# Službeni list L 60/2023

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 60 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 66.24. veljače 2023. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 60

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 66.24. veljače 2023.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Pravilnik UN-a br. 13-H – Jedinstvene odredbe o homologaciji osobnih automobila s obzirom na kočenje [2023/401] | 1 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Pravilnik UN-a br. 13-H – Jedinstvene odredbe o homologaciji osobnih automobila s obzirom na kočenje [2023/401]

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 24.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 60/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 60/1

---

Samo izvorni tekstovi UNECE-a imaju pravni učinak prema međunarodnom javnom pravu. Status i datum stupanja na snagu ovog Pravilnika treba provjeriti u najnovijem izdanju dokumenta UNECE-a TRANS/WP.29/343/, koji je dostupan na:

https://unece.org/status-1958-agreement-and-annexed-regulations

Pravilnik UN-a br. 13-H – Jedinstvene odredbe o homologaciji osobnih automobila s obzirom na kočenje [2023/401]

Obuhvaća sav važeći tekst do:

Obuhvaća sav važeći tekst do:

dopune 3. nizu izmjena 01 – datum stupanja na snagu: 7. siječnja 2021.

dopune 4. nizu izmjena 01 – datum stupanja na snagu:

SADRŽAJ

Pravilnik

| 1. | Područje primjene |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definicije |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zahtjev za homologaciju |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikacije |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ispitivanja |
| --- | --- |

6.

| 7. | Preinake tipa vozila ili kočnog sustava i proširenje homologacije |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcije za nesukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Trajno obustavljena proizvodnja |
| --- | --- |

10.

| 11. | Imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te imena i adrese homologacijskih tijela |
| --- | --- |

11.

| 12. | Prijelazne odredbe |
| --- | --- |

12.

Prilozi

| 1 | Izjava |
| --- | --- |

1

Dodatak – Popis podataka o vozilu za potrebe homologacija na temelju Pravilnika UN-a br. 90

| 2 | Izgled homologacijskih oznaka |
| --- | --- |

2

| 3 | Ispitivanja kočenja i učinak kočnih sustava |
| --- | --- |

3

Dodatak – Postupak za praćenje napunjenosti baterija

| 4 | Odredbe koje se odnose na izvore energije i uređaje za pohranu energije (spremnike energije) |
| --- | --- |

4

| 5 | Raspodjela kočne sile po osovinama vozila |
| --- | --- |

5

Dodatak 1. – Ispitni postupak slijeda blokiranja kotača

Dodatak 2. – Ispitni postupak kočnog momenta kotača

| 6 | Zahtjevi za ispitivanje vozila opremljenih protublokirajućim sustavima |
| --- | --- |

6

Dodatak 1. – Simboli i definicije

Dodatak 2. – Iskorištenje prianjanja

Dodatak 3. – Kočni učinak na površinama različite prionjivosti

Dodatak 4. – Metoda izbora površine s niskim prianjanjem

| 7 | Ispitna metoda za ispitivanje kočnih obloga na inercijskom dinamometru |
| --- | --- |

7

| 8 | Posebni zahtjevi koji se primjenjuju na sigurnosne aspekte složenih elektroničkih upravljačkih sustava vozila |
| --- | --- |

8

1.   Područje primjene

| 1.1. | Ovaj se Pravilnik primjenjuje na kočenje vozila kategorija M1 i N1 (1). |
| --- | --- |

1.1.

Ovaj se Pravilnik primjenjuje na kočenje vozila kategorija M1

1

1

| 1.2. | Ovaj se Pravilnik ne odnosi na:






  1.2.1. | vozila čija konstrukcijska brzina nije veća od 25 km/h; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Ovaj se Pravilnik ne odnosi na:

1.2.1.

vozila čija konstrukcijska brzina nije veća od 25 km/h;

| 1.2.2. | vozila opremljena za vozače s invaliditetom; |
| --- | --- |

1.2.2.

vozila opremljena za vozače s invaliditetom;

| 1.2.3. | homologaciju elektroničkih sustava za nadzor stabilnosti (ESC) i sustava za pomoć pri kočenju (BAS) vozila. |
| --- | --- |

1.2.3.

homologaciju elektroničkih sustava za nadzor stabilnosti (ESC) i sustava za pomoć pri kočenju (BAS) vozila.

2.   Definicije

Za potrebe ovog Pravilnika:

| 2.1. | „Homologacija vozila” znači homologacija tipa vozila s obzirom na kočenje. |
| --- | --- |

2.1.

„Homologacija vozila” znači homologacija tipa vozila s obzirom na kočenje.

| 2.2. | „Tip vozila” znači kategorija vozila koja se ne razlikuju prema bitnim karakteristikama kao što su:






  2.2.1. | najveća masa, kako je definirano u stavku 2.11.; |
| --- | --- | --- |

2.2.

„Tip vozila” znači kategorija vozila koja se ne razlikuju prema bitnim karakteristikama kao što su:

2.2.1.

najveća masa, kako je definirano u stavku 2.11.;

| 2.2.2. | raspodjela mase po osovinama; |
| --- | --- |

2.2.2.

raspodjela mase po osovinama;

| 2.2.3. | najveća konstrukcijska brzina; |
| --- | --- |

2.2.3.

najveća konstrukcijska brzina;

| 2.2.4. | razlika u tipu kočnih uređaja, posebno s obzirom na prisutnost ili odsutnost uređaja za kočenje prikolice ili prisutnost električnog kočnog sustava; |
| --- | --- |

2.2.4.

razlika u tipu kočnih uređaja, posebno s obzirom na prisutnost ili odsutnost uređaja za kočenje prikolice ili prisutnost električnog kočnog sustava;

| 2.2.5. | tip motora; |
| --- | --- |

2.2.5.

tip motora;

| 2.2.6. | broj i omjeri stupnjeva prijenosa; |
| --- | --- |

2.2.6.

broj i omjeri stupnjeva prijenosa;

| 2.2.7. | konačni prijenosni omjeri; |
| --- | --- |

2.2.7.

konačni prijenosni omjeri;

| 2.2.8. | dimenzije guma. |
| --- | --- |

2.2.8.

dimenzije guma.

| 2.3. | „Kočni uređaji” znači kombinacija dijelova čija je funkcija postupno smanjivanje brzine vozila u pokretu ili zaustavljanje vozila ili održavanje vozila u stanju mirovanja ako je vozilo već zaustavljeno; te su funkcije definirane u stavku 5.1.2. Kočni uređaji sastoje se od komande, prijenosa i same kočnice. |
| --- | --- |

2.3.

„Kočni uređaji” znači kombinacija dijelova čija je funkcija postupno smanjivanje brzine vozila u pokretu ili zaustavljanje vozila ili održavanje vozila u stanju mirovanja ako je vozilo već zaustavljeno; te su funkcije definirane u stavku 5.1.2. Kočni uređaji sastoje se od komande, prijenosa i same kočnice.

| 2.4. | „Komanda” znači dio koji neposredno aktivira vozač da prijenos opskrbi energijom potrebnom za kočenje ili upravljanje kočenjem. Ta energija može biti vozačeva snaga ili energija iz drugog izvora kojim upravlja vozač ili kombinacija tih različitih vrsta energije. |
| --- | --- |

2.4.

„Komanda” znači dio koji neposredno aktivira vozač da prijenos opskrbi energijom potrebnom za kočenje ili upravljanje kočenjem. Ta energija može biti vozačeva snaga ili energija iz drugog izvora kojim upravlja vozač ili kombinacija tih različitih vrsta energije.

| 2.5. | „Prijenos” znači kombinacija sastavnih dijelova između komande i kočnica koji ih funkcionalno povezuju. Prijenos može biti mehanički, hidraulični, pneumatski, električni ili kombinirani. Ako snaga kočenja potječe iz energetskog izvora neovisnog o vozaču ili ako takav izvor pridonosi snazi kočenja, i zaliha energije u sustavu dio je prijenosa.
  Prijenos se dijeli na dvije neovisne funkcije: prijenos upravljanja i prijenos energije. Na mjestima u ovom Pravilniku na kojima se izraz „prijenos” upotrebljava samostalno, on znači i „prijenos upravljanja” i „prijenos energije”:






  2.5.1. | „Prijenos upravljanja” znači kombinacija sastavnih dijelova prijenosa kojima se upravlja radom kočnica, uključujući upravljačku funkciju i potrebne zalihe energije; |
| --- | --- | --- |

2.5.

„Prijenos” znači kombinacija sastavnih dijelova između komande i kočnica koji ih funkcionalno povezuju. Prijenos može biti mehanički, hidraulični, pneumatski, električni ili kombinirani. Ako snaga kočenja potječe iz energetskog izvora neovisnog o vozaču ili ako takav izvor pridonosi snazi kočenja, i zaliha energije u sustavu dio je prijenosa.

Prijenos se dijeli na dvije neovisne funkcije: prijenos upravljanja i prijenos energije. Na mjestima u ovom Pravilniku na kojima se izraz „prijenos” upotrebljava samostalno, on znači i „prijenos upravljanja” i „prijenos energije”:

2.5.1.

„Prijenos upravljanja” znači kombinacija sastavnih dijelova prijenosa kojima se upravlja radom kočnica, uključujući upravljačku funkciju i potrebne zalihe energije;

| 2.5.2. | „Prijenos energije” znači kombinacija sastavnih dijelova kojima se kočnice opskrbljuju energijom koja im je potrebna za rad, uključujući zalihe energije potrebne za rad kočnica. |
| --- | --- |

2.5.2.

„Prijenos energije” znači kombinacija sastavnih dijelova kojima se kočnice opskrbljuju energijom koja im je potrebna za rad, uključujući zalihe energije potrebne za rad kočnica.

| 2.6. | „Kočnica” znači dio u kojem nastaju sile koje se suprotstavljaju gibanju vozila. To može biti tarna kočnica (gdje sile nastaju zbog trenja između dva dijela vozila koji se kreću relativno jedan prema drugom), električna kočnica (gdje sile nastaju zbog elektromagnetskog djelovanja između dva dijela vozila koji se kreću relativno jedan prema drugom, no međusobno se ne dodiruju), hidraulična kočnica (gdje sile nastaju zbog djelovanja tekućine koja se nalazi između dva dijela vozila koji se kreću u relativnom međusobnom odnosu) ili motorna kočnica (gdje sile nastaju zbog umjetnog povećanja kočnog djelovanja motora koje se prenosi na kotače). |
| --- | --- |

2.6.

„Kočnica” znači dio u kojem nastaju sile koje se suprotstavljaju gibanju vozila. To može biti tarna kočnica (gdje sile nastaju zbog trenja između dva dijela vozila koji se kreću relativno jedan prema drugom), električna kočnica (gdje sile nastaju zbog elektromagnetskog djelovanja između dva dijela vozila koji se kreću relativno jedan prema drugom, no međusobno se ne dodiruju), hidraulična kočnica (gdje sile nastaju zbog djelovanja tekućine koja se nalazi između dva dijela vozila koji se kreću u relativnom međusobnom odnosu) ili motorna kočnica (gdje sile nastaju zbog umjetnog povećanja kočnog djelovanja motora koje se prenosi na kotače).

| 2.7. | „Različiti tipovi kočnih uređaja” znači uređaji koji se razlikuju prema bitnim aspektima kao što su:






  2.7.1. | sastavni dijelovi s različitim karakteristikama; |
| --- | --- | --- |

2.7.

„Različiti tipovi kočnih uređaja” znači uređaji koji se razlikuju prema bitnim aspektima kao što su:

2.7.1.

sastavni dijelovi s različitim karakteristikama;

| 2.7.2. | sastavni dio izrađen od materijala različitih karakteristika ili sastavni dio različitog oblika ili veličine; |
| --- | --- |

2.7.2.

sastavni dio izrađen od materijala različitih karakteristika ili sastavni dio različitog oblika ili veličine;

| 2.7.3. | različiti sklop sastavnih dijelova. |
| --- | --- |

2.7.3.

različiti sklop sastavnih dijelova.

| 2.8. | „Sastavni dio kočnog uređaja” znači jedan od pojedinačnih dijelova koji, sklopljeni, čine kočni uređaj. |
| --- | --- |

2.8.

„Sastavni dio kočnog uređaja” znači jedan od pojedinačnih dijelova koji, sklopljeni, čine kočni uređaj.

| 2.9. | „Progresivno i postupno kočenje” znači kočenje tijekom kojeg unutar normalnog radnog područja uređaja i tijekom aktiviranja kočnica (vidjeti stavak 2.16.):






  2.9.1. | vozač može komandom u bilo kojem trenutku povećati ili smanjiti silu kočenja; |
| --- | --- | --- |

2.9.

„Progresivno i postupno kočenje” znači kočenje tijekom kojeg unutar normalnog radnog područja uređaja i tijekom aktiviranja kočnica (vidjeti stavak 2.16.):

2.9.1.

vozač može komandom u bilo kojem trenutku povećati ili smanjiti silu kočenja;

| 2.9.2. | sila kočenja mijenja se razmjerno sili na komandi (monotona funkcija); |
| --- | --- |

2.9.2.

sila kočenja mijenja se razmjerno sili na komandi (monotona funkcija);

| 2.9.3. | silu kočenja može se regulirati lako i dovoljno točno. |
| --- | --- |

2.9.3.

silu kočenja može se regulirati lako i dovoljno točno.

| 2.10. | „Opterećeno vozilo” znači, ako nije drukčije navedeno, vozilo opterećeno tako da postigne svoju „najveću masu”. |
| --- | --- |

2.10.

„Opterećeno vozilo” znači, ako nije drukčije navedeno, vozilo opterećeno tako da postigne svoju „najveću masu”.

| 2.11. | „Najveća masa” znači najveća tehnički dopuštena masa prema proizvođačevim specifikacijama (ta masa može biti veća od „najveće dopuštene mase” koju je propisalo nadležno nacionalno tijelo). |
| --- | --- |

2.11.

„Najveća masa” znači najveća tehnički dopuštena masa prema proizvođačevim specifikacijama (ta masa može biti veća od „najveće dopuštene mase” koju je propisalo nadležno nacionalno tijelo).

| 2.12. | „Raspodjela mase po osovinama” znači raspodjela utjecaja sile teže na masu vozila i/ili njegova tereta po osovinama. |
| --- | --- |

2.12.

„Raspodjela mase po osovinama” znači raspodjela utjecaja sile teže na masu vozila i/ili njegova tereta po osovinama.

| 2.13. | „Opterećenje kotača/osovine” znači okomita statička reakcija (sila) površine ceste u području dodira na kotače osovine. |
| --- | --- |

2.13.

„Opterećenje kotača/osovine” znači okomita statička reakcija (sila) površine ceste u području dodira na kotače osovine.

| 2.14. | „Najveće statičko opterećenje kotača/osovine” znači statičko opterećenje kotača/osovine kad je vozilo opterećeno. |
| --- | --- |

2.14.

„Najveće statičko opterećenje kotača/osovine” znači statičko opterećenje kotača/osovine kad je vozilo opterećeno.

| 2.15. | „Hidraulični kočni uređaj sa spremljenom energijom” znači kočni uređaj koji se energijom opskrbljuje iz hidraulične tekućine pod tlakom spremljene u spremnicima koje napaja najmanje jedna tlačna pumpa opremljena napravom za ograničavanje tlaka na najveću vrijednost. Tu vrijednost određuje proizvođač. |
| --- | --- |

2.15.

„Hidraulični kočni uređaj sa spremljenom energijom” znači kočni uređaj koji se energijom opskrbljuje iz hidraulične tekućine pod tlakom spremljene u spremnicima koje napaja najmanje jedna tlačna pumpa opremljena napravom za ograničavanje tlaka na najveću vrijednost. Tu vrijednost određuje proizvođač.

| 2.16. | „Aktiviranje” znači i pritisak na komandu i otpuštanje komande. |
| --- | --- |

2.16.

„Aktiviranje” znači i pritisak na komandu i otpuštanje komande.

| 2.17. | „Električno regeneracijsko kočenje” znači kočni sustav u kojem se tijekom usporavanja kinetička energija vozila pretvara u električnu energiju. |
| --- | --- |

2.17.

„Električno regeneracijsko kočenje” znači kočni sustav u kojem se tijekom usporavanja kinetička energija vozila pretvara u električnu energiju.

| 2.17.1. | „Komanda električnog regeneracijskog kočenja” znači naprava kojom se modulira rad električnog regeneracijskog kočnog sustava. |
| --- | --- |

2.17.1.

„Komanda električnog regeneracijskog kočenja” znači naprava kojom se modulira rad električnog regeneracijskog kočnog sustava.

| 2.17.2. | „Električni regeneracijski kočni sustav kategorije A” znači električni regeneracijski kočni sustav koji nije dio radnog kočnog sustava. |
| --- | --- |

2.17.2.

„Električni regeneracijski kočni sustav kategorije A” znači električni regeneracijski kočni sustav koji nije dio radnog kočnog sustava.

| 2.17.3. | „Električni regeneracijski kočni sustav kategorije B” znači električni regeneracijski kočni sustav koji je dio radnog kočnog sustava. |
| --- | --- |

2.17.3.

„Električni regeneracijski kočni sustav kategorije B” znači električni regeneracijski kočni sustav koji je dio radnog kočnog sustava.

| 2.17.4. | „Električna napunjenost” znači trenutačan omjer količine električne energije spremljene u pogonskoj bateriji i maksimalne količine električne energije koja se može spremiti u tu bateriju. |
| --- | --- |

2.17.4.

„Električna napunjenost” znači trenutačan omjer količine električne energije spremljene u pogonskoj bateriji i maksimalne količine električne energije koja se može spremiti u tu bateriju.

| 2.17.5. | „Pogonska baterija” znači sklop baterija koji je skladište električne energije za napajanje pogonskih motora vozila. |
| --- | --- |

2.17.5.

„Pogonska baterija” znači sklop baterija koji je skladište električne energije za napajanje pogonskih motora vozila.

| 2.18. | „Stupnjevano kočenje” znači funkcija koja se može upotrebljavati kad se s najmanje dva izvora kočenja upravlja zajedničkom komandom, a kojom se jednom izvoru može dati prednost ograničenjem drugih izvora tako da se prije njihova uključenja u rad mora učiniti jači upravljački pokret. |
| --- | --- |

2.18.

„Stupnjevano kočenje” znači funkcija koja se može upotrebljavati kad se s najmanje dva izvora kočenja upravlja zajedničkom komandom, a kojom se jednom izvoru može dati prednost ograničenjem drugih izvora tako da se prije njihova uključenja u rad mora učiniti jači upravljački pokret.

| 2.19. | Definicije „nazivne vrijednosti” za referentni kočni učinak potrebne su za utvrđivanje vrijednosti prijenosne funkcije kočnog sustava kojom se povezuju izlazne i ulazne veličine za pojedinačna vozila. |
| --- | --- |

2.19.

Definicije „nazivne vrijednosti” za referentni kočni učinak potrebne su za utvrđivanje vrijednosti prijenosne funkcije kočnog sustava kojom se povezuju izlazne i ulazne veličine za pojedinačna vozila.

| 2.19.1. | „Nazivna vrijednost” definira se kao karakteristika koja se može dokazati u trenutku homologacije kojom se stupanj kočenja samostalnog vozila povezuje sa stupnjem ulazne kočne varijable. |
| --- | --- |

2.19.1.

„Nazivna vrijednost” definira se kao karakteristika koja se može dokazati u trenutku homologacije kojom se stupanj kočenja samostalnog vozila povezuje sa stupnjem ulazne kočne varijable.

| 2.20. | „Automatski naloženo kočenje” znači funkcija u složenom elektroničkom upravljačkom sustavu koja aktivira kočni sustavi ili kočnice nekih osovina radi usporavanja vozila na temelju automatske procjene informacija dostavljenih iz sustava vozila, pri čemu izravna vozačeva radnja može i ne mora postojati. |
| --- | --- |

2.20.

„Automatski naloženo kočenje” znači funkcija u složenom elektroničkom upravljačkom sustavu koja aktivira kočni sustavi ili kočnice nekih osovina radi usporavanja vozila na temelju automatske procjene informacija dostavljenih iz sustava vozila, pri čemu izravna vozačeva radnja može i ne mora postojati.

| 2.21. | „Selektivno kočenje” znači funkcija u složenom elektroničkom upravljačkom sustavu koja automatski aktivira pojedine kočnice u situaciji kad je promjena ponašanja vozila važnija od njegova usporavanja. |
| --- | --- |

2.21.

„Selektivno kočenje” znači funkcija u složenom elektroničkom upravljačkom sustavu koja automatski aktivira pojedine kočnice u situaciji kad je promjena ponašanja vozila važnija od njegova usporavanja.

| 2.22. | „Kočni signal”: logički signal koji pokazuje da se kočnica aktivira kako je navedeno u stavku 5.2.22. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

2.22.

„Kočni signal”: logički signal koji pokazuje da se kočnica aktivira kako je navedeno u stavku 5.2.22. ovog Pravilnika.

| 2.23. | „Signal kočenja u nuždi”: logički signal koji pokazuje kočenja u nuždi kako je navedeno u stavku 5.2.23. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

2.23.

„Signal kočenja u nuždi”: logički signal koji pokazuje kočenja u nuždi kako je navedeno u stavku 5.2.23. ovog Pravilnika.

| 2.24. | „identifikacijski kod” znači kod koji služi za identifikaciju kočnih diskova ili bubnjeva obuhvaćenih homologacijom kočnog sustava na temelju ovog Pravilnika. Sadržava barem trgovačko ime ili žig proizvođača i identifikacijski broj. |
| --- | --- |

2.24.

„identifikacijski kod” znači kod koji služi za identifikaciju kočnih diskova ili bubnjeva obuhvaćenih homologacijom kočnog sustava na temelju ovog Pravilnika. Sadržava barem trgovačko ime ili žig proizvođača i identifikacijski broj.

3.   Zahtjev za homologaciju

| 3.1. | Zahtjev za homologaciju tipa vozila s obzirom na kočenje podnosi proizvođač vozila ili njegov ovlašteni zastupnik. |
| --- | --- |

3.1.

Zahtjev za homologaciju tipa vozila s obzirom na kočenje podnosi proizvođač vozila ili njegov ovlašteni zastupnik.

| 3.2. | Zahtjevu se prilažu dokumenti u nastavku u tri primjerka i sljedeći podaci:






  3.2.1. | opis tipa vozila s obzirom na elemente navedene u stavku 2.2. Moraju se navesti brojevi i/ili simboli za identifikaciju tipa vozila i tipa motora; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Zahtjevu se prilažu dokumenti u nastavku u tri primjerka i sljedeći podaci:

3.2.1.

opis tipa vozila s obzirom na elemente navedene u stavku 2.2. Moraju se navesti brojevi i/ili simboli za identifikaciju tipa vozila i tipa motora;

| 3.2.2. | popis sastavnih dijelova, propisno identificiranih, koji čine kočni uređaj; |
| --- | --- |

3.2.2.

popis sastavnih dijelova, propisno identificiranih, koji čine kočni uređaj;

| 3.2.3. | dijagram sastavljenog kočnog uređaja i položaj njegovih sastavnih dijelova u vozilu; |
| --- | --- |

3.2.3.

dijagram sastavljenog kočnog uređaja i položaj njegovih sastavnih dijelova u vozilu;

| 3.2.4. | detaljni crteži svakog sastavnog dijela na temelju kojih ih se može lako pronaći i identificirati. |
| --- | --- |

3.2.4.

detaljni crteži svakog sastavnog dijela na temelju kojih ih se može lako pronaći i identificirati.

| 3.3. | Tehničkoj službi koja provodi homologacijska ispitivanja mora se dostaviti vozilo reprezentativno za tip koji se homologira. |
| --- | --- |

3.3.

Tehničkoj službi koja provodi homologacijska ispitivanja mora se dostaviti vozilo reprezentativno za tip koji se homologira.

4.   Homologacija

| 4.1. | Ako tip vozila dostavljenog za homologaciju na temelju ovog Pravilnika ispunjava zahtjeve iz stavaka 5. i 6. ovog Pravilnika, dodjeljuje mu se homologacija tipa. |
| --- | --- |

4.1.

Ako tip vozila dostavljenog za homologaciju na temelju ovog Pravilnika ispunjava zahtjeve iz stavaka 5. i 6. ovog Pravilnika, dodjeljuje mu se homologacija tipa.

| 4.2. | Svakom se homologiranom tipu dodjeljuje homologacijski broj. Njegove prve dvije znamenke označuju niz izmjena koji obuhvaća najnovije važne tehničke izmjene Pravilnika u vrijeme dodjele homologacije. Ista ugovorna stranka ne smije dodijeliti isti broj istom tipu vozila opremljenom drugim tipom kočnih uređaja ili drugom tipu vozila. |
| --- | --- |

4.2.

Svakom se homologiranom tipu dodjeljuje homologacijski broj. Njegove prve dvije znamenke označuju niz izmjena koji obuhvaća najnovije važne tehničke izmjene Pravilnika u vrijeme dodjele homologacije. Ista ugovorna stranka ne smije dodijeliti isti broj istom tipu vozila opremljenom drugim tipom kočnih uređaja ili drugom tipu vozila.

| 4.3. | Obavijest o homologaciji ili odbijanju homologacije tipa vozila u skladu s ovim Pravilnikom dostavlja se strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku i sa sažetkom informacija iz dokumenata iz stavaka od 3.2.1. do 3.2.4., nacrtima koje je podnositelj zahtjeva za homologaciju dostavio u formatu koji nije veći od A4 (210 × 297 mm) ili presavijenima na veličinu tog formata i u odgovarajućem mjerilu. |
| --- | --- |

4.3.

Obavijest o homologaciji ili odbijanju homologacije tipa vozila u skladu s ovim Pravilnikom dostavlja se strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku i sa sažetkom informacija iz dokumenata iz stavaka od 3.2.1. do 3.2.4., nacrtima koje je podnositelj zahtjeva za homologaciju dostavio u formatu koji nije veći od A4 (210 × 297 mm) ili presavijenima na veličinu tog formata i u odgovarajućem mjerilu.

| 4.4. | Na svako se vozilo koje je sukladno s tipom vozila homologiranim na temelju ovog Pravilnika pričvršćuje, na vidljivom i lako dostupnom mjestu naznačenom na homologacijskom obrascu, međunarodna homologacijska oznaka koja se sastoji od:






  4.4.1. | kružnice oko slova „E” iza kojeg slijedi razlikovna brojčana oznaka zemlje koja je dodijelila homologaciju (2); |
| --- | --- | --- |

4.4.

Na svako se vozilo koje je sukladno s tipom vozila homologiranim na temelju ovog Pravilnika pričvršćuje, na vidljivom i lako dostupnom mjestu naznačenom na homologacijskom obrascu, međunarodna homologacijska oznaka koja se sastoji od:

4.4.1.

kružnice oko slova „E” iza kojeg slijedi razlikovna brojčana oznaka zemlje koja je dodijelila homologaciju (2);

2

| 4.4.2. | desno od kružnice propisane u stavku 4.4.1., broja ovog Pravilnika iza kojeg slijede slovo „R”, crtica i homologacijski broj. |
| --- | --- |

4.4.2.

desno od kružnice propisane u stavku 4.4.1., broja ovog Pravilnika iza kojeg slijede slovo „R”, crtica i homologacijski broj.

| 4.5. | Ako je vozilo sukladno s tipom vozila homologiranim na temelju najmanje jednog drugog pravilnika priloženog Sporazumu u zemlji koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika, simbol propisan stavkom 4.4.1. ovog Pravilnika ne treba ponavljati; u tom se slučaju brojevi pravilnika, homologacijski brojevi i dodatni simboli svih pravilnika na temelju kojih je homologacija dodijeljena u zemlji koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika navode u okomitim stupcima desno od simbola opisanog u stavku 4.4.1. |
| --- | --- |

4.5.

Ako je vozilo sukladno s tipom vozila homologiranim na temelju najmanje jednog drugog pravilnika priloženog Sporazumu u zemlji koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika, simbol propisan stavkom 4.4.1. ovog Pravilnika ne treba ponavljati; u tom se slučaju brojevi pravilnika, homologacijski brojevi i dodatni simboli svih pravilnika na temelju kojih je homologacija dodijeljena u zemlji koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika navode u okomitim stupcima desno od simbola opisanog u stavku 4.4.1.

| 4.6. | Homologacijska oznaka mora biti lako čitljiva i neizbrisiva. |
| --- | --- |

4.6.

Homologacijska oznaka mora biti lako čitljiva i neizbrisiva.

| 4.7. | Homologacijska oznaka postavlja se blizu pločice s podacima o vozilu ili na nju. |
| --- | --- |

4.7.

Homologacijska oznaka postavlja se blizu pločice s podacima o vozilu ili na nju.

| 4.8. | U Prilogu 2. ovom Pravilniku prikazani su primjeri homologacijskih oznaka. |
| --- | --- |

4.8.

U Prilogu 2. ovom Pravilniku prikazani su primjeri homologacijskih oznaka.

5.   Specifikacije

5.1.   Općenito

5.1.1.   Kočni uređaji

| 5.1.1.1. | Kočni uređaji moraju biti konstruirani, proizvedeni i ugrađeni tako da omogućuju da vozilo, u uobičajenoj uporabi vozila i bez obzira na moguće vibracije, bude u skladu s odredbama iz ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

5.1.1.1.

Kočni uređaji moraju biti konstruirani, proizvedeni i ugrađeni tako da omogućuju da vozilo, u uobičajenoj uporabi vozila i bez obzira na moguće vibracije, bude u skladu s odredbama iz ovog Pravilnika.

| 5.1.1.2. | Kočni uređaji posebno moraju biti konstruirani, proizvedeni i ugrađeni tako da su otporni na utjecaje korozije i starenja kojima su izloženi. |
| --- | --- |

5.1.1.2.

Kočni uređaji posebno moraju biti konstruirani, proizvedeni i ugrađeni tako da su otporni na utjecaje korozije i starenja kojima su izloženi.

| 5.1.1.3. | Kočne obloge ne smiju sadržavati azbest. |
| --- | --- |

5.1.1.3.

Kočne obloge ne smiju sadržavati azbest.

| 5.1.1.4. | Magnetska ili električna polja ne smiju štetno utjecati na rad kočnih uređaja. To se dokazuje ispunjavanjem tehničkih zahtjeva i poštovanjem prijelaznih odredbi iz Pravilnika UN-a br. 10 primjenom:






  (a) | niza izmjena 03 za vozila bez priključnog sustava za punjenje sustava za pohranu električne energije s mogućnošću ponovnog punjenja (pogonske baterije); |
| --- | --- | --- |

5.1.1.4.

Magnetska ili električna polja ne smiju štetno utjecati na rad kočnih uređaja. To se dokazuje ispunjavanjem tehničkih zahtjeva i poštovanjem prijelaznih odredbi iz Pravilnika UN-a br. 10 primjenom:

(a)

niza izmjena 03 za vozila bez priključnog sustava za punjenje sustava za pohranu električne energije s mogućnošću ponovnog punjenja (pogonske baterije);

| (b) | niza izmjena 04 za vozila s priključnim sustavom za punjenje sustava za pohranu električne energije s mogućnošću ponovnog punjenja (pogonske baterije). |
| --- | --- |

(b)

niza izmjena 04 za vozila s priključnim sustavom za punjenje sustava za pohranu električne energije s mogućnošću ponovnog punjenja (pogonske baterije).

| 5.1.1.5. | Signal otkrivanja kvara može na trenutak prekinuti (< 10 ms) signal naloga u prijenosu upravljanja ako se time ne smanjuje kočni učinak. |
| --- | --- |

5.1.1.5.

Signal otkrivanja kvara može na trenutak prekinuti (< 10 ms) signal naloga u prijenosu upravljanja ako se time ne smanjuje kočni učinak.

5.1.2.   Funkcije kočnih uređaja

Kočni uređaji definirani u stavku 2.3. ovog Pravilnika moraju ispunjavati sljedeće funkcije:

5.1.2.1.   Radni kočni sustav

Radni kočni sustav mora omogućivati vozaču upravljanje gibanjem vozila i sigurno, brzo i uspješno zaustavljanje vozila bez obzira na njegovu brzinu i opterećenje te na svakoj uzbrdici i nizbrdici. To se kočenje mora moći izvesti postupno. Vozač mora moći kočiti sa svojeg sjedala, a da pri tome ne mora maknuti ruke s upravljača.

5.1.2.2.   Pomoćni kočni sustav

Pomoćni kočni sustav omogućuje, primjenom komande radne kočnice, zaustavljanje vozila uz prihvatljiv zaustavni put u slučaju kvara radnog kočnog sustava. To se kočenje mora moći izvesti postupno. Vozač mora moći kočiti sa svojeg sjedala, a da pri tome ne mora maknuti ruke s upravljača. Za potrebe ovih odredaba pretpostavlja se da se istodobno može pojaviti samo jedan kvar radnog kočnog sustava.

5.1.2.3.   Parkirni kočni sustav

Parkirni kočni sustav omogućuje da vozilo ostane u stanju mirovanja na nizbrdici ili uzbrdici čak i kad vozača nema u vozilu, pri čemu radne dijelove kočnog sustava u blokiranom položaju drži potpuno mehanička naprava. Vozač mora moći ostvariti taj kočni učinak sa svojeg sjedala.

