# Europeiska unionens L 328/2022

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 328 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 65 årgången22 december 2022 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 328

Svensk utgåva

Lagstiftning

65 årgången22 december 2022

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIV |
| | * | Rådets direktiv (EU) 2022/2523 av den 14 december 2022 om säkerställande av en global minimiskattenivå för multinationella koncerner och storskaliga nationella koncerner i unionen | 1 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

DIREKTIV

*

Rådets direktiv (EU) 2022/2523 av den 14 december 2022 om säkerställande av en global minimiskattenivå för multinationella koncerner och storskaliga nationella koncerner i unionen

1

| | | II   Icke-lagstiftningsakter |
| --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Rådets beslut (EU) 2022/2524 av den 12 december 2022 om ingående på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland enligt artikel XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden när det gäller alla tullkvoter på EU:s lista CLXXV till följd av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen | 59 |
| | | AVTAL MELLAN EUROPEISKA UNIONEN OCH NYA ZEELAND ENLIGT ARTIKEL XXVIII I ALLMÄNNA TULL- OCH HANDELSAVTALET (GATT) 1994 OM ÄNDRING AV MEDGIVANDEN NÄR DET GÄLLER ALLA TULLKVOTER PÅ EU:S LISTA CLXXV TILL FÖLJD AV FÖRENADE KUNGARIKETS UTTRÄDE UR EUROPEISKA UNIONEN | 61 |
| | * | Meddelande om dagen för ikraftträdande av ändringen av bilagorna 10-A och 10-B till frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Korea | 63 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2525 av den 21 december 2022 om genomförande av förordning (EU) 2016/44 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen | 64 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2526 av den 23 september 2022 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/852 vad gäller tillfällig lagring av kvicksilverhaltigt avfall i flytande form (
  1
  ) | 66 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2527 av den 17 oktober 2022 om upphävande av delegerad förordning (EU) nr 807/2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu), samt om införande av övergångsbestämmelser | 68 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2528 av den 17 oktober 2022 om ändring av delegerad förordning (EU) 2017/891 och om upphävande av de delegerade förordningarna (EU) nr 611/2014, (EU) 2015/1366 och (EU) 2016/1149 vad gäller stödordningar inom vissa jordbrukssektorer | 70 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2529 av den 17 oktober 2022 om upphävande av delegerade förordning (EU) nr 639/2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om ändring av bilaga X till den förordningen | 74 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2530 av den 1 december 2022 om upphävande av genomförandeförordning (EU) nr 641/2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken | 76 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2531 av den 1 december 2022 om upphävande av genomförandeförordning (EU) nr 808/2014 om regler för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) | 78 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2532 av den 1 december 2022 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2017/892 och om upphävande av förordning (EU) 738/2010 och genomförandeförordningarna (EU) nr 615/2014, (EU) 2015/1368 och (EU) 2016/1150 vad gäller stödordningar inom vissa jordbrukssektorer | 80 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2533 av den 15 december 2022 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Miele della Lunigiana (SUB)] | 84 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2534 av den 21 december 2022 om godkännande för utsläppande på marknaden av betalaktoglobulin (β-laktoglobulin) av mjölk från nötkreatur som ett nytt livsmedel och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2017/2470 (
  1
  ) | 85 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2535 av den 21 december 2022 om godkännande för utsläppande på marknaden av frystorkat pulver av Antrodia camphorata-mycelier som ett nytt livsmedel och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2017/2470 (
  1
