablja kombinirano gorivo, homologirano glede na emisije, se pri homologaciji dokaže aktiviranje omejitve obratovanja, ko se zazna prazna posoda za plinasto gorivo, nepravilno delovanje sistema za dovod plina in neobičajna poraba plina v načinu na kombinirano gorivo.

Opomba: Zahteve v zvezi z vgradnjo omejitve obratovanja homologiranega motorja, ki uporablja kombinirano gorivo, so navedene v odstavku 6.2 te priloge.

A.3.3.1

Nepravilno dovajanje plina in neobičajna poraba plina se lahko na zahtevo proizvajalca in če se s tem strinja homologacijski organ simulirata.

A.3.3.2

Zadošča, da se opravi prikaz v običajnem primeru uporabe, izbranem v soglasju s homologacijskim organom, in da se homologacijskemu organu predloži dokaz, da se omejitev obratovanja zgodi v drugih možnih primerih uporabe (na primer z algoritmi, simulacijami, rezultatom preizkusov v podjetju itd.).

---

Priloga 15 – Dodatek 4

Dodatne zahteve za postopek preizkusa emisij za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo

A.4.1

Ta dodatek opredeljuje dodatne zahteve in izvzetja iz Priloge 4 k temu pravilniku, da se omogoči preizkušanje emisij motorjev, ki uporabljajo kombinirano gorivo, ne glede na to, ali so te emisije le emisije izpušnih plinov ali gre poleg emisij izpušnih plinov tudi za emisije iz bloka motorja v skladu z odstavkom 6.10 Priloge 4.

Preizkušanje emisij motorjev, ki uporabljajo kombinirano gorivo, je zapleteno zaradi tega, ker je lahko gorivo, ki ga uporablja motor, zelo različno, od čistega dizelskega goriva do kombinacije predvsem plinastega goriva z majhno količino dizelskega goriva, ki se uporablja za vžig. Razmerje med gorivi za motorje na kombinirano gorivo se lahko spreminja tudi dinamično, glede na stanje delovanja motorja. Zato so potrebni posebni previdnostni ukrepi in omejitve, da se omogoči preizkušanje emisij za te motorje.

A.4.2

Pogoji preizkusa (odstavek 6 Priloge 4)

A.4.2.1

Parameter fa
  za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo, se določi s formulo (a)(2) v odstavku 6.1 Priloge 4 k temu pravilniku.

A.4.3

Preizkuševalni postopki (odstavek 7 Priloge 4)

A.4.3.1

Priporočen postopek merjenja za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo, je postopek (b) v odstavku 7.1.3 Priloge 4 (sistem CVS).

Ta postopek merjenja zagotavlja, da sprememba sestave goriva med preizkusom vpliva le na rezultate meritev ogljikovodikov. To se nadomesti z eno od metod, opisanih v odstavku 4.4.

Druge metode merjenja, kot je na primer metoda (a) iz odstavka 7.1.3 Priloge 4 (merjenje nerazredčenih plinov/delnega pretoka), se lahko uporabljajo z nekaj varnostnimi ukrepi glede določanja masnega pretoka izpušnih plinov in metod izračuna. Kot je opisano v Dodatku 6, se uporabljajo nespremenljive vrednosti parametrov za plin in vrednosti ugas
  .

A.4.4

Izračun emisij na molski osnovi v skladu s Prilogo 7 h globalnim tehničnim predpisom št. 11 o protokolu preizkusa emisij izpušnih plinov za necestno mobilno mehanizacijo (NRMM) ni dovoljen.

A.4.4.1

Korekcija iz suhega v vlažno stanje (odstavek 8.1 Priloge 4)

A.4.4.1.1

Za izračun korekcije iz suhega v vlažno stanje se uporabita enačbi 15 in 17 iz odstavka 8.1.1 Priloge 4.

Parametri, specifični za gorivo, se določijo v skladu z odstavkoma A.6.2 in A.6.3 Dodatka 6.

A.4.4.1.2

Za izračun korekcije iz vlažnega v suho stanje se uporabita enačbi 19 in 20 v odstavku 8.1.2 Priloge 4.