5.1.3.   Zahtjevi iz Priloga 8. primjenjuju se na sigurnosne aspekte svih složenih elektroničkih upravljačkih sustava vozila, uključujući na one definirane u neovisnim pravilnicima, koji služe za prijenos upravljanja za funkciju kočenja ili koji su dio tog prijenosa, uključujući one koji upotrebljavaju kočne sustave za automatski naloženo kočenje ili selektivno kočenje.

Međutim, vozila opremljena sustavima ili funkcijama, uključujući onima definiranima u neovisnim pravilnicima, kojima je kočni sustav sredstvo za ostvarenje cilja višeg reda podliježu Prilogu 8. samo u mjeri u kojoj postoji izravan učinak na kočni sustav. Ako takvi sustavi postoje, ne smiju se deaktivirati tijekom homologacijskog ispitivanja kočnog sustava.

5.1.4.   Odredbe za redoviti tehnički pregled kočnih sustava

| 5.1.4.1. | Mora biti moguće ocijeniti istrošenost sastavnih dijelova radne kočnice koji su izloženi trošenju, npr. tarnih obloga i bubnjeva/diskova (ocjena istrošenosti bubnjeva i diskova ne mora se nužno provesti u trenutku redovitog tehničkog pregleda). Metoda kojom se to može postići definirana je u stavku 5.2.11.2. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

5.1.4.1.

Mora biti moguće ocijeniti istrošenost sastavnih dijelova radne kočnice koji su izloženi trošenju, npr. tarnih obloga i bubnjeva/diskova (ocjena istrošenosti bubnjeva i diskova ne mora se nužno provesti u trenutku redovitog tehničkog pregleda). Metoda kojom se to može postići definirana je u stavku 5.2.11.2. ovog Pravilnika.

| 5.1.4.2. | Mora biti moguće jednostavno i učestalo provjeravati ispravnost radnog stanja složenih elektroničkih sustava kojima se upravlja kočenjem. Ako su potrebne posebne informacije, one moraju biti slobodno dostupne. |
| --- | --- |

5.1.4.2.

Mora biti moguće jednostavno i učestalo provjeravati ispravnost radnog stanja složenih elektroničkih sustava kojima se upravlja kočenjem. Ako su potrebne posebne informacije, one moraju biti slobodno dostupne.

| 5.1.4.2.1. | Ako se vozaču o radnom stanju šalju signali upozorenja, kako su određeni u ovom Pravilniku, na redovitom tehničkom pregledu mora biti moguće potvrditi ispravnost radnog stanja vizualnim opažanjem signala upozorenja nakon pokretanja vozila. |
| --- | --- |

5.1.4.2.1.

Ako se vozaču o radnom stanju šalju signali upozorenja, kako su određeni u ovom Pravilniku, na redovitom tehničkom pregledu mora biti moguće potvrditi ispravnost radnog stanja vizualnim opažanjem signala upozorenja nakon pokretanja vozila.

| 5.1.4.2.2. | Prilikom homologacije moraju se povjerljivo i u glavnim crtama opisati primijenjeni načini zaštite od jednostavnih neovlaštenih preinaka rada mehanizama za provjeru koje je izabrao proizvođač (npr. signal upozorenja). Druga je mogućnost ispunjavanja tog zahtjeva za zaštitu postojanje sekundarnog načina za provjeru ispravnosti radnog stanja. |
| --- | --- |

5.1.4.2.2.

Prilikom homologacije moraju se povjerljivo i u glavnim crtama opisati primijenjeni načini zaštite od jednostavnih neovlaštenih preinaka rada mehanizama za provjeru koje je izabrao proizvođač (npr. signal upozorenja). Druga je mogućnost ispunjavanja tog zahtjeva za zaštitu postojanje sekundarnog načina za provjeru ispravnosti radnog stanja.

| 5.1.4.3. | Mora biti moguće razviti maksimalne kočne sile u statičkim uvjetima na dinamometru s valjcima ili valjcima za ispitivanje kočnica. |
| --- | --- |

5.1.4.3.

Mora biti moguće razviti maksimalne kočne sile u statičkim uvjetima na dinamometru s valjcima ili valjcima za ispitivanje kočnica.

5.2.   Karakteristike kočnih sustava

| 5.2.1. | Skup kočnih sustava kojima je opremljeno vozilo mora ispunjavati zahtjeve koji su propisani za radni, pomoćni i parkirni kočni sustav. |
| --- | --- |

5.2.1.

Skup kočnih sustava kojima je opremljeno vozilo mora ispunjavati zahtjeve koji su propisani za radni, pomoćni i parkirni kočni sustav.

| 5.2.2. | Sustavi kojima se izvodi radno, pomoćno i parkirno kočenje mogu imati zajedničke sastavne dijelove ako oni ispunjavaju sljedeće zahtjeve:






  5.2.2.1. | moraju postojati najmanje dvije međusobno neovisne komande koje vozač može lako dosegnuti u svojem normalnom voznom položaju. Svaka komanda kočnice mora biti konstruirana tako da se nakon otpuštanja vrati u potpuno isključen položaj. Taj se zahtjev ne primjenjuje na komandu parkirne kočnice kad je mehanički blokirana u radnom položaju; |
| --- | --- | --- |

5.2.2.

Sustavi kojima se izvodi radno, pomoćno i parkirno kočenje mogu imati zajedničke sastavne dijelove ako oni ispunjavaju sljedeće zahtjeve:

5.2.2.1.

moraju postojati najmanje dvije međusobno neovisne komande koje vozač može lako dosegnuti u svojem normalnom voznom položaju. Svaka komanda kočnice mora biti konstruirana tako da se nakon otpuštanja vrati u potpuno isključen položaj. Taj se zahtjev ne primjenjuje na komandu parkirne kočnice kad je mehanički blokirana u radnom položaju;

| 5.2.2.2. | komanda radnog kočnog sustava mora biti neovisna o komandi parkirnog kočnog sustava; |
| --- | --- |

5.2.2.2.

komanda radnog kočnog sustava mora biti neovisna o komandi parkirnog kočnog sustava;

| 5.2.2.3. | učinak spojne veze između komande radnog kočnog sustava i raznih sastavnih dijelova prijenosa ne smije se nakon određenog vremena upotrebe smanjiti; |
| --- | --- |

5.2.2.3.

učinak spojne veze između komande radnog kočnog sustava i raznih sastavnih dijelova prijenosa ne smije se nakon određenog vremena upotrebe smanjiti;

| 5.2.2.4. | parkirni kočni sustav mora biti konstruiran tako da ga je moguće aktivirati u vožnji. Taj se zahtjev može ispuniti ako komanda pomoćnog kočnog sustava omogućuje barem djelomično aktiviranje radnog kočnog sustava vozila; |
| --- | --- |

5.2.2.4.

parkirni kočni sustav mora biti konstruiran tako da ga je moguće aktivirati u vožnji. Taj se zahtjev može ispuniti ako komanda pomoćnog kočnog sustava omogućuje barem djelomično aktiviranje radnog kočnog sustava vozila;

| 5.2.2.5. | Ne dovodeći u pitanje zahtjeve iz stavka 5.1.2.3. ovog Pravilnika, radni kočni sustav i parkirni kočni sustav smiju u svojem prijenosu koristiti zajedničke sastavne dijelove ako su u slučaju kvara bilo kojeg dijela prijenosa zahtjevi koji se odnose na pomoćno kočenje i dalje ispunjeni; |
| --- | --- |

5.2.2.5.

Ne dovodeći u pitanje zahtjeve iz stavka 5.1.2.3. ovog Pravilnika, radni kočni sustav i parkirni kočni sustav smiju u svojem prijenosu koristiti zajedničke sastavne dijelove ako su u slučaju kvara bilo kojeg dijela prijenosa zahtjevi koji se odnose na pomoćno kočenje i dalje ispunjeni;

| 5.2.2.6. | u slučaju loma bilo kojeg sastavnog dijela osim kočnice (kako je definirano u stavku 2.6.) ili sastavnih dijelova navedenih u stavku 5.2.2.10., ili u slučaju bilo kakvog drugog kvara radnog kočnog sustava (neispravnost, djelomično ili potpuno pražnjenje rezerve energije) vozilo se mora moći zaustaviti upotrebom onog dijela radnog kočnog sustava na koji kvar ne utječe, pod uvjetima propisanima za kočenje pomoćnom kočnicom; |
| --- | --- |

5.2.2.6.

u slučaju loma bilo kojeg sastavnog dijela osim kočnice (kako je definirano u stavku 2.6.) ili sastavnih dijelova navedenih u stavku 5.2.2.10., ili u slučaju bilo kakvog drugog kvara radnog kočnog sustava (neispravnost, djelomično ili potpuno pražnjenje rezerve energije) vozilo se mora moći zaustaviti upotrebom onog dijela radnog kočnog sustava na koji kvar ne utječe, pod uvjetima propisanima za kočenje pomoćnom kočnicom;

| 5.2.2.7. | ako radni kočni sustav vozač aktivira svojom snagom kojoj pomaže barem jedna zaliha energije, u slučaju kvara te pomoći pomoćno se kočenje mora moći postići vozačevom snagom kojoj pomažu zalihe energije na koje kvar nije utjecao, ako postoje takve zalihe, pri čemu sila primijenjena na komandu radne kočnice ne smije prijeći propisanu gornju granicu; |
| --- | --- |

5.2.2.7.

ako radni kočni sustav vozač aktivira svojom snagom kojoj pomaže barem jedna zaliha energije, u slučaju kvara te pomoći pomoćno se kočenje mora moći postići vozačevom snagom kojoj pomažu zalihe energije na koje kvar nije utjecao, ako postoje takve zalihe, pri čemu sila primijenjena na komandu radne kočnice ne smije prijeći propisanu gornju granicu;

| 5.2.2.8. | ako sila radne kočnice i prijenosa ovisi isključivo o zalihi energije, kojom upravlja vozač, moraju postojati najmanje dvije neovisne zalihe energije, pri čemu svaka od njih mora imati neovisan prijenos; svaka od njih smije djelovati na kočnice samo dva ili više kotača izabranih tako da se njima samima može ostvariti propisani stupanj učinka pomoćne kočnice, a da se ne ugrozi stabilnost vozila prilikom kočenja; dodatno, svaka od tih zaliha energije mora biti opremljena uređajem za upozoravanje kako je definirano u stavku 5.2.14.; |
| --- | --- |

5.2.2.8.

ako sila radne kočnice i prijenosa ovisi isključivo o zalihi energije, kojom upravlja vozač, moraju postojati najmanje dvije neovisne zalihe energije, pri čemu svaka od njih mora imati neovisan prijenos; svaka od njih smije djelovati na kočnice samo dva ili više kotača izabranih tako da se njima samima može ostvariti propisani stupanj učinka pomoćne kočnice, a da se ne ugrozi stabilnost vozila prilikom kočenja; dodatno, svaka od tih zaliha energije mora biti opremljena uređajem za upozoravanje kako je definirano u stavku 5.2.14.;

| 5.2.2.9. | ako sila radne kočnice i prijenos ovise isključivo o zalihe energije, smatra se da je za prijenos dovoljna jedna zaliha energije pod uvjetom da se propisano pomoćno kočenje postiže primjenom vozačeve snage na komandu radne kočnice i da su ispunjeni zahtjevi iz stavka 5.2.5.; |
| --- | --- |

5.2.2.9.

ako sila radne kočnice i prijenos ovise isključivo o zalihe energije, smatra se da je za prijenos dovoljna jedna zaliha energije pod uvjetom da se propisano pomoćno kočenje postiže primjenom vozačeve snage na komandu radne kočnice i da su ispunjeni zahtjevi iz stavka 5.2.5.;

| 5.2.2.10. | određeni dijelovi, kao što su papučica i njezin ležaj, glavni kočni cilindar i njegov klip (klipovi), upravljački ventil, spojni dijelovi između papučice i glavnog cilindra ili upravljačkog ventila, kočnih cilindara i njihovih klipova te sklopovi poluge i ekscentra kočnica ne smatraju se dijelovima sklonima lomovima ako su dovoljno veliki, lako dostupni za održavanje i ako posjeduju sigurnosne karakteristike barem jednake onima propisanima za druge bitne sastavne dijelove vozila (kao što su spojni elementi upravljačkog sustava). Svaki od tih dijelova čiji bi kvar onemogućio kočenje vozila s učinkom koji je barem jednak onom propisanom za pomoćno kočenje mora biti izrađen od metala ili materijala istovjetnih svojstava i ne smiju se vidljivo izobličiti u uobičajenom radu kočnih sustava. |
| --- | --- |

5.2.2.10.

određeni dijelovi, kao što su papučica i njezin ležaj, glavni kočni cilindar i njegov klip (klipovi), upravljački ventil, spojni dijelovi između papučice i glavnog cilindra ili upravljačkog ventila, kočnih cilindara i njihovih klipova te sklopovi poluge i ekscentra kočnica ne smatraju se dijelovima sklonima lomovima ako su dovoljno veliki, lako dostupni za održavanje i ako posjeduju sigurnosne karakteristike barem jednake onima propisanima za druge bitne sastavne dijelove vozila (kao što su spojni elementi upravljačkog sustava). Svaki od tih dijelova čiji bi kvar onemogućio kočenje vozila s učinkom koji je barem jednak onom propisanom za pomoćno kočenje mora biti izrađen od metala ili materijala istovjetnih svojstava i ne smiju se vidljivo izobličiti u uobičajenom radu kočnih sustava.

| 5.2.3. | Na kvar dijela hidrauličnog prijenosa vozača mora upozoriti uređaj koji posjeduje crvenu kontrolnu lampicu koja se upali najkasnije na diferencijalnom tlaku između aktivnog kočnog uređaja i onog u kvaru koji na izlazu glavnog kočnog valjka nije viši od 15,5 bar, a koja svijetli sve dok kvar postoji ako je prekidač paljenja motora u položaju „on” (uključeno). Međutim, dopušten je uređaj koji sadrži crvenu kontrolnu lampicu koja zasvijetli kad razina tekućine u spremniku padne ispod razine koju je odredio proizvođač. Kontrolna lampica mora biti vidljiva i na dnevnom svjetlu; vozač mora moći s vozačkog sjedala lako provjeriti njezinu ispravnost. Kvar sastavnog dijela uređaja ne smije dovesti do potpunog gubitka djelotvornosti kočnih uređaja. Vozača treba upozoriti i na primjenu parkirne kočnice. Može se upotrijebiti ista kontrolna lampica. |
| --- | --- |

5.2.3.

Na kvar dijela hidrauličnog prijenosa vozača mora upozoriti uređaj koji posjeduje crvenu kontrolnu lampicu koja se upali najkasnije na diferencijalnom tlaku između aktivnog kočnog uređaja i onog u kvaru koji na izlazu glavnog kočnog valjka nije viši od 15,5 bar, a koja svijetli sve dok kvar postoji ako je prekidač paljenja motora u položaju „on” (uključeno). Međutim, dopušten je uređaj koji sadrži crvenu kontrolnu lampicu koja zasvijetli kad razina tekućine u spremniku padne ispod razine koju je odredio proizvođač. Kontrolna lampica mora biti vidljiva i na dnevnom svjetlu; vozač mora moći s vozačkog sjedala lako provjeriti njezinu ispravnost. Kvar sastavnog dijela uređaja ne smije dovesti do potpunog gubitka djelotvornosti kočnih uređaja. Vozača treba upozoriti i na primjenu parkirne kočnice. Može se upotrijebiti ista kontrolna lampica.

| 5.2.4. | Kad se upotrebljava vrsta energije koja nije snaga vozača, dovoljan je samo jedan izvor energije (hidraulična pumpa, zračni kompresor itd.), ali tada način pogona naprave koja čini taj izvor energije mora biti što pouzdaniji. |
| --- | --- |

5.2.4.

Kad se upotrebljava vrsta energije koja nije snaga vozača, dovoljan je samo jedan izvor energije (hidraulična pumpa, zračni kompresor itd.), ali tada način pogona naprave koja čini taj izvor energije mora biti što pouzdaniji.

| 5.2.4.1. | U slučaju kvara na bilo kojem dijelu prijenosa kočnog sustava mora biti osigurana opskrba prema ispravnom dijelu ako je to potrebno za zaustavljanje vozila s razinom učinkovitosti propisanom za pomoćno kočenje. Taj se uvjet mora ispuniti napravama koje je moguće jednostavno aktivirati dok vozilo miruje ili automatski. |
| --- | --- |

5.2.4.1.

U slučaju kvara na bilo kojem dijelu prijenosa kočnog sustava mora biti osigurana opskrba prema ispravnom dijelu ako je to potrebno za zaustavljanje vozila s razinom učinkovitosti propisanom za pomoćno kočenje. Taj se uvjet mora ispuniti napravama koje je moguće jednostavno aktivirati dok vozilo miruje ili automatski.

| 5.2.4.2. | Nadalje, uređaji za pohranu energije čiji je položaj u sklopu iza te naprave moraju biti takvi da je u slučaju kvara u napajanju energijom nakon četiri potpuna aktiviranja komande radnog kočnog sustava u uvjetima koji su propisani u stavku 1.2. Priloga 4. ovom Pravilniku i dalje moguće zaustaviti vozilo u petom aktiviranju s učinkom propisanim za pomoćno kočenje. |
| --- | --- |

5.2.4.2.

Nadalje, uređaji za pohranu energije čiji je položaj u sklopu iza te naprave moraju biti takvi da je u slučaju kvara u napajanju energijom nakon četiri potpuna aktiviranja komande radnog kočnog sustava u uvjetima koji su propisani u stavku 1.2. Priloga 4. ovom Pravilniku i dalje moguće zaustaviti vozilo u petom aktiviranju s učinkom propisanim za pomoćno kočenje.

| 5.2.4.3. | Ipak, za hidraulične kočne sustave s pohranjenom energijom može se smatrati da su ti zahtjevi ispunjeni ako su ispunjeni zahtjevi iz stavka 1.3. Priloga 4. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

5.2.4.3.

Ipak, za hidraulične kočne sustave s pohranjenom energijom može se smatrati da su ti zahtjevi ispunjeni ako su ispunjeni zahtjevi iz stavka 1.3. Priloga 4. ovom Pravilniku.

| 5.2.5. | Zahtjevi iz stavaka 5.2.2., 5.2.3. i 5.2.4. ovog Pravilnika moraju biti ispunjeni bez upotrebe bilo kakve automatske naprave čija bi se neučinkovitost mogla previdjeti jer dijelovi koji su obično u položaju mirovanja počnu raditi tek u slučaju kvara kočnog sustava. |
| --- | --- |

5.2.5.

Zahtjevi iz stavaka 5.2.2., 5.2.3. i 5.2.4. ovog Pravilnika moraju biti ispunjeni bez upotrebe bilo kakve automatske naprave čija bi se neučinkovitost mogla previdjeti jer dijelovi koji su obično u položaju mirovanja počnu raditi tek u slučaju kvara kočnog sustava.

| 5.2.6. | Radni kočni sustav djeluje na sve kotače vozila i svoje djelovanje prikladno raspodjeljuje među osovinama. |
| --- | --- |

5.2.6.

Radni kočni sustav djeluje na sve kotače vozila i svoje djelovanje prikladno raspodjeljuje među osovinama.

| 5.2.7. | Ako je riječ o vozilima s električnim regeneracijskim kočnim sustavima kategorije B, doprinos kočenju iz drugih izvora može se prikladno stupnjevati kako bi se omogućilo da se primijeni samo električni regeneracijski kočni sustav pod uvjetom da su ispunjena oba sljedeća uvjeta:






  5.2.7.1. | inherentne promjene izlaznog momenta električnog regeneracijskog kočnog sustava (npr. kao posljedica promjena električne napunjenosti pogonskih baterija) automatski se kompenziraju prikladnim promjenama odnosa stupnjevanja ako su ispunjeni zahtjevi (3) iz jednog od sljedećih priloga ovom Pravilniku:
  stavak 1.3.2. Priloga 3. ili
  stavak 5.3. Priloga 6. (uključujući slučaj s uključenim elektromotorom) i
  kad je to potrebno, kako bi se osiguralo da stupanj kočenja 3/ ostane povezan s nalogom vozača za kočenje, uzimajući u obzir raspoloživo prianjanje gume/ceste, automatski se mora izazvati kočno djelovanje na sve kotače vozila. |
| --- | --- | --- |

5.2.7.

Ako je riječ o vozilima s električnim regeneracijskim kočnim sustavima kategorije B, doprinos kočenju iz drugih izvora može se prikladno stupnjevati kako bi se omogućilo da se primijeni samo električni regeneracijski kočni sustav pod uvjetom da su ispunjena oba sljedeća uvjeta:

5.2.7.1.

inherentne promjene izlaznog momenta električnog regeneracijskog kočnog sustava (npr. kao posljedica promjena električne napunjenosti pogonskih baterija) automatski se kompenziraju prikladnim promjenama odnosa stupnjevanja ako su ispunjeni zahtjevi (3) iz jednog od sljedećih priloga ovom Pravilniku:

3

stavak 1.3.2. Priloga 3. ili

stavak 5.3. Priloga 6. (uključujući slučaj s uključenim elektromotorom) i

kad je to potrebno, kako bi se osiguralo da stupanj kočenja 3/ ostane povezan s nalogom vozača za kočenje, uzimajući u obzir raspoloživo prianjanje gume/ceste, automatski se mora izazvati kočno djelovanje na sve kotače vozila.

| 5.2.8. | Djelovanje radnog kočnog sustava mora biti raspodijeljeno na kotače iste osovine simetrično s obzirom na uzdužnu središnju ravninu vozila.
  Moraju se navesti kompenzacija i funkcije poput protublokirajućeg djelovanja koje mogu prouzročiti odstupanje od te simetrične raspodjele. |
| --- | --- |

5.2.8.

Djelovanje radnog kočnog sustava mora biti raspodijeljeno na kotače iste osovine simetrično s obzirom na uzdužnu središnju ravninu vozila.

Moraju se navesti kompenzacija i funkcije poput protublokirajućeg djelovanja koje mogu prouzročiti odstupanje od te simetrične raspodjele.

| 5.2.8.1. | Vozača se na kompenziranje pogoršanja ili kvara u kočnom sustavu električnim prijenosom upravljanja mora upozoravati žutim signalom upozorenja određenim u stavku 5.2.21.1.2. Taj se zahtjev primjenjuje na sve uvjete opterećenja kad kompenziranje prelazi sljedeće granične vrijednosti: |
| --- | --- |

5.2.8.1.

Vozača se na kompenziranje pogoršanja ili kvara u kočnom sustavu električnim prijenosom upravljanja mora upozoravati žutim signalom upozorenja određenim u stavku 5.2.21.1.2. Taj se zahtjev primjenjuje na sve uvjete opterećenja kad kompenziranje prelazi sljedeće granične vrijednosti:

| 5.2.8.1.1. | razliku u poprečnom kočnom tlaku na bilo kojoj osovini od:






  (a) | 25 % više vrijednosti za usporenja vozila ≥ 2 m/s2; |
| --- | --- | --- |

5.2.8.1.1.

razliku u poprečnom kočnom tlaku na bilo kojoj osovini od:

(a)

25 % više vrijednosti za usporenja vozila ≥ 2 m/s2;

2

| (b) | vrijednosti koja odgovara 25 % na 2 m/s2 za usporenja ispod tog stupnja. |
| --- | --- |

(b)

vrijednosti koja odgovara 25 % na 2 m/s2 za usporenja ispod tog stupnja.

2

| 5.2.8.1.2. | pojedinačne vrijednosti kompenzacije na bilo kojoj osovini:






  (a) | > 50 % nazivne vrijednosti za usporavanja vozila ≥ 2 m/s2; |
| --- | --- | --- |

5.2.8.1.2.

pojedinačne vrijednosti kompenzacije na bilo kojoj osovini:

(a)

> 50 % nazivne vrijednosti za usporavanja vozila ≥ 2 m/s2;

2

| (b) | vrijednosti koja odgovara 50 % nazivne vrijednosti na 2 m/s2 za usporenja ispod tog stupnja. |
| --- | --- |

(b)

vrijednosti koja odgovara 50 % nazivne vrijednosti na 2 m/s2 za usporenja ispod tog stupnja.

2

| 5.2.8.2. | Gore definirana kompenzacija dopuštena je samo kod početnog aktiviranja kočnice na brzinama vozila većima od 10 km/h. |
| --- | --- |

5.2.8.2.

Gore definirana kompenzacija dopuštena je samo kod početnog aktiviranja kočnice na brzinama vozila većima od 10 km/h.

| 5.2.9. | Zbog neispravnosti prijenosa električnog upravljanja kočnice se ne smiju aktivirati u suprotnosti s namjerama vozača. |
| --- | --- |

5.2.9.

Zbog neispravnosti prijenosa električnog upravljanja kočnice se ne smiju aktivirati u suprotnosti s namjerama vozača.

| 5.2.10. | Radni, pomoćni i parkirni kočni sustav moraju djelovati na kočne površine koje su s kotačima trajno povezane dijelovima odgovarajuće čvrstoće.
  Ako se kočni moment za određenu osovinu ili osovine ostvaruje tarnim kočnim sustavom i električnim regeneracijskim kočnim sustavom kategorije B, dopušteno je odvajanje potonjeg ako je izvor tarnog kočenja trajno povezan i može ostvarivati kompenzaciju iz stavka 5.2.7.1.
  Ipak, u slučaju kratkih prolaznih odvajanja, prihvatljiva je nepotpuna kompenzacija, no u 1 s ta kompenzacija mora postići najmanje 75 % svoje krajnje vrijednosti.
  Bez obzira na to, u svim slučajevima trajno spojeni izvor tarnog kočenja mora osigurati da radni i pomoćni kočni sustav nastave raditi s propisanom učinkovitošću.
  Odvajanje kočnih površina parkirnog kočnog sustava dopušteno je samo pod uvjetom da tim odvajanjem upravlja samo vozač sa svojeg sjedala ili uređajem za daljinsko upravljanje, pri čemu odvajanje izvodi sustav koji se ne može aktivirati zbog propuštanja.
  Navedeni uređaj za daljinsko upravljanje je dio sustava koji ispunjava tehničke zahtjeve za ACSF kategorije A, kako su utvrđeni u nizu izmjena 02 ili kasnijem Pravilnika UN-a br. 79. |
| --- | --- |

5.2.10.

Radni, pomoćni i parkirni kočni sustav moraju djelovati na kočne površine koje su s kotačima trajno povezane dijelovima odgovarajuće čvrstoće.

Ako se kočni moment za određenu osovinu ili osovine ostvaruje tarnim kočnim sustavom i električnim regeneracijskim kočnim sustavom kategorije B, dopušteno je odvajanje potonjeg ako je izvor tarnog kočenja trajno povezan i može ostvarivati kompenzaciju iz stavka 5.2.7.1.

Ipak, u slučaju kratkih prolaznih odvajanja, prihvatljiva je nepotpuna kompenzacija, no u 1 s ta kompenzacija mora postići najmanje 75 % svoje krajnje vrijednosti.

Bez obzira na to, u svim slučajevima trajno spojeni izvor tarnog kočenja mora osigurati da radni i pomoćni kočni sustav nastave raditi s propisanom učinkovitošću.

Odvajanje kočnih površina parkirnog kočnog sustava dopušteno je samo pod uvjetom da tim odvajanjem upravlja samo vozač sa svojeg sjedala ili uređajem za daljinsko upravljanje, pri čemu odvajanje izvodi sustav koji se ne može aktivirati zbog propuštanja.

Navedeni uređaj za daljinsko upravljanje je dio sustava koji ispunjava tehničke zahtjeve za ACSF kategorije A, kako su utvrđeni u nizu izmjena 02 ili kasnijem Pravilnika UN-a br. 79.

| 5.2.11. | Trošenje kočnica mora se moći jednostavno kompenzirati sustavom za ručno ili automatsko namještanje kočnih obloga. Uz to, komanda i sastavni dijelovi prijenosa i kočnica moraju imati rezervu hoda i, ako je potrebno odgovarajući način za kompenzaciju kojim se osigurava učinkovito kočenje bez potrebe trenutačnog namještanja kočnih obloga ako se kočnice pregriju ili ako se dosegne određena razina istrošenosti kočnih obloga. |
| --- | --- |

5.2.11.

Trošenje kočnica mora se moći jednostavno kompenzirati sustavom za ručno ili automatsko namještanje kočnih obloga. Uz to, komanda i sastavni dijelovi prijenosa i kočnica moraju imati rezervu hoda i, ako je potrebno odgovarajući način za kompenzaciju kojim se osigurava učinkovito kočenje bez potrebe trenutačnog namještanja kočnih obloga ako se kočnice pregriju ili ako se dosegne određena razina istrošenosti kočnih obloga.

| 5.2.11.1. | Namještanje kočnih obloga zbog istrošenosti radnih kočnica mora biti automatsko. Naprave za automatsko namještanje kočnih obloga trebaju biti izrađene tako da kočenje ostaje učinkovito i nakon što se kočnice zagriju i potom ohlade. Konkretno, vozilo mora normalno raditi i nakon ispitivanja u skladu s Prilogom 3. Stavkom 1.5. (ispitivanje tipa I.). |
| --- | --- |

5.2.11.1.

Namještanje kočnih obloga zbog istrošenosti radnih kočnica mora biti automatsko. Naprave za automatsko namještanje kočnih obloga trebaju biti izrađene tako da kočenje ostaje učinkovito i nakon što se kočnice zagriju i potom ohlade. Konkretno, vozilo mora normalno raditi i nakon ispitivanja u skladu s Prilogom 3. Stavkom 1.5. (ispitivanje tipa I.).

| 5.2.11.2. | Provjera istrošenosti tarnih sastavnih dijelova radne kočnice |
| --- | --- |

5.2.11.2.

Provjera istrošenosti tarnih sastavnih dijelova radne kočnice

| 5.2.11.2.1. | Mora biti moguće lako procijeniti istrošenost obloga radne kočnice izvana ili s donje strane vozila, bez skidanja kotača, kroz prikladne otvore za pregled ili nekim drugim načinom. Provjeru se može obaviti uobičajenim jednostavnim automehaničarskim alatom ili uobičajenom opremom za pregled vozila.
  Alternativno, prihvatljivi su senzori na kotaču (dvostruki kotači smatraju se jednim kotačem) koji će upozoriti vozača na vozačkom sjedištu da je nužno zamijeniti obloge. Ako je upozorenje svjetlosno, može se upotrijebiti žuti signal upozorenja naveden u stavku 5.2.21.1.2. |
| --- | --- |

5.2.11.2.1.

Mora biti moguće lako procijeniti istrošenost obloga radne kočnice izvana ili s donje strane vozila, bez skidanja kotača, kroz prikladne otvore za pregled ili nekim drugim načinom. Provjeru se može obaviti uobičajenim jednostavnim automehaničarskim alatom ili uobičajenom opremom za pregled vozila.

Alternativno, prihvatljivi su senzori na kotaču (dvostruki kotači smatraju se jednim kotačem) koji će upozoriti vozača na vozačkom sjedištu da je nužno zamijeniti obloge. Ako je upozorenje svjetlosno, može se upotrijebiti žuti signal upozorenja naveden u stavku 5.2.21.1.2.

| 5.2.11.2.2. | Procjena istrošenosti tarnih površina kočnih diskova ili bubnjeva smije se izvesti samo izravnim mjerenjem tog sastavnog dijela ili pregledom pokazatelja istrošenosti kočnog diska ili bubnja, za što može biti potrebno barem djelomično rastavljanje. Proizvođač vozila stoga u postupku homologacije određuje sljedeće:






  (a) | metodu za procjenu istrošenosti tarnih površina bubnjeva i diskova, uključujući potreban stupanj rastavljanja te alate i postupak za to; |
| --- | --- | --- |

5.2.11.2.2.

Procjena istrošenosti tarnih površina kočnih diskova ili bubnjeva smije se izvesti samo izravnim mjerenjem tog sastavnog dijela ili pregledom pokazatelja istrošenosti kočnog diska ili bubnja, za što može biti potrebno barem djelomično rastavljanje. Proizvođač vozila stoga u postupku homologacije određuje sljedeće:

(a)

metodu za procjenu istrošenosti tarnih površina bubnjeva i diskova, uključujući potreban stupanj rastavljanja te alate i postupak za to;

| (b) | podatke kojima se definira najveća prihvatljiva istrošenost u trenutku kad zamjena postaje nužna.
  Ti podaci moraju biti slobodno dostupni, npr. u priručniku vozila ili u elektroničkoj evidenciji. |
| --- | --- |

(b)

podatke kojima se definira najveća prihvatljiva istrošenost u trenutku kad zamjena postaje nužna.

Ti podaci moraju biti slobodno dostupni, npr. u priručniku vozila ili u elektroničkoj evidenciji.

| 5.2.12. | Kod kočnih sustava s hidrauličnim prijenosom otvori za punjenje spremnika tekućine moraju biti lako dostupni; osim toga, spremnici za rezervnu tekućinu moraju biti konstruirani i proizvedeni tako da se razina rezervne tekućine može lako provjeriti bez potrebe otvaranja posude, a najmanji ukupan kapacitet spremnika mora biti jednak istisnuću tekućine do kojeg dolazi kad se svi cilindri na kotačima ili klipovi kočne čeljusti koji se opskrbljuju iz spremnika pomaknu iz potpuno uvučenog položaja nove obloge u puni radni položaj potpuno istrošene obloge. Ako ti uvjeti nisu ispunjeni, crveni signal upozorenja iz stavka 5.2.21.1.1. mora upozoriti vozača svaki put kad razina rezervne tekućine padne dovoljno nisko da može prouzročiti kvar u kočnom sustavu. |
| --- | --- |

5.2.12.