  ) | 91 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2022/2536 av den 12 december 2022 om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om tillämpningen av vissa bestämmelser i rådets beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet, rådets beslut 2008/616/RIF om genomförande av beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet och bilagan till detta, samt rådets rambeslut 2009/905/RIF om ackreditering av tillhandahållare av kriminaltekniska tjänster som utför laboratorieverksamhet | 94 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2022/2537 av den 12 december 2022 om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Furstendömet Liechtenstein om tillämpningen av vissa bestämmelser i rådets beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet, rådets beslut 2008/616/RIF om genomförande av beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet och bilagan till detta, samt rådets rambeslut 2009/905/RIF om ackreditering av tillhandahållare av kriminaltekniska tjänster som utför laboratorieverksamhet | 96 |
| | * | Beslut (Gusp) 2022/2538 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 13 december 2022 om utseende av uppdragschefen för Europeiska unionens uppdrag för kapacitetsuppbyggnad i Somalia (Eucap Somalia) (Eucap Somalia/1/2022) | 98 |
| | * | Beslut (Gusp) 2022/2539 av Kommittén för utrikes- och Säkerhetspolitik av den 13 december 2022 om utnämning av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära operation i Bosnien och Hercegovina och om upphävande av beslut (Gusp) 2022/59 (BiH/34/2022) | 99 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2022/2540 av den 19 december 2022 om utnämning av en ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén på förslag av Konungariket Belgien | 101 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2022/2541 av den 19 december 2022 om utnämning av en ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén på förslag av Förbundsrepubliken Tyskland | 103 |
| | * | Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/2542 av den 19 december 2022 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2018/1904 om bemyndigande för Nederländerna att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 285 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt | 105 |
| | * | Rådets genomförandebeslut (Gusp) 2022/2543 av den 21 december 2022 om genomförande av beslut (Gusp) 2015/1333 om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Libyen | 107 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU, Euratom) 2022/2544 av den 19 december 2022 om fastställande av arrangemangen för administration och genomförande av EU:s upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin och därtill hörande utlåningstransaktioner | 109 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU, EURATOM) 2022/2545 av den 19 december 2022 om fastställande av en ram för kostnadsfördelning i samband med upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin | 123 |
| | * | Europeiska centralbankens beslut (EU) 2022/2546 av den 16 december 2022 om ändring av beslut ECB/2010/29 om utgivningen av eurosedlar (ECB/2022/46) | 136 |
| | | REKOMMENDATIONER |
| | * | Rådets rekommendation (EU) 2022/2547 av den 13 december 2022 om ändring av rekommendation (EU) 2022/107 om en samordnad strategi för att underlätta säker fri rörlighet under covid-19-pandemin (
  1
  ) | 138 |
| | * | Rådets rekommendation (EU) 2022/2548 av den 13 december 2022 om en samordnad strategi för resor till unionen under covid-19-pandemin och om ersättande av rådets rekommendation (EU) 2020/912 | 146 |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Beslut Nr 2/2022 av det partnerskapsråd som inrättats genom avtalet om handel och samarbete mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, å andra sidan av den 21 december 2022 vad gäller den andra och sista förlängningen av den övergångsperiod under vilken Förenade kungariket får avvika från skyldigheten att radera PNR-uppgifter om passagerare efter deras avresa från Förenade kungariket (2022/2549) | 153 |
| | * | Beslut nr 3/2022 av det partnerskapsråd som inrättats genom avtalet om handel och samarbete mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, å andra sidan av den 21 december 2022 om upprättande av en förteckning över personer som är villiga och kapabla att tjänstgöra som ledamöter av en skiljedomstol enligt handels- och samarbetsavtalet [2022/2550] | 154 |
| | * | Beslut nr 4 av eu–Korea-Handelskommittén av den 30 november 2022 om ändring av bilagorna 10-A och 10-B till frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan [2022/2551] | 157 |