Za popravek s suhega na vlažno stanje se uporabi molsko razmerje vodika α za kombinacijo dveh goriv. To molarno razmerje vodika se izračuna iz vrednosti izmerjene porabe goriva za obe gorivi v skladu z odstavkom A.6.4. Dodatka 6.

A.4.4.2

Za določitev korekcije NOx za vlažnost pri motorjih, ki uporabljajo kombinirano gorivo, se uporabi korekcija NOx za vlažnost pri motorjih s kompresijskim vžigom iz odstavka 8.2.1 Priloge 4.

Image 275
  (A4.1)

pri čemer je:

| Ha | vlažnost polnilnega zraka v g vode na kg suhega zraka. |
| --- | --- |

Ha

vlažnost polnilnega zraka v g vode na kg suhega zraka.

A.4.4.3

Redčenje z delnim tokom (PFS) in merjenje emisij nerazredčenih plinov (Priloga 4, odstavek 8.4)

A.4.4.3.1

Masni pretok izpušnih plinov se določi v skladu z metodo neposrednega merjenja iz odstavka 8.4.1.3.

Druga možnost je metoda merjenja pretoka zraka in razmerja zrak-gorivo v skladu z odstavkom 8.4.1.6 (enačbe 30, 31 in 32), ki se lahko uporabi le, če so vrednosti α, γ, δ in ε določene v skladu z oddelkoma A.6.2 in A.6.3 Dodatka 6. Uporaba cirkonijevega tipala za določanje razmerja zrak-gorivo ni dovoljena.

A.4.4.3.2

Izračuni se opravijo v skladu z odstavkom 8 Priloge 4, vendar se uporabijo vrednosti za ugas
  in molarna razmerja iz oddelkov A.6.2 in A.6.3 Dodatka 6.

A.4.4.3.3

Za določitev emisij delcev z metodo meritve redčenja z delnim tokom se izračun opravi v skladu z odstavkom 8.4.3.2 Priloge 4.

Za nadzor razmerja redčenja se lahko uporabi ena od naslednjih dveh metod:

| — | metoda neposrednega merjenja masnega pretoka iz odstavka 8.4.1.3 |
| --- | --- |

—

metoda neposrednega merjenja masnega pretoka iz odstavka 8.4.1.3

| — | metoda merjenja pretoka zraka in razmerja zrak-gorivo v skladu z odstavkom 8.4.1.6. (enačbe 30, 31 in 32) se lahko uporabi le, kadar se kombinira z nadzorno metodo vnaprej določenih vrednosti, opisano v odstavku 8.4.1.2, in če so vrednosti α, γ, δ in ε določene v skladu z oddelkoma A.6.2 in A.6.3 Dodatka 6. |
| --- | --- |

—

metoda merjenja pretoka zraka in razmerja zrak-gorivo v skladu z odstavkom 8.4.1.6. (enačbe 30, 31 in 32) se lahko uporabi le, kadar se kombinira z nadzorno metodo vnaprej določenih vrednosti, opisano v odstavku 8.4.1.2, in če so vrednosti α, γ, δ in ε določene v skladu z oddelkoma A.6.2 in A.6.3 Dodatka 6.

Za vsako meritev se opravi preveritev kakovosti v skladu z odstavkom 9.4.6.1.

A.4.4.3.4

Merilnik pretoka iz odstavkov A.4.4.3.1 in A.4.4.3.3 ni občutljiv na spremembe sestave in gostote izpušnih plinov. Majhne napake meritve, na primer s Pitotovo cevjo ali zaslonko (enake kvadratnemu korenu gostote izpušnih plinov), se lahko zanemarijo.

A.4.4.4

Morebitna sprememba sestave goriva bo vplivala le na izračun rezultatov merjenja ogljikovodikov. Za vse druge sestavine se uporabljajo ustrezne enačbe iz odstavka 8.5.2 Priloge 4.

Za izračun emisij ogljikovodikov z uporabo molarnih razmerij sestavin, določenih iz vrednosti izmerjene porabe goriva za obe gorivi v skladu z odstavkom A.6.4. Dodatka 6, se uporabljajo natančne enačbe.