Kod kočnih sustava s hidrauličnim prijenosom otvori za punjenje spremnika tekućine moraju biti lako dostupni; osim toga, spremnici za rezervnu tekućinu moraju biti konstruirani i proizvedeni tako da se razina rezervne tekućine može lako provjeriti bez potrebe otvaranja posude, a najmanji ukupan kapacitet spremnika mora biti jednak istisnuću tekućine do kojeg dolazi kad se svi cilindri na kotačima ili klipovi kočne čeljusti koji se opskrbljuju iz spremnika pomaknu iz potpuno uvučenog položaja nove obloge u puni radni položaj potpuno istrošene obloge. Ako ti uvjeti nisu ispunjeni, crveni signal upozorenja iz stavka 5.2.21.1.1. mora upozoriti vozača svaki put kad razina rezervne tekućine padne dovoljno nisko da može prouzročiti kvar u kočnom sustavu.

| 5.2.13. | Tip tekućine koja se upotrebljava u kočnim sustavima s hidrauličnim prijenosom mora se označiti simbolom u skladu sa slikom 1. ili 2. iz norme ISO 9128:2006 i odgovarajućom oznakom DOT (npr. DOT 3). Simbol i oznaka moraju se postaviti na vidljivo mjesto u neizbrisivom obliku najviše 100 mm od otvora za punjenje spremnika tekućine, a proizvođač može dati i dodatne informacije. |
| --- | --- |

5.2.13.

Tip tekućine koja se upotrebljava u kočnim sustavima s hidrauličnim prijenosom mora se označiti simbolom u skladu sa slikom 1. ili 2. iz norme ISO 9128:2006 i odgovarajućom oznakom DOT (npr. DOT 3). Simbol i oznaka moraju se postaviti na vidljivo mjesto u neizbrisivom obliku najviše 100 mm od otvora za punjenje spremnika tekućine, a proizvođač može dati i dodatne informacije.

| 5.2.14. | Uređaj za upozoravanje |
| --- | --- |

5.2.14.

Uređaj za upozoravanje

| 5.2.14.1. | Svako vozilo opremljeno radnom kočnicom koja se aktivira pomoću spremnika energije mora, u slučaju da se propisani učinak pomoćne kočnice ne može postići bez upotrebe spremljene energije, biti opremljeno uređajem za upozoravanje koji svjetlosnim ili zvučnim signalom upozorava kad razina spremljene energije u bilo kojem dijelu sustava padne na vrijednost pri kojoj je moguće bez ponovnog punjenja spremnika i bez obzira na opterećenost vozila nakon četiri potpuna aktiviranja i peti put aktivirati komandu pomoćne kočnice i postići propisani učinak pomoćnog kočenja (bez kvarova u prijenosu radne kočnice i s kočnicama namještenima što je bliže moguće, tj. sa što manjim zazorom). Uređaj za upozoravanje mora biti izravno i stalno priključen na kočni sustav. Kad motor radi u normalnim radnim uvjetima i u kočnom sustavu nema kvarova, kao što je slučaj u homologacijskim ispitivanjima, uređaj za upozoravanje ne smije davati nikakav signal osim za vrijeme punjenja spremnika energije nakon pokretanja motora. Kao svjetlosni signal upozorenja upotrebljava se crveni signal upozorenja određen u stavku 5.2.21.1.1. |
| --- | --- |

5.2.14.1.

Svako vozilo opremljeno radnom kočnicom koja se aktivira pomoću spremnika energije mora, u slučaju da se propisani učinak pomoćne kočnice ne može postići bez upotrebe spremljene energije, biti opremljeno uređajem za upozoravanje koji svjetlosnim ili zvučnim signalom upozorava kad razina spremljene energije u bilo kojem dijelu sustava padne na vrijednost pri kojoj je moguće bez ponovnog punjenja spremnika i bez obzira na opterećenost vozila nakon četiri potpuna aktiviranja i peti put aktivirati komandu pomoćne kočnice i postići propisani učinak pomoćnog kočenja (bez kvarova u prijenosu radne kočnice i s kočnicama namještenima što je bliže moguće, tj. sa što manjim zazorom). Uređaj za upozoravanje mora biti izravno i stalno priključen na kočni sustav. Kad motor radi u normalnim radnim uvjetima i u kočnom sustavu nema kvarova, kao što je slučaj u homologacijskim ispitivanjima, uređaj za upozoravanje ne smije davati nikakav signal osim za vrijeme punjenja spremnika energije nakon pokretanja motora. Kao svjetlosni signal upozorenja upotrebljava se crveni signal upozorenja određen u stavku 5.2.21.1.1.

| 5.2.14.2. | Međutim, kad je riječ o vozilima za koja se smatra da ispunjavaju zahtjeve iz stavka 5.2.4.1. ovog Pravilnika samo jer ispunjavaju zahtjeve iz stavka 1.3. Priloga 4. ovom Pravilniku, uređaj za upozoravanje mora osim svjetlosnoga imati i zvučni signal. Ti uređaji ne trebaju raditi istovremeno pod uvjetom da oba ispunjavaju navedene zahtjeve i da se zvučni signal ne aktivira prije svjetlosnog. Kao svjetlosni signal upozorenja mora se upotrebljavati crveni signal upozorenja određen u stavku 5.2.21.1.1. |
| --- | --- |

5.2.14.2.

Međutim, kad je riječ o vozilima za koja se smatra da ispunjavaju zahtjeve iz stavka 5.2.4.1. ovog Pravilnika samo jer ispunjavaju zahtjeve iz stavka 1.3. Priloga 4. ovom Pravilniku, uređaj za upozoravanje mora osim svjetlosnoga imati i zvučni signal. Ti uređaji ne trebaju raditi istovremeno pod uvjetom da oba ispunjavaju navedene zahtjeve i da se zvučni signal ne aktivira prije svjetlosnog. Kao svjetlosni signal upozorenja mora se upotrebljavati crveni signal upozorenja određen u stavku 5.2.21.1.1.

| 5.2.14.3. | Taj zvučni uređaj smije biti isključen kad se upotrebljava parkirna kočnica i/ili, prema izboru proizvođača, ako postoji automatski mjenjač, kad je ručica birača u parkirnom položaju. |
| --- | --- |

5.2.14.3.

Taj zvučni uređaj smije biti isključen kad se upotrebljava parkirna kočnica i/ili, prema izboru proizvođača, ako postoji automatski mjenjač, kad je ručica birača u parkirnom položaju.

| 5.2.15. | Ne dovodeći u pitanje zahtjeve iz stavka 5.1.2.3. ovog Pravilnika, kad je upotreba pomoćnog izvora energije nužna za funkcioniranje kočnog sustava, zaliha energije mora biti takva da se njome osigura kočni učinak koji je dostatan za zaustavljanje vozila u propisanim uvjetima ako se zaustavi motor ili u slučaju kvara pogona izvora energije. Uz to, ako snagu koju vozač primjenjuje na parkirni kočni sustav podupire servouređaj, mora se osigurati aktiviranje parkirnog kočnog sustava u slučaju kvara servouređaja, ako je potrebno i upotrebom zalihe energije neovisne o onoj iz koje se inače opskrbljuje servouređaj. Ta zaliha energije može biti ona koja je namijenjena za radni kočni sustav. |
| --- | --- |

5.2.15.

Ne dovodeći u pitanje zahtjeve iz stavka 5.1.2.3. ovog Pravilnika, kad je upotreba pomoćnog izvora energije nužna za funkcioniranje kočnog sustava, zaliha energije mora biti takva da se njome osigura kočni učinak koji je dostatan za zaustavljanje vozila u propisanim uvjetima ako se zaustavi motor ili u slučaju kvara pogona izvora energije. Uz to, ako snagu koju vozač primjenjuje na parkirni kočni sustav podupire servouređaj, mora se osigurati aktiviranje parkirnog kočnog sustava u slučaju kvara servouređaja, ako je potrebno i upotrebom zalihe energije neovisne o onoj iz koje se inače opskrbljuje servouređaj. Ta zaliha energije može biti ona koja je namijenjena za radni kočni sustav.

| 5.2.16. | Pomoćni pneumatski ili hidraulični uređaji moraju se napajati energijom tako da se za vrijeme njihova rada postignu propisane vrijednosti usporenja i da u slučaju kvara izvora energije rad pomoćnih uređaja ne smije prouzročiti pad zaliha energije kojom se napajaju kočni sustavi ispod razine navedene u stavku 5.2.14. |
| --- | --- |

5.2.16.

Pomoćni pneumatski ili hidraulični uređaji moraju se napajati energijom tako da se za vrijeme njihova rada postignu propisane vrijednosti usporenja i da u slučaju kvara izvora energije rad pomoćnih uređaja ne smije prouzročiti pad zaliha energije kojom se napajaju kočni sustavi ispod razine navedene u stavku 5.2.14.

| 5.2.17. | Kod motornih vozila opremljenih za vuču prikolica s električnim radnim kočnicama moraju biti ispunjeni sljedeći zahtjevi:






  5.2.17.1. | napajanje motornog vozila električnom energijom (generator i baterija) mora imati dostatnu snagu da električni kočni sustav opskrbljuje strujom. Dok motor radi u praznom hodu brzinom vrtnje koju preporučuje proizvođač i s uključenim svim električnim uređajima koje proizvođač isporučuje kao serijsku opremu vozila, napon u električnim vodovima prilikom najviše potrošnje struje električnog kočnog sustava (15 A) ne smije pasti ispod vrijednosti od 9,6 V, mjereno na priključku. Električni vodovi ne smiju izazvati kratki spoj, čak ni kad su preopterećeni; |
| --- | --- | --- |

5.2.17.

Kod motornih vozila opremljenih za vuču prikolica s električnim radnim kočnicama moraju biti ispunjeni sljedeći zahtjevi:

5.2.17.1.

napajanje motornog vozila električnom energijom (generator i baterija) mora imati dostatnu snagu da električni kočni sustav opskrbljuje strujom. Dok motor radi u praznom hodu brzinom vrtnje koju preporučuje proizvođač i s uključenim svim električnim uređajima koje proizvođač isporučuje kao serijsku opremu vozila, napon u električnim vodovima prilikom najviše potrošnje struje električnog kočnog sustava (15 A) ne smije pasti ispod vrijednosti od 9,6 V, mjereno na priključku. Električni vodovi ne smiju izazvati kratki spoj, čak ni kad su preopterećeni;

| 5.2.17.2. | u slučaju kvara u radnom kočnom sustavu motornog vozila, ako se sustav sastoji od najmanje dvije neovisne jedinice, jedinice koje nisu u kvaru moraju biti u stanju djelomično ili potpuno aktivirati kočnice prikolice; |
| --- | --- |

5.2.17.2.

u slučaju kvara u radnom kočnom sustavu motornog vozila, ako se sustav sastoji od najmanje dvije neovisne jedinice, jedinice koje nisu u kvaru moraju biti u stanju djelomično ili potpuno aktivirati kočnice prikolice;

| 5.2.17.3. | upotreba prekidača i strujnog kruga kočnog svjetla za aktiviranje električnog kočnog sustava dopuštena je samo ako je vod za aktiviranje spojen paralelno s kočnim svjetlom i ako postojeći prekidač i krug kočnog svjetla mogu podnijeti to dodatno opterećenje. |
| --- | --- |

5.2.17.3.

upotreba prekidača i strujnog kruga kočnog svjetla za aktiviranje električnog kočnog sustava dopuštena je samo ako je vod za aktiviranje spojen paralelno s kočnim svjetlom i ako postojeći prekidač i krug kočnog svjetla mogu podnijeti to dodatno opterećenje.

| 5.2.18. | Dodatni zahtjevi za vozila opremljena električnim regeneracijskim kočnim sustavima. |
| --- | --- |

5.2.18.

Dodatni zahtjevi za vozila opremljena električnim regeneracijskim kočnim sustavima.

| 5.2.18.1. | Vozila opremljena električnim regeneracijskim kočnim sustavom kategorije A. |
| --- | --- |

5.2.18.1.

Vozila opremljena električnim regeneracijskim kočnim sustavom kategorije A.

| 5.2.18.1.1. | Električno regeneracijsko kočenje smije se aktivirati samo radnjom komande ubrzanja i/ili u neutralnom položaju ručice mjenjača. |
| --- | --- |

5.2.18.1.1.

Električno regeneracijsko kočenje smije se aktivirati samo radnjom komande ubrzanja i/ili u neutralnom položaju ručice mjenjača.

| 5.2.18.2. | Vozila opremljena električnim regeneracijskim kočnim sustavom kategorije B. |
| --- | --- |

5.2.18.2.

Vozila opremljena električnim regeneracijskim kočnim sustavom kategorije B.

| 5.2.18.2.1. | ne smije biti moguće odspojiti, djelomično ili potpuno, dio radnog kočnog sustava osim automatski. Taj se zahtjev ne smije tumačiti kao odstupanje od zahtjeva iz stavka 5.2.10. |
| --- | --- |

5.2.18.2.1.

ne smije biti moguće odspojiti, djelomično ili potpuno, dio radnog kočnog sustava osim automatski. Taj se zahtjev ne smije tumačiti kao odstupanje od zahtjeva iz stavka 5.2.10.

| 5.2.18.2.2. | radni kočni sustav mora imati samo jednu upravljačku napravu; |
| --- | --- |

5.2.18.2.2.

radni kočni sustav mora imati samo jednu upravljačku napravu;

| 5.2.18.2.3. | Prestanak rada motora ili aktivni prijenosni omjer ne smiju nepovoljno utjecati na radni kočni sustav. |
| --- | --- |

5.2.18.2.3.

Prestanak rada motora ili aktivni prijenosni omjer ne smiju nepovoljno utjecati na radni kočni sustav.

| 5.2.18.2.4. | Ako se djelovanje električne komponente kočenja postiže na temelju odnosa između informacija iz komande radne kočnice i kočne sile na odgovarajućim kotačima koja iz tog odnosa proizlazi, vozača se na pogrešku u tom odnosu zbog koje dolazi do nepoštovanja odredaba o raspodjeli kočenja po osovinama (Prilog 5. ili 6., ovisno što je primjenjivo) mora upozoriti svjetlosnim signalom upozorenja najkasnije u trenutku aktiviranja komande, pri čemu signal mora svijetliti sve dok pogreška postoji i dok je glavni prekidač vozila (ključ) u položaju „pokretanje”. |
| --- | --- |

5.2.18.2.4.

Ako se djelovanje električne komponente kočenja postiže na temelju odnosa između informacija iz komande radne kočnice i kočne sile na odgovarajućim kotačima koja iz tog odnosa proizlazi, vozača se na pogrešku u tom odnosu zbog koje dolazi do nepoštovanja odredaba o raspodjeli kočenja po osovinama (Prilog 5. ili 6., ovisno što je primjenjivo) mora upozoriti svjetlosnim signalom upozorenja najkasnije u trenutku aktiviranja komande, pri čemu signal mora svijetliti sve dok pogreška postoji i dok je glavni prekidač vozila (ključ) u položaju „pokretanje”.

| 5.2.18.3. | Na vozila opremljena električnim regeneracijskim sustavima obje kategorije primjenjuju se sve odgovarajuće odredbe osim stavka 5.2.18.1.1. U tom se slučaju električni regeneracijski kočni sustav može aktivirati papučicom gasa i/ili neutralnim položajem mjenjača. Uz to, rukovanjem komande radne kočnice ne smije se smanjiti navedeni kočni učinak nastao otpuštanjem papučice gasa. |
| --- | --- |

5.2.18.3.

Na vozila opremljena električnim regeneracijskim sustavima obje kategorije primjenjuju se sve odgovarajuće odredbe osim stavka 5.2.18.1.1. U tom se slučaju električni regeneracijski kočni sustav može aktivirati papučicom gasa i/ili neutralnim položajem mjenjača. Uz to, rukovanjem komande radne kočnice ne smije se smanjiti navedeni kočni učinak nastao otpuštanjem papučice gasa.

| 5.2.18.4. | Magnetska i električna polja ne smiju štetno utjecati na djelovanje električnog kočenja. |
| --- | --- |

5.2.18.4.

Magnetska i električna polja ne smiju štetno utjecati na djelovanje električnog kočenja.

| 5.2.18.5. | Ako je vozilo opremljeno protublokirajućim uređajem, protublokirajući uređaj mora upravljati električnim kočnim sustavom. |
| --- | --- |

5.2.18.5.

Ako je vozilo opremljeno protublokirajućim uređajem, protublokirajući uređaj mora upravljati električnim kočnim sustavom.

| 5.2.18.6. | Napunjenost pogonskih baterija utvrđuje se metodom iz Dodatka 1. Prilogu 3. ovom Pravilniku (4). |
| --- | --- |

5.2.18.6.

Napunjenost pogonskih baterija utvrđuje se metodom iz Dodatka 1. Prilogu 3. ovom Pravilniku (4

| 5.2.19. | Posebni dodatni zahtjevi za električni prijenos parkirnog kočnog sustava |
| --- | --- |

5.2.19.

Posebni dodatni zahtjevi za električni prijenos parkirnog kočnog sustava

| 5.2.19.1. | U slučaju kvara unutar električnog prijenosa mora se spriječiti svako nenamjerno aktiviranje parkirnog kočnog sustava. |
| --- | --- |

5.2.19.1.

U slučaju kvara unutar električnog prijenosa mora se spriječiti svako nenamjerno aktiviranje parkirnog kočnog sustava.

| 5.2.19.2. | u slučaju električnog kvara komande ili prekida ožičenja unutar električnog prijenosa upravljanja između komande i s njom izravno povezane elektroničke upravljačke jedinice, isključujući opskrbu energijom, mora i dalje biti moguće aktivirati parkirni kočni sustav s vozačkog sjedala koji mora biti sposoban držati opterećeno vozilo u stanju mirovanja na nizbrdici ili uzbrdici od 8 %. Alternativno, u tom je slučaju dopušteno automatsko aktiviranje parkirne kočnice kad je vozilo u mirovanju pod uvjetom da je postignut prethodno navedeni učinak i da, jednom kad je aktiviran, parkirni kočni sustav ostane uključen neovisno o stanju prekidača za pokretanje. U tom se slučaju parkirni kočni sustav automatski otpušta čim vozač ponovno počne pokretati vozilo. Za postizanje navedenog učinka ili kao pomoć za njegovo postizanje može se upotrijebiti motor/ručni mjenjač ili automatski mjenjač (u položaju za parkiranje). |
| --- | --- |

5.2.19.2.

u slučaju električnog kvara komande ili prekida ožičenja unutar električnog prijenosa upravljanja između komande i s njom izravno povezane elektroničke upravljačke jedinice, isključujući opskrbu energijom, mora i dalje biti moguće aktivirati parkirni kočni sustav s vozačkog sjedala koji mora biti sposoban držati opterećeno vozilo u stanju mirovanja na nizbrdici ili uzbrdici od 8 %. Alternativno, u tom je slučaju dopušteno automatsko aktiviranje parkirne kočnice kad je vozilo u mirovanju pod uvjetom da je postignut prethodno navedeni učinak i da, jednom kad je aktiviran, parkirni kočni sustav ostane uključen neovisno o stanju prekidača za pokretanje. U tom se slučaju parkirni kočni sustav automatski otpušta čim vozač ponovno počne pokretati vozilo. Za postizanje navedenog učinka ili kao pomoć za njegovo postizanje može se upotrijebiti motor/ručni mjenjač ili automatski mjenjač (u položaju za parkiranje).

| 5.2.19.2.1. | Na prekid ožičenja unutar električnog prijenosa ili na električni kvar komande parkirnog kočnog sustava vozača mora upozoriti žuti signal upozorenja kako je određeno u stavku 5.2.21.1.2. Ako mu je uzrok prekid ožičenja u električnom prijenosu upravljanja parkirnog kočnog sustava, taj se žuti signal upozorenja mora uključiti čim se prekid dogodi.
  Uz to, na takav električni kvar komande ili na prekid ožičenja izvan elektroničkih upravljačkih jedinica, isključujući napajanje energijom, vozača mora upozoriti treptanje crvenog signala upozorenja navedenog u stavku 5.2.21.1.1. sve dok se prekidač za pokretanje nalazi u položaju „on” (uključeno), uključujući i razdoblje od najmanje deset sekundi nakon toga, i dok je komanda u položaju „on”(aktivirano).
  Međutim, ako parkirni kočni sustav detektira pravilno djelovanje parkirnog kočnog sustava, treptanje crvenog signala upozorenja može se prekinuti, a za označivanje aktiviranja parkirnog kočnog sustava mora se upotrijebiti netrepćuće crveno svjetlo.
  Ako se aktiviranje parkirne kočnice obično označava odvojenim crvenim signalom upozorenja koji ispunjava sve zahtjeve iz stavka 5.2.21.2., taj se signal mora upotrijebiti za ispunjavanje prethodno navedenog zahtjeva u pogledu crvenog signala. |
| --- | --- |

5.2.19.2.1.

Na prekid ožičenja unutar električnog prijenosa ili na električni kvar komande parkirnog kočnog sustava vozača mora upozoriti žuti signal upozorenja kako je određeno u stavku 5.2.21.1.2. Ako mu je uzrok prekid ožičenja u električnom prijenosu upravljanja parkirnog kočnog sustava, taj se žuti signal upozorenja mora uključiti čim se prekid dogodi.

Uz to, na takav električni kvar komande ili na prekid ožičenja izvan elektroničkih upravljačkih jedinica, isključujući napajanje energijom, vozača mora upozoriti treptanje crvenog signala upozorenja navedenog u stavku 5.2.21.1.1. sve dok se prekidač za pokretanje nalazi u položaju „on” (uključeno), uključujući i razdoblje od najmanje deset sekundi nakon toga, i dok je komanda u položaju „on”(aktivirano).

Međutim, ako parkirni kočni sustav detektira pravilno djelovanje parkirnog kočnog sustava, treptanje crvenog signala upozorenja može se prekinuti, a za označivanje aktiviranja parkirnog kočnog sustava mora se upotrijebiti netrepćuće crveno svjetlo.

Ako se aktiviranje parkirne kočnice obično označava odvojenim crvenim signalom upozorenja koji ispunjava sve zahtjeve iz stavka 5.2.21.2., taj se signal mora upotrijebiti za ispunjavanje prethodno navedenog zahtjeva u pogledu crvenog signala.

| 5.2.19.3. | Pomoćni uređaji mogu se napajati energijom iz električnog prijenosa parkirnog kočnog sustava ako je opskrba energijom dovoljna da omogući aktiviranje parkirnog kočnog sustava uz električno opterećenje vozila u stanjima bez kvara. Uz to, ako zalihu energije upotrebljava i radni kočni sustav, primjenjuju se i zahtjevi iz stavka 5.2.20.6. |
| --- | --- |

5.2.19.3.

Pomoćni uređaji mogu se napajati energijom iz električnog prijenosa parkirnog kočnog sustava ako je opskrba energijom dovoljna da omogući aktiviranje parkirnog kočnog sustava uz električno opterećenje vozila u stanjima bez kvara. Uz to, ako zalihu energije upotrebljava i radni kočni sustav, primjenjuju se i zahtjevi iz stavka 5.2.20.6.

| 5.2.19.4. | Nakon što se prekidač za pokretanje koji upravlja električnom energijom kočnog uređaja postavi u isključen položaj i/ili se ukloni ključ za paljenje, i dalje mora biti moguće aktivirati parkirni kočni sustav, a njegovo otpuštanje mora biti onemogućeno.
  Međutim, parkirni kočni sustav može se otpustiti i kad je nalog za tu radnju došao iz sustava za daljinsko upravljanje koji ispunjava tehničke zahtjeve za ACSF kategorije A, kako su utvrđeni u nizu izmjena 02 ili kasnijem Pravilnika UN-a br. 79. |
| --- | --- |

5.2.19.4.

Nakon što se prekidač za pokretanje koji upravlja električnom energijom kočnog uređaja postavi u isključen položaj i/ili se ukloni ključ za paljenje, i dalje mora biti moguće aktivirati parkirni kočni sustav, a njegovo otpuštanje mora biti onemogućeno.

Međutim, parkirni kočni sustav može se otpustiti i kad je nalog za tu radnju došao iz sustava za daljinsko upravljanje koji ispunjava tehničke zahtjeve za ACSF kategorije A, kako su utvrđeni u nizu izmjena 02 ili kasnijem Pravilnika UN-a br. 79.

| 5.2.20. | Posebni dodatni zahtjevi za radne kočne sustave s električnim prijenosom upravljanja: |
| --- | --- |

5.2.20.

Posebni dodatni zahtjevi za radne kočne sustave s električnim prijenosom upravljanja:

| 5.2.20.1. | Kad je parkirna kočnica otpuštena, radni kočni sustav mora moći ispunjavati sljedeće zahtjeve:






  (a) | radni kočni sustav mora ostvariti ukupnu statičku silu kočenja koja je najmanje istovrijedna sili koju zahtijeva ispitivanje tipa 0. učinka radne kočnice propisano u stavku 2.1. Priloga 3. ovom Pravilniku ako je prekidač za pokretanje u položaju „uključeno”; |
| --- | --- | --- |

5.2.20.1.

Kad je parkirna kočnica otpuštena, radni kočni sustav mora moći ispunjavati sljedeće zahtjeve:

(a)

radni kočni sustav mora ostvariti ukupnu statičku silu kočenja koja je najmanje istovrijedna sili koju zahtijeva ispitivanje tipa 0. učinka radne kočnice propisano u stavku 2.1. Priloga 3. ovom Pravilniku ako je prekidač za pokretanje u položaju „uključeno”;

| (b) | tijekom prvih 60 sekundi nakon deaktiviranja pogonskog sustava stavljanjem u položaj „isključeno” ili „zaključano” i/ili izvlačenja kontaktnog ključa, tri kočenja moraju ostvariti ukupnu statičnu silu kočenja koja je najmanje istovrijedna sili koju zahtijeva ispitivanje tipa 0. učinka radne kočnice propisano u stavku 2.1. Priloga 3. ovom Pravilniku; i |
| --- | --- |

(b)

tijekom prvih 60 sekundi nakon deaktiviranja pogonskog sustava stavljanjem u položaj „isključeno” ili „zaključano” i/ili izvlačenja kontaktnog ključa, tri kočenja moraju ostvariti ukupnu statičnu silu kočenja koja je najmanje istovrijedna sili koju zahtijeva ispitivanje tipa 0. učinka radne kočnice propisano u stavku 2.1. Priloga 3. ovom Pravilniku; i

| (c) | nakon gore navedenog razdoblja, ili počevši od četvrtog aktiviranja kočnice u razdoblju od 60 sekundi, ovisno o tome što prije nastupi, radni kočni sustav mora ostvariti ukupnu statičku silu kočenja koja je najmanje istovrijedna sili koju zahtijeva ispitivanje tipa 0. učinka pomoćne kočnice propisano u stavku 2.2. Priloga 3. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

(c)

nakon gore navedenog razdoblja, ili počevši od četvrtog aktiviranja kočnice u razdoblju od 60 sekundi, ovisno o tome što prije nastupi, radni kočni sustav mora ostvariti ukupnu statičku silu kočenja koja je najmanje istovrijedna sili koju zahtijeva ispitivanje tipa 0. učinka pomoćne kočnice propisano u stavku 2.2. Priloga 3. ovom Pravilniku.

Podrazumijeva se da u prijenosu električne energije radnog kočnog sustava mora biti na raspolaganju dovoljno energije.

| 5.2.20.2. | U slučaju jednog privremenog kvara (< 40 ms) u električnom prijenosu upravljanja, isključujući napajanje energijom (npr. nepreneseni signal ili pogreška u podacima), ne smije biti primjetnog utjecaja na učinak radne kočnice. |
| --- | --- |

5.2.20.2.

U slučaju jednog privremenog kvara (< 40 ms) u električnom prijenosu upravljanja, isključujući napajanje energijom (npr. nepreneseni signal ili pogreška u podacima), ne smije biti primjetnog utjecaja na učinak radne kočnice.

| 5.2.20.3. | Na kvar u električnom prijenosu upravljanja (5), osim u njegovoj zalihi energije, koji utječe na funkciju i učinak sustava na koje se odnosi ovaj Pravilnik vozača se mora, prema potrebi, upozoriti crvenim ili žutim signalom upozorenja iz stavka 5.2.21.1.1. odnosno, prema potrebi, stavka 5.2.21.1.2. Ako se propisani učinak radne kočnice više ne može postići (crveni signal upozorenja), vozača se na kvarove zbog gubitka električne veze (npr. prekid, odspajanje) mora upozoriti čim se dogode, a propisani učinak pomoćne kočnice mora se postići aktiviranjem komande radne kočnice u skladu sa stavkom 2.2. Priloga 3. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

5.2.20.3.

Na kvar u električnom prijenosu upravljanja (5

| 5.2.20.4. | U slučaju kvara izvora energije električnog prijenosa upravljanja, mora se, počevši od nazivne vrijednosti razine energije, osigurati puni raspon rada radnog kočnog sustava nakon dvadeset uzastopnih punih aktiviranja komande radne kočnice. Tijekom ispitivanja komanda kočnice mora biti potpuno aktivirana 20 sekundi i otpuštena pet sekundi nakon svakog aktiviranja. Podrazumijeva se da je tijekom tog ispitivanja u prijenosu energije radnog kočnog sustava na raspolaganju dovoljno energije da se osigura puno aktiviranje radnog kočnog sustava. Taj se zahtjev ne smije tumačiti kao odstupanje od zahtjeva iz Priloga 4. |
| --- | --- |

5.2.20.4.

U slučaju kvara izvora energije električnog prijenosa upravljanja, mora se, počevši od nazivne vrijednosti razine energije, osigurati puni raspon rada radnog kočnog sustava nakon dvadeset uzastopnih punih aktiviranja komande radne kočnice. Tijekom ispitivanja komanda kočnice mora biti potpuno aktivirana 20 sekundi i otpuštena pet sekundi nakon svakog aktiviranja. Podrazumijeva se da je tijekom tog ispitivanja u prijenosu energije radnog kočnog sustava na raspolaganju dovoljno energije da se osigura puno aktiviranje radnog kočnog sustava. Taj se zahtjev ne smije tumačiti kao odstupanje od zahtjeva iz Priloga 4.

| 5.2.20.5. | Ako napon baterija padne ispod vrijednosti koju je proizvođač naveo kao vrijednost pri kojoj se propisani učinak radne kočnice više ne može jamčiti i/ili koja sprečava da najmanje dva neovisna radna kočna sklopa postignu propisani učinak pomoćne kočnice, mora se aktivirati crveni signal upozorenja iz stavka 5.2.21.1.1. Nakon što se uključi signal upozorenja, mora biti moguće aktivirati komandu radne kočnice i postići barem učinak pomoćne kočnice propisan u stavku 2.2. Priloga 3. ovom Pravilniku. Podrazumijeva se da u prijenosu električne energije radnog kočnog sustava mora biti na raspolaganju dovoljno energije. |
| --- | --- |

5.2.20.5.

Ako napon baterija padne ispod vrijednosti koju je proizvođač naveo kao vrijednost pri kojoj se propisani učinak radne kočnice više ne može jamčiti i/ili koja sprečava da najmanje dva neovisna radna kočna sklopa postignu propisani učinak pomoćne kočnice, mora se aktivirati crveni signal upozorenja iz stavka 5.2.21.1.1. Nakon što se uključi signal upozorenja, mora biti moguće aktivirati komandu radne kočnice i postići barem učinak pomoćne kočnice propisan u stavku 2.2. Priloga 3. ovom Pravilniku. Podrazumijeva se da u prijenosu električne energije radnog kočnog sustava mora biti na raspolaganju dovoljno energije.

| 5.2.20.6. | Ako se pomoćni uređaji napajaju iz iste zalihe energije kao i električni prijenos upravljanja, mora se osigurati da je, dok motor radi brzinom vrtnje koja nije veća od 80 % brzine pri kojoj je snaga motora najveća, napajanje energijom dovoljno za postizanje propisanih vrijednosti usporenja, bilo napajanjem koje može spriječiti pražnjenje te zalihe kad su uključeni svi pomoćni uređaji bilo automatskim isključivanjem unaprijed određenih dijelova pomoćnih uređaja kod napona iznad kritične razine iz stavka 5.2.20.5. ovog Pravilnika tako da se spriječi daljnje pražnjenje te zalihe. Sukladnost se može dokazati izračunom ili praktičnim ispitivanjem. Ovaj se stavak ne primjenjuje na vozila kod kojih se propisane vrijednosti usporenja mogu postići bez električne energije. |
| --- | --- |

5.2.20.6.