II   Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Rådets beslut (EU) 2022/2524 av den 12 december 2022 om ingående på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland enligt artikel XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden när det gäller alla tullkvoter på EU:s lista CLXXV till följd av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen

59

AVTAL MELLAN EUROPEISKA UNIONEN OCH NYA ZEELAND ENLIGT ARTIKEL XXVIII I ALLMÄNNA TULL- OCH HANDELSAVTALET (GATT) 1994 OM ÄNDRING AV MEDGIVANDEN NÄR DET GÄLLER ALLA TULLKVOTER PÅ EU:S LISTA CLXXV TILL FÖLJD AV FÖRENADE KUNGARIKETS UTTRÄDE UR EUROPEISKA UNIONEN

61

*

Meddelande om dagen för ikraftträdande av ändringen av bilagorna 10-A och 10-B till frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Korea

63

FÖRORDNINGAR

*

Rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2525 av den 21 december 2022 om genomförande av förordning (EU) 2016/44 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen

64

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2526 av den 23 september 2022 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/852 vad gäller tillfällig lagring av kvicksilverhaltigt avfall i flytande form (
  1
  )

1

66

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2527 av den 17 oktober 2022 om upphävande av delegerad förordning (EU) nr 807/2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu), samt om införande av övergångsbestämmelser

68

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2528 av den 17 oktober 2022 om ändring av delegerad förordning (EU) 2017/891 och om upphävande av de delegerade förordningarna (EU) nr 611/2014, (EU) 2015/1366 och (EU) 2016/1149 vad gäller stödordningar inom vissa jordbrukssektorer

70

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2529 av den 17 oktober 2022 om upphävande av delegerade förordning (EU) nr 639/2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om ändring av bilaga X till den förordningen

74

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2530 av den 1 december 2022 om upphävande av genomförandeförordning (EU) nr 641/2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken

76

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2531 av den 1 december 2022 om upphävande av genomförandeförordning (EU) nr 808/2014 om regler för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu)

78

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2532 av den 1 december 2022 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2017/892 och om upphävande av förordning (EU) 738/2010 och genomförandeförordningarna (EU) nr 615/2014, (EU) 2015/1368 och (EU) 2016/1150 vad gäller stödordningar inom vissa jordbrukssektorer

80

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2533 av den 15 december 2022 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Miele della Lunigiana (SUB)]

84

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2534 av den 21 december 2022 om godkännande för utsläppande på marknaden av betalaktoglobulin (β-laktoglobulin) av mjölk från nötkreatur som ett nytt livsmedel och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2017/2470 (
  1
  )

β

1

85

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2535 av den 21 december 2022 om godkännande för utsläppande på marknaden av frystorkat pulver av Antrodia camphorata-mycelier som ett nytt livsmedel och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2017/2470 (
  1
  )

Antrodia camphorata

1

91

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2022/2536 av den 12 december 2022 om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om tillämpningen av vissa bestämmelser i rådets beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet, rådets beslut 2008/616/RIF om genomförande av beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet och bilagan till detta, samt rådets rambeslut 2009/905/RIF om ackreditering av tillhandahållare av kriminaltekniska tjänster som utför laboratorieverksamhet

94

*

Rådets beslut (EU) 2022/2537 av den 12 december 2022 om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Furstendömet Liechtenstein om tillämpningen av vissa bestämmelser i rådets beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet, rådets beslut 2008/616/RIF om genomförande av beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet och bilagan till detta, samt rådets rambeslut 2009/905/RIF om ackreditering av tillhandahållare av kriminaltekniska tjänster som utför laboratorieverksamhet

96

*

Beslut (Gusp) 2022/2538 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 13 december 2022 om utseende av uppdragschefen för Europeiska unionens uppdrag för kapacitetsuppbyggnad i Somalia (Eucap Somalia) (Eucap Somalia/1/2022)

98

*

Beslut (Gusp) 2022/2539 av Kommittén för utrikes- och Säkerhetspolitik av den 13 december 2022 om utnämning av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära operation i Bosnien och Hercegovina och om upphävande av beslut (Gusp) 2022/59 (BiH/34/2022)

99

*

Rådets beslut (EU) 2022/2540 av den 19 december 2022 om utnämning av en ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén på förslag av Konungariket Belgien

101

*

Rådets beslut (EU) 2022/2541 av den 19 december 2022 om utnämning av en ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén på förslag av Förbundsrepubliken Tyskland

103

*

Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/2542 av den 19 december 2022 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2018/1904 om bemyndigande för Nederländerna att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 285 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt

105

*

Rådets genomförandebeslut (Gusp) 2022/2543 av den 21 december 2022 om genomförande av beslut (Gusp) 2015/1333 om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Libyen

107

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU, Euratom) 2022/2544 av den 19 december 2022 om fastställande av arrangemangen för administration och genomförande av EU:s upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin och därtill hörande utlåningstransaktioner

109

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU, EURATOM) 2022/2545 av den 19 december 2022 om fastställande av en ram för kostnadsfördelning i samband med upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin

123

*

Europeiska centralbankens beslut (EU) 2022/2546 av den 16 december 2022 om ändring av beslut ECB/2010/29 om utgivningen av eurosedlar (ECB/2022/46)

136

REKOMMENDATIONER

*

Rådets rekommendation (EU) 2022/2547 av den 13 december 2022 om ändring av rekommendation (EU) 2022/107 om en samordnad strategi för att underlätta säker fri rörlighet under covid-19-pandemin (
  1
  )