A.4.4.4.1

Za določitev stehiometričnega faktorja se molarno razmerje vodika α v gorivu izračuna kot povprečno molarno razmerje vodika v mešanici goriva med preizkusom v skladu z odstavkom A.6.4 Dodatka 6.

Namesto tega se lahko uporabi vrednost Fs
  plinastega goriva v enačbi 59 ali 60 Priloge 4.

A.4.5

Specifikacija in preverjanje opreme (odstavek 9 Priloge 4)

A.4.5.1

Koncentracije kisika, potrebne za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo, so enake koncentracijam kisika, potrebnim za motorje s kompresijskim vžigom iz tabele 8 v odstavku 9.3.3.4 Priloge 4.

A.4.5.2

Instrumenti, uporabljeni za merjenje motorjev, ki uporabljajo kombinirano gorivo, se preverjajo z enakimi postopki kakor za merjenje motorjev s kompresijskim vžigom. V skladu s točko (b) odstavka 9.3.7.3 Priloge 4 se uporablja 21-odstotna kisikova mešanica.

A.4.5.3

Preizkus moteče občutljivosti na vodno paro iz odstavka 9.3.9.2.2 Priloge 4 k temu pravilniku se uporablja le za merjenje koncentracije NOx na vlažni osnovi. Za motorje s pogonom na zemeljski plin, ki uporabljajo kombinirano gorivo, se ta preizkus opravi s predpostavljenim razmerjem H/C, ki je enako 4 (metan). V tem primeru velja Hm = 2 x A. Za motorje s pogonom na UNP, ki uporabljajo kombinirano gorivo, se ta preizkus opravi s predpostavljenim razmerjem H/C, ki je enako 2,525. V tem primeru velja Hm
  = 1,25 x A.

---

Priloga 15 – Dodatek 5

Zahteve za dodatni postopek preizkusa emisij PEMS za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo

A.5.1

Ta dodatek opredeljuje dodatne zahteve in izvzetja iz Priloge 8 k temu pravilniku, da se omogoči preizkušanje emisij PEMS za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo.

Preizkušanje emisij motorjev, ki uporabljajo kombinirano gorivo, je zapleteno zaradi tega, ker je lahko gorivo, ki ga uporablja motor, zelo različno, od čistega dizelskega goriva do kombinacije predvsem plinastega goriva z majhno količino dizelskega goriva, ki se uporablja za vžig. Razmerje med gorivi za motorje na kombinirano gorivo se lahko spreminja tudi dinamično, glede na stanje delovanja motorja. Zato so potrebni posebni previdnostni ukrepi in omejitve, da se omogoči preizkušanje emisij za te motorje.

A.5.2

Uporabljajo se naslednje spremembe Dodatka 1 k Prilogi 8:

A.5.2.1

| (2) | Samo za motorje na zemeljski plin |
| --- | --- |

(2)

A.5.2.2

Če se koncentracija meri na suhi osnovi, se skladno z odstavkom 8.1 Priloge 4 in odstavkom 4.1.1 Dodatka 4 k tej prilogi pretvori v vlažno osnovo.

A.5.2.3

Masne emisije se določijo, kakor je opisano v odstavku 8.4.2.3 Priloge 4. Vrednosti za ugas
  se določijo v skladu z odstavkoma A.6.2 in A.6.3 Dodatka 6 k Prilogi 15.

---

Priloga 15 – Dodatek 6

Določitev molarnih razmerij sestavin in vrednosti ugas za motorje, ki uporabljajo kombinirano gorivo

A.6.1

Ta dodatek opredeljuje določanje molarnih razmerij sestavin in vrednosti ugas
  za izračun korekcijskega faktorja za preračun iz suhega v vlažno stanje ter emisij za preizkušanje emisij pri motorjih, ki uporabljajo kombinirano gorivo.