Ako se pomoćni uređaji napajaju iz iste zalihe energije kao i električni prijenos upravljanja, mora se osigurati da je, dok motor radi brzinom vrtnje koja nije veća od 80 % brzine pri kojoj je snaga motora najveća, napajanje energijom dovoljno za postizanje propisanih vrijednosti usporenja, bilo napajanjem koje može spriječiti pražnjenje te zalihe kad su uključeni svi pomoćni uređaji bilo automatskim isključivanjem unaprijed određenih dijelova pomoćnih uređaja kod napona iznad kritične razine iz stavka 5.2.20.5. ovog Pravilnika tako da se spriječi daljnje pražnjenje te zalihe. Sukladnost se može dokazati izračunom ili praktičnim ispitivanjem. Ovaj se stavak ne primjenjuje na vozila kod kojih se propisane vrijednosti usporenja mogu postići bez električne energije.

| 5.2.20.7. | Ako se pomoćni uređaji napajaju energijom iz električnog prijenosa upravljanja, moraju biti ispunjeni sljedeći uvjeti:






  5.2.20.7.1. | u slučaju kvara izvora energije tijekom vožnje, u spremniku mora biti dovoljno energije za aktiviranje kočnica nakon aktiviranja komande; |
| --- | --- | --- |

5.2.20.7.

Ako se pomoćni uređaji napajaju energijom iz električnog prijenosa upravljanja, moraju biti ispunjeni sljedeći uvjeti:

5.2.20.7.1.

u slučaju kvara izvora energije tijekom vožnje, u spremniku mora biti dovoljno energije za aktiviranje kočnica nakon aktiviranja komande;

| 5.2.20.7.2. | u slučaju kvara izvora energije dok vozilo miruje i aktiviran je parkirni kočni sustav, u spremniku mora biti dovoljno energije za aktiviranje svjetala čak i kad su aktivirane kočnice. |
| --- | --- |

5.2.20.7.2.

u slučaju kvara izvora energije dok vozilo miruje i aktiviran je parkirni kočni sustav, u spremniku mora biti dovoljno energije za aktiviranje svjetala čak i kad su aktivirane kočnice.

| 5.2.21. | Opći zahtjevi za svjetlosne signale upozorenja čija je funkcija upozoriti vozača na određene kvarove ili pogreške u kočnim uređajima motornog vozila utvrđeni su u sljedećim podstavcima. Osim kako je opisano u stavku 5.2.21.5., ti se signali moraju upotrebljavati samo za namjene propisane ovim Pravilnikom. |
| --- | --- |

5.2.21.

Opći zahtjevi za svjetlosne signale upozorenja čija je funkcija upozoriti vozača na određene kvarove ili pogreške u kočnim uređajima motornog vozila utvrđeni su u sljedećim podstavcima. Osim kako je opisano u stavku 5.2.21.5., ti se signali moraju upotrebljavati samo za namjene propisane ovim Pravilnikom.

| 5.2.21.1. | Motorna vozila moraju biti sposobna davati sljedeće svjetlosne signale upozorenja na kvar i pogrešku kočnica:






  5.2.21.1.1. | crveni signal upozorenja koji označava kvarove, definirane u drugim dijelovima ovog Pravilnika, u kočnom uređaju vozila koji sprečavaju postizanje propisanog učinka radne kočnice i/ili sprečavaju rad najmanje jednog od dva neovisna radna kočna sklopa; |
| --- | --- | --- |

5.2.21.1.

Motorna vozila moraju biti sposobna davati sljedeće svjetlosne signale upozorenja na kvar i pogrešku kočnica:

5.2.21.1.1.

crveni signal upozorenja koji označava kvarove, definirane u drugim dijelovima ovog Pravilnika, u kočnom uređaju vozila koji sprečavaju postizanje propisanog učinka radne kočnice i/ili sprečavaju rad najmanje jednog od dva neovisna radna kočna sklopa;

| 5.2.21.1.2. | ako je primjenjivo, žuti signal upozorenja koji označava električno otkrivenu pogrešku u kočnim uređajima vozila, a koja se ne označava crvenim signalom upozorenja opisanim u stavku 5.2.21.1.1. |
| --- | --- |

5.2.21.1.2.

ako je primjenjivo, žuti signal upozorenja koji označava električno otkrivenu pogrešku u kočnim uređajima vozila, a koja se ne označava crvenim signalom upozorenja opisanim u stavku 5.2.21.1.1.

| 5.2.21.2. | Signali upozorenja moraju biti vidljivi i na dnevnom svjetlu; vozač mora moći s vozačeva sjedala lako provjeriti njihovu ispravnost, a kvar sastavnog dijela uređaja za upozoravanje ne smije prouzročiti nikakav gubitak učinka kočnog sustava. |
| --- | --- |

5.2.21.2.

Signali upozorenja moraju biti vidljivi i na dnevnom svjetlu; vozač mora moći s vozačeva sjedala lako provjeriti njihovu ispravnost, a kvar sastavnog dijela uređaja za upozoravanje ne smije prouzročiti nikakav gubitak učinka kočnog sustava.

| 5.2.21.3. | Ako nije drukčije navedeno:






  5.2.21.3.1. | navedenim se signalima upozorenja vozača mora upozoriti na navedeni kvar ili neispravnost najkasnije u trenutku aktiviranju odgovarajuće komande za kočenje; |
| --- | --- | --- |

5.2.21.3.

Ako nije drukčije navedeno:

5.2.21.3.1.

navedenim se signalima upozorenja vozača mora upozoriti na navedeni kvar ili neispravnost najkasnije u trenutku aktiviranju odgovarajuće komande za kočenje;

| 5.2.21.3.2. | signali upozorenja moraju se prikazivati sve dok postoji kvar ili neispravnost, a prekidač za pokretanje nalazi se u položaju „uključeno”; i |
| --- | --- |

5.2.21.3.2.

signali upozorenja moraju se prikazivati sve dok postoji kvar ili neispravnost, a prekidač za pokretanje nalazi se u položaju „uključeno”; i

| 5.2.21.3.3. | signal upozorenja mora biti stalan (ne smije treptati). |
| --- | --- |

5.2.21.3.3.

signal upozorenja mora biti stalan (ne smije treptati).

| 5.2.21.4. | Navedeni signali upozorenja moraju zasvijetliti kad je električna oprema vozila (i kočnog sustava) pod naponom. Kad je vozilo u stanju mirovanja, kočni sustav prije isključivanja signala mora provjeriti da nije prisutan nijedan od navedenih kvarova i neispravnosti. Navedeni kvarovi ili neispravnosti što bi trebali aktivirati prethodno navedene signale upozorenja, ali se ne mogu detektirati u statičkim uvjetima, moraju se nakon detekcije pohraniti i prikazati prilikom pokretanja vozila i uvijek kad je prekidač za pokretanje u položaju „on” (uključeno) sve dok kvar ili neispravnost postoji. |
| --- | --- |

5.2.21.4.

Navedeni signali upozorenja moraju zasvijetliti kad je električna oprema vozila (i kočnog sustava) pod naponom. Kad je vozilo u stanju mirovanja, kočni sustav prije isključivanja signala mora provjeriti da nije prisutan nijedan od navedenih kvarova i neispravnosti. Navedeni kvarovi ili neispravnosti što bi trebali aktivirati prethodno navedene signale upozorenja, ali se ne mogu detektirati u statičkim uvjetima, moraju se nakon detekcije pohraniti i prikazati prilikom pokretanja vozila i uvijek kad je prekidač za pokretanje u položaju „on” (uključeno) sve dok kvar ili neispravnost postoji.

| 5.2.21.5. | Na nenavedene kvarove (ili neispravnosti) ili druge informacije o kočnicama i/ili podvozju motornog vozila može upozoriti žuti signal određen u stavku 5.2.21.1.2. ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:






  5.2.21.5.1. | vozilo je u stanju mirovanja; |
| --- | --- | --- |

5.2.21.5.

Na nenavedene kvarove (ili neispravnosti) ili druge informacije o kočnicama i/ili podvozju motornog vozila može upozoriti žuti signal određen u stavku 5.2.21.1.2. ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

5.2.21.5.1.

vozilo je u stanju mirovanja;

| 5.2.21.5.2. | nakon prve opskrbe kočnih uređaja energijom i upozorenja signalom da nakon provođenja postupaka iz stavka 5.2.21.4. nisu utvrđeni navedeni kvarovi (i neispravnosti) i |
| --- | --- |

5.2.21.5.2.

nakon prve opskrbe kočnih uređaja energijom i upozorenja signalom da nakon provođenja postupaka iz stavka 5.2.21.4. nisu utvrđeni navedeni kvarovi (i neispravnosti) i

| 5.2.21.5.3. | na nenavedene kvarove i druge informacije mora se upozoravati samo treptavim signalom upozorenja. Međutim, signal upozorenja mora se ugasiti do trenutka kad vozilo prvi put prijeđe brzinu od 10 km/h. |
| --- | --- |

5.2.21.5.3.

na nenavedene kvarove i druge informacije mora se upozoravati samo treptavim signalom upozorenja. Međutim, signal upozorenja mora se ugasiti do trenutka kad vozilo prvi put prijeđe brzinu od 10 km/h.

| 5.2.22. | Signal kočenja za aktiviranje kočnih svjetala |
| --- | --- |

5.2.22.

Signal kočenja za aktiviranje kočnih svjetala

| 5.2.22.1. | Vozačevo aktiviranje radnog kočnog sustava mora proizvesti signal koji se upotrebljava za aktiviranje kočnih svjetala. |
| --- | --- |

5.2.22.1.

Vozačevo aktiviranje radnog kočnog sustava mora proizvesti signal koji se upotrebljava za aktiviranje kočnih svjetala.

| 5.2.22.2. | Zahtjevi za vozila opremljena automatski naloženim kočenjem i/ili regeneracijskim kočenjem koje stvara silu usporavanja (npr. na otpuštanje komande ubrzanja) (6).






  Usporavanje automatski naloženim kočenjem i/ili regeneracijskim kočenjem |
| --- | --- |
| ≤ 1,3 m/s2 | > 1,3 m/s2 |
| može proizvesti signal | mora proizvesti signal |

5.2.22.2.

Zahtjevi za vozila opremljena automatski naloženim kočenjem i/ili regeneracijskim kočenjem koje stvara silu usporavanja (npr. na otpuštanje komande ubrzanja) (6

Usporavanje automatski naloženim kočenjem i/ili regeneracijskim kočenjem

≤ 1,3 m/s2

2

> 1,3 m/s2

2

može proizvesti signal

mora proizvesti signal

Signal se mora održavati od pojave dok postoji nalog za usporavanje. Međutim, signal se može isključiti u stanju mirovanja ili kad se nalog za usporavanje spusti na manju od sljedećih vrijednosti, 1,3 m/s2 ili vrijednost naloženu signalom.

2

Mora postojati odgovarajuća mjera (npr. hipereza prekidača, uprosječivanje, vremenska odgoda) kako bi se izbjegle brze promjene signala koje bi dovele do treperenja kočnih svjetala.

| 5.2.22.3. | Navedeni se signal ne smije generirati ako se dio radnog kočnog sustava aktivira zbog selektivnog kočenja ili funkcija čija primarna svrha nije usporavanje vozila (npr. blago aktiviranje tarnih kočnica radi čišćenja diskova) (7). |
| --- | --- |

5.2.22.3.

Navedeni se signal ne smije generirati ako se dio radnog kočnog sustava aktivira zbog selektivnog kočenja ili funkcija čija primarna svrha nije usporavanje vozila (npr. blago aktiviranje tarnih kočnica radi čišćenja diskova) (7

| 5.2.22.4. | Signal se ne smije generirati ako usporavanje isključivo nastaje zbog prirodnog kočnog učinka motora, otpora zraka, otpora kotrljanja i/ili nagiba ceste. |
| --- | --- |

5.2.22.4.

Signal se ne smije generirati ako usporavanje isključivo nastaje zbog prirodnog kočnog učinka motora, otpora zraka, otpora kotrljanja i/ili nagiba ceste.

| 5.2.23. | Ako je vozilo opremljeno uređajima za upozoravanje na kočenje u nuždi, aktiviranje radnog kočnog sustava smije prouzročiti aktiviranje i deaktiviranje signala za kočenje u nuždi samo kad su ispunjeni sljedeći uvjeti (6): |
| --- | --- |

5.2.23.

Ako je vozilo opremljeno uređajima za upozoravanje na kočenje u nuždi, aktiviranje radnog kočnog sustava smije prouzročiti aktiviranje i deaktiviranje signala za kočenje u nuždi samo kad su ispunjeni sljedeći uvjeti (6

| 5.2.23.1. | Signal se ne smije aktivirati kad je usporenje vozila manje od 6 m/s2, no može se proizvesti prilikom svakog usporenja koje nije manje od te vrijednosti, a stvarnu vrijednost određuje proizvođač vozila.
  Signal se mora deaktivirati najkasnije kad usporenje padne ispod 2,5 m/s2. |
| --- | --- |

5.2.23.1.

Signal se ne smije aktivirati kad je usporenje vozila manje od 6 m/s2

Signal se mora deaktivirati najkasnije kad usporenje padne ispod 2,5 m/s2.

2

| 5.2.23.2. | Mogu se primijeniti i sljedeći uvjeti:






  (a) | signal se može proizvesti na temelju predviđenog usporenja vozila koje je rezultat naloga za kočenje uzimajući u obzir pragove za aktiviranje i deaktiviranje određene u stavku 5.2.23.1.
  ili |
| --- | --- | --- |

5.2.23.2.

Mogu se primijeniti i sljedeći uvjeti:

(a)

signal se može proizvesti na temelju predviđenog usporenja vozila koje je rezultat naloga za kočenje uzimajući u obzir pragove za aktiviranje i deaktiviranje određene u stavku 5.2.23.1.

ili

| (b) | signal se može aktivirati na brzini većoj od 50 km/h kad protublokirajući sustav djeluje punim ciklusom (kako je određeno u stavku 2. Priloga 6.). |
| --- | --- |

(b)

signal se može aktivirati na brzini većoj od 50 km/h kad protublokirajući sustav djeluje punim ciklusom (kako je određeno u stavku 2. Priloga 6.).

Signal se mora deaktivirati kad protublokirajući sustav više ne djeluje punim ciklusom.

| 5.2.24. | Motorna vozila kategorija M1 i N1 opremljena privremenim zamjenskim kotačima/gumama moraju ispunjavati odgovarajuće tehničke zahtjeve iz Priloga 3. Pravilniku UN-a br. 64. |
| --- | --- |

5.2.24.

Motorna vozila kategorija M1

1

6.   Ispitivanja

Ispitivanja kočenja koja su obvezna za vozila za koja je zatražena homologacija te zahtijevani kočni učinak opisani su u Prilogu 3. ovom Pravilniku.

7.   Preinake tipa vozila ili kočnog sustava i proširenje homologacije

| 7.1. | O svakoj preinaci tipa vozila ili njegova kočnog sustava obavješćuje se homologacijsko tijelo koje je homologiralo taj tip vozila. To tijelo zatim može:






  7.1.1. | smatrati da učinjene preinake vjerojatno neće imati znatan štetan učinak i da vozilo u svakom slučaju i dalje ispunjava zahtjeve; ili |
| --- | --- | --- |

7.1.

O svakoj preinaci tipa vozila ili njegova kočnog sustava obavješćuje se homologacijsko tijelo koje je homologiralo taj tip vozila. To tijelo zatim može:

7.1.1.

smatrati da učinjene preinake vjerojatno neće imati znatan štetan učinak i da vozilo u svakom slučaju i dalje ispunjava zahtjeve; ili

| 7.1.2. | zahtijevati od tehničke službe nadležne za provođenje ispitivanja dodatno izvješće o ispitivanju. |
| --- | --- |

7.1.2.

zahtijevati od tehničke službe nadležne za provođenje ispitivanja dodatno izvješće o ispitivanju.

| 7.2. | O potvrđivanju, proširenju ili odbijanju homologacije obavješćuju se stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik postupkom iz stavka 4.3. |
| --- | --- |

7.2.

O potvrđivanju, proširenju ili odbijanju homologacije obavješćuju se stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik postupkom iz stavka 4.3.

| 7.3. | Homologacijsko tijelo koje dodijeli proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj svakoj izjavi sastavljenoj za takvo proširenje. |
| --- | --- |

7.3.

Homologacijsko tijelo koje dodijeli proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj svakoj izjavi sastavljenoj za takvo proširenje.

8.   Sukladnost proizvodnje

Postupci za provjeru sukladnosti proizvodnje moraju biti u skladu s onima iz Popisa 1. uz Sporazum (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) i ispunjavati sljedeće zahtjeve:

| 8.1. | sva vozila homologirana na temelju ovog Pravilnika moraju biti proizvedena tako da budu sukladna s homologiranim tipom, što se postiže ispunjavanjem zahtjeva iz stavka 5.; |
| --- | --- |

8.1.

sva vozila homologirana na temelju ovog Pravilnika moraju biti proizvedena tako da budu sukladna s homologiranim tipom, što se postiže ispunjavanjem zahtjeva iz stavka 5.;

| 8.2. | Homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju može u bilo kojem trenutku provjeriti metode za provjeru sukladnosti proizvodnje koje se primjenjuju u svakom proizvodnom pogonu. Te se provjere obično provode jednom u dvije godine. |
| --- | --- |

8.2.

Homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju može u bilo kojem trenutku provjeriti metode za provjeru sukladnosti proizvodnje koje se primjenjuju u svakom proizvodnom pogonu. Te se provjere obično provode jednom u dvije godine.

9.   Sankcije za nesukladnost proizvodnje

| 9.1. | Homologacija dodijeljena tipu vozila na temelju ovog Pravilnika može se povući ako nisu ispunjeni zahtjevi utvrđeni u stavku 8.1. |
| --- | --- |

9.1.

Homologacija dodijeljena tipu vozila na temelju ovog Pravilnika može se povući ako nisu ispunjeni zahtjevi utvrđeni u stavku 8.1.

| 9.2. | Ako ugovorna stranka Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče homologaciju koju je prethodno dodijelila, dužna je o tome odmah obavijestiti ostale ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

9.2.

Ako ugovorna stranka Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče homologaciju koju je prethodno dodijelila, dužna je o tome odmah obavijestiti ostale ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku.

10.   Trajno obustavljena proizvodnja

Ako nositelj homologacije potpuno obustavi proizvodnju tipa vozila homologiranog na temelju ovog Pravilnika, dužan je o tome obavijestiti homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju. Nakon što primi odgovarajuću izjavu, to je tijelo dužno o tome obavijestiti ostale stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku.

11.   Imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te imena i adrese homologacijskih tijela

Ugovorne stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik prijavljuju Tajništvu Ujedinjenih naroda imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te homologacijskih tijela koja dodjeljuju homologacije i kojima treba dostaviti obrasce za potvrdu dodjele, proširenja, odbijanja ili povlačenja homologacije koji su izdani u drugim državama.

12.   Prijelazne odredbe

| 12.1. | Od 1. rujna 2018. nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik UN-a ne smije odbijati dodijeliti niti odbijati prihvatiti UN homologacije tipa na temelju ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 01. |
| --- | --- |

12.1.

Od 1. rujna 2018. nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik UN-a ne smije odbijati dodijeliti niti odbijati prihvatiti UN homologacije tipa na temelju ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 01.

| 12.2. | I nakon 1. rujna 2018. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik dužne su prihvaćati homologacije tipa dodijeljene na temelju niza izmjena 00 ovog Pravilnika.
  Međutim, ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik nisu za potrebe nacionalne ili regionalne registracije dužne prihvaćati homologacije na temelju niza izmjena 00 ovog Pravilnika dodijeljene vozilima koja nemaju funkciju stabilnosti vozila (kako je definirana u Pravilniku UN-a br. 13) ili ESC i BAS. |
| --- | --- |

12.2.

I nakon 1. rujna 2018. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik dužne su prihvaćati homologacije tipa dodijeljene na temelju niza izmjena 00 ovog Pravilnika.

Međutim, ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik nisu za potrebe nacionalne ili regionalne registracije dužne prihvaćati homologacije na temelju niza izmjena 00 ovog Pravilnika dodijeljene vozilima koja nemaju funkciju stabilnosti vozila (kako je definirana u Pravilniku UN-a br. 13) ili ESC i BAS.

| 12.3. | Od 1. rujna 2018. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik smiju dodjeljivati homologacije samo ako tip vozila koji se homologira ispunjava zahtjeve ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 01. |
| --- | --- |

12.3.

Od 1. rujna 2018. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik smiju dodjeljivati homologacije samo ako tip vozila koji se homologira ispunjava zahtjeve ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 01.

| 12.4. | Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik ne smiju odbijati dodijeliti proširenja homologacije postojećim tipovima na temelju odredaba na snazi u trenutku prvobitne homologacije, neovisno o tome imaju li funkciju stabilnosti vozila (kako je definirana u Pravilniku UN-a br. 13) ili ESC i BAS. |
| --- | --- |

12.4.

Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik ne smiju odbijati dodijeliti proširenja homologacije postojećim tipovima na temelju odredaba na snazi u trenutku prvobitne homologacije, neovisno o tome imaju li funkciju stabilnosti vozila (kako je definirana u Pravilniku UN-a br. 13) ili ESC i BAS.

---

(1)  Ovaj Pravilnik nudi skup zahtjeva za vozila kategorije N1 koji je alternativa zahtjevima iz Pravilnika UN-a br. 13. Za ugovorne stranke koje primjenjuju i Pravilnik UN-a br. 13 i ovaj Pravilnik jednako su valjane homologacije na temelju bilo kojeg od ta dva pravilnika. Definicije kategorija vozila M1 i N1 nalaze se u Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, stavak 2. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

1

1

1

(2)  Razlikovne brojčane oznake ugovornih stranaka Sporazuma iz 1958. navedene su u Prilogu 3. Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6, Prilog 3. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

2

(3)  Homologacijsko tijelo koje dodjeljuje homologaciju ima pravo provjeriti radni kočni sustav provođenjem dodatnih ispitnih postupaka na vozilu.

3

(4)  U dogovoru s tehničkom službom procjena napunjenosti nije potrebna za vozila s ugrađenim izvorom energije za punjenje pogonskih baterija i regulacijom njihove napunjenosti.

4

(5)  Dok se ne postigne dogovor o jedinstvenim ispitnim postupcima, proizvođači moraju tehničkoj službi dostavljati analizu mogućih kvarova prijenosa upravljanja i njihovih utjecaja. Tehnička služba i proizvođač vozila dužni su raspraviti i postići dogovor o tim informacijama.

5

(6)  Sukladnost s tim zahtjevima proizvođač vozila mora potvrditi u trenutku homologacije.

6

(7)  Tijekom selektivnog kočenja funkcija se može promijeniti na automatski naloženo kočenje.

7

---

PRILOG 1.

Izjava
   (*1)

(najveći format: A4 (210 × 297 mm))

| | koju je izdalo | : | ime tijela
  ......
  ......
  ...... |
| --- | --- | --- | --- |

Image 1

koju je izdalo

:

ime tijela

......

......

......

| o (1) (2) | : | dodjeli homologacije
  proširenju homologacije
  odbijanju homologacije
  povlačenju homologacije
  trajno obustavljenoj proizvodnji |
| --- | --- | --- |

o (1) (2)

:

dodjeli homologacije

proširenju homologacije

odbijanju homologacije

povlačenju homologacije

trajno obustavljenoj proizvodnji

tipa vozila s obzirom na kočnice na temelju Pravilnika br. 13-H

| Homologacijski broj... | | Broj proširenja... |
| --- | --- | --- |

Homologacijski broj...

Broj proširenja...

| 1. | Trgovačko ime ili marka vozila:... |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tip vozila:... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ime i adresa proizvođača:... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ako postoji, ime i adresa proizvođačeva zastupnika:...
  ...... |
| --- | --- |

4.

......

| 5. | Masa vozila... |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Najveća masa vozila... |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Najmanja masa vozila... |
| --- | --- |

5.2.

| 6. | Raspodjela mase na svakoj osovini (najveća vrijednost)... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Marka i tip kočnih obloga, diskova i bubnjeva: |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Obloge kočnica |
| --- | --- |

7.1.

| 7.1.1. | Kočne obloge, ispitane prema svim odgovarajućim uputama u Prilogu 3.... |
| --- | --- |

7.1.1.

| 7.1.2. | Alternativne kočne obloge ispitane prema Prilogu 7.... |
| --- | --- |

7.1.2.

| 7.2. | Kočni diskovi i bubnjevi |
| --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | Identifikacijski kod kočnih diskova obuhvaćenih homologacijom kočnog sustava...
  ...... |
| --- | --- |

7.2.1.

......

| 7.2.2. | Identifikacijski kod kočnih bubnjeva obuhvaćenih homologacijom kočnog sustava...
  ...... |
| --- | --- |

7.2.2.

......

| 8. | Tip motora... |
| --- | --- |

8.

| 9. | Broj prijenosnih stupnjeva i prijenosni omjeri... |
| --- | --- |

9.

| 10. | Konačni prijenosni omjeri... |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ako je primjenjivo, najveća masa prikolice koja se može priključiti... |
| --- | --- |

11.

| 11.1. | Prikolica bez kočnica... |
| --- | --- |

11.1.

| 12. | Dimenzije guma... |
| --- | --- |

12.

| 12.1. | Dimenzije rezervnog kotača/gume za privremenu uporabu... |
| --- | --- |

12.1.

| 12.2. | Vozilo ispunjava tehničke zahtjeve Priloga 3. Pravilniku UN-a br. 64:...
  ...da/ne (2) |
| --- | --- |

12.2.

...da/ne (2)

| 13. | Najveća konstrukcijska brzina... |
| --- | --- |

13.

| 14. | Sažeti opis kočnih uređaja... |
| --- | --- |

14.

| 15. | Masa vozila na ispitivanju: | Opterećeno (kg) | Neopterećeno (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. osovina | | |
| 2. osovina | | |
| Ukupno | | |

15.

Opterećeno (kg)

Neopterećeno (kg)

1. osovina

2. osovina

Ukupno

| 16. | Ispitni rezultati







  Ispitna brzina (km/h) | Izmjereni učinak | Izmjerena sila primijenjena na komandu (daN) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

16.

Ispitna brzina (km/h)

Izmjereni učinak

Izmjerena sila primijenjena na komandu (daN)

| 16.1. | Ispitivanja tipa 0.:...
  motor odspojen...
  Radni kočni sustav (opterećeno)...
  Radni kočni sustav (neopterećeno)...
  Pomoćni kočni sustav (opterećeno)...
  Pomoćni kočni sustav (neopterećeno)... |
| --- | --- |

16.1.

motor odspojen...

Radni kočni sustav (opterećeno)...

Radni kočni sustav (neopterećeno)...

Pomoćni kočni sustav (opterećeno)...

Pomoćni kočni sustav (neopterećeno)...

| 16.2. | Ispitivanja tipa 0.:...
  Motor spojen...
  Radni kočni sustav (opterećeno)...
  Radni kočni sustav (neopterećeno)...
  (u skladu sa stavkom 2.1.1. točkom (B) Priloga 3.)... |
| --- | --- |

16.2.

Motor spojen...

Radni kočni sustav (opterećeno)...

Radni kočni sustav (neopterećeno)...

(u skladu sa stavkom 2.1.1. točkom (B) Priloga 3.)...

| 16.3. | Ispitivanja tipa I....
  Preliminarna kočenja (za određivanje sile na papučici)...
  Kočni učinak sa zagrijanim kočnicama (prvo zaustavljanje)...
  Kočni učinak sa zagrijanim kočnicama (drugo zaustavljanje)...
  Sposobnost rekuperacije... |
| --- | --- |

16.3.

Preliminarna kočenja (za određivanje sile na papučici)...

Kočni učinak sa zagrijanim kočnicama (prvo zaustavljanje)...

Kočni učinak sa zagrijanim kočnicama (drugo zaustavljanje)...

Sposobnost rekuperacije...

| 16.4. | Dinamički učinak parkirne kočnice:... |
| --- | --- |

16.4.

| 17. | Rezultat ispitivanja učinka iz Priloga 5.... |
| --- | --- |

17.

| 18. | Vozilo je/nije (2) opremljeno za vuču prikolice s električnim kočnim sustavima |
| --- | --- |

18.

| 19. | Vozilo je/nije (2) opremljeno protublokirajućim sustavom |
| --- | --- |

19.

| 19.1. | Vozilo ispunjava zahtjeve iz Priloga 6.: da/ne (2) |
| --- | --- |

19.1.

| 19.2. | Kategorija protublokirajućeg sustava: kategorija 1 / 2 / 3 (2) |
| --- | --- |

19.2.

| 20. | Odgovarajuća dokumentacija u skladu s Prilogom 8. dostavljena za sljedeće sustave: da/ne/nije primjenjivo (2) |
| --- | --- |

20.

| 21. | Datum dostavljanja vozila na homologaciju:... |
| --- | --- |

21.

| 22. | Tehnička služba odgovorna za provođenje homologacije... |
| --- | --- |

22.

| 23. | Datum izvješća koje je izdala ta služba:... |
| --- | --- |

23.

| 24. | Broj izvješća koje je izdala ta služba:... |
| --- | --- |

24.

| 25. | Homologacija dodijeljena/odbijena/proširena/povučena (2) |
| --- | --- |

25.

| 26. | Položaj homologacijske oznake na vozilu:... |
| --- | --- |

26.

| 27. | Mjesto:... |
| --- | --- |

27.

| 28. | Datum:... |
| --- | --- |

28.

| 29. | Potpis:... |
| --- | --- |

29.

| 30. | Sažetak iz stavka 4.3. ovog Pravilnika priložen je ovoj izjavi. |
| --- | --- |

30.

---

(*1)  Na traženje podnositelja zahtjeva za homologaciju na temelju Pravilnika UN-a br. 90, homologacijsko tijelo dužno je dostaviti podatke sadržane u Dodatku 1. ovom Prilogu. Međutim, te se informacije dostavljaju samo za potrebe homologacija na temelju Pravilnika UN-a br. 90.

(1)  Razlikovna brojčana oznaka zemlje koja je dodijelila/proširila/odbila/povukla homologaciju (vidjeti odredbe u Pravilniku).

(2)  Prekrižiti suvišno.

---

Dodatak

Popis podataka o vozilu za potrebe homologacija na temelju Pravilnika UN-a br. 90

| 1. | Opis tipa vozila... |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Trgovačko ime ili marka vozila, ako je dostupno... |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kategorija vozila... |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tip vozila u skladu s homologacijom na temelju Pravilnika UN-a br. 13-H... |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Modeli ili trgovačka imena vozila koja čine tip vozila, prema potrebi... ... |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ime i adresa proizvođača... |
| --- | --- |

1.5.

| 2. | Marka i tip kočnih obloga, diskova i bubnjeva:... |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Obloge kočnica... |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Kočne obloge, ispitane prema svim odgovarajućim uputama u Prilogu 3.... |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Alternativne kočne obloge ispitane prema Prilogu 7.... |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.2. | Kočni diskovi i bubnjevi... |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Identifikacijski kod kočnih diskova obuhvaćenih homologacijom kočnog sustava... ... |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Identifikacijski kod kočnih bubnjeva obuhvaćenih homologacijom kočnog sustava... ... |
| --- | --- |

2.2.2.

| 3. | Najmanja masa vozila... |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Raspodjela mase na svakoj osovini (najveća vrijednost)... |
| --- | --- |

3.1.

| 4. | Najveća masa vozila... |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Raspodjela mase na svakoj osovini (najveća vrijednost)... |
| --- | --- |

4.1.

| 5. | Najveća brzina vozila... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Dimenzije guma i kotača... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Izvedba kočnog sklopa (npr. sprijeda/straga ili dijagonalno)... |
| --- | --- |

7.

| 8. | Deklaracija koji je sustav pomoćni kočni sustav... |
| --- | --- |

8.

| 9. | Specifikacija kočnih ventila (ako postoje)... |
| --- | --- |

9.

| 9.1. | Specifikacija namještanja regulatora kočne sile... |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Postavka tlačnog ventila... |
| --- | --- |

9.2.

| 10. | Konstrukcijski predviđena raspodjela kočne sile... |
| --- | --- |

10.

| 11. | Opis kočnice... |
| --- | --- |

11.

| 11.1. | Tip disk-kočnice (npr. broj klipova s promjerima, ventilirajući ili puni disk)... |
| --- | --- |

11.1.

| 11.2. | Tip bubanj-kočnice (npr. „duo servo”, s veličinom klipa i dimenzijama bubnja)... ... |
| --- | --- |

11.2.

| 11.3. | Za pneumatske kočne sustava: npr. tip i veličina komora, poluge itd.... |
| --- | --- |

11.3.

| 12. | Tip i veličina glavnog kočnog cilindra... |
| --- | --- |

12.

| 13. | Tip i veličina servo pojačivača... |
| --- | --- |

13.

---

PRILOG 2.

Izgled homologacijskih oznaka

Predložak A

(vidjeti stavak 4.4. ovog Pravilnika)

Image 2

a = 8 mm (najmanje)

Ova homologacijska oznaka pričvršćena na vozilo označava da je taj tip vozila homologiran s obzirom na kočenje u Ujedinjenoj Kraljevini (E 11) na temelju Pravilnika UN-a br. 13-H pod homologacijskim brojem 012439. Prve dvije znamenke homologacijskog broja označavaju da je homologacija dodijeljena u skladu sa zahtjevima iz niza izmjena 01 Pravilnika br. 13-H.