1

138

*

Rådets rekommendation (EU) 2022/2548 av den 13 december 2022 om en samordnad strategi för resor till unionen under covid-19-pandemin och om ersättande av rådets rekommendation (EU) 2020/912

146

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Beslut Nr 2/2022 av det partnerskapsråd som inrättats genom avtalet om handel och samarbete mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, å andra sidan av den 21 december 2022 vad gäller den andra och sista förlängningen av den övergångsperiod under vilken Förenade kungariket får avvika från skyldigheten att radera PNR-uppgifter om passagerare efter deras avresa från Förenade kungariket (2022/2549)

153

*

Beslut nr 3/2022 av det partnerskapsråd som inrättats genom avtalet om handel och samarbete mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, å andra sidan av den 21 december 2022 om upprättande av en förteckning över personer som är villiga och kapabla att tjänstgöra som ledamöter av en skiljedomstol enligt handels- och samarbetsavtalet [2022/2550]

154

*

Beslut nr 4 av eu–Korea-Handelskommittén av den 30 november 2022 om ändring av bilagorna 10-A och 10-B till frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan [2022/2551]

157

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2400 av den 23 november 2022 om ändring av bilagorna IV och V till förordning (EU) 2019/1021 om långlivade organiska föroreningar ( EUT L 317, 9.12.2022 ) | 169 |
| | * | Rättelse till Rådets beslut (EU) 2022/2353 av den 1 december 2022 om en stödåtgärd inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten för förstärkning av kapaciteten hos Bosnien och Hercegovinas försvarsmakt ( EUT L 311, 2.12.2022 ) | 170 |
| | * | Rättelse till rådets direktiv (EU) 2020/262 av den 19 december 2019 om allmänna regler för punktskatt ( EUT L 58, 27.2.2020 ) | 171 |

Rättelser

*

Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2400 av den 23 november 2022 om ändring av bilagorna IV och V till förordning (EU) 2019/1021 om långlivade organiska föroreningar ( EUT L 317, 9.12.2022 )

( EUT L 317, 9.12.2022 )

169

*

Rättelse till Rådets beslut (EU) 2022/2353 av den 1 december 2022 om en stödåtgärd inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten för förstärkning av kapaciteten hos Bosnien och Hercegovinas försvarsmakt ( EUT L 311, 2.12.2022 )

( EUT L 311, 2.12.2022 )

170

*

Rättelse till rådets direktiv (EU) 2020/262 av den 19 december 2019 om allmänna regler för punktskatt ( EUT L 58, 27.2.2020 )

( EUT L 58, 27.2.2020 )

171

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

DIREKTIV

| 22.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/1

---

RÅDETS DIREKTIV (EU) 2022/2523

av den 14 december 2022

om säkerställande av en global minimiskattenivå för multinationella koncerner och storskaliga nationella koncerner i unionen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 115,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, och

av följande skäl:

| (1) | Under de senaste åren har unionen antagit banbrytande åtgärder för att stärka bekämpningen av aggressiv skatteplanering på den inre marknaden. I direktiven mot skatteflykt fastställs regler mot urholkning av skattebasen på den inre marknaden och överföring av vinster från den inre marknaden. Dessa regler omvandlade rekommendationerna från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) inom ramen för initiativet mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS) till unionsrätt för att säkerställa att multinationella företags vinster beskattas där den ekonomiska verksamheten som genererar dessa vinster utförs och där värde skapas. |
| --- | --- |

(1)

Under de senaste åren har unionen antagit banbrytande åtgärder för att stärka bekämpningen av aggressiv skatteplanering på den inre marknaden. I direktiven mot skatteflykt fastställs regler mot urholkning av skattebasen på den inre marknaden och överföring av vinster från den inre marknaden. Dessa regler omvandlade rekommendationerna från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) inom ramen för initiativet mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS) till unionsrätt för att säkerställa att multinationella företags vinster beskattas där den ekonomiska verksamheten som genererar dessa vinster utförs och där värde skapas.