A.6.2

Delovanje v načinu na kombinirano gorivo

A.6.2.1

Za motorje tipa 1A ali 1B, ki uporabljajo kombinirano gorivo in delujejo v načinu na kombinirano gorivo, se uporabljajo molarna razmerja sestavin in vrednosti ugas
  za plinasto gorivo.

A.6.2.2

Tabela A6.1

Molska razmerja sestavin za mešanico 50 % plinastega goriva in 50 % dizelskega goriva (masni %)

| Plinasto gorivo | α | γ | δ | ε |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CH4 | 2,8681 | 0 | 0 | 0,0040 |
| GR | 2,7676 | 0 | 0 | 0,0040 |
| G23 | 2,7986 | 0 | 0,0703 | 0,0043 |
| G25 | 2,7377 | 0 | 0,1319 | 0,0045 |
| Propan | 2,2633 | 0 | 0 | 0,0039 |
| Butan | 2,1837 | 0 | 0 | 0,0038 |
| UNP | 2,1957 | 0 | 0 | 0,0038 |
| Gorivo UNP A | 2,1740 | 0 | 0 | 0,0038 |
| Gorivo UNP B | 2,2402 | 0 | 0 | 0,0039 |

Plinasto gorivo

α

γ

δ

ε

CH4

2,8681

0

0

0,0040

GR

2,7676

0

0

0,0040

G23

2,7986

0

0,0703

0,0043

G25

2,7377

0

0,1319

0,0045

Propan

2,2633

0

0

0,0039

Butan

2,1837

0

0

0,0038

UNP

2,1957

0

0

0,0038

Gorivo UNP A

2,1740

0

0

0,0038

Gorivo UNP B

2,2402

0

0

0,0039

Tabela A6.2

Vrednosti u
  gas za nerazredčene izpušne pline in gostote sestavin za mešanico 50 % plinastega goriva in 50 % dizelskega goriva (masni %)

| Plinasto gorivo | ρe | | | Plin | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρ
  gas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (a)) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| | | u
  gas
   (b)) | | | |
| SZP/UZP (c)) | 1,2786 | 0,001606 | 0,000978 | 0,000528  (d)) | 0,001536 | 0,001117 | 0,000560 |
| Propan | 1,2869 | 0,001596 | 0,000972 | 0,000510 | 0,001527 | 0,001110 | 0,000556 |
| Butan | 1,2883 | 0,001594 | 0,000971 | 0,000503 | 0,001525 | 0,001109 | 0,000556 |
| UNP (e)) | 1,2881 | 0,001594 | 0,000971 | 0,000506 | 0,001525 | 0,001109 | 0,000556 |

Plinasto gorivo

ρe

Plin

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas [kg/m3]

2,053

1,250

(a))

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (b))

SZP/UZP (c))

1,2786

0,001606

0,000978

0,000528  (d))

0,001536

0,001117

0,000560

Propan

1,2869

0,001596

0,000972

0,000510

0,001527

0,001110

0,000556

Butan

1,2883

0,001594

0,000971

0,000503

0,001525

0,001109

0,000556

UNP (e))

1,2881

0,001594

0,000971

0,000506

0,001525

0,001109

0,000556

A.6.2.3

Za motorje tipa 3B, ki uporabljajo kombinirano gorivo in delujejo v načinu na kombinirano gorivo, se uporabljajo molarna razmerja sestavin in vrednosti ugas
  .

A.6.2.4

| — | za izračun emisij THC se uporablja vrednost ugas
  plinastega goriva; |
| --- | --- |

—

za izračun emisij THC se uporablja vrednost ugas
  plinastega goriva;

| — | za izračun emisij NMHC se uporablja vrednost ugas
  na podlagi CH2,93; |
| --- | --- |

—

za izračun emisij NMHC se uporablja vrednost ugas
  na podlagi CH2,93;

| — | za izračun emisij CH4 se uporablja vrednost ugas
  CH4. |
| --- | --- |

—

za izračun emisij CH4 se uporablja vrednost ugas
  CH4.

A.6.3

Za motorje tipa 1B, 2B ali 3B, ki uporabljajo kombinirano gorivo in delujejo v dizelskem načinu, se uporabljajo molarna razmerja sestavin in vrednosti ugas
  za dizelsko gorivo.