Predložak B

(vidjeti stavak 4.5. ovog Pravilnika)

Image 3

a = 8 mm (najmanje)

Ova homologacijska oznaka pričvršćena na vozilo označava da je taj tip vozila homologiran u Ujedinjenoj Kraljevini (E 11) na temelju pravilnika br. 13-H i 24 (1). (U slučaju potonjeg Pravilnika korigirani koeficijent apsorpcije je 1,30 m–1). Homologacijski brojevi znače da je na datume dodjele tih homologacija Pravilnik UN-a br. 13-H obuhvaćao niz izmjena 01, a Pravilnik br. 24 niz izmjena 02.

---

(1)  Ovaj je broj naveden samo kao primjer.

---

PRILOG 3.

Ispitivanja kočenja i učinak kočnih sustava

1.   Ispitivanja kočenja

1.1.   Općenito

| 1.1.1. | Učinak propisan za kočne sustave temelji se na zaustavnom putu i prosječnom punom postignutom usporenju. Učinak kočnog sustava određuje se mjerenjem zaustavnog puta u odnosu na početnu brzinu vozila i/ili mjerenjem prosječnog punog postignutog usporenja prilikom ispitivanja. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Zaustavni put je udaljenost koju vozilo prijeđe od trenutka kad vozač počne aktivirati komandu kočnog sustava do trenutka kad se vozilo zaustavi; početna brzina je brzina u trenutku kad vozač počne aktivirati komandu kočnog sustava; početna brzina ne smije biti manja od 98 % brzine propisane za to ispitivanje.
  Prosječno puno postignuto usporenje (dm) izračunava se sljedećom formulom kao srednja vrijednost usporenja na putu prijeđenom od brzine vb do brzine ve:





  pri čemu je:







  vo | = | početna brzina vozila, km/h |
| --- | --- | --- | --- |
| vb | = | brzina vozila na 0,8 vo, km/h |
| ve | = | brzina vozila na 0,1 vo, km/h |
| sb | = | udaljenost prijeđena od brzine vo do brzine vb, m |
| se | = | udaljenost prijeđena od brzine vo do brzine ve, m |

1.1.2.

Prosječno puno postignuto usporenje (dm) izračunava se sljedećom formulom kao srednja vrijednost usporenja na putu prijeđenom od brzine vb do brzine ve:

Formula

pri čemu je:

vo

=

početna brzina vozila, km/h

vb

=

brzina vozila na 0,8 vo, km/h

ve

=

brzina vozila na 0,1 vo, km/h

sb

=

udaljenost prijeđena od brzine vo do brzine vb, m

se

=

udaljenost prijeđena od brzine vo do brzine ve, m

Brzina i udaljenost određuju se upotrebom mjernih instrumenata s točnošću ± 1 % na propisanoj ispitnoj brzini. Vrijednost dm može se odrediti i drugim metodama osim mjerenjem brzine i udaljenosti; u tom slučaju točnost dm mora biti unutar ± 3 %.

1.2.   Za homologaciju bilo kojeg vozila učinak kočenja mora se mjeriti u cestovnim ispitivanjima koja se provode u sljedećim uvjetima:

| 1.2.1. | stanje vozila s obzirom na masu mora biti takvo kako je propisano za svaki tip ispitivanja i mora biti navedeno u ispitnom izvješću; |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | ispitivanje se mora provoditi na brzinama propisanima za svaki tip ispitivanja; ako je najveća konstrukcijska brzina vozila manja od propisane ispitne brzine, ispitivanje se mora provesti na najvećoj konstrukcijskoj brzini vozila; |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | sila koja je tijekom ispitivanja primijenjena na komandu kočnice da bi se ostvario propisani učinak ne smije prijeći najveću utvrđenu silu; |
| --- | --- |

1.2.3.

| 1.2.4. | cesta mora imati površinu dobre prionjivosti, osim ako je drukčije određeno u odgovarajućim prilozima; |
| --- | --- |

1.2.4.

| 1.2.5. | ispitivanja se moraju izvoditi kad nema vjetra koji bi mogao utjecati na rezultate; |
| --- | --- |

1.2.5.

| 1.2.6. | na početku ispitivanja gume moraju biti hladne i pod tlakom koji je propisan za opterećenje kojem su izloženi kotači kad vozilo miruje; |
| --- | --- |

1.2.6.

| 1.2.7. | propisani radni učinak mora se postići bez blokiranja kotača na brzinama većima od 15 km/h, a da vozilo pri tome ne izađe sa staze širine 3,5 m, da ne bude kuta skretanja većeg od 15° i da nema neuobičajenih vibracija; |
| --- | --- |

1.2.7.

| 1.2.8. | sva ispitivanja vozila koja potpuno ili djelomično pogoni elektromotor (ili elektromotori) trajno spojen s kotačima moraju se provoditi sa spojenim elektromotorom (ili elektromotorima); |
| --- | --- |

1.2.8.

| 1.2.9. | za vozila opisana u stavku 1.2.8., opremljena električnim regeneracijskim kočnim sustavom kategorije A, ispitivanja ponašanja vozila provode se na stazi s niskim koeficijentom prianjanja (kako je određeno u stavku 5.2.2. Priloga 6.) na brzini koja iznosi 80 % maksimalne brzine, ali ne većoj od 120 km/h, radi provjere zadržavanja stabilnosti. |
| --- | --- |

1.2.9.

| 1.2.9.1. | Nadalje, za vozila opremljena električnim regeneracijskim kočnim sustavom kategorije A, prijelazni uvjeti poput promjena prijenosnih stupnjeva ili otpuštanja papučice gasa ne smiju utjecati na ponašanje vozila u uvjetima opisanima u stavku 1.2.9.; |
| --- | --- |

1.2.9.1.

| 1.2.10. | U ispitivanjima iz stavaka 1.2.9. i 1.2.9.1. blokiranje kotača nije dopušteno. Dopušteno je ispravljanje upravljanja ako je kutno zakretanje upravljača tijekom prvih dviju sekundi unutar 120° i ukupno nije veće od 240°; |
| --- | --- |

1.2.10.

| 1.2.11. | Ako vozilo ima radne kočnice s električnim aktiviranjem koje se napajaju iz pogonskih baterija (ili pomoćne baterije) koji energiju dobivaju samo iz neovisnog vanjskog sustava za punjenje, te baterije moraju tijekom ispitivanja kočnog učinka biti najviše 5 % iznad napunjenosti na kojoj se mora dati upozorenje na kvar kočnice propisano u stavku 5.2.20.5. ovog Pravilnika.
  Ako se to upozorenje aktivira, baterije se smije malo dopuniti tijekom ispitivanja tako da budu unutar zahtijevanog raspona napunjenosti. |
| --- | --- |

1.2.11.

Ako se to upozorenje aktivira, baterije se smije malo dopuniti tijekom ispitivanja tako da budu unutar zahtijevanog raspona napunjenosti.

1.3.   Ponašanje vozila tijekom kočenja

| 1.3.1. | U ispitivanjima kočenja, posebno onima koja se provode na velikim brzinama, provjerava se opće ponašanje vozila. |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.3.2. | Ponašanje vozila tijekom kočenja na cesti smanjene prionjivosti mora ispunjavati odgovarajuće zahtjeve iz Priloga 5. i/ili Priloga 6. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.2.1. | Ako je riječ o kočnom sustavu u skladu sa stavkom 5.2.7. ovog Pravilnika, a u tom sustavu postoji više od jednog izvora kočnog momenta za kočenje za određenu osovinu (ili osovine) te je svaki pojedinačni izvor moguće mijenjati u odnosu na druge, vozilo mora ispunjavati zahtjeve iz Priloga 5. ili, alternativno, Priloga 6. u svim odnosima dopuštenima njegovim načinom upravljanja. (1) |
| --- | --- |

1.3.2.1.

1.4.   Ispitivanje tipa 0. (obično ispitivanje kočnog učinka s hladnim kočnicama)

| 1.4.1. | Općenito |
| --- | --- |

1.4.1.

| 1.4.1.1. | Prosječna temperatura radnih kočnica na najtoplijoj osovini vozila, izmjerena unutar kočnih obloga ili na površini tarnog pojasa diska ili bubnja, mora iznositi između 65 i 100 °C prije svakog aktiviranja kočnica. |
| --- | --- |

1.4.1.1.

| 1.4.1.2. | Ispitivanje se obavlja u sljedećim uvjetima:






  1.4.1.2.1. | vozilo mora biti opterećeno, pri čemu mu masa treba biti raspoređena po osovinama kako navede proizvođač. ako su predviđena različita osovinska opterećenja, raspodjela najveće mase po osovinama mora biti takva da je masa na svakoj osovini razmjerna najvećoj dopuštenoj masi za svaku os; |
| --- | --- | --- |

1.4.1.2.

1.4.1.2.1.

vozilo mora biti opterećeno, pri čemu mu masa treba biti raspoređena po osovinama kako navede proizvođač. ako su predviđena različita osovinska opterećenja, raspodjela najveće mase po osovinama mora biti takva da je masa na svakoj osovini razmjerna najvećoj dopuštenoj masi za svaku os;

| 1.4.1.2.2. | svako se ispitivanje mora ponoviti na neopterećenom vozilu; uz vozača, na prednjem sjedalu može biti još jedna osoba koja je zadužena za bilježenje rezultata ispitivanja; |
| --- | --- |

1.4.1.2.2.

svako se ispitivanje mora ponoviti na neopterećenom vozilu; uz vozača, na prednjem sjedalu može biti još jedna osoba koja je zadužena za bilježenje rezultata ispitivanja;

| 1.4.1.2.3. | Ako je vozilo opremljeno električnim regeneracijskim kočnim sustavom, zahtjevi ovise o kategoriji tog sustava. | Kategorija A Tijekom ispitivanja tipa 0. ne smije se upotrebljavati nikakva odvojena komanda električnog regeneracijskog kočenja. |
| --- | --- | --- |

1.4.1.2.3.

Ako je vozilo opremljeno električnim regeneracijskim kočnim sustavom, zahtjevi ovise o kategoriji tog sustava.

Kategorija A Tijekom ispitivanja tipa 0. ne smije se upotrebljavati nikakva odvojena komanda električnog regeneracijskog kočenja.

| | Kategorija B Doprinos električnog regeneracijskog kočnog sustava stvorenoj kočnoj sili ne smije prijeći minimalnu razinu zajamčenu konstrukcijom sustava. |
| --- | --- |

Kategorija B Doprinos električnog regeneracijskog kočnog sustava stvorenoj kočnoj sili ne smije prijeći minimalnu razinu zajamčenu konstrukcijom sustava.

Taj se uvjet smatra zadovoljenim ako napunjenost baterija ispunjava jedan od sljedećih uvjeta:

| (a) | baterija je napunjena na najvišu razinu koju preporučuje proizvođač prema specifikacijama vozila; |
| --- | --- |

(a)

baterija je napunjena na najvišu razinu koju preporučuje proizvođač prema specifikacijama vozila;

| (b) | baterija je napunjena na najmanje 95 % razine pune napunjenosti ako proizvođač nije dao nikakve posebne preporuke; |
| --- | --- |

(b)

baterija je napunjena na najmanje 95 % razine pune napunjenosti ako proizvođač nije dao nikakve posebne preporuke;

| (c) | baterija je napunjena na maksimalnu razinu koja proizlazi iz automatskog upravljanja punjenjem vozila; ili |
| --- | --- |

(c)

baterija je napunjena na maksimalnu razinu koja proizlazi iz automatskog upravljanja punjenjem vozila; ili

| (d) | na bilo kojoj razini napunjenosti kad se ispitivanja provode bez regeneracijske kočne komponente. |
| --- | --- |

(d)

na bilo kojoj razini napunjenosti kad se ispitivanja provode bez regeneracijske kočne komponente.

| 1.4.1.2.4. | Granične vrijednosti propisane za najmanji učinak na ispitivanjima s neopterećenim vozilom i ispitivanjima s opterećenim vozilom su vrijednosti utvrđene u nastavku; vozilo mora ispunjavati zahtjeve za propisani zaustavni put i za propisano prosječno puno postignuto usporenje, no nije nužno izmjeriti oba parametra. |
| --- | --- |

1.4.1.2.4.

Granične vrijednosti propisane za najmanji učinak na ispitivanjima s neopterećenim vozilom i ispitivanjima s opterećenim vozilom su vrijednosti utvrđene u nastavku; vozilo mora ispunjavati zahtjeve za propisani zaustavni put i za propisano prosječno puno postignuto usporenje, no nije nužno izmjeriti oba parametra.

| 1.4.1.2.5. | Cesta mora biti ravna; ako nije drukčije određeno, svako ispitivanje može sadržavati do šest zaustavljanja uključujući zaustavljanja potrebna za upoznavanje. |
| --- | --- |

1.4.1.2.5.

Cesta mora biti ravna; ako nije drukčije određeno, svako ispitivanje može sadržavati do šest zaustavljanja uključujući zaustavljanja potrebna za upoznavanje.

| 1.4.2. | Ispitivanje tipa 0. s odspojenim motorom, radni kočni sustav u skladu sa stavkom 2.1.1. točkom (A) ovog Priloga.
  Ispitivanje se izvodi na propisanoj brzini, a za vrijednosti propisane u vezi s tim dopuštena su određena odstupanja. Mora se ostvariti najmanji propisani učinak. |
| --- | --- |

1.4.2.

Ispitivanje se izvodi na propisanoj brzini, a za vrijednosti propisane u vezi s tim dopuštena su određena odstupanja. Mora se ostvariti najmanji propisani učinak.

| 1.4.3. | Ispitivanje tipa 0. sa spojenim motorom, radni kočni sustav u skladu sa stavkom 2.1.1.(B) ovog Priloga. |
| --- | --- |

1.4.3.

| 1.4.3.1. | Ispitivanje se izvodi sa spojenim motorom od brzine koja je propisana u stavku 2.1.1.(B) ovog Priloga. Mora se ostvariti najmanji propisani učinak. Ispitivanje se ne izvodi ako je najveća brzina vozila ≤ 125 km/h. |
| --- | --- |

1.4.3.1.

| 1.4.3.2. | Moraju se izmjeriti maksimalne vrijednosti stvarnog kočnog učinka, a ponašanje vozila mora biti u skladu sa stavkom 1.3.2. ovog Priloga. Međutim, ako je najveća brzina vozila veća od 200 km/h, ispitna brzina mora biti 160 km/h. |
| --- | --- |

1.4.3.2.

1.5.   Ispitivanje tipa I. (ispitivanje slabljenja kočnog učinka i rekuperacije)

| 1.5.1. | Postupak zagrijavanja |
| --- | --- |

1.5.1.

| 1.5.1.1. | Radne kočnice svih vozila moraju se ispitati višekratnim uzastopnim aktiviranjem i otpuštanjem kočnica opterećenog vozila u uvjetima navedenima u sljedećoj tablici:
  Uvjeti








  v1 (km/h) | v2 (km/h) | Δt (s) | n |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 80 % vmax ≤ 120 | 0,5 v1 | 45 | 15 |

1.5.1.1.

Uvjeti

v1 (km/h)

v2 (km/h)

Δt (s)

n

80 % vmax ≤ 120

0,5 v1

45

15

pri čemu je:

| v1 | = | početna brzina na početku kočenja |
| --- | --- | --- |
| v2 | = | brzina na kraju kočenja |
| vmax | = | najveća brzina vozila |
| n | = | broj aktiviranja kočnice |
| Δt | = | trajanje ciklusa kočenja: vrijeme koje prođe od početka jednog aktiviranja kočnica do početka sljedećeg. |

v1

=

početna brzina na početku kočenja

v2

=

brzina na kraju kočenja

vmax

=

najveća brzina vozila

n

=

broj aktiviranja kočnice

Δt

=

trajanje ciklusa kočenja: vrijeme koje prođe od početka jednog aktiviranja kočnica do početka sljedećeg.

| 1.5.1.2. | Ako je zbog karakteristika vozila nemoguće poštovati trajanje propisano za Δt, to se trajanje može produljiti; u svakom slučaju, u svakom se ciklusu uz vrijeme potrebno za kočenje i ubrzavanje vozila mora ostaviti 10 sekundi radi stabiliziranja brzine v1. |
| --- | --- |

1.5.1.2.

| 1.5.1.3. | Sila koja je u tim ispitivanjima primijenjena na komandu mora se prilagoditi tako da se srednja vrijednost usporenja od 3 m/s2 postigne u svakom aktiviranju kočnica; mogu se provesti dva preliminarna ispitivanja za određivanje odgovarajuće sile za aktiviranje komandi. |
| --- | --- |

1.5.1.3.

| 1.5.1.4. | Tijekom kočenja stalno mora biti uključen najviši stupanj prijenosa (osim štednog hoda itd.). |
| --- | --- |

1.5.1.4.

| 1.5.1.5. | Za postizanje brzine nakon kočenja mjenjačem se upravlja tako da se u što kraćem vremenu postigne brzina v1 (najveće ubrzanje koje dopuštaju motor i mjenjač). |
| --- | --- |

1.5.1.5.

| 1.5.1.6. | Ako vozilo nema dovoljnu autonomiju za provedbu ciklusa zagrijavanja kočnica, ispitivanja se moraju obaviti tako da se propisana brzina postigne prije prve upotrebe kočnica, nakon čega se brzina ponovno postiže najvećim raspoloživim ubrzanjem i zatim se uzastopno koči na brzini postignutoj na kraju svakog ciklusa u trajanju od 45 sekundi. |
| --- | --- |

1.5.1.6.

| 1.5.1.7. | Ako su vozila opremljena električnim regeneracijskim kočnim sustavom kategorije B, stanje baterija vozila na početku ispitivanja mora biti takvo da doprinos električnog regeneracijskog kočnog sustava kočnoj sili ne prelazi najnižu vrijednost koja je zajamčena konstrukcijom sustava. Smatra se da je taj zahtjev ispunjen ako je napunjenost baterija na jednoj od razina navedenih u stavku 1.4.1.2.3. |
| --- | --- |

1.5.1.7.

| 1.5.2. | Radni učinak u slučaju kočenja zagrijanim kočnicama |
| --- | --- |

1.5.2.

| 1.5.2.1. | Na kraju ispitivanja tipa I. (ispitivanje opisano u stavku 1.5.1. ovog Priloga) mjeri se učinak radnog kočnog sustava sa zagrijanim kočnicama pod istim uvjetima (posebno sa srednjom vrijednošću sile za aktiviranje koja nije veća od srednje vrijednosti stvarno upotrijebljene sile) kao u ispitivanju tipa 0. s odspojenim motorom (toplinski uvjeti mogu biti različiti). |
| --- | --- |

1.5.2.1.

| 1.5.2.2. | Učinak sa zagrijanim kočnicama ne smije biti manji od 75 % (2) propisanog učinka niti manji od 60 % vrijednosti zabilježene tijekom ispitivanja tipa 0. s odspojenim motorom. |
| --- | --- |

1.5.2.2.

| 1.5.2.3. | Ako je vozilo opremljeno električnim regeneracijskim sustavom kategorije A, tijekom kočenja stalno mora biti uključen najviši stupanj prijenosa, a odvojena se komanda električnog regeneracijskog sustava, ako postoji, ne smije upotrebljavati. |
| --- | --- |

1.5.2.3.

| 1.5.2.4. | Ako je vozilo opremljeno električnim regeneracijskim kočnim sustavom kategorije B, nakon obavljenih ciklusa zagrijavanja iz stavka 1.5.1.6. ovog Priloga, ispitivanje učinka sa zagrijanim kočnicama mora se provesti na najvećoj brzini koju vozilo može postići na kraju ciklusa zagrijavanja kočnica, osim ako se može postići brzina određena u stavku 2.1.1. točki (A) ovog Priloga.
  Radi usporedbe, ispitivanje tipa 0. s hladnim kočnicama mora se ponoviti od iste brzine i sa sličnim doprinosom električnog regeneracijskog kočenja, kako je određeno odgovarajućom razinom napunjenosti baterija, koji je bio raspoloživ tijekom ispitivanja učinka sa zagrijanim kočnicama.
  Nakon rekuperacijskog postupka i ispitivanja, prije ispitivanja dopušteno je dodatno obnavljanje obloga kako bi se to drugo ispitivanje učinka s hladnim kočnicama usporedilo s rezultatima ispitivanja učinka sa zagrijanim kočnicama u odnosu na kriterije iz stavka 1.5.2.2. ili 1.5.2.5. ovog Priloga.
  Ispitivanja se mogu provoditi bez regeneracijske kočne komponente. U tom slučaju ne primjenjuju se zahtjevi koji se odnose na napunjenost baterija. |
| --- | --- |

1.5.2.4.

Radi usporedbe, ispitivanje tipa 0. s hladnim kočnicama mora se ponoviti od iste brzine i sa sličnim doprinosom električnog regeneracijskog kočenja, kako je određeno odgovarajućom razinom napunjenosti baterija, koji je bio raspoloživ tijekom ispitivanja učinka sa zagrijanim kočnicama.

Nakon rekuperacijskog postupka i ispitivanja, prije ispitivanja dopušteno je dodatno obnavljanje obloga kako bi se to drugo ispitivanje učinka s hladnim kočnicama usporedilo s rezultatima ispitivanja učinka sa zagrijanim kočnicama u odnosu na kriterije iz stavka 1.5.2.2. ili 1.5.2.5. ovog Priloga.

Ispitivanja se mogu provoditi bez regeneracijske kočne komponente. U tom slučaju ne primjenjuju se zahtjevi koji se odnose na napunjenost baterija.

| 1.5.2.5. | Vozilo koje ispunjava zahtjev od 60 % učinka iz stavka 1.5.2.2. ovog Priloga, ali ne može ispuniti zahtjev od 75 % (2) učinka iz stavka 1.5.2.2. ovog Priloga, može se podvrgnuti dodatnom ispitivanju kočenja sa zagrijanim kočnicama uz upotrebu sile za aktiviranje kočnica koja nije veća od one navedene u stavku 2. ovog Priloga. Rezultati oba ispitivanja unose se u izvješće. |
| --- | --- |

1.5.2.5.

| 1.5.3. | Rekuperacijski postupak
  Odmah nakon ispitivanja kočenja sa zagrijanim kočnicama četiri se puta zaustavlja s brzine od 50 km/h s uključenim motorom prosječnim usporenjem od 3 m/s2. Udaljenost prije početka svakog zaustavljanja mora biti 1,5 km. Odmah nakon svakog zaustavljanja vozilo se ubrzava najvećom brzinom do 50 km/h i nastavlja voziti tom brzinom do sljedećeg zaustavljanja. |
| --- | --- |

1.5.3.

Odmah nakon ispitivanja kočenja sa zagrijanim kočnicama četiri se puta zaustavlja s brzine od 50 km/h s uključenim motorom prosječnim usporenjem od 3 m/s2. Udaljenost prije početka svakog zaustavljanja mora biti 1,5 km. Odmah nakon svakog zaustavljanja vozilo se ubrzava najvećom brzinom do 50 km/h i nastavlja voziti tom brzinom do sljedećeg zaustavljanja.

| 1.5.3.1. | Baterije vozila s ugrađenim električnim regeneracijskim kočnim sustavom kategorije B smiju se ponovo napuniti ili zamijeniti napunjenima. U tom se slučaju obloge ponovno kondicioniraju kako bi se dovršio rekuperacijski postupak
  Ti se postupci mogu provesti bez komponente regeneracijskog kočenja. |
| --- | --- |

1.5.3.1.

Ti se postupci mogu provesti bez komponente regeneracijskog kočenja.

| 1.5.4. | Sposobnost rekuperacije
  Po završetku rekuperacijskog postupka mjeri se sposobnost rekuperacije radnog kočnog sustava u jednakim uvjetima kao u ispitivanju tipa 0. s odspojenim motorom (temperaturni uvjeti mogu se razlikovati) primjenom srednje vrijednosti sile na komandi koja nije veća od srednje vrijednosti sile upotrijebljene u odgovarajućem ispitivanju tipa 0.
  Taj rekuperacijski učinak ne smije biti manji od 70 % i ne veći od 150 % vrijednosti zabilježene tijekom ispitivanja tipa 0. s odspojenim motorom. |
| --- | --- |

1.5.4.

Po završetku rekuperacijskog postupka mjeri se sposobnost rekuperacije radnog kočnog sustava u jednakim uvjetima kao u ispitivanju tipa 0. s odspojenim motorom (temperaturni uvjeti mogu se razlikovati) primjenom srednje vrijednosti sile na komandi koja nije veća od srednje vrijednosti sile upotrijebljene u odgovarajućem ispitivanju tipa 0.

Taj rekuperacijski učinak ne smije biti manji od 70 % i ne veći od 150 % vrijednosti zabilježene tijekom ispitivanja tipa 0. s odspojenim motorom.

| 1.5.4.1. | Na vozilima s ugrađenim električnim regeneracijskim kočnim sustavom kategorije B ispitivanje rekuperacije obavlja se bez komponente regeneracijskog kočenja, odnosno u uvjetima iz stavka 1.5.4.
  Nakon dodatne obnove obloga ponavlja se drugo ispitivanje tipa 0. na jednakoj brzini i bez doprinosa električnog regeneracijskog kočnog sustava kao prilikom ispitivanja rekuperacije s odspojenim motorom te se rezultati ispitivanja uspoređuju.
  Učinak rekuperacije ne smije biti manji od 70 % i ne veći od 150 % vrijednosti zabilježene u posljednjem ponavljanju ispitivanja tipa 0. |
| --- | --- |

1.5.4.1.

Nakon dodatne obnove obloga ponavlja se drugo ispitivanje tipa 0. na jednakoj brzini i bez doprinosa električnog regeneracijskog kočnog sustava kao prilikom ispitivanja rekuperacije s odspojenim motorom te se rezultati ispitivanja uspoređuju.

Učinak rekuperacije ne smije biti manji od 70 % i ne veći od 150 % vrijednosti zabilježene u posljednjem ponavljanju ispitivanja tipa 0.

2.   Radna sposobnost kočnih sustava

2.1.   Radni kočni sustav

| 2.1.1. | Radni kočni sustav ispituje se u uvjetima navedenima u sljedećoj tablici:













  (A) | Ispitivanje tipa 0. s odspojenim motorom |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

(A)

Ispitivanje tipa 0. s odspojenim motorom

v s ≤ dm ≥

100 km/h 0,1 v + 0,0060 v2 (m) 6,43 m/s2

| (B) | Ispitivanje tipa 0. sa spojenim motorom |
| --- | --- |

(B)

Ispitivanje tipa 0. sa spojenim motorom

v s ≤ dm ≥

80 % vmax ≤ 160 km/h 0,1 v + 0,0067 v2 (m) 5,76 m/s2

f

6,5 – 50 daN

pri čemu je:

| v | = | ispitna brzina, km/h |
| --- | --- | --- |
| s | = | zaustavni put, m |
| dm | = | prosječno puno postignuto usporenje, m/s2 |
| f | = | sila primijenjena na nožnu komandu u daN |
| vmax | = | najveća brzina vozila u km/h |

v

=

ispitna brzina, km/h

s

=

zaustavni put, m

dm

=

prosječno puno postignuto usporenje, m/s2

f

=

sila primijenjena na nožnu komandu u daN

vmax

=

najveća brzina vozila u km/h

| 2.1.2. | Za motorno vozilo koje smije vući nekočenu prikolicu, najmanji radni učinak skupa vozila u ispitivanju tipa 0. ne smije biti manji od 5,4 m/s2 ni u opterećenom i ni u neopterećenom stanju.
  Učinak skupa vozila provjerava se izračunom koji se odnosi na najveći kočni učinak koji je motorno vozilo (opterećeno) samostalno stvarno postiglo u ispitivanju tipa 0. s odspojenim motorom, primjenom sljedeće formule (nisu potrebna stvarna ispitivanja s priključenom nekočenom prikolicom):





  pri čemu je:







  dM+R | = | izračunano prosječno puno postignuto usporenje motornog vozila kad je na njega priključena nekočena prikolica, m/s2 |
| --- | --- | --- | --- |
| dM | = | najveće prosječno puno postignuto usporenje samo motornog vozila postignuto tijekom ispitivanja tipa 0. s odspojenim motorom, m/s2 |
| PM | = | masa motornog vozila (opterećenog) |
| PR | = | najveća tehnički dopuštena masa nekočene prikolice koja se smije priključiti, kako ju je deklarirao proizvođač motornog vozila. |

2.1.2.

Učinak skupa vozila provjerava se izračunom koji se odnosi na najveći kočni učinak koji je motorno vozilo (opterećeno) samostalno stvarno postiglo u ispitivanju tipa 0. s odspojenim motorom, primjenom sljedeće formule (nisu potrebna stvarna ispitivanja s priključenom nekočenom prikolicom):

Formula

pri čemu je:

dM+R

=

izračunano prosječno puno postignuto usporenje motornog vozila kad je na njega priključena nekočena prikolica, m/s2

dM

=

najveće prosječno puno postignuto usporenje samo motornog vozila postignuto tijekom ispitivanja tipa 0. s odspojenim motorom, m/s2

PM

=

masa motornog vozila (opterećenog)

PR

=

najveća tehnički dopuštena masa nekočene prikolice koja se smije priključiti, kako ju je deklarirao proizvođač motornog vozila.

2.2.   Pomoćni kočni sustav

| 2.2.1. | Učinak pomoćnog kočnog sustava provjerava se ispitivanjem tipa 0. s odspojenim motorom na početnoj brzini vozila od 100 km/h i silom primijenjenom na komandu koja nije manja od 6,5 daN i nije veća od 50 daN. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Zaustavni put pomoćnog kočnog sustava ne smije biti veći od sljedećih vrijednosti:





  i prosječno puno postignuto usporenje ne smije biti manje od 2,44 m/s2 (što odgovara drugom izrazu iz gornje formule). |
| --- | --- |

2.2.2.

Formula

i prosječno puno postignuto usporenje ne smije biti manje od 2,44 m/s2 (što odgovara drugom izrazu iz gornje formule).

| 2.2.3. | Ispitivanje učinkovitosti pomoćnog kočnog sustava mora se provesti simuliranjem stvarnih kvarova u radnom kočnom sustavu. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Vozilima koja upotrebljavaju električne regeneracijske kočne sustave kočni se učinak dodatno provjerava u sljedećim dva stanja kvara: |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.4.1. | potpuni kvar električnog sastavnog dijela radnog kočnog sustava; |
| --- | --- |

2.2.4.1.

| 2.2.4.2. | kvar električnog sastavnog dijela zbog kojeg taj dio proizvodi svoju najveću kočnu silu. |
| --- | --- |

2.2.4.2.

2.3.   Parkirni kočni sustav

| 2.3.1. | Parkirni kočni sustav mora omogućavati da opterećeno vozilo ostane u stanju mirovanja na nizbrdici ili uzbrdici od 20 %. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Na vozilima na koja se smije priključiti prikolica, parkirni kočni sustav motornog vozila mora biti sposoban zadržati skup vozila na nizbrdici ili uzbrdici od 12 %. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Ako je komanda ručna, na nju se ne smije primijeniti sila veća od 40 daN. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Ako je komanda nožna, na nju se ne smije primijeniti sila veća od 50 daN. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Dopušten je parkirni kočni sustav koji treba višekratno aktivirati da bi se postigao propisani kočni učinak. |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.3.6. | Za provjeru sukladnosti sa zahtjevom iz stavka 5.2.2.4. ovog Pravilnika provodi se ispitivanje tipa 0. s odspojenim motorom, na početnoj brzini od 30 km/h. Prosječno puno postignuto usporenje nakon aktiviranja komande parkirnog kočnog sustava i usporenje neposredno prije zaustavljanja vozila ne smije biti manje od 1,5 m/s2. Ispitivanje se provodi s opterećenim vozilom. Sila primijenjena na komandu kočnica ne smije biti veća od propisanih vrijednosti. |
| --- | --- |

2.3.6.

3.   Vrijeme odziva

| 3.1. | Ako je u vozilo ugrađen radni kočni sustav koji potpuno ili djelomično ovisi o izvoru energije koji nije snaga vozača, moraju biti ispunjeni sljedeći zahtjevi:






  3.1.1. | kod kočenja u nuždi vrijeme koje prođe od trenutka početka aktiviranja komande do trenutka kad kočna sila na najnepovoljnije smještenoj osovini postigne razinu koja odgovara propisanom učinku ne smije biti dulje od 0,6 sekundi; |
| --- | --- | --- |

3.1.

3.1.1.

kod kočenja u nuždi vrijeme koje prođe od trenutka početka aktiviranja komande do trenutka kad kočna sila na najnepovoljnije smještenoj osovini postigne razinu koja odgovara propisanom učinku ne smije biti dulje od 0,6 sekundi;

| 3.1.2. | ako su vozila opremljena hidrauličnim kočnim sustavima, smatra se da ispunjavaju zahtjeve iz stavka 3.1.1. ako kod kočenja u nuždi ostvare usporenje ili postignu tlak u najnepovoljnije postavljenom kočnom cilindru koji odgovara propisanom učinku u roku od 0,6 sekundi. |
| --- | --- |

3.1.2.

ako su vozila opremljena hidrauličnim kočnim sustavima, smatra se da ispunjavaju zahtjeve iz stavka 3.1.1. ako kod kočenja u nuždi ostvare usporenje ili postignu tlak u najnepovoljnije postavljenom kočnom cilindru koji odgovara propisanom učinku u roku od 0,6 sekundi.