| (2) | I en fortsatt strävan att sätta stopp för multinationella företags skattepraxis, som gör det möjligt för dem att flytta vinster till jurisdiktioner utan, eller med mycket låg beskattning, har OECD vidareutvecklat en uppsättning internationella skatteregler för att säkerställa att multinationella företag betalar en skälig andel skatt oavsett var de är verksamma. Den stora reformen syftar till att begränsa konkurrensen om bolagsskattesatserna genom att införa en global minimiskattenivå. Genom att avlägsna en betydande del av fördelarna med att flytta vinster till jurisdiktioner utan, eller med mycket låg, beskattning, kommer den globala minimiskattereformen att skapa lika villkor för företag över hela världen och göra det möjligt för jurisdiktioner att bättre skydda sina skattebaser. |
| --- | --- |

(2)

I en fortsatt strävan att sätta stopp för multinationella företags skattepraxis, som gör det möjligt för dem att flytta vinster till jurisdiktioner utan, eller med mycket låg beskattning, har OECD vidareutvecklat en uppsättning internationella skatteregler för att säkerställa att multinationella företag betalar en skälig andel skatt oavsett var de är verksamma. Den stora reformen syftar till att begränsa konkurrensen om bolagsskattesatserna genom att införa en global minimiskattenivå. Genom att avlägsna en betydande del av fördelarna med att flytta vinster till jurisdiktioner utan, eller med mycket låg, beskattning, kommer den globala minimiskattereformen att skapa lika villkor för företag över hela världen och göra det möjligt för jurisdiktioner att bättre skydda sina skattebaser.

| (3) | Detta politiska mål har omsatts i de utmaningar på skatteområdet som uppstår till följd av digitaliseringen av ekonomin – globala modellreglerna mot urholkning av skattebasen (andra pelaren) (OECD:s modellregler) som godkändes den 14 december 2021 av OECD/G20:s inkluderande ramverk mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS) och som medlemsstaterna har åtagit sig att följa. I sin rapport till Europeiska rådet om skattefrågor som godkändes av rådet den 7 december 2021 upprepade rådet sitt starka stöd för den globala minimiskattereformen och åtog sig att snabbt genomföra den reformen genom unionsrätt. I det sammanhanget är det viktigt att medlemsstaterna effektivt genomför sitt åtagande att uppnå en global minimiskattenivå. |
| --- | --- |

(3)

Detta politiska mål har omsatts i de utmaningar på skatteområdet som uppstår till följd av digitaliseringen av ekonomin – globala modellreglerna mot urholkning av skattebasen (andra pelaren) (OECD:s modellregler) som godkändes den 14 december 2021 av OECD/G20:s inkluderande ramverk mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS) och som medlemsstaterna har åtagit sig att följa. I sin rapport till Europeiska rådet om skattefrågor som godkändes av rådet den 7 december 2021 upprepade rådet sitt starka stöd för den globala minimiskattereformen och åtog sig att snabbt genomföra den reformen genom unionsrätt. I det sammanhanget är det viktigt att medlemsstaterna effektivt genomför sitt åtagande att uppnå en global minimiskattenivå.

| (4) | I en union med nära integrerade ekonomier är det av avgörande betydelse att den globala minimiskattereformen genomförs på ett tillräckligt konsekvent och samordnat sätt. Med tanke på dessa nya internationella skattereglers omfattning, detaljrikedom och tekniska aspekter skulle endast en gemensam unionsram kunna förhindra en fragmentering av den inre marknaden när dessa regler införs. Vidare skulle en gemensam unionsram, som är utformad för att vara förenlig med de grundläggande friheter som garanteras i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, ge de skattskyldiga rättssäkerhet vid tillämpning av sådana regler. |
| --- | --- |

(4)

I en union med nära integrerade ekonomier är det av avgörande betydelse att den globala minimiskattereformen genomförs på ett tillräckligt konsekvent och samordnat sätt. Med tanke på dessa nya internationella skattereglers omfattning, detaljrikedom och tekniska aspekter skulle endast en gemensam unionsram kunna förhindra en fragmentering av den inre marknaden när dessa regler införs. Vidare skulle en gemensam unionsram, som är utformad för att vara förenlig med de grundläggande friheter som garanteras i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, ge de skattskyldiga rättssäkerhet vid tillämpning av sådana regler.