A.6.4

Določitev molarnih razmerij sestavin, če je mešanica goriva znana

A.6.4.1

Image 276
  (A6.1)

Image 277
  (A6.2)

Image 278
  (A6.3)

Image 279
  (A6.4)

Image 280
  (A6.5)

pri čemer je:

| qm

  f1 | masni pretok goriva 1, v kg/s; |
| --- | --- |
| qm

  f2 | masni pretok goriva 2, v kg/s; |
| w
  ALF | vsebnost vodika v gorivu, v odstotku mase; |
| w
  BET | vsebnost ogljika v gorivu, v odstotku mase; |
| w
  GAM | vsebnost žvepla v gorivu, v odstotku mase; |
| w
  DEL | vsebnost dušika v gorivu, v odstotku mase; |
| w
  EPS | vsebnost kisika v gorivu, v odstotku mase. |

qm

  f1

masni pretok goriva 1, v kg/s;

qm

  f2

masni pretok goriva 2, v kg/s;

w
  ALF

vsebnost vodika v gorivu, v odstotku mase;

w
  BET

vsebnost ogljika v gorivu, v odstotku mase;

w
  GAM

vsebnost žvepla v gorivu, v odstotku mase;

w
  DEL

vsebnost dušika v gorivu, v odstotku mase;

w
  EPS

vsebnost kisika v gorivu, v odstotku mase.

A.6.4.2

Image 281
  (A6.6)

Image 282
  (A6.7)

Image 283
  (A6.8)

Image 284
  (A6.9)

pri čemer je:

| w
  ALF | vsebnost vodika v gorivu, v odstotku mase; |
| --- | --- |
| w
  BET | vsebnost ogljika v gorivu, v odstotku mase; |
| w
  GAM | vsebnost žvepla v gorivu, v odstotku mase; |
| w
  DEL | vsebnost dušika v gorivu, v odstotku mase; |
| w
  EPS | vsebnost kisika v gorivu, v odstotku mase; |
| α | molarno razmerje vodika (H/C); |
| γ | molarno razmerje žvepla (S/C); |
| δ | molarno razmerje dušika (N/C); |
| ε | molarno razmerje kisika (O/C); |

w
  ALF

vsebnost vodika v gorivu, v odstotku mase;

w
  BET

vsebnost ogljika v gorivu, v odstotku mase;

w
  GAM

vsebnost žvepla v gorivu, v odstotku mase;

w
  DEL

vsebnost dušika v gorivu, v odstotku mase;

w
  EPS

vsebnost kisika v gorivu, v odstotku mase;

α

molarno razmerje vodika (H/C);

γ

molarno razmerje žvepla (S/C);

δ

molarno razmerje dušika (N/C);

ε

molarno razmerje kisika (O/C);

Nanaša se na gorivo CH
  α
  OεNδSγ.

A.6.4.3

Vrednosti u
  gas nerazredčenih izpušnih plinov za mešanico goriva se lahko izračunajo z natančnimi enačbami iz odstavka 8.4.2.4 Priloge 4 in molarnimi razmerji, izračunanimi v skladu z odstavkom A.6.4.2.

Pri sistemih s stalnim masnim pretokom je za izračun vrednosti u
  gas za nerazredčene izpušne pline potrebna enačba 57 iz odstavka 8.5.2.3.1 Priloge 4.

---

(a))  odvisno od goriva

a)

(b))  pri λ = 2, suh zrak, 273 K, 101,3 kPa.

b)

(c))  vrednosti u točne do 0,2 % za masno sestavo: C = 58–76 %; H = 19–25 %; N = 0–14 % (CH4, G20, GR, G23 in G25)

c)

u

4

20

R

23

25

(d))  NMHC na podlagi CH2,93 (za skupne HC se uporablja koeficient u
  gas za CH4)

d)

2,93

u

gas

4

(e))  vrednosti u točne do 0,2 % za masno sestavo: C3 = 27–90 %; C4 = 10–73 % (goriva UNP A in B)

e)

u

---