---

(1)  Proizvođač mora tehničkoj službi dostaviti porodicu kočnih krivulja koje dopušta način automatskog upravljanja. Tehnička služba može provjeriti te krivulje.

(2)  To odgovara zaustavnom putu od 0,1 v + 0,0080 v2 i prosječnom punom postignutom usporenju od 4,82 m/s2.

---

Dodatak

Postupak za praćenje napunjenosti baterija

Postupak je primjenjiv na baterije vozila koje se upotrebljavaju za pogon i regeneracijsko kočenje.

Za postupak je potreban dvosmjerni vatmetar istosmjerne struje ili dvosmjerni ampersatmetar istosmjerne struje.

Postupak

| 1.1. | Ako su baterije nove ili bile dugo uskladištene, mora ih se napuniti i isprazniti u skladu s proizvođačevom preporukom. Nakon završenog ciklusa punjenja i pražnjenja mora se dopustiti najmanje osmosatna aklimatizacija na temperaturi okoline. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ako su baterije nove ili bile dugo uskladištene, mora ih se puniti i prazniti u skladu s proizvođačevom preporukom. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Kad se provode ispitivanja kočenja iz stavaka 1.2.11., 1.4.1.2.3., 1.5.1.6., 1.5.1.7. i 1.5.2.4. Priloga 3., vatsati koje potroše pogonski motori i isporuči regeneracijski kočni sustav moraju se zabilježiti kao kumulativni zbroj na temelju kojeg se zatim utvrđuje napunjenost na početku i na kraju pojedinog ispitivanja. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Da bi se postigla jednaka razina napunjenosti baterija radi usporedivih ispitivanja, npr. onih iz stavka 1.5.2.4. Priloga 3., baterije se mora ponovno napuniti na tu razinu ili napuniti na višu razinu pa isprazniti poznatim opterećenjem i približno stalnom snagom dok se ne postigne zahtijevana razina napunjenosti. Alternativno, ako vozilo ima samo električni pogon koji se napaja iz baterija, napunjenost se može prilagoditi tako da vozilo radi. Ispitivanja u kojima je baterija na početku djelomično napunjena moraju početi što je prije moguće nakon što se postigne željena napunjenost. |
| --- | --- |

1.4.

---

PRILOG 4.

Odredbe koje se odnose na izvore energije i uređaje za pohranu energije (spremnike energije)

Hidraulični kočni sustavi sa spremljenom energijom

1.   Kapacitet uređaja za pohranu energije (spremnika energije)

1.1.   Općenito

| 1.1.1. | Vozila kojima za rad kočnih uređaja treba spremljena energija koja se dobiva iz hidrauličke tekućine pod tlakom moraju biti opremljena uređajima za pohranu energije (spremnicima energije) čiji kapacitet ispunjava zahtjeve iz stavaka 1.2. ili 1.3. ovog Priloga; |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | međutim, uređaji za pohranu energije ne moraju biti propisanog kapaciteta ako je kočni sustav takav da je u slučaju odsutnosti svake zalihe energije moguće komandom radnog kočnog sustava postići barem kočni učinak koji je propisan za pomoćni kočni sustav. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Prilikom provjere sukladnosti sa zahtjevima iz stavaka 1.2., 1.3. i 2.1. ovog Priloga kočnice se moraju namjestiti sa što manjim zazorom, a za stavak 1.2. ovog Priloga brzina punih aktiviranja kočnice mora biti takva da između pojedinih aktiviranja postoji stanka od najmanje 60 sekundi. |
| --- | --- |

1.1.3.

1.2.   Vozila opremljena hidrauličnim kočnim sustavom sa spremljenom energijom moraju ispunjavati sljedeće zahtjeve:

| 1.2.1. | nakon osam punih aktiviranja komande radnog kočnog sustava u devetom aktiviranju još uvijek mora biti moguće postići učinak propisan za pomoćni kočni sustav; |
| --- | --- |

1.2.1.

nakon osam punih aktiviranja komande radnog kočnog sustava u devetom aktiviranju još uvijek mora biti moguće postići učinak propisan za pomoćni kočni sustav;

| 1.2.2. | Ispitivanje se provodi u skladu sa sljedećim zahtjevima:






  1.2.2.1. | ispitivanje mora početi na tlaku koji je odredio proizvođač, ali koji nije viši od uklopnog tlaka (1); |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

Ispitivanje se provodi u skladu sa sljedećim zahtjevima:

1.2.2.1.

ispitivanje mora početi na tlaku koji je odredio proizvođač, ali koji nije viši od uklopnog tlaka (1);

| 1.2.2.2. | Uređaji za pohranu energije ne smiju se napajati; uz to, svaki uređaj za pohranu energije za pomoćne uređaje mora biti odspojen. |
| --- | --- |

1.2.2.2.

Uređaji za pohranu energije ne smiju se napajati; uz to, svaki uređaj za pohranu energije za pomoćne uređaje mora biti odspojen.

1.3.   Smatra se da vozila opremljena hidrauličnim kočnim sustavom sa spremljenom energijom koja ne mogu ispuniti zahtjeve iz stavka 5.2.4.1. ovog Pravilnika ispunjavaju te zahtjeve ako su ispunjeni sljedeći zahtjevi:

| 1.3.1. | nakon svakog pojedinog kvara u prijenosu mora biti moguće nakon niza od osam punih aktiviranja sustava radne kočnice u devetom aktiviranju postići najmanje onaj učinak koji je propisan za pomoćni kočni sustav; |
| --- | --- |

1.3.1.

nakon svakog pojedinog kvara u prijenosu mora biti moguće nakon niza od osam punih aktiviranja sustava radne kočnice u devetom aktiviranju postići najmanje onaj učinak koji je propisan za pomoćni kočni sustav;

| 1.3.2. | Ispitivanje se provodi u skladu sa sljedećim zahtjevima:






  1.3.2.1. | ako je izvor energije u stanju mirovanja ili na brzini vrtnje koja odgovara brzini vrtnje motora u praznom hodu, može se izazvati bilo kakav kvar u prijenosu. Prije izazivanja takvog kvara uređaji za pohranu energije moraju biti pod tlakom koji može odrediti proizvođač, ali koji ne smije biti veći od uklopnog tlaka; |
| --- | --- | --- |

1.3.2.

Ispitivanje se provodi u skladu sa sljedećim zahtjevima:

1.3.2.1.

ako je izvor energije u stanju mirovanja ili na brzini vrtnje koja odgovara brzini vrtnje motora u praznom hodu, može se izazvati bilo kakav kvar u prijenosu. Prije izazivanja takvog kvara uređaji za pohranu energije moraju biti pod tlakom koji može odrediti proizvođač, ali koji ne smije biti veći od uklopnog tlaka;

| 1.3.2.2. | pomoćni uređaji i njihovi uređaji za pohranu energije, ako postoje, moraju biti odspojeni. |
| --- | --- |

1.3.2.2.

pomoćni uređaji i njihovi uređaji za pohranu energije, ako postoje, moraju biti odspojeni.

2.   Kapacitet hidrauličnih izvora energije

2.1.   Izvori energije moraju ispunjavati zahtjeve utvrđene u sljedećim točkama.

2.1.1.   Definicije

| 2.1.1.1. | „p1” znači najveći radni tlak sustava (isklopni tlak) u uređajima za pohranu energije koji je odredio proizvođač. |
| --- | --- |

2.1.1.1.

| 2.1.1.2. | „p2” znači tlak nakon četiri puna aktiviranja komande radnog kočnog sustava, počevši od p1, pri čemu uređaji za pohranu energije nisu bili napajani. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

| 2.1.1.3. | „t” znači vrijeme potrebno da u uređajima za pohranu energije tlak poraste od p2 do p1 bez aktiviranja komande kočnice. |
| --- | --- |

2.1.1.3.

2.1.2.   Uvjeti mjerenja

| 2.1.2.1. | Tijekom ispitivanja za utvrđivanje vremena „t” brzina napajanja izvora energije mora biti ona koja se postigne na brzini vrtnje motora koja odgovara njegovoj najvećoj snazi ili brzini koju dopušta regulator. |
| --- | --- |

2.1.2.1.

| 2.1.2.2. | Tijekom ispitivanja za utvrđivanje vremena t uređaji za pohranu energije za pomoćne uređaje ne smiju se odspojiti, osim automatski. |
| --- | --- |

2.1.2.2.

2.1.3.   Tumačenje rezultata

| 2.1.3.1. | Za sva vozila vrijeme „t” ne smije prijeći 20 sekundi. |
| --- | --- |

2.1.3.1.

3.   Karakteristike uređaja za upozoravanje

S motorom u mirovanju i početnim tlakom koji može odrediti proizvođač, ali koji nije veći od uklopnog tlaka, uređaj za upozoravanje ne smije se uključiti nakon dva puna aktiviranja komande radnog kočnog sustava.

---

(1)  Početna razina energije mora se navesti u homologacijskom dokumentu;

---

PRILOG 5.

Raspodjela kočne sile po osovinama vozila

1.   Općenito

Vozila koja nisu opremljena protublokirajućim sustavom kako je definiran u Prilogu 6. ovom Pravilniku moraju ispunjavati sve zahtjeve iz ovog Priloga. Ako se upotrijebi posebna naprava, ona mora raditi automatski.

2.   Simboli

| i | = | indeks osovine (i = 1, prednja osovina,
  i = 2, stražnja osovina) |
| --- | --- | --- |
| Pi | = | okomita reakcija površine ceste na osovinu i u statičkim uvjetima |
| Ni | = | vertikalna reakcija površine ceste na osovinu i prilikom kočenja |
| Ti | = | sila kojom kočnice djeluju na osovinu i u uobičajenim uvjetima kočenja na cesti |
| fi | = | Ti/Ni, iskorišteno prianjanje na osovini i (1) |
| J | = | usporenje vozila |
| g | = | ubrzanje zbog sile teže: g = 9,81 m/s2 |
| z | = | stupanj kočenja vozila = J/g |
| P | = | masa vozila |
| h | = | visina težišta koje definira proizvođač i potvrđuju tehničke službe koje provode homologacijsko ispitivanje |
| E | = | međuosovinski razmak |
| k | = | teoretski koeficijent prianjanja između gume i površine ceste |

i

=

indeks osovine (i = 1, prednja osovina,

i = 2, stražnja osovina)

Pi

=

okomita reakcija površine ceste na osovinu i u statičkim uvjetima

Ni

=

vertikalna reakcija površine ceste na osovinu i prilikom kočenja

Ti

=

sila kojom kočnice djeluju na osovinu i u uobičajenim uvjetima kočenja na cesti

fi

=

Ti/Ni, iskorišteno prianjanje na osovini i (1)

J

=

usporenje vozila

g

=

ubrzanje zbog sile teže: g = 9,81 m/s2

z

=

stupanj kočenja vozila = J/g

P

=

masa vozila

h

=

visina težišta koje definira proizvođač i potvrđuju tehničke službe koje provode homologacijsko ispitivanje

E

=

međuosovinski razmak

k

=

teoretski koeficijent prianjanja između gume i površine ceste

3.   Zahtjevi

| 3.1.(A) | Ni u jednom stupnju opterećenja vozila krivulja iskorištenja prianjanja stražnje osovine ne smije se nalaziti iznad krivulje iskorištenja prianjanja prednje osovine (2):
  za sve stupnjeve kočenja između 0,15 i 0,8: |
| --- | --- |

3.1.(A)

za sve stupnjeve kočenja između 0,15 i 0,8:

| 3.1.(B) | za vrijednosti k između 0,2 i 0,8 (2):
  z ≥ 0,1 + 0,7 (k – 0,2) (vidjeti dijagram br. 1 ovog Priloga) |
| --- | --- |

3.1.(B)

z ≥ 0,1 + 0,7 (k – 0,2) (vidjeti dijagram br. 1 ovog Priloga)

| 3.2. | Za provjeru zahtjeva iz stavka 3.1. ovog Priloga proizvođač mora dostaviti krivulje iskorištenja prianjanja za prednje i stražnje osovine koje se izračunavaju prema formulama:










  Krivulje se iscrtavaju za oba sljedeća stanja opterećenosti: |
| --- | --- |

3.2.

Formula

Formula

Krivulje se iscrtavaju za oba sljedeća stanja opterećenosti:

| 3.2.1. | neopterećeno stanje, u voznom stanju s vozačem u vozilu; |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | opterećeno stanje; ako postoje različite mogućnosti raspodjele opterećenja, u obzir se uzima ona u kojoj je prednja osovina najopterećenija; |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | ako su vozila opremljena električnim regeneracijskim kočnim sustavom kategorije B, pri čemu na sposobnost električnog regeneracijskog kočenja utječe električna napunjenost, krivulje se iscrtavaju uzimajući u obzir električnu kočnu komponentu na najmanjoj i najvećoj proizvedenoj kočnoj sili. Ako je vozilo opremljeno protublokirajućim sustavom koji kontrolira kotače povezane s električnim regeneracijskim kočenjem, primjenjuju se zahtjevi iz Priloga 6. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

3.2.3.

4.   Zahtjevi koji moraju biti ispunjeni u slučaju kvara sustava za raspodjelu kočenja (regulatora kočne sile)

Ako su zahtjevi ovog Priloga ispunjeni upotrebom posebne naprave (koja je npr. mehanički upravljana ovjesom vozila), u slučaju kvara njezine komande vozilo mora biti moguće zaustaviti (npr. odspajanjem spojne veze za upravljanje) pod uvjetima ispitivanja tipa 0. s odspojenim motorom pri čemu zaustavni put ne smije biti veći od 0,1 v + 0,0100 v2 (m) i prosječno puno postignuto usporenje mora biti najmanje 3,86 m/s2.

5.   Ispitivanje vozila

Tijekom ispitivanja za potrebe homologacije vozila tehnička služba mora sljedećim ispitivanjima potvrditi sukladnost sa zahtjevima koji se nalaze u ovom Prilogu.

| 5.1. | Ispitivanje slijeda blokiranja kotača (vidjeti Dodatak 1.)
  Ako se tijekom ispitivanja slijeda blokiranja kotača ustanovi da se prednji kotači blokiraju prije ili istodobno sa stražnjim kotačima, sukladnost sa stavkom 3. ovog Priloga je utvrđena i ispitivanje je završeno. |
| --- | --- |

5.1.

Ako se tijekom ispitivanja slijeda blokiranja kotača ustanovi da se prednji kotači blokiraju prije ili istodobno sa stražnjim kotačima, sukladnost sa stavkom 3. ovog Priloga je utvrđena i ispitivanje je završeno.

| 5.2. | Dodatna ispitivanja
  Ako se tijekom ispitivanja slijeda blokiranja kotača ustanovi da se stražnji kotači blokiraju prije prednjih:






  (a) | na vozilu se obavljaju dodatna ispitivanja:






  i. | dodatna ispitivanja slijeda blokiranja kotača i/ili |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.

Ako se tijekom ispitivanja slijeda blokiranja kotača ustanovi da se stražnji kotači blokiraju prije prednjih:

(a)

na vozilu se obavljaju dodatna ispitivanja:

i.

dodatna ispitivanja slijeda blokiranja kotača i/ili

| ii. | ispitivanja kočnog momenta kotača (vidjeti Dodatak 2.) radi utvrđivanja faktora kočnice kako bi se dobile krivulje iskorištenja prianjanja; te krivulje moraju ispunjavati zahtjeve iz stavka 3.1.(A) ovog Priloga. |
| --- | --- |

ii.

ispitivanja kočnog momenta kotača (vidjeti Dodatak 2.) radi utvrđivanja faktora kočnice kako bi se dobile krivulje iskorištenja prianjanja; te krivulje moraju ispunjavati zahtjeve iz stavka 3.1.(A) ovog Priloga.

| (b) | može se odbiti homologacija tipa. |
| --- | --- |

(b)

može se odbiti homologacija tipa.

| 5.3. | Rezultati praktičnih ispitivanja unose se u homologacijsko izvješće. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Sukladnost proizvodnje

| 6.1. | Tehničke službe za provjeru sukladnosti proizvodnje primjenjuju istovjetne postupke kao za homologaciju. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Zahtjevi su jednaki zahtjevima za homologaciju, osim za ispitivanje iz stavka 5.2. podstavka (a) podpodstavka ii. ovog Priloga, u kojem krivulja stražnje osovine mora biti ispod pravca z = 0,9 k za sve stupnjeve kočenja između 0,15 i 0,8 (umjesto ispunjavanja zahtjeva iz stavka 3.1.(A)) (vidjeti dijagram br. 2).

  Dijagram br. 1







  Dijagram br. 2 |
| --- | --- |

6.2.

Dijagram br. 1

Image 4

Dijagram br. 2

Image 5

---

(1)  
  „Krivulje iskorištenja prianjanja” vozila znači krivulje koje prikazuju iskorišteno prianjanje na svakoj osovini i u odnosu na stupanj kočenja vozila za određene uvjete opterećenja.

(2)  Odredbe iz stavka 3.1. ne utječu na zahtjeve iz Priloga 3. ovom Pravilniku s obzirom na kočni učinak. Međutim, ako se tijekom ispitivanja na temelju odredbi iz stavka 3.1. ustanovi da su postignute vrijednosti kočnog učinka veće od onih propisanih u Prilogu 3., primjenjuju se odredbe koje se odnose na krivulje iskorištenja prianjanja na područjima dijagrama br. 1 ovog Priloga koje su određene pravcima k = 0,8 i z = 0,8.

---

Dodatak 1.

Ispitni postupak slijeda blokiranja kotača

1.   Opće informacije

| (a) | Svrha je ispitivanja utvrditi dolazi li do blokiranja oba prednja kotača prilikom usporenja koje je manje od usporenja blokiranja oba stražnja kotača prilikom ispitivanja na cesti u kojem se kotači blokiraju na stupnjevima kočenja između 0,15 i 0,8. |
| --- | --- |

(a)

Svrha je ispitivanja utvrditi dolazi li do blokiranja oba prednja kotača prilikom usporenja koje je manje od usporenja blokiranja oba stražnja kotača prilikom ispitivanja na cesti u kojem se kotači blokiraju na stupnjevima kočenja između 0,15 i 0,8.

| (b) | Istovremeno blokiranje prednjih i stražnjih kotača odnosi se na stanje kad interval između blokiranja zadnjeg (drugog) kotača na stražnjoj osovini i blokiranja zadnjeg (drugog) kotača na prednjoj osovini je < 0,1 sekundu za brzine vozila > 30 km/h. |
| --- | --- |

(b)

Istovremeno blokiranje prednjih i stražnjih kotača odnosi se na stanje kad interval između blokiranja zadnjeg (drugog) kotača na stražnjoj osovini i blokiranja zadnjeg (drugog) kotača na prednjoj osovini je < 0,1 sekundu za brzine vozila > 30 km/h.

2.   Stanje vozila

| (a) | Opterećenje vozila: opterećeno i neopterećeno |
| --- | --- |

(a)

Opterećenje vozila: opterećeno i neopterećeno

| (b) | Položaj prijenosa: motor odspojen |
| --- | --- |

(b)

Položaj prijenosa: motor odspojen

3.   Ispitni uvjeti i postupci

| (a) | Početna temperatura kočnica: prosječno od 65 °C do 100 °C na najtoplijoj osovini. |
| --- | --- |

(a)

Početna temperatura kočnica: prosječno od 65 °C do 100 °C na najtoplijoj osovini.

| (b) | Ispitna brzina | : | 65 km/h za stupanj kočenja ≤ 0,50
  100 km/h za stupanj kočenja > 0,50 |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Ispitna brzina

:

65 km/h za stupanj kočenja ≤ 0,50

100 km/h za stupanj kočenja > 0,50

| (c) | Sila na papučici:






  i. | Silu na papučici primjenjuje i regulira iskusan vozač ili mehanički uređaj za aktiviranje papučice. |
| --- | --- | --- |

(c)

Sila na papučici:

i.

Silu na papučici primjenjuje i regulira iskusan vozač ili mehanički uređaj za aktiviranje papučice.

| ii. | Sila na papučici povećava se linearno tako da se prva osovina blokira ne manje od pola (0,5) sekunde i ne više od jednu i po (1,5) sekundu nakon početnog aktiviranja papučice kočnice. |
| --- | --- |

ii.

Sila na papučici povećava se linearno tako da se prva osovina blokira ne manje od pola (0,5) sekunde i ne više od jednu i po (1,5) sekundu nakon početnog aktiviranja papučice kočnice.

| iii. | Papučica se otpušta kad se blokira druga osovina ili kad sila na papučici dostigne 1 kN ili 0,1 sekundu nakon prvog blokiranja, što nastupi ranije. |
| --- | --- |

iii.

Papučica se otpušta kad se blokira druga osovina ili kad sila na papučici dostigne 1 kN ili 0,1 sekundu nakon prvog blokiranja, što nastupi ranije.

| (d) | Blokiranje kotača: U obzir se uzima samo blokiranje kotača na brzini vozila većoj od 15 km/h. |
| --- | --- |

(d)

Blokiranje kotača: U obzir se uzima samo blokiranje kotača na brzini vozila većoj od 15 km/h.

| (e) | Ispitna površina: Ispitivanje se provodi na ispitnim površinama ceste na kojima se kotači blokiraju na stupnjevima kočenja između 0,15 i 0,8. |
| --- | --- |

(e)

Ispitna površina: Ispitivanje se provodi na ispitnim površinama ceste na kojima se kotači blokiraju na stupnjevima kočenja između 0,15 i 0,8.

| (f) | Podaci koji se bilježe: Sljedeći se podaci automatski i istodobno bilježe tijekom svakog ispitivanja tako da se vrijednosti varijabli mogu povezati u realnom vremenu:






  i. | brzina vozila; |
| --- | --- | --- |

(f)

Podaci koji se bilježe: Sljedeći se podaci automatski i istodobno bilježe tijekom svakog ispitivanja tako da se vrijednosti varijabli mogu povezati u realnom vremenu:

i.

brzina vozila;

| ii. | trenutačni stupanj kočenja vozila (npr. razlikovanje brzine vozila); |
| --- | --- |

ii.

trenutačni stupanj kočenja vozila (npr. razlikovanje brzine vozila);

| iii. | sila na papučici kočnice (ili tlak u hidrauličkom vodu); |
| --- | --- |

iii.

sila na papučici kočnice (ili tlak u hidrauličkom vodu);

| iv. | kutna brzina na svakom kotaču. |
| --- | --- |

iv.

kutna brzina na svakom kotaču.

| (g) | Svako se ispitivanje jednom ponavlja kako bi se potvrdio niz blokiranja kotača: ako jedan od dva rezultata ukazuje na nesukladnost, u jednakim se uvjetima provodi treće ispitivanje koje je odlučujuće. |
| --- | --- |

(g)

Svako se ispitivanje jednom ponavlja kako bi se potvrdio niz blokiranja kotača: ako jedan od dva rezultata ukazuje na nesukladnost, u jednakim se uvjetima provodi treće ispitivanje koje je odlučujuće.

4.   Zahtjevi za radni učinak

| (a) | Oba stražnja kotača ne smiju se blokirati prije no što se blokiraju oba prednja kotača – na stupnjevima kočenja između 0,15 i 0,8. |
| --- | --- |

(a)

Oba stražnja kotača ne smiju se blokirati prije no što se blokiraju oba prednja kotača – na stupnjevima kočenja između 0,15 i 0,8.

| (b) | Ako vozilo koje se ispituje u skladu s gornjim postupkom na stupnjevima kočenja između 0,15 i 0,8 ispunjava jedan od sljedećih kriterija, ispunjava i ovaj zahtjev za slijed blokiranja kotača:






  i. | nema blokiranja kotača; |
| --- | --- | --- |

(b)

Ako vozilo koje se ispituje u skladu s gornjim postupkom na stupnjevima kočenja između 0,15 i 0,8 ispunjava jedan od sljedećih kriterija, ispunjava i ovaj zahtjev za slijed blokiranja kotača:

i.

nema blokiranja kotača;

| ii. | blokiraju se oba kotača na prednjoj osovini i najviše jedan kotač na stražnjoj osovini; |
| --- | --- |

ii.

blokiraju se oba kotača na prednjoj osovini i najviše jedan kotač na stražnjoj osovini;

| iii. | obje se osovine blokiraju istodobno. |
| --- | --- |

iii.

obje se osovine blokiraju istodobno.

| (c) | Ako blokiranje kotača počinje na stupnju kočenja koji je manji od 0,15 i veći od 0,8, ispitivanje nije valjano i treba ga ponoviti na drukčijoj površini ceste. |
| --- | --- |

(c)

Ako blokiranje kotača počinje na stupnju kočenja koji je manji od 0,15 i veći od 0,8, ispitivanje nije valjano i treba ga ponoviti na drukčijoj površini ceste.

| (d) | Ako se na stupnju kočenja između 0,15 i 0,8 blokiraju oba kotača na stražnjoj osovini i jedan ili nijedan kotač na prednjoj osovini, neovisno o tome je li vozilo opterećeno ili neopterećeno, vozilo nije uspješno prošlo ispitivanje slijeda blokiranja kotača. U tom slučaju vozilo se šalje u ispitni postupak „kočnog momenta kotača” kako bi se utvrdili objektivni faktori kočnice za izračun krivulje iskorištenja prianjanja. |
| --- | --- |

(d)

Ako se na stupnju kočenja između 0,15 i 0,8 blokiraju oba kotača na stražnjoj osovini i jedan ili nijedan kotač na prednjoj osovini, neovisno o tome je li vozilo opterećeno ili neopterećeno, vozilo nije uspješno prošlo ispitivanje slijeda blokiranja kotača. U tom slučaju vozilo se šalje u ispitni postupak „kočnog momenta kotača” kako bi se utvrdili objektivni faktori kočnice za izračun krivulje iskorištenja prianjanja.

---

Dodatak 2.

Ispitni postupak kočnog momenta kotača

1.   Opće informacije

Svrha je ovog ispitivanja izmjeriti faktore kočnice i tako odrediti iskorištenje prianjanja prednjih i stražnjih osovina u odnosu na stupnjeve kočenja između 0,15 i 0,8.

2.   Stanje vozila

| (a) | Opterećenje vozila: opterećeno i neopterećeno |
| --- | --- |

(a)

Opterećenje vozila: opterećeno i neopterećeno

| (b) | Položaj prijenosa: motor odspojen |
| --- | --- |

(b)

Položaj prijenosa: motor odspojen

3.   Ispitni uvjeti i postupci

| (a) | Početna temperatura kočnica: prosječno od 65 °C do 100 °C na najtoplijoj osovini. |
| --- | --- |

(a)

Početna temperatura kočnica: prosječno od 65 °C do 100 °C na najtoplijoj osovini.

| (b) | Ispitne brzine: 100 km/h i 50 km/h. |
| --- | --- |

(b)

Ispitne brzine: 100 km/h i 50 km/h.

| (c) | Sila na papučici: Na ispitnoj brzini od 100 km/h sila na papučici povećava se linearno od 100 i do 150 N/s, a na ispitnoj brzini od 50 km/h između 100 i 200 N/s, sve dok se ne blokira prva osovina ili dok sila na papučici ne dosegne 1 kN, što god nastupi prije. |
| --- | --- |

(c)

Sila na papučici: Na ispitnoj brzini od 100 km/h sila na papučici povećava se linearno od 100 i do 150 N/s, a na ispitnoj brzini od 50 km/h između 100 i 200 N/s, sve dok se ne blokira prva osovina ili dok sila na papučici ne dosegne 1 kN, što god nastupi prije.

| (d) | Hlađenje kočnica: Između pojedinačnih kočenja vozilo se kreće brzinom do 100 km/h dok kočnice ne postignu početnu temperaturu iz stavka 3. točke (a). |
| --- | --- |

(d)

Hlađenje kočnica: Između pojedinačnih kočenja vozilo se kreće brzinom do 100 km/h dok kočnice ne postignu početnu temperaturu iz stavka 3. točke (a).

| (e) | Broj ciklusa: S neopterećenim vozilom napravite niz od pet zaustavljanja od brzine od 100 km/h i niz od pet zaustavljanja od brzine od 50 km/h tako da se obje ispitne brzine izmjenjuju nakon svakog zaustavljanja. S opterećenim vozilom ponovite niz od pet zaustavljanja za svaku ispitnu brzinu uz njihovo izmjenjivanje. |
| --- | --- |

(e)

Broj ciklusa: S neopterećenim vozilom napravite niz od pet zaustavljanja od brzine od 100 km/h i niz od pet zaustavljanja od brzine od 50 km/h tako da se obje ispitne brzine izmjenjuju nakon svakog zaustavljanja. S opterećenim vozilom ponovite niz od pet zaustavljanja za svaku ispitnu brzinu uz njihovo izmjenjivanje.

| (f) | Ispitna površina: Ispitivanje se provodi na ispitnim cestama koje osiguravaju dobro prianjanje. |
| --- | --- |

(f)

Ispitna površina: Ispitivanje se provodi na ispitnim cestama koje osiguravaju dobro prianjanje.

| (g) | Podaci koji se bilježe: Sljedeći se podaci automatski i istodobno bilježe tijekom svakog ispitivanja tako da se vrijednosti varijabli mogu povezati u realnom vremenu:






  i. | brzina vozila; |
| --- | --- | --- |

(g)

Podaci koji se bilježe: Sljedeći se podaci automatski i istodobno bilježe tijekom svakog ispitivanja tako da se vrijednosti varijabli mogu povezati u realnom vremenu:

i.

brzina vozila;

| ii. | sila na papučici kočnice; |
| --- | --- |

ii.

sila na papučici kočnice;

| iii. | kutna brzina svakog kotača; |
| --- | --- |

iii.

kutna brzina svakog kotača;

| iv. | kočni moment na svakom kotaču; |
| --- | --- |

iv.

kočni moment na svakom kotaču;

| v. | hidraulički tlak u vodu svakog kočnog sklopa uključujući pretvornike najmanje na jednom prednjem kotaču i jednom stražnjem kotaču iza eventualnog regulatora kočne sile koji djeluje ili ventila za ograničavanje tlaka; |
| --- | --- |

v.

hidraulički tlak u vodu svakog kočnog sklopa uključujući pretvornike najmanje na jednom prednjem kotaču i jednom stražnjem kotaču iza eventualnog regulatora kočne sile koji djeluje ili ventila za ograničavanje tlaka;

| vi. | usporenje vozila. |
| --- | --- |

vi.

usporenje vozila.

| (h) | Učestalost uzorkovanja: sva očitanja podataka i uređaji za bilježenje moraju biti sposobni uzorkovati s minimalnom učestalošću uzorkovanja od 40 Hz na svim kanalima. |
| --- | --- |

(h)

Učestalost uzorkovanja: sva očitanja podataka i uređaji za bilježenje moraju biti sposobni uzorkovati s minimalnom učestalošću uzorkovanja od 40 Hz na svim kanalima.

| (i) | Utvrđivanje odnosa između tlaka prednje kočnice i tlaka stražnje kočnice: određuje se odnos između tlaka prednje kočnice i tlaka stražnje kočnice u ukupnom području tlakova u vodu. Ako vozilo nema varijabilni sustav za raspoređivanje kočenja, to se utvrđivanje vrši na temelju statičkog ispitivanja. Ako vozilo ima varijabilni sustav za raspoređivanje kočenja, obavljaju se dinamička ispitivanja opterećenog i neopterećenog vozila. U opterećenom i neopterećenom stanju pod jednakim se početnim uvjetima utvrđenima u ovom Dodatku izvodi niz od petnaest kočenja na brzini od 50 km/h. |
| --- | --- |

(i)

Utvrđivanje odnosa između tlaka prednje kočnice i tlaka stražnje kočnice: određuje se odnos između tlaka prednje kočnice i tlaka stražnje kočnice u ukupnom području tlakova u vodu. Ako vozilo nema varijabilni sustav za raspoređivanje kočenja, to se utvrđivanje vrši na temelju statičkog ispitivanja. Ako vozilo ima varijabilni sustav za raspoređivanje kočenja, obavljaju se dinamička ispitivanja opterećenog i neopterećenog vozila. U opterećenom i neopterećenom stanju pod jednakim se početnim uvjetima utvrđenima u ovom Dodatku izvodi niz od petnaest kočenja na brzini od 50 km/h.