| (5) | Det är nödvändigt att fastställa regler för att upprätta en effektiv och enhetlig ram för den globala minimiskattenivån på unionsnivå. Den ramen skapar ett system med två sammankopplade regler, som även tillsammans kallas för GloBE-reglerna, genom vilka ett tilläggsskattebelopp (tilläggsskatt) bör tas ut varje gång ett multinationellt företags effektiva skattesats i en viss jurisdiktion understiger 15 %. I sådana fall bör jurisdiktionen anses vara lågbeskattad. Dessa två sammankopplade regler kallas regeln om inkomstinkludering (IIR-regeln, Income Inclusion Rule) och regeln om kompensation för bortfall i skattebetalning (UTPR-regeln, Undertaxed Profit Rule). Enligt det systemet bör moderenheten till ett multinationellt företag som är beläget i en medlemsstat vara skyldig att tillämpa IIR-regeln på sin andel av tilläggsskatten för varje enhet i koncernen som är lågbeskattad, oavsett om den enheten är belägen inom eller utanför unionen. UTPR-regeln bör fungera som en kompletteringsregel till IIR-regeln genom att eventuella återstående belopp av tilläggsskatt omfördelas i fall där hela det tilläggsskattebelopp som avser lågbeskattade enheter inte kan uppbäras av moderenheter genom tillämpning av IIR-regeln. |
| --- | --- |

(5)

Det är nödvändigt att fastställa regler för att upprätta en effektiv och enhetlig ram för den globala minimiskattenivån på unionsnivå. Den ramen skapar ett system med två sammankopplade regler, som även tillsammans kallas för GloBE-reglerna, genom vilka ett tilläggsskattebelopp (tilläggsskatt) bör tas ut varje gång ett multinationellt företags effektiva skattesats i en viss jurisdiktion understiger 15 %. I sådana fall bör jurisdiktionen anses vara lågbeskattad. Dessa två sammankopplade regler kallas regeln om inkomstinkludering (IIR-regeln, Income Inclusion Rule) och regeln om kompensation för bortfall i skattebetalning (UTPR-regeln, Undertaxed Profit Rule). Enligt det systemet bör moderenheten till ett multinationellt företag som är beläget i en medlemsstat vara skyldig att tillämpa IIR-regeln på sin andel av tilläggsskatten för varje enhet i koncernen som är lågbeskattad, oavsett om den enheten är belägen inom eller utanför unionen. UTPR-regeln bör fungera som en kompletteringsregel till IIR-regeln genom att eventuella återstående belopp av tilläggsskatt omfördelas i fall där hela det tilläggsskattebelopp som avser lågbeskattade enheter inte kan uppbäras av moderenheter genom tillämpning av IIR-regeln.

| (6) | Det är nödvändigt att genomföra OECD:s modellregler som medlemsstaterna enats om på ett sätt som ligger så nära den globala överenskommelsen som möjligt, för att säkerställa att de regler som medlemsstaterna genomför i enlighet med detta direktiv är kvalificerade i den mening som avses i OECD:s modellregler. Detta direktiv följer nära innehållet och strukturen i OECD:s modellregler. För att säkerställa förenlighet med unionens primärrätt, och särskilt med principen om etableringsfrihet, bör reglerna i detta direktiv tillämpas på enheter med hemvist i en medlemsstat och på enheter utan sådan hemvist till en moderenhet som är belägen i den medlemsstaten. Detta direktiv bör också tillämpas på storskaliga helt nationella koncerner. På så sätt utformas det rättsliga regelverket så att all risk för diskriminering mellan gränsöverskridande och nationella situationer undviks. Alla enheter som är belägna i en medlemsstat som är lågbeskattad, inklusive den moderenhet som tillämpar IIR-regeln, omfattas av tilläggsskatten. På samma sätt omfattas koncernenheter i samma moderenhet som är belägna i en annan medlemsstat, som är lågbeskattad, av tilläggsskatten. |
| --- | --- |

(6)

Det är nödvändigt att genomföra OECD:s modellregler som medlemsstaterna enats om på ett sätt som ligger så nära den globala överenskommelsen som möjligt, för att säkerställa att de regler som medlemsstaterna genomför i enlighet med detta direktiv är kvalificerade i den mening som avses i OECD:s modellregler. Detta direktiv följer nära innehållet och strukturen i OECD:s modellregler. För att säkerställa förenlighet med unionens primärrätt, och särskilt med principen om etableringsfrihet, bör reglerna i detta direktiv tillämpas på enheter med hemvist i en medlemsstat och på enheter utan sådan hemvist till en moderenhet som är belägen i den medlemsstaten. Detta direktiv bör också tillämpas på storskaliga helt nationella koncerner. På så sätt utformas det rättsliga regelverket så att all risk för diskriminering mellan gränsöverskridande och nationella situationer undviks. Alla enheter som är belägna i en medlemsstat som är lågbeskattad, inklusive den moderenhet som tillämpar IIR-regeln, omfattas av tilläggsskatten. På samma sätt omfattas koncernenheter i samma moderenhet som är belägna i en annan medlemsstat, som är lågbeskattad, av tilläggsskatten.

| (7) | Samtidigt som det är nödvändigt att säkerställa att metoder för skatteflykt motverkas, bör negativa konsekvenser för mindre multinationella företag på den inre marknaden undvikas. I detta syfte bör detta direktiv endast tillämpas på enheter belägna i unionen som är medlemmar i multinationella koncerner eller storskaliga nationella koncerner som uppfyller det årliga tröskelvärdet på minst 750 000 000 EUR i konsoliderade intäkter. Det tröskelvärdet stämmer överens med tröskelvärdet i befintliga internationella skatteregler, såsom reglerna för land-för-land-rapportering som föreskrivs i rådets direktiv 2011/16/EU (3), infört genom rådets direktiv (EU) 2016/881 (4). Enheter som omfattas av det här direktivets tillämpningsområde kallas koncernenheter. Vissa enheter bör undantas från tillämpningsområdet för det här direktivet på grundval av deras särskilda syfte och ställning. Undantagna enheter bör vara sådana som huvudsakligen inte bedriver handel eller näringsverksamhet och som bedriver verksamhet av allmänt intresse, såsom tillhandahållande av offentlig hälso- och sjukvård och utbildning eller uppbyggnad av offentlig infrastruktur, och som av dessa skäl kanske inte kommer att beskattas i den medlemsstat där de är belägna. Det är därför nödvändigt att undanta offentliga organ, pensionsfonder och internationella organisationer, ideella organisationer, inbegripet organisationer för ändamål såsom folkhälsa, från tillämpningsområdet för det här direktivet. Det bör vara möjligt att ideella organisationer även inbegriper sjukvårdsförsäkringsgivare som inte eftersträvar eller gör någon vinst annat än till förmån för den offentliga hälso- och sjukvården. Investeringsfonder och investeringsverktyg för investeringar i fast egendom bör också undantas från tillämpningsområdet för detta direktiv när de befinner sig högst upp i ägandekedjan, eftersom dessa enheters intäkter beskattas på sin ägarnivå. |
| --- | --- |

(7)

Samtidigt som det är nödvändigt att säkerställa att metoder för skatteflykt motverkas, bör negativa konsekvenser för mindre multinationella företag på den inre marknaden undvikas. I detta syfte bör detta direktiv endast tillämpas på enheter belägna i unionen som är medlemmar i multinationella koncerner eller storskaliga nationella koncerner som uppfyller det årliga tröskelvärdet på minst 750 000 000 EUR i konsoliderade intäkter. Det tröskelvärdet stämmer överens med tröskelvärdet i befintliga internationella skatteregler, såsom reglerna för land-för-land-rapportering som föreskrivs i rådets direktiv 2011/16/EU (3), infört genom rådets direktiv (EU) 2016/881 (4). Enheter som omfattas av det här direktivets tillämpningsområde kallas koncernenheter. Vissa enheter bör undantas från tillämpningsområdet för det här direktivet på grundval av deras särskilda syfte och ställning. Undantagna enheter bör vara sådana som huvudsakligen inte bedriver handel eller näringsverksamhet och som bedriver verksamhet av allmänt intresse, såsom tillhandahållande av offentlig hälso- och sjukvård och utbildning eller uppbyggnad av offentlig infrastruktur, och som av dessa skäl kanske inte kommer att beskattas i den medlemsstat där de är belägna. Det är därför nödvändigt att undanta offentliga organ, pensionsfonder och internationella organisationer, ideella organisationer, inbegripet organisationer för ändamål såsom folkhälsa, från tillämpningsområdet för det här direktivet. Det bör vara möjligt att ideella organisationer även inbegriper sjukvårdsförsäkringsgivare som inte eftersträvar eller gör någon vinst annat än till förmån för den offentliga hälso- och sjukvården. Investeringsfonder och investeringsverktyg för investeringar i fast egendom bör också undantas från tillämpningsområdet för detta direktiv när de befinner sig högst upp i ägandekedjan, eftersom dessa enheters intäkter beskattas på sin ägarnivå.