4.   Reduciranje podataka

| (a) | Podaci o svakoj upotrebi kočnica u skladu sa stavkom 3. točkom (e) filtriraju se primjenom središnjeg pomičnog prosjeka pet točaka za svaki podatkovni kanal. |
| --- | --- |

(a)

Podaci o svakoj upotrebi kočnica u skladu sa stavkom 3. točkom (e) filtriraju se primjenom središnjeg pomičnog prosjeka pet točaka za svaki podatkovni kanal.

| (b) | Za svaku upotrebu kočnica u skladu sa stavkom 3. točkom (e) treba utvrditi nagib (faktor kočnice) i točku presjeka s osi tlaka (tlak zadržavanja kočnice) jednadžbe linearnih najmanjih kvadrata koja najbolje opisuje izmjeren izlaz kočnog momenta na svakom kočenom kotaču kao funkciju izmjerenog tlaka u vodu koji se upotrebljava na istom kotaču. U regresijskoj analizi upotrebljavaju se samo izlazne vrijednosti momenta dobivene iz podataka koji se prikupljaju kad vozilo usporava u rasponu od 0,15 do 0,80 g. |
| --- | --- |

(b)

Za svaku upotrebu kočnica u skladu sa stavkom 3. točkom (e) treba utvrditi nagib (faktor kočnice) i točku presjeka s osi tlaka (tlak zadržavanja kočnice) jednadžbe linearnih najmanjih kvadrata koja najbolje opisuje izmjeren izlaz kočnog momenta na svakom kočenom kotaču kao funkciju izmjerenog tlaka u vodu koji se upotrebljava na istom kotaču. U regresijskoj analizi upotrebljavaju se samo izlazne vrijednosti momenta dobivene iz podataka koji se prikupljaju kad vozilo usporava u rasponu od 0,15 do 0,80 g.

| (c) | Za izračun prosječnog faktora kočnice i tlaka zadržavanja kočnice za sve upotrebe kočnice za prednju osovinu primijenite prosjek rezultata iz stavka (b). |
| --- | --- |

(c)

Za izračun prosječnog faktora kočnice i tlaka zadržavanja kočnice za sve upotrebe kočnice za prednju osovinu primijenite prosjek rezultata iz stavka (b).

| (d) | Za izračun prosječnog faktora kočnice i tlaka zadržavanja kočnice za sve upotrebe kočnice za stražnju osovinu primijenite prosjek rezultata iz stavka (b). |
| --- | --- |

(d)

Za izračun prosječnog faktora kočnice i tlaka zadržavanja kočnice za sve upotrebe kočnice za stražnju osovinu primijenite prosjek rezultata iz stavka (b).

| (e) | Pomoću odnosa između tlakova u vodovima prednje i stražnje kočnice iz stavka 3. točke i. i dinamičkog polumjera gume izračunava se kočna sila na svakoj osovini kao funkcija tlaka u vodu prednje kočnice. |
| --- | --- |

(e)

Pomoću odnosa između tlakova u vodovima prednje i stražnje kočnice iz stavka 3. točke i. i dinamičkog polumjera gume izračunava se kočna sila na svakoj osovini kao funkcija tlaka u vodu prednje kočnice.

| (f) | Stupanj kočenja vozila izračunava se kao funkcija tlaka u vodu prednje kočnice pomoću sljedeće formule:





  pri čemu su:







  z | = | stupanj kočenja na zadanom tlaku u vodu prednje kočnice |
| --- | --- | --- | --- |
| T1, T2 | = | kočne sile na prednjoj ili stražnjoj osovini koje odgovaraju istovjetnom tlaku u vodu prednje kočnice |
| P | = | masa vozila |

(f)

Stupanj kočenja vozila izračunava se kao funkcija tlaka u vodu prednje kočnice pomoću sljedeće formule:

Formula

pri čemu su:

z

=

stupanj kočenja na zadanom tlaku u vodu prednje kočnice

T1, T2

=

kočne sile na prednjoj ili stražnjoj osovini koje odgovaraju istovjetnom tlaku u vodu prednje kočnice

P

=

masa vozila

| (g) | Iskorištenje prianjanja na svakoj osovini izračunava se kao funkcija stupnja kočenja sljedećim formulama:










  Simboli su definirani u stavku 2. ovog Priloga. |
| --- | --- |

(g)

Iskorištenje prianjanja na svakoj osovini izračunava se kao funkcija stupnja kočenja sljedećim formulama:

Formula

Formula

Simboli su definirani u stavku 2. ovog Priloga.

| (h) | f1 i f2 iscrtavaju se na grafu kao funkcija z, i za opterećeno i za neopterećeno stanje. To su krivulje iskorištenja prianjanja za vozilo koje moraju ispunjavati zahtjeve iz stavka 5.2. podstavka (a) točke ii. ovog Priloga (ili, ako je riječ o provjerama sukladnosti proizvodnje, te krivulje moraju ispunjavati zahtjeve iz stavka 6.2. ovog Priloga). |
| --- | --- |

(h)

f1 i f2 iscrtavaju se na grafu kao funkcija z, i za opterećeno i za neopterećeno stanje. To su krivulje iskorištenja prianjanja za vozilo koje moraju ispunjavati zahtjeve iz stavka 5.2. podstavka (a) točke ii. ovog Priloga (ili, ako je riječ o provjerama sukladnosti proizvodnje, te krivulje moraju ispunjavati zahtjeve iz stavka 6.2. ovog Priloga).

---

PRILOG 6.

Zahtjevi za ispitivanje vozila opremljenih protublokirajućim sustavima

1.   Općenito

| 1.1. | Ovim se Prilogom određuje potreban kočni učinak za cestovna vozila opremljena protublokirajućim sustavima. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Današnji se protublokirajući sustavi sastoje od najmanje jednog senzora, najmanje jednog regulatora i najmanje jednog modulatora. Svi potencijalni budući uređaji različite konstrukcije i sustavi u koje je ugrađena protublokirajuća kočna funkcija smatraju se protublokirajućim kočnim sustavima u smislu ovog Priloga i Priloga 5. ovom Pravilniku ako proizvode učinak jednak onom propisanom u ovom Prilogu. |
| --- | --- |

1.2.

2.   Definicije

| 2.1. | „Protublokirajući uređaj” znači dio radnog kočnog sustava koji automatski kontrolira stupanj proklizavanja u smjeru vrtnje kotača na jednom ili više kotača vozila tijekom kočenja. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | „Senzor” znači sastavni dio konstruiran za prepoznavanje uvjeta vrtnje kotača ili dinamičkog stanja vozila i njihov prijenos do regulatora. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | „Regulator” znači sastavni dio konstruiran za procjenjivanje podataka dobivenih od senzora i za prijenos podataka modulatoru. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | „Modulator” znači sastavni dio konstruiran za promjenu kočnih sila u skladu sa signalom dobivenim od regulatora. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | „Neposredno kontrolirani kotač” znači kotač čija se kočna sila prilagođava u skladu s podacima dobivenima barem iz njegova senzora (1). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | „Posredno kontrolirani kotač” znači kotač čija se kočna sila prilagođava u skladu s podacima dobivenima iz senzora drugih kotača (1). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | „Regulacija cijelog ciklusa” znači da protublokirajući sustav neprestano prilagođava kočnu silu radi sprečavanja blokiranja neposredno kontroliranih kotača. Smatra se da aktiviranja kočnica tijekom kojih se moduliranje dogodi samo jednom do zaustavljanja ne odgovaraju toj definiciji. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Vrste protublokirajućih sustava

| 3.1. | Smatra se da je vozilo opremljeno protublokirajućim sustavom u smislu stavka 1. Priloga 5. ovom Pravilniku ako je ugrađen jedan od sljedećih sustava:






  3.1.1. | Protublokirajući sustav kategorije 1.
  Vozilo opremljeno protublokirajućim sustavom kategorije 1. mora zadovoljiti sve zahtjeve iz ovog Priloga. |
| --- | --- | --- |

3.1.

3.1.1.

Protublokirajući sustav kategorije 1.

Vozilo opremljeno protublokirajućim sustavom kategorije 1. mora zadovoljiti sve zahtjeve iz ovog Priloga.

| 3.1.2. | Protublokirajući sustav kategorije 2.
  Vozilo opremljeno protublokirajućim sustavom kategorije 2. mora zadovoljiti sve zahtjeve iz ovog Priloga osim zahtjeva iz stavka 5.3.5. |
| --- | --- |

3.1.2.

Protublokirajući sustav kategorije 2.

Vozilo opremljeno protublokirajućim sustavom kategorije 2. mora zadovoljiti sve zahtjeve iz ovog Priloga osim zahtjeva iz stavka 5.3.5.

| 3.1.3. | Protublokirajući sustav kategorije 3.
  Vozilo opremljeno protublokirajućim sustavom kategorije 3. mora zadovoljiti sve zahtjeve iz ovog Priloga osim zahtjeva iz stavaka 5.3.4. i 5.3.5. Na takvim vozilima svaka pojedinačna osovina koja nema najmanje jedan neposredno kontrolirani kotač mora umjesto zahtjeva za iskorištenje prianjanja propisanih u stavku 5.2. ovog Priloga biti u skladu s uvjetima iskorištenja prianjanja i slijedom blokiranja kotača iz Priloga 5. ovom Pravilniku. Međutim, ako relativni položaj krivulje iskorištenja prianjanja ne ispunjava zahtjeve iz stavka 3.1. Priloga 5. ovom Pravilniku, provjerava se da se na najmanje jednoj od stražnjih osovina kotači ne blokiraju prije onih na prednjoj osovini ili prednjim osovinama pod uvjetima propisanima u stavku 3.1. Priloga 5. ovom Pravilniku s obzirom na stupanj kočenja ili opterećenje. Ti se zahtjevi mogu provjeriti na cesti s površinom visoke i niske prionjivosti (najviše oko 0,8 odnosno 0,3) moduliranjem sile na komandi radne kočnice. |
| --- | --- |

3.1.3.

Protublokirajući sustav kategorije 3.

Vozilo opremljeno protublokirajućim sustavom kategorije 3. mora zadovoljiti sve zahtjeve iz ovog Priloga osim zahtjeva iz stavaka 5.3.4. i 5.3.5. Na takvim vozilima svaka pojedinačna osovina koja nema najmanje jedan neposredno kontrolirani kotač mora umjesto zahtjeva za iskorištenje prianjanja propisanih u stavku 5.2. ovog Priloga biti u skladu s uvjetima iskorištenja prianjanja i slijedom blokiranja kotača iz Priloga 5. ovom Pravilniku. Međutim, ako relativni položaj krivulje iskorištenja prianjanja ne ispunjava zahtjeve iz stavka 3.1. Priloga 5. ovom Pravilniku, provjerava se da se na najmanje jednoj od stražnjih osovina kotači ne blokiraju prije onih na prednjoj osovini ili prednjim osovinama pod uvjetima propisanima u stavku 3.1. Priloga 5. ovom Pravilniku s obzirom na stupanj kočenja ili opterećenje. Ti se zahtjevi mogu provjeriti na cesti s površinom visoke i niske prionjivosti (najviše oko 0,8 odnosno 0,3) moduliranjem sile na komandi radne kočnice.

4.   Opći zahtjevi

| 4.1. | Poseban svjetlosni signal upozorenja mora obavijestiti vozača o svakom električnom kvaru ili nepravilnosti rada senzora koji utječu na kočni sustav u smislu njegova ispunjavanja zahtjeva za funkcionalnost i radnu sposobnost iz ovog Priloga, uključujući kvarove u opskrbi energijom i kvarove u vanjskom ožičenju prema regulatoru te u samom regulatoru (2) i modulatoru. Za te potrebe upotrebljava se žuti signal upozorenja iz stavka 5.2.21.1.2. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Nepravilnosti u radu senzora koje se ne mogu otkriti u statičkim uvjetima moraju se otkriti najkasnije kad brzina vozila prijeđe 10 km/h (3). Međutim, provjera se smije odgoditi radi sprečavanja pogrešnog upozoravanja na kvar kad senzor ne daje podatke o brzini vozila jer se kotač ne okreće, ali otkrivanje se mora dogoditi najkasnije kad brzina vozila prijeđe 15 km/h. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Kad je protublokirajući kočni sustav pod naponom dok je vozilo u stanju mirovanja, električno regulirani pneumatski ventili moraju napraviti najmanje jedan puni ciklus. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.2. | U slučaju pojedinačnog električnog kvara koji utječe samo na protublokirajuću funkciju na koji ukazuje gore opisani žuti signal upozorenja, učinak radne kočnice nakon toga mora iznositi najmanje 80 % propisanog učinka u skladu s ispitivanjem tipa 0. s odspojenim motorom. To odgovara zaustavnom putu od 0,1 v + 0,0075 v2 (m) i prosječnom punom postignutom usporenju od 5,15 m/s2. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Magnetska i električna polja ne smiju negativno utjecati na djelovanje protublokirajućeg sustava. To se dokazuje na temelju sukladnosti s Pravilnikom br. 10, što je zahtjev iz stavka 5.1.1.4. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ne smije postojati ručna naprava za isključivanje ili promjenu načina rada (4) protublokirajućeg sustava. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Posebne odredbe

5.1.   Potrošnja energije

Vozila opremljena protublokirajućim sustavima moraju zadržati svoj učinak tijekom dugotrajnog punog aktiviranja komande radne kočnice. Usklađenost s tim zahtjevom provjerava se sljedećim ispitivanjima:

5.1.1.   Ispitni postupak

| 5.1.1.1. | Početna razina energije u uređajima za pohranu energije mora biti prema proizvođačevim specifikacijama. Ta razina treba biti barem tolika da se zajamči učinak propisan za radno kočenje kad je vozilo opterećeno. Uređaji za pohranu energije za pneumatske pomoćne uređaje moraju biti odspojeni. |
| --- | --- |

5.1.1.1.

| 5.1.1.2. | Od početne brzine koja nije manja od 50 km/h, na površini s koeficijentom prianjanja koji nije veći od 0,3 (5), kočnice opterećenog vozila moraju biti potpuno aktivirane tijekom vremena t, pri čemu se uzima u obzir energiju koju potroše posredno kontrolirani kotači dok svi neposredno kontrolirani kotači moraju ostati pod kontrolom protublokirajućeg sustava. |
| --- | --- |

5.1.1.2.

| 5.1.1.3. | Tada se mora isključiti motor vozila ili prekinuti dobava energije u uređaje za pohranu prijenosa energije. |
| --- | --- |

5.1.1.3.

| 5.1.1.4. | Potom se, dok vozilo miruje, četiri puta uzastopce potpuno aktivira upravljačka naprava radne kočnice. |
| --- | --- |

5.1.1.4.

| 5.1.1.5. | Kad se kočnicu aktivira peti put, mora biti moguće zakočiti vozilo najmanje s učinkom propisanim za pomoćnu kočnicu opterećenog vozila. |
| --- | --- |

5.1.1.5.

5.1.2.   Dodatni zahtjevi

| 5.1.2.1. | Koeficijent prianjanja površine ceste mora se mjeriti pomoću ispitnog vozila metodom opisanom u stavku 1.1. Dodatka 2. ovom Prilogu. |
| --- | --- |

5.1.2.1.

| 5.1.2.2. | Ispitivanje kočenja izvodi se s odspojenim motorom u praznom hodu i s opterećenim vozilom. |
| --- | --- |

5.1.2.2.

| 5.1.2.3. | Vrijeme kočenja t utvrđuje se formulom:





  (ali ne kraće od 15 sekundi)
  pri čemu je t izraženo u sekundama, a vmax, najveća konstrukcijska brzina vozila, u km/h, pri čemu je gornja granica 160 km/h. |
| --- | --- |

5.1.2.3.

Formula

(ali ne kraće od 15 sekundi)

pri čemu je t izraženo u sekundama, a vmax, najveća konstrukcijska brzina vozila, u km/h, pri čemu je gornja granica 160 km/h.

| 5.1.2.4. | Ako se vrijeme t ne može postići u jednoj fazi kočenja, dopuštene su dodatne faze, ali najviše četiri. |
| --- | --- |

5.1.2.4.

| 5.1.2.5. | Ako se ispitivanje izvodi u više faza, između faza ispitivanja nije dopušten dovod nove energije.
  Od druge faze u obzir se smije uzeti potrošnja energije koja odgovara početnom aktiviranju kočnice i to oduzimanjem jednog punog aktiviranja kočnice od četiri puna aktiviranja propisana u stavku 5.1.1.4. (i stavcima 5.1.1.5. i 5.1.2.6.) ovog Priloga za svaku od druge, treće i četvrte faze, kako je primjenjivo, upotrijebljene u ispitivanju propisanom u stavku 5.1.1. |
| --- | --- |

5.1.2.5.

Od druge faze u obzir se smije uzeti potrošnja energije koja odgovara početnom aktiviranju kočnice i to oduzimanjem jednog punog aktiviranja kočnice od četiri puna aktiviranja propisana u stavku 5.1.1.4. (i stavcima 5.1.1.5. i 5.1.2.6.) ovog Priloga za svaku od druge, treće i četvrte faze, kako je primjenjivo, upotrijebljene u ispitivanju propisanom u stavku 5.1.1.

| 5.1.2.6. | Učinak propisan u stavku 5.1.1.5. ovog Priloga smatra se postignutim ako je na kraju četvrtog aktiviranja, dok vozilo miruje, razina energije u uređajima za pohranu jednaka ili veća od razine zahtijevane za pomoćno kočenje opterećenog vozila. |
| --- | --- |

5.1.2.6.

5.2.   Iskorištenje prianjanja

| 5.2.1. | Iskorištenje prianjanja protublokirajućeg sustava uzima u obzir stvarno povećanje zaustavnog puta iznad teoretske najmanje vrijednosti. Smatra se da protublokirajući sustav zadovoljava ako je ispunjen uvjet ε ≥ 0,75, pri čemu ε predstavlja iskorišteno prianjanje kako je određeno u stavku 1.2. Dodatka 2. ovom Prilogu. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Iskorištenje prianjanja ε treba mjeriti na površinama ceste s koeficijentom prianjanja koji nije veći od 0,3 (5) i s približno 0,8 (suha cesta), s početnom brzinom od 50 km/h. Radi poništavanja učinaka razlike u temperaturi kočnica, preporučen je da se zAL utvrdi prije utvrđivanja k. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Ispitni postupak za utvrđivanje koeficijenta prianjanja (k) i formule za izračun iskorištenja prianjanja (ε) utvrđeni su u Dodatku 2. ovom Prilogu. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | Iskorištenje prianjanja protublokirajućeg sustava provjerava se na potpunim vozilima opremljenima protublokirajućim sustavima kategorija 1. ili 2. U slučaju vozila opremljenih protublokirajućim sustavima kategorije 3., zahtjeve moraju ispunjavati samo osovine s najmanje jednim neposredno kontroliranim kotačem. |
| --- | --- |

5.2.4.

| 5.2.5. | Uvjet ε ≥ 0,75 mora se provjeriti s opterećenim i neopterećenim vozilom (6).
  Ispitivanje opterećenog vozila na cesti visoke prionjivosti smije se izostaviti ako zbog propisane sile na komandi ne dođe do regulacije cijelog ciklusa u protublokirajućem sustavu.
  Prilikom ispitivanja neopterećenog vozila sila primijenjena na komandu smije se povećati na 100 daN ako se punom silom (7) ne može postići rad sustava. Ako 100 daN nije dovoljno za postizanje djelovanja sustava, to se ispitivanje smije izostaviti. |
| --- | --- |

5.2.5.

Ispitivanje opterećenog vozila na cesti visoke prionjivosti smije se izostaviti ako zbog propisane sile na komandi ne dođe do regulacije cijelog ciklusa u protublokirajućem sustavu.

Prilikom ispitivanja neopterećenog vozila sila primijenjena na komandu smije se povećati na 100 daN ako se punom silom (7) ne može postići rad sustava. Ako 100 daN nije dovoljno za postizanje djelovanja sustava, to se ispitivanje smije izostaviti.

5.3.   Dodatne provjere

S opterećenim i neopterećenim vozilom provode se sljedeće dodatne provjere s odspojenim motorom.

| 5.3.1. | Kotači koje neposredno kontrolira protublokirajući sustav ne smiju se blokirati kad se na upravljačku napravu iznenada primijeni puna sila (7) na površinama ceste određenima u stavku 5.2.2. ovog Priloga na početnoj brzini v = 40 km/h i na visokoj početnoj brzini v = 0,8 vmax ≤ 120 km/h (8). |
| --- | --- |

5.3.1.

Kotači koje neposredno kontrolira protublokirajući sustav ne smiju se blokirati kad se na upravljačku napravu iznenada primijeni puna sila (7) na površinama ceste određenima u stavku 5.2.2. ovog Priloga na početnoj brzini v = 40 km/h i na visokoj početnoj brzini v = 0,8 vmax ≤ 120 km/h (8).

| 5.3.2. | Kad osovina prijeđe s površine visoke prionjivosti (kH) na površinu niske prionjivosti (kL), pri čemu je kH ≥ 0,5 i kH / kL ≥ 2 (9) i pri čemu se na komandu primjenjuje puna sila (7), neposredno kontrolirani kotači ne smiju se blokirati. Brzina vožnje i trenutak aktiviranja kočnice izračunava se tako da se, kad protublokirajući sustav djeluje punim ciklusom na površini visoke prionjivosti, prijelaz s jedne površine na drugu odvija na visokoj i niskoj brzini u uvjetima iz stavka 5.3.1. (8) |
| --- | --- |

5.3.2.

Kad osovina prijeđe s površine visoke prionjivosti (kH) na površinu niske prionjivosti (kL), pri čemu je kH ≥ 0,5 i kH / kL ≥ 2 (9) i pri čemu se na komandu primjenjuje puna sila (7), neposredno kontrolirani kotači ne smiju se blokirati. Brzina vožnje i trenutak aktiviranja kočnice izračunava se tako da se, kad protublokirajući sustav djeluje punim ciklusom na površini visoke prionjivosti, prijelaz s jedne površine na drugu odvija na visokoj i niskoj brzini u uvjetima iz stavka 5.3.1. (8)

| 5.3.3. | Kad vozilo prijeđe s površine niske prionjivosti (kL) na površinu visoke prionjivosti (kH), pri čemu je kH ≥ 0,5 i kH / kL ≥ 2 (9) i pri čemu se na komandu primjenjuje puna sila (7), usporenje vozila mora dosegnuti odgovarajuću vrijednost u prihvatljivom vremenu, a vozilo ne smije skrenuti sa svojeg početnog smjera. Brzina vožnje i trenutak aktiviranja kočnice izračunavaju se tako da se, kad protublokirajući sustav djeluje punim ciklusom na površini niske prionjivosti, prijelaz s jedne površine na drugu događa na približno 50 km/h; |
| --- | --- |

5.3.3.

Kad vozilo prijeđe s površine niske prionjivosti (kL) na površinu visoke prionjivosti (kH), pri čemu je kH ≥ 0,5 i kH / kL ≥ 2 (9) i pri čemu se na komandu primjenjuje puna sila (7), usporenje vozila mora dosegnuti odgovarajuću vrijednost u prihvatljivom vremenu, a vozilo ne smije skrenuti sa svojeg početnog smjera. Brzina vožnje i trenutak aktiviranja kočnice izračunavaju se tako da se, kad protublokirajući sustav djeluje punim ciklusom na površini niske prionjivosti, prijelaz s jedne površine na drugu događa na približno 50 km/h;

| 5.3.4. | Odredbe iz ovog odjeljka primjenjuju se samo na vozila opremljena protublokirajućim sustavima kategorija 1. ili 2. Kad se lijevi i desni kotači vozila nalaze na površinama s različitim koeficijentima prianjanja (kH i kL), pri čemu je kH ≥ 0,5 i kH / kL ≥ 2 (9), neposredno kontrolirani kotači ne smiju se blokirati kad se na komandu iznenada primijeni puna sila (7) na brzini od 50 km/h; |
| --- | --- |

5.3.4.

Odredbe iz ovog odjeljka primjenjuju se samo na vozila opremljena protublokirajućim sustavima kategorija 1. ili 2. Kad se lijevi i desni kotači vozila nalaze na površinama s različitim koeficijentima prianjanja (kH i kL), pri čemu je kH ≥ 0,5 i kH / kL ≥ 2 (9), neposredno kontrolirani kotači ne smiju se blokirati kad se na komandu iznenada primijeni puna sila (7) na brzini od 50 km/h;

| 5.3.5. | Osim toga, opterećena vozila opremljena protublokirajućim sustavima kategorije 1. moraju pod uvjetima iz stavka 5.3.4. ovog Priloga postići propisani stupanj kočenja iz Dodatka 3. ovom Prilogu; |
| --- | --- |

5.3.5.

Osim toga, opterećena vozila opremljena protublokirajućim sustavima kategorije 1. moraju pod uvjetima iz stavka 5.3.4. ovog Priloga postići propisani stupanj kočenja iz Dodatka 3. ovom Prilogu;

| 5.3.6. | Međutim, u ispitivanjima propisanima u stavcima 5.3.1., 5.3.2., 5.3.3., 5.3.4. i 5.3.5. ovog Priloga dopuštena su kratka razdoblja blokiranja kotača. Uz to, blokiranje kotača dopušteno je kad je brzina vozila manja od 15 km/h; blokiranje posredno kontroliranih kotača dopušteno je također na bilo kojoj brzini, ali to ne smije utjecati na stabilnost i upravljivost, a kut promjene smjera vozila ne smije biti veći od 15° niti vozilo ne smije izaći sa staze širine od 3,5 m po kojoj se kreće. |
| --- | --- |

5.3.6.

Međutim, u ispitivanjima propisanima u stavcima 5.3.1., 5.3.2., 5.3.3., 5.3.4. i 5.3.5. ovog Priloga dopuštena su kratka razdoblja blokiranja kotača. Uz to, blokiranje kotača dopušteno je kad je brzina vozila manja od 15 km/h; blokiranje posredno kontroliranih kotača dopušteno je također na bilo kojoj brzini, ali to ne smije utjecati na stabilnost i upravljivost, a kut promjene smjera vozila ne smije biti veći od 15° niti vozilo ne smije izaći sa staze širine od 3,5 m po kojoj se kreće.

| 5.3.7. | Tijekom ispitivanja propisanih u stavcima 5.3.4. i 5.3.5. ovog Priloga dopuštene su ispravke u upravljanju ako je kutno zakretanje upravljača tijekom prve dvije sekunde unutar 120° i ako ukupno nije veće od 240°. Uz to, na početku tih ispitivanja središnja uzdužna ravnina vozila mora prelaziti preko granice između površina s visokim i niskim prianjanjem, a tijekom tih ispitivanja ni jedan dio (vanjskih) guma ne smije prijeći preko te granice (6). |
| --- | --- |

5.3.7.

Tijekom ispitivanja propisanih u stavcima 5.3.4. i 5.3.5. ovog Priloga dopuštene su ispravke u upravljanju ako je kutno zakretanje upravljača tijekom prve dvije sekunde unutar 120° i ako ukupno nije veće od 240°. Uz to, na početku tih ispitivanja središnja uzdužna ravnina vozila mora prelaziti preko granice između površina s visokim i niskim prianjanjem, a tijekom tih ispitivanja ni jedan dio (vanjskih) guma ne smije prijeći preko te granice (6).

---

(1)  Smatra se da protublokirajući sustavi koji rade na načelu odabira više vrijednosti (select-high ili SH) obuhvaćaju i posredno i neposredno kontrolirane kotače; u sustavima koji rade na načelu odabira niže vrijednosti (select-low ili SL) svi kotači sa senzorima smatraju se neposredno kontroliranim kotačima.

(2)  Proizvođač mora tehničkoj službi dostaviti dokumentaciju koja se odnosi na regulatore u skladu s predloškom iz Priloga 8.

(3)  Signal upozorenja može ponovo zasvijetliti dok vozilo miruje, s tim da se isključi kad vozilo dostigne brzinu od 10 km/h odnosno 15 km/h, ako ne postoji neispravnost.

(4)  Podrazumijeva se da stavak 4.4. ovog Priloga ne vrijedi za naprave koje mijenjaju način upravljanja protublokirajućeg sustava ako su u promijenjenom načinu upravljanja ispunjeni svi zahtjevi za kategoriju protublokirajućeg sustava kojim je vozilo opremljeno.

(5)  Dok takve ispitne površine ne postanu opće dostupne, prema prosudbi tehničke službe smiju se upotrijebiti gume na granici istrošenosti i više vrijednosti, koja ne smije biti veća od 0,4. Bilježe se dobivena stvarna vrijednost, tip gume i vrsta površine.

(6)  Dok se ne uvede jedinstven ispitni postupak, ispitivanja propisana u ovom stavku možda će se trebati ponoviti za vozila opremljena električnim regeneracijskim kočnim sustavima kako bi se utvrdio učinak različitih vrijednosti raspodjele kočenja koje dolaze iz automatskih funkcija u vozilu.

(7)  
  „Puna sila” znači najveća sila utvrđena u Prilogu 3. ovom Pravilniku; može se primijeniti veća sila ako je to potrebno za aktiviranje protublokirajućeg sustava.

(8)  Svrha ovih ispitivanja je provjeriti da se kotači ne blokiraju i da vozilo ostaje stabilno; zato na površinama niske prionjivosti nije potrebno potpuno zaustaviti vozilo.

(9)  kH je koeficijent prianjanja površine visoke prionjivosti.

kL je koeficijent prianjanja površine niske prionjivosti.

kH i kL se mjere u skladu s Dodatkom 2. ovom Prilogu.

---

Dodatak 1.

Simboli i definicije

| Simbol | Definicije |
| --- | --- |
| E | međuosovinski razmak |
| ε | iskorišteno prianjanje vozila: kvocijent najvećeg stupnja kočenja s uključenim protublokirajućim sustavom (ZAL) i koeficijenta prianjanja (k) |
| εi | ε – vrijednost izmjerena na osovini i (u slučaju motornog vozila s protublokirajućim sustavom kategorije 3) |
| εH | ε – vrijednost na površini visoke prionjivosti |
| εL | ε – vrijednost na površini niske prionjivosti |
| F | sila (N) |
| Fdyn | vertikalna reakcija ceste u dinamičkim uvjetima s uključenim protublokirajućim sustavom |
| Fidyn | Fdyn na osovini i u slučaju motornih vozila |
| Fi | vertikalna reakcija površine ceste na osovinu i u statičkim uvjetima |
| FM | ukupna vertikalna statička reakcija površine ceste na sve kotače motornog vozila |
| FMnd
   (1) | ukupna vertikalna statička reakcija ceste na nekočene i nepogonske osovine motornog vozila |
| FMd
   (1) | ukupna vertikalna statička reakcija površine ceste na nekočene i pogonske osovine motornog vozila |
| FWM
   (1) | 0,01 FMnd + 0,015 FMd |
| g | ubrzanje zbog sile teže (9,81 m/s2) |
| h | visina težišta koju je odredio proizvođač i s kojom se složila tehnička služba koja provodi homologacijsko ispitivanje |
| k | koeficijent prianjanja između gume i ceste |
| kf | faktor k jedne prednje osovine |
| kH | vrijednost k utvrđena na površini visoke prionjivosti |
| ki | vrijednost k utvrđena na osovini i za vozilo s protublokirajućim sustavom kategorije 3. |
| kL | vrijednost k utvrđena na površini niske prionjivosti |
| klock | vrijednost prianjanja za proklizavanje od 100 % |
| kM | faktor k motornog vozila |
| kpeak | najviša vrijednost krivulje odnosa prianjanja i proklizavanja |
| kr | faktor k jedne stražnje osovine |
| P | masa pojedinog vozila (kg) |
| R | omjer kpeak i klock |
| t | vremenski interval (s) |
| tm | prosječna vrijednost t |
| tmin | najmanja vrijednost t |
| z | pri čemu je |
| zAL | stupanj kočenja z vozila s uključenim protublokirajućim sustavom |
| zm | prosječni stupanj kočenja |
| zmax | najveća vrijednost z |
| zMALS | zAL motornog vozila na površini s različitim koeficijentima trenja |

Simbol

Definicije

E

međuosovinski razmak

ε

iskorišteno prianjanje vozila: kvocijent najvećeg stupnja kočenja s uključenim protublokirajućim sustavom (ZAL) i koeficijenta prianjanja (k)

εi

ε – vrijednost izmjerena na osovini i (u slučaju motornog vozila s protublokirajućim sustavom kategorije 3)

εH

ε – vrijednost na površini visoke prionjivosti

εL

ε – vrijednost na površini niske prionjivosti

F

sila (N)

Fdyn

vertikalna reakcija ceste u dinamičkim uvjetima s uključenim protublokirajućim sustavom

Fidyn

Fdyn na osovini i u slučaju motornih vozila

Fi

vertikalna reakcija površine ceste na osovinu i u statičkim uvjetima

FM

ukupna vertikalna statička reakcija površine ceste na sve kotače motornog vozila

FMnd
   (1)

ukupna vertikalna statička reakcija ceste na nekočene i nepogonske osovine motornog vozila

FMd
   (1)

ukupna vertikalna statička reakcija površine ceste na nekočene i pogonske osovine motornog vozila

FWM
   (1)

0,01 FMnd + 0,015 FMd

g

ubrzanje zbog sile teže (9,81 m/s2)

h

visina težišta koju je odredio proizvođač i s kojom se složila tehnička služba koja provodi homologacijsko ispitivanje

k

koeficijent prianjanja između gume i ceste

kf

faktor k jedne prednje osovine

kH

vrijednost k utvrđena na površini visoke prionjivosti

ki

vrijednost k utvrđena na osovini i za vozilo s protublokirajućim sustavom kategorije 3.

kL

vrijednost k utvrđena na površini niske prionjivosti

klock

vrijednost prianjanja za proklizavanje od 100 %

kM

faktor k motornog vozila

kpeak

najviša vrijednost krivulje odnosa prianjanja i proklizavanja

kr

faktor k jedne stražnje osovine

P

masa pojedinog vozila (kg)

R

omjer kpeak i klock

t

vremenski interval (s)

tm

prosječna vrijednost t

tmin

najmanja vrijednost t

z

pri čemu je

zAL

stupanj kočenja z vozila s uključenim protublokirajućim sustavom

zm

prosječni stupanj kočenja

zmax

najveća vrijednost z

zMALS

zAL motornog vozila na površini s različitim koeficijentima trenja

---

(1)  FMnd i FMd u slučaju dvoosovinskih motornih vozila: ti se simboli mogu pojednostaviti odgovarajućim Fi simbolima.

---

Dodatak 2.

Iskorištenje prianjanja

| 1. | Mjerna metoda |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Određivanje koeficijenta prianjanja (k) |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Koeficijent prianjanja (k) određuje se kao kvocijent najvećih kočnih sila ostvarenih bez blokiranja kotača i odgovarajućeg dinamičkog opterećenja na kočenoj osovini. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Kočnice se moraju aktivirati na samo jednoj osovini ispitivanog vozila na početnoj brzini od 50 km/h. Kočne sile moraju biti jednakomjerno raspoređene između kotača na toj osovini da se postigne najveći kočni učinak. Protublokirajući sustav mora se odspojiti ili isključiti između 40 km/h i 20 km/h. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Za određivanje najvećeg stupnja kočenja vozila (zmax) potrebno je izvesti više ispitivanja s postupnim rastom tlaka u vodu. Tijekom svakog ispitivanja unos sile mora se održavati stalnim, a stupanj kočenja utvrđuje se u odnosu na vrijeme (t) potrebno za smanjenje brzine s 40 km/h na 20 km/h pomoću formule:





  zmax je najveća vrijednost z; t je izraženo u sekundama. |
| --- | --- |

1.1.3.

Formula

zmax je najveća vrijednost z; t je izraženo u sekundama.

| 1.1.3.1. | Blokiranje kotača dopušteno je na brzinama nižima od 20 km/h. |
| --- | --- |

1.1.3.1.

| 1.1.3.2. | Počinje se s najnižom vrijednošću t (tmin) pa se odabiru tri vrijednosti t između tmin i 1,05 tmin i izračunava tm, njihova aritmetička srednja vrijednost,
  a onda se izračunava:





  Ako se pokaže da se iz praktičnih razloga tri gore utvrđene vrijednosti ne mogu dobiti, može se upotrijebiti i tmin. Međutim, zahtjevi iz stavka 1.3. i dalje vrijede. |
| --- | --- |

1.1.3.2.

a onda se izračunava:

Formula

Ako se pokaže da se iz praktičnih razloga tri gore utvrđene vrijednosti ne mogu dobiti, može se upotrijebiti i tmin. Međutim, zahtjevi iz stavka 1.3. i dalje vrijede.

| 1.1.4. | Kočne sile izračunavaju se iz izmjerenog stupnja kočenja i otpora kotrljanja nekočene osovine koji iznosi 0,015 odnosno 0,010 statičkog osovinskog opterećenja za pogonsku odnosno nepogonsku osovinu. |
| --- | --- |

1.1.4.

| 1.1.5. | Dinamičko opterećenje na osovini mora biti ono koje je dano formulama u Prilogu 5. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

1.1.5.

| 1.1.6. | Vrijednost k zaokružuje se na tri decimalna mjesta. |
| --- | --- |

1.1.6.

| 1.1.7. | Zatim se ispitivanje ponavlja za drugu osovinu ili osovine kako je definirano u stavcima od 1.1.1. do 1.1.6. |
| --- | --- |

1.1.7.

| 1.1.8. | Na primjer, u slučaju dvoosovinskog vozila s pogonom na stražnje kotače i kočenom prednjom osovinom (1), koeficijent prianjanja (k) izračunava se pomoću formule:





  Ostali simboli (P, h, E) definirani su u Prilogu 5. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

1.1.8.

Formula

Ostali simboli (P, h, E) definirani su u Prilogu 5. ovom Pravilniku.

| 1.1.9. | Jedan koeficijent utvrđuje se za prednju osovinu kf i jedan za stražnju osovinu kr. |
| --- | --- |

1.1.9.

| 1.2. | Utvrđivanje iskorištenog prianjanja (ε) |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Iskorišteno prianjanje (ε) definirano je kao umnožak najvećeg stupnja kočenja s uključenim protublokirajućim sustavom (zAL) i koeficijenta prianjanja (kM), tj. |
| --- | --- |

1.2.1.

Formula

| 1.2.2. | Od početne brzine vozila od 55 km/h najveći stupanj kočenja (zAL) mjeri se s regulacijom cijelog ciklusa protublokirajućeg sustava i temelji na prosječnoj vrijednosti tri ispitivanja, kako je navedeno u stavku 1.1.3. ovog Dodatka, pri čemu se koristi vrijeme potrebno za smanjenje brzine s 45 km/h na 15 km/h u skladu sa sljedećom formulom: |
| --- | --- |

1.2.2.

Formula

| 1.2.3. | Koeficijent prianjanja kM određuje se razmjerno dinamičkim opterećenjima osovina:





  pri čemu je: |
| --- | --- |

1.2.3.

Formula

pri čemu je:

Formula

Formula

| 1.2.4. | Vrijednost ε zaokružuje se na dva decimalna mjesta. |
| --- | --- |

1.2.4.

| 1.2.5. | Kod vozila opremljenih protublokirajućim sustavom kategorije 1. ili 2. vrijednost zAL temeljit će se na cjelokupnom vozilu, pri čemu protublokirajući sustav mora biti aktivan, a iskorišteno prianjanje (ε) izračunava se formulom iz stavka 1.2.1. ovog Dodatka. |
| --- | --- |

1.2.5.

| 1.2.6. | Kod vozila s protublokirajućim sustavom kategorije 3. vrijednost zAL mjerit će se na svakoj osovini s najmanje jednim neposredno kontroliranim kotačem. Na primjer, za dvoosovinsko vozilo s pogonom na stražnje kotače i s protublokirajućim sustavom koji djeluje samo na stražnju osovinu (2), iskorišteno prianjanje (ε) izračunava se sljedećom formulom:





  To se izračunava za svaku osovinu koja ima najmanje jedan neposredno kontrolirani kotač. |
| --- | --- |

1.2.6.

Formula

To se izračunava za svaku osovinu koja ima najmanje jedan neposredno kontrolirani kotač.

| 1.3. | Ako je ε > 1,00, mjerenja koeficijenata prianjanja moraju se ponoviti. Dopušteno odstupanje je 10 %. |
| --- | --- |

1.3.

---

Dodatak 3.

Kočni učinak na površinama s različitim prianjanjem

| 1. | Propisani stupanj kočenja iz stavka 5.3.5. ovog Priloga može se izračunati s obzirom na izmjereni koeficijent prianjanja obje površine na kojima se izvodi ovo ispitivanje. Te dvije površine moraju ispunjavati uvjete propisane u stavku 5.3.4. ovog Priloga. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Koeficijent prianjanja (kH i kL) na površinama visoke odnosno niske prionjivosti određuje se u skladu s odredbama iz stavka 1.1. Dodatka 2. ovom Prilogu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Propisani stupanj kočenja (zMALS) za opterećeno vozilo je: |
| --- | --- |

3.

Formula

---

Dodatak 4.

Metoda izbora površine niske prionjivosti

| 1. | Pojedinosti o koeficijentu prianjanja izabrane površine ceste, kako je određeno u stavku 5.1.1.2. ovog Priloga, dostavljaju se tehničkoj službi. |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Ti podaci moraju sadržavati krivulju koeficijenta prianjanja u odnosu na proklizavanje (proklizavanje od 0 do 100 %) za približnu brzinu od 40 km/h. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Najveća vrijednost krivulje je kpeak, a vrijednost na 100 % proklizavanja klock. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Omjer R određuje se kao kvocijent kpeak i klock. |
| --- | --- |

1.1.2.

Formula

| 1.1.3. | Vrijednost R zaokružuje se na jedno decimalno mjesto. |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.4. | Površina ceste koja se upotrebljava u ispitivanju mora imati omjer R između 1,0 i 2,0 (1). |
| --- | --- |

1.1.4.

| 2. | Prije ispitivanja tehnička služba mora se pobrinuti da izabrana površina ceste odgovara posebnim zahtjevima i mora biti obaviještena o sljedećem: | ispitnoj metodi za određivanje vrijednosti R, |
| --- | --- | --- |

2.

ispitnoj metodi za određivanje vrijednosti R,

| | tipu vozila, |
| --- | --- |

tipu vozila,

| | opterećenju osovina i gumama (ispituju se različita opterećenja i različite gume pa se rezultati dostavljaju tehničkoj službi koja će odlučiti jesu li reprezentativni za vozilo koje se homologira). |
| --- | --- |

opterećenju osovina i gumama (ispituju se različita opterećenja i različite gume pa se rezultati dostavljaju tehničkoj službi koja će odlučiti jesu li reprezentativni za vozilo koje se homologira).

| 2.1. | Vrijednost R mora biti navedena u ispitnom izvješću.
  Umjeravanje površine provodi se barem jednom godišnje s reprezentativnim vozilom zbog provjere stabilnosti vrijednosti R. |
| --- | --- |

2.1.

Umjeravanje površine provodi se barem jednom godišnje s reprezentativnim vozilom zbog provjere stabilnosti vrijednosti R.

---

(1)  Dok takve ispitne površine ne postanu opće dostupne, uz dogovor s tehničkom službom prihvatljiv je omjer R do 2,5.

---

PRILOG 7.

Ispitna metoda za ispitivanje kočnih obloga na inercijskom dinamometru

1.   Općenito

| 1.1. | Postupak opisan u ovom Prilogu smije se primijeniti u slučaju promjene tipa vozila zbog ugradnje kočnih obloga drugog tipa na vozilo koje je već homologirano na temelju ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Alternativni tipovi kočnih obloga provjeravaju se usporedbom njihova radna učinka s postignutim učinkom kočnih obloga kojima je vozilo bilo opremljeno u vrijeme homologacije i koje su u skladu sa sastavnim dijelovima navedenima u odgovarajućem opisnom dokumentu, čiji se predložak nalazi u Prilogu 1 ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Homologacijsko tijelo odgovorno za provođenje homologacijskih ispitivanja može zahtijevati da se radni učinak kočnih obloga usporedi u skladu s odgovarajućim odredbama iz Priloga 3. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Zahtjev za homologaciju na temelju usporedbe podnosi proizvođač vozila ili njegov ovlašteni zastupnik. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | U smislu ovog Priloga „vozilo” znači tip vozila homologiran u skladu s ovim Pravilnikom i za koji se zahtijeva da rezultat usporedbe zadovolji. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Ispitna oprema

| 2.1. | Za ispitivanja se mora upotrebljavati dinamometar sljedećih karakteristika: |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | sposoban postići inerciju propisanu u stavku 3.1. ovog Priloga i ispuniti zahtjeve propisane u stavku 1.5. Priloga 3. ovog Pravilnika za ispitivanje tipa I. (ispitivanje slabljenja kočnog učinka); |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | ugrađene kočnice moraju biti jednake kočnicama originalnog tipa vozila; |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | hlađenje zrakom, ako je ugrađeno, mora biti u skladu sa stavkom 3.4. ovog Priloga; |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | uređaji koji se upotrebljavaju za ispitivanje moraju bilježiti barem sljedeće podatke: |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.4.1. | kontinuirano bilježenje brzine vrtnje diska ili bubnja; |
| --- | --- |

2.1.4.1.

| 2.1.4.2. | broj okretaja dovršenih tijekom kočenja, pri čemu razlučivost mora biti najmanje 1/8 okretaja; |
| --- | --- |

2.1.4.2.

| 2.1.4.3. | vrijeme potrebno za zaustavljanje; |
| --- | --- |

2.1.4.3.

| 2.1.4.4. | kontinuirani zapis temperature izmjerene u sredini traga koji ostave kočne obloge ili u sredini debljine stjenke diska, bubnja ili obloge; |
| --- | --- |

2.1.4.4.

| 2.1.4.5. | kontinuirani zapis tlaka ili sile u upravljačkom vodu prilikom aktiviranja kočnice; |
| --- | --- |

2.1.4.5.

| 2.1.4.6. | kontinuirani zapis izlaznog kočnog momenta. |
| --- | --- |

2.1.4.6.

3.   Ispitni uvjeti

| 3.1. | Dinamometar mora biti namješten što je moguće bliže, s tolerancijom od ± 5 %, rotacijskoj inerciji ekvivalentnoj onom dijelu ukupne inercije vozila kočenom odgovarajućim kotačima u skladu sa sljedećom formulom:





  pri čemu je:







  I | = | rotacijska inercija (kgm2) |
| --- | --- | --- | --- |
| R | = | dinamički polumjer kotrljanja gume (m) |
| M | = | dio najveće mase vozila koji je kočen odgovarajućim kotačima. Kod dinamometra s jednom osovinom ta se masa izračunava iz konstrukcijske raspodjele kočenja ako je usporenje u skladu s odgovarajućom vrijednošću iz retka (A) tablice iz stavka 2.1.1. Priloga 3. ovom Pravilniku. |

3.1.

Formula

pri čemu je:

I

=

rotacijska inercija (kgm2)

R

=

dinamički polumjer kotrljanja gume (m)

M

=

dio najveće mase vozila koji je kočen odgovarajućim kotačima. Kod dinamometra s jednom osovinom ta se masa izračunava iz konstrukcijske raspodjele kočenja ako je usporenje u skladu s odgovarajućom vrijednošću iz retka (A) tablice iz stavka 2.1.1. Priloga 3. ovom Pravilniku.

| 3.2. | Početna brzina vrtnje inercijskog dinamometra mora odgovarati linearnoj brzini vozila kako je propisana u retku (A) tablice iz stavka 2.1.1. Priloga 3. ovom Pravilniku i mora se temeljiti na dinamičkom polumjeru kotrljanja gume. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kočne obloge moraju biti najmanje 80 % uležištene i ne smiju premašiti temperaturu od 180 °C tijekom postupka uležišćivanja ili ih se, alternativno, na zahtjev proizvođača uležišćuje u skladu s njegovim preporukama. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Smije se upotrijebiti rashladni zrak koji struji preko kočnice u smjeru okomitom na njezinu os vrtnje. Brzina strujanja rashladnog zraka preko kočnice ne smije biti veća od 10 km/h. Temperatura zraka za hlađenje mora biti jednaka temperaturi okoline. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Ispitni postupak

| 4.1. | Uspoređuje se pet uzoraka kompleta kočnih obloga; mora ih se usporediti s pet kompleta kočnih obloga sukladnih s izvornim sastavnim dijelovima navedenima u opisnom dokumentu koji se odnosi na prvu homologaciju predmetnog tipa vozila. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Ekvivalentnost kočnih obloga temelji se na usporedbi rezultata postignutih ispitnim postupcima propisanima u ovom Prilogu i u skladu sa sljedećim zahtjevima. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ispitivanje tipa 0. s hladnim kočnicama |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Kočnica se aktivira triput, pri čemu početna temperatura mora biti manja od 100 °C. Temperatura se mjeri u skladu s odredbama iz stavka 2.1.4.4. ovog Priloga. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Aktiviranja kočnica vrše se na početnoj brzini vrtnje koja odgovara brzini vrtnje navedenoj u retku (A) tablice iz stavka 2.1.1. Priloga 3. ovom Pravilniku tako da se postigne prosječni moment koji odgovara usporenju propisanom u tom stavku. Uz to, ispitivanja se moraju provesti na nekoliko različitih brzina vrtnje, pri čemu je najniža ekvivalentna 30 % maksimalne brzine vozila, a najviša 80 % te brzine. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Prosječni kočni moment zabilježen tijekom prethodno navedenog ispitivanja učinka s hladnim kočnicama na oblogama ispitivanima u svrhu usporedbe za ista ulazna mjerenja mora biti unutar ispitnih granica ± 15 % prosječnog kočnog momenta zabilježenog s kočnim oblogama sukladnima sa sastavnim dijelom navedenim u odgovarajućem homologacijskom zahtjevu. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.4. | Ispitivanje tipa I. (ispitivanje slabljenja kočnog učinka) |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Postupak zagrijavanja |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.1.1. | Kočne obloge ispituju se u skladu s postupkom navedenim u stavku 1.5.1. Priloga 3. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

4.4.1.1.

| 4.4.2. | Radni učinak u slučaju kočenja zagrijanim kočnicama |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.2.1. | Po završetku ispitivanja koja se zahtijevaju u stavku 4.4.1. ovog Priloga obavlja se ispitivanje kočnog učinka sa zagrijanim kočnicama određeno u stavku 1.5.2. Priloga 3. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

4.4.2.1.

| 4.4.2.2. | Prosječni kočni moment zabilježen tijekom prethodno navedenog ispitivanja učinka sa zagrijanim kočnicama na oblogama ispitivanima u svrhu usporedbe mora za ista ulazna mjerenja biti unutar ispitnih granica ± 15 % prosječnog kočnog momenta zabilježenog s kočnim oblogama sukladnima sa sastavnim dijelom navedenim u odgovarajućem homologacijskom zahtjevu. |
| --- | --- |

4.4.2.2.

5.   Pregled kočnih obloga

Nakon završetka navedenih ispitivanja kočne obloge nužno je vizualno pregledati radi provjere jesu li u zadovoljavajućem stanju za daljnju uobičajenu uporabu.

---

PRILOG 8.

Posebni zahtjevi koji se primjenjuju na sigurnosne aspekte složenih elektroničkih upravljačkih sustava vozila

1.   Općenito

Ovim se Prilogom utvrđuju posebni zahtjevi u pogledu dokumentacije, postupanja u slučaju kvara i provjere s obzirom na sigurnosne aspekte složenih elektroničkih upravljačkih sustava vozila (definicija 2.3.) koji se odnose na ovaj Pravilnik.

Pozivanja na ovaj Prilog moguća su i u posebnim stavcima ovog Pravilnika za funkcije u vezi sa sigurnošću kojima upravljaju elektronički sustavi.

U ovom se Prilogu ne navode kriteriji radnog učinka „sustava”, već se njime obuhvaćaju metodologija primijenjena u konstrukciji i podaci koji se moraju dostaviti tehničkoj službi za potrebe homologacije.

Iz tih se podataka mora vidjeti da „sustav” ispunjava, u stanjima kvara i ispravnog rada, sve odgovarajuće zahtjeve za radnu sposobnost određene drugdje u ovom Pravilniku.

2.   Definicije

Za potrebe ovog Priloga:

| 2.1. | „Sigurnosni koncept” znači opis mjera koje su konstrukcijski ugrađene u sustav, npr. u elektroničke uređaje, radi osiguranja cjelovitosti sustava, a time i sigurnog rada čak i slučaju električnog kvara.
  Dio sigurnosnog koncepta može biti mogućnost prelaska na djelomičan rad ili čak na pričuvni sustav za ključne funkcije vozila. |
| --- | --- |

2.1.

Dio sigurnosnog koncepta može biti mogućnost prelaska na djelomičan rad ili čak na pričuvni sustav za ključne funkcije vozila.

| 2.2. | „Elektronički upravljački sustav” znači kombinacija jedinica konstruiranih za zajedničko obavljanje određene funkcije upravljanja vozilom putem elektroničke obrade podataka.
  Takvi sustavi, kojima često upravlja softver, sastavljeni su od zasebnih funkcijskih dijelova, kao što su senzori, elektroničke upravljačke jedinice i aktivatori, koji su povezani prijenosnim vezama. Mogu uključivati mehaničke, elektro-pneumatske ili elektro-hidraulične elemente.

  „Sustav” koji se spominje u ovom Prilogu znači sustav za koji se podnosi zahtjev za homologaciju. |
| --- | --- |

2.2.

Takvi sustavi, kojima često upravlja softver, sastavljeni su od zasebnih funkcijskih dijelova, kao što su senzori, elektroničke upravljačke jedinice i aktivatori, koji su povezani prijenosnim vezama. Mogu uključivati mehaničke, elektro-pneumatske ili elektro-hidraulične elemente.

„Sustav” koji se spominje u ovom Prilogu znači sustav za koji se podnosi zahtjev za homologaciju.

| 2.3. | „Složeni elektronički upravljački sustavi vozila” znači elektronički upravljački sustavi koji podliježu upravljačkoj hijerarhiji u kojoj upravljanu funkciju može poništiti elektronički upravljački sustav ili funkcija višeg reda.
  Poništena funkcija postaje dio složenog sustava. |
| --- | --- |

2.3.

Poništena funkcija postaje dio složenog sustava.

| 2.4. | „Upravljački sustavi/funkcije više razine” znači sustavi/funkcije koji upotrebljavaju dodatne mogućnosti obrade i/ili mjerenja za promjenu ponašanja vozila nalaganjem promjena u uobičajenim funkcijama upravljačkog sustava vozila.
  To omogućuje složenim sustavima da automatski mijenjaju svoje ciljeve, pri čemu prioriteti ovise o izmjerenim okolnostima. |
| --- | --- |

2.4.

To omogućuje složenim sustavima da automatski mijenjaju svoje ciljeve, pri čemu prioriteti ovise o izmjerenim okolnostima.

| 2.5. | „Jedinice” znači najmanji dijelovi sastavnih dijelova sustava koji se razmatraju u ovom Prilogu jer se te kombinacije sastavnih dijelova smatraju cjelinama za potrebe identifikacije, analize ili zamjene. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | „Prijenosne veze” znači sredstva koja se upotrebljavaju za međusobno povezivanje distribuiranih jedinica radi prijenosa signala, radnih podataka ili energije.
  Ta je oprema uglavnom električna, ali može djelomično biti i mehanička, pneumatska, hidraulična ili optička. |
| --- | --- |

2.6.

Ta je oprema uglavnom električna, ali može djelomično biti i mehanička, pneumatska, hidraulična ili optička.

| 2.7. | „Regulacijski raspon” odnosi se na izlaznu varijablu i određuje raspon unutar kojeg će sustav vjerojatno regulirati. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | „Granica funkcioniranja sustava” znači granične vrijednosti vanjskih fizikalnih faktora unutar kojih sustav može upravljati. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Dokumentacija

3.1.   Zahtjevi

Proizvođač je dužan dostaviti opisnu dokumentaciju kojom daje uvid u osnovnu konstrukciju „sustava”, u to kako je povezan s drugim sustavima vozila i kako izravno upravlja izlaznim varijablama.

U njoj moraju biti objašnjene funkcije „sustava” i sigurnosni koncept koji je proizvođač odredio.

Dokumentacija mora biti sažeta, ali i dokazivati da su konstrukciji i razvoju pridonijela stručna znanja iz svih područja obuhvaćenih sustavom.

Za potrebe redovitih tehničkih pregleda u dokumentaciji mora biti opisano kako se može provjeriti trenutačno radno stanje „sustava”.

| 3.1.1. | Dokumentacija se dijeli na dva dijela:






  (a) | službena opisna dokumentacija za homologaciju, koja sadržava materijale iz stavka 3. (osim onih iz stavka 3.4.4.), koja se dostavlja tehničkoj službi u trenutku podnošenja homologacijskog zahtjeva. To služi kao osnovna referentna dokumentacija za provjere iz stavka 4. ovog Priloga; |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

(a)

službena opisna dokumentacija za homologaciju, koja sadržava materijale iz stavka 3. (osim onih iz stavka 3.4.4.), koja se dostavlja tehničkoj službi u trenutku podnošenja homologacijskog zahtjeva. To služi kao osnovna referentna dokumentacija za provjere iz stavka 4. ovog Priloga;

| (b) | dodatni materijali i podaci iz analize iz stavka 3.4.4. koje zadržava proizvođač, no koji se daju na uvid radi homologacije. |
| --- | --- |

(b)

dodatni materijali i podaci iz analize iz stavka 3.4.4. koje zadržava proizvođač, no koji se daju na uvid radi homologacije.

3.2.   Opis funkcija „sustava”

Mora se dostaviti opis kojim se jednostavno objašnjavaju sve upravljačke funkcije „sustava” i metode primijenjene za postizanje ciljeva, uključujući opis mehanizama kojima se izvodi upravljanje.

| 3.2.1. | Mora se dostaviti popis svih ulaznih i mjerenih varijabli i njihovih radnih područja. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Mora se dostaviti popis svih izlaznih varijabli kojima „sustav” upravlja te se za svaki pojedini slučaj mora navesti je li upravljanje izravno ili se provodi posredovanjem drugog sustava vozila. Mora se odrediti regulacijski raspon (vidjeti stavak 2.7. ovog Priloga) za svaku takvu varijablu. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Ako su važne za učinak sustava, moraju se navesti granice funkcioniranja sustava (vidjeti stavak 2.8.). |
| --- | --- |

3.2.3.

3.3.   Ustroj i sheme sustava

3.3.1.   Popis sastavnih dijelova

Mora se dostaviti popis na kojem su raščlanjene sve jedinice „sustava” te su navedeni drugi sustavi vozila potrebni da se ostvari predmetna funkcija upravljanja.

Mora se dostaviti i okvirna shema iz koje se jasno vidi kako su te jedinice kombinirane s obzirom na raspored opreme i njezinu međusobnu povezanost.

3.3.2.   Funkcije jedinica

U glavnim se crtama opisuje funkcija svake jedinice „sustava” i prikazuju signali koji je povezuju s drugim jedinicama ili drugim sustavima vozila. To se može prikazati označenim blok-dijagramom ili drugom shemom ili opisom priloženim takvom prikazu.

3.3.3.   Veze

Međusobne veze unutar „sustava” prikazuju se strujnom shemom za električne prijenosne veze, shemom optičkih vlakana za optičke veze, shemom cjevovoda za pneumatsku ili hidrauličnu prijenosnu opremu i pojednostavnjenim shematskim prikazom za mehaničke veze.

3.3.4.   Tok i prioriteti signala

Mora postojati jasan odnos prijenosnih veza i signala koji se prenose između jedinica.

Prioriteti signala na multipleksnim linijama podataka navode se uvijek kad prioritet može nepovoljno utjecati na učinak ili sigurnost s obzirom na ovaj Pravilnik.

3.3.5.   Identifikacija jedinica

Svaka jedinica mora biti jasno i nedvojbeno prepoznatljiva (npr. oznakom za hardver i oznakom ili programskim izlazom za softverski sadržaj) kako bi se omogućilo povezivanje odgovarajućeg hardvera i dokumentacije.

Kad su funkcije kombinirane u jednoj jedinici ili čak u jednom računalu, ali su radi jasnoće i lakšeg objašnjenja u blok-dijagramu prikazane s više blokova, upotrebljava se samo jedna identifikacijska oznaka hardvera.

Tom oznakom proizvođač potvrđuje da je dostavljena oprema u skladu s odgovarajućim dokumentom.

| 3.3.5.1. | Identifikacijska oznaka određuje verzije hardvera i softvera pa se, kad se softver promijeni tako da se izmijeni funkcija jedinice s obzirom na ovu Uredbu, mora promijeniti i ta identifikacijska oznaka. |
| --- | --- |

3.3.5.1.

3.4.   Sigurnosni koncept proizvođača

| 3.4.1. | Proizvođač mora dostaviti izjavu kojom potvrđuje da strategija izabrana za postizanje ciljeva „sustava” neće, u stanju bez kvarova, štetno utjecati na siguran rad sustava koji podliježu odredbama ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Kad je riječ o softveru koji se upotrebljava u „sustavu”, mora se objasniti osnovna arhitektura te se moraju navesti upotrijebljene metode i alati za njegovu konstrukciju. Proizvođač mora biti spreman da na zahtjev dostavi određene dokaze o tome kako je odredio praktične aspekte sistemske logike tijekom projektiranja i razvoja. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Proizvođač je dužan tehničkim tijelima dostaviti objašnjenje mjera ugrađenih u „sustav” predviđenih za osiguravanje sigurnog rada u slučaju kvara. Moguće konstrukcijske mjere predviđene za slučaj kvara „sustava” su npr.:






  (a) | prelaza na rad na temelju djelomičnog sustava; |
| --- | --- | --- |

3.4.3.

(a)

prelaza na rad na temelju djelomičnog sustava;

| (b) | prelazak na odvojeni pričuvni sustav; |
| --- | --- |

(b)

prelazak na odvojeni pričuvni sustav;

| (c) | isključivanje funkcije više razine. |
| --- | --- |

(c)

isključivanje funkcije više razine.

U slučaju kvara vozača se upozorava, na primjer, signalom upozorenja ili porukom na zaslonu. Ako vozač ne deaktivira sustav, npr. okretanjem prekidača za paljenje u položaj „isključeno” ili isključenjem te funkcije, ako postoji posebni prekidač za to, upozorenje mora biti prisutno sve dok kvar postoji.

| 3.4.3.1. | Ako u slučaju nekih kvarova odabrana mjera aktivira način rada na temelju djelomičnog sustava, ti se kvarovi moraju navesti te se moraju odrediti posljedične granice učinkovitosti. |
| --- | --- |

3.4.3.1.

| 3.4.3.2. | Ako odabrana mjera aktivira drugi način postizanja cilja upravljačkog sustava vozila (prelazak na pričuvni sustav), moraju se objasniti načela mehanizma prelaska, logika i stupanj redundancije i sve ugrađene pričuvne funkcije provjeravanja te se moraju odrediti posljedične granice učinkovitosti pričuvnog sustava. |
| --- | --- |

3.4.3.2.

| 3.4.3.3. | Ako odabrana mjera poziva isključenje funkcije više razine, moraju biti onemogućeni svi odgovarajući izlazni upravljački signali povezani s tom funkcijom i to tako da se pritom ograniče prijelazne smetnje. |
| --- | --- |

3.4.3.3.

| 3.4.4. | Dokumentaciji mora biti priložena analiza iz koje je u glavnim crtama vidljivo kako će se sustav ponašati u slučaju da dođe do bilo koje od navedenih nepravilnosti koje će utjecati na sposobnost upravljanja vozilom ili na sigurnost.
  To se može temeljiti na analizi mogućih kvarova i njihovih posljedica (Failure Mode and Effects Analysis – FMEA), na analizi stabla pogrešaka (Fault Tree Analysis – FTA) ili na bilo kojem sličnom postupku prikladnom za pitanja sigurnosti sustava.
  Proizvođač je dužan uspostaviti i održavati izabrane analitičke pristupe te ih dati na uvid tehničkoj službi radi pregleda u trenutku homologacije tipa. |
| --- | --- |

3.4.4.

To se može temeljiti na analizi mogućih kvarova i njihovih posljedica (Failure Mode and Effects Analysis – FMEA), na analizi stabla pogrešaka (Fault Tree Analysis – FTA) ili na bilo kojem sličnom postupku prikladnom za pitanja sigurnosti sustava.

Proizvođač je dužan uspostaviti i održavati izabrane analitičke pristupe te ih dati na uvid tehničkoj službi radi pregleda u trenutku homologacije tipa.

| 3.4.4.1. | U dokumentaciji se moraju navesti nadzirani parametri i, za svaku vrstu stanja kvara utvrđenu u stavku 3.4.4., signal upozorenja koji se daje vozaču i/ili serviserima ili osobama koje izvode tehnički pregled. |
| --- | --- |

3.4.4.1.

4.   Provjera i ispitivanje

| 4.1. | Funkcionalni rad „sustava”, kako je opisan u dokumentima koji se zahtijevaju u stavku 3., ispituje se na sljedeći način.






  4.1.1. | Provjera funkcija „sustava”
  Kako bi se ustanovile uobičajene razine funkcioniranja, provjerava se učinak sustava vozila u stanjima bez kvarova uspoređivanjem s proizvođačevom osnovnom referentnom specifikacijom, osim ako je to predmet određenog ispitivanja učinka u okviru homologacijskog postupka na temelju ovog ili drugog Pravilnika. |
| --- | --- | --- |

4.1.

4.1.1.

Provjera funkcija „sustava”

Kako bi se ustanovile uobičajene razine funkcioniranja, provjerava se učinak sustava vozila u stanjima bez kvarova uspoređivanjem s proizvođačevom osnovnom referentnom specifikacijom, osim ako je to predmet određenog ispitivanja učinka u okviru homologacijskog postupka na temelju ovog ili drugog Pravilnika.

| 4.1.2. | Provjera sigurnosnog koncepta iz stavka 3.4. ovog Priloga
  Reakcija „sustava” provjerava se, ako to odluči tehnička služba, pod utjecajem kvara u bilo kojoj pojedinačnoj jedinici primjenom odgovarajućih izlaznih signala na električne jedinice ili mehaničke dijelove radi oponašanja učinaka unutarnjih kvarova u jedinici.
  Rezultati provjere moraju odgovarati dokumentiranom sažetku analize kvarova do razine općeg učinka dovoljne da se sigurnosni koncept i izvedba potvrde kao prikladni. |
| --- | --- |

4.1.2.

Provjera sigurnosnog koncepta iz stavka 3.4. ovog Priloga

Reakcija „sustava” provjerava se, ako to odluči tehnička služba, pod utjecajem kvara u bilo kojoj pojedinačnoj jedinici primjenom odgovarajućih izlaznih signala na električne jedinice ili mehaničke dijelove radi oponašanja učinaka unutarnjih kvarova u jedinici.

Rezultati provjere moraju odgovarati dokumentiranom sažetku analize kvarova do razine općeg učinka dovoljne da se sigurnosni koncept i izvedba potvrde kao prikladni.

---