| (8) | Den yttersta moderenheten i en multinationell koncern eller en storskalig nationell koncern, när den moderenheten direkt eller indirekt har ett bestämmande inflytande i alla andra koncernenheter i den multinationella koncernen eller den storskaliga nationella koncernen, står i centrum för systemet. Eftersom den yttersta moderenheten normalt sett är skyldig att konsolidera räkenskaperna för alla enheter i den multinationella koncernen eller den storskaliga nationella koncernen eller, om så inte är fallet, det krävs enligt en allmänt erkänd redovisningsstandard, innehar den yttersta moderenheten avgörande information och är bäst lämpad att säkerställa att skattenivån per jurisdiktion för koncernen är förenlig med den överenskomna minimiskattesatsen. När den yttersta moderenheten är belägen i unionen bör den därför ha den primära skyldigheten enligt detta direktiv att tillämpa IIR-regeln på sin fördelningsbara andel av tilläggsskatten för alla lågbeskattade koncernenheter i den multinationella koncernen, oavsett om de är belägna i eller utanför unionen. Den yttersta moderenheten i toppen av en stor nationell koncern skulle tillämpa IIR-regeln på hela tilläggsskattebeloppet för dess lågbeskattade koncernenheter. |
| --- | --- |

(8)

Den yttersta moderenheten i en multinationell koncern eller en storskalig nationell koncern, när den moderenheten direkt eller indirekt har ett bestämmande inflytande i alla andra koncernenheter i den multinationella koncernen eller den storskaliga nationella koncernen, står i centrum för systemet. Eftersom den yttersta moderenheten normalt sett är skyldig att konsolidera räkenskaperna för alla enheter i den multinationella koncernen eller den storskaliga nationella koncernen eller, om så inte är fallet, det krävs enligt en allmänt erkänd redovisningsstandard, innehar den yttersta moderenheten avgörande information och är bäst lämpad att säkerställa att skattenivån per jurisdiktion för koncernen är förenlig med den överenskomna minimiskattesatsen. När den yttersta moderenheten är belägen i unionen bör den därför ha den primära skyldigheten enligt detta direktiv att tillämpa IIR-regeln på sin fördelningsbara andel av tilläggsskatten för alla lågbeskattade koncernenheter i den multinationella koncernen, oavsett om de är belägna i eller utanför unionen. Den yttersta moderenheten i toppen av en stor nationell koncern skulle tillämpa IIR-regeln på hela tilläggsskattebeloppet för dess lågbeskattade koncernenheter.

| (9) | Under vissa omständigheter bör den skyldigheten att tillämpa IIR-regeln flyttas ned till andra koncernenheter i den multinationella koncernen som är belägna i unionen. För det första, om den yttersta moderenheten är en undantagen enhet eller belägen i en tredjelandsjurisdiktion som inte har genomfört OECD:s modellregler eller likvärdiga regler och därmed inte har en kvalificerad IIR-regel, bör mellanliggande moderenheter som är belägna under den yttersta moderenheten i ägarkedjan och som är belägna i unionen vara skyldiga enligt direktivet att tillämpa IIR-regeln upp till sin fördelningsbara andel av tilläggsskatten. När en mellanliggande moderenhet som är skyldig att tillämpa IIR-regeln har ett bestämmande inflytande i en annan mellanliggande moderenhet bör dock IIR-regeln tillämpas av den förstnämnda mellanliggande moderenheten. |
| --- | --- |

(9)

Under vissa omständigheter bör den skyldigheten att tillämpa IIR-regeln flyttas ned till andra koncernenheter i den multinationella koncernen som är belägna i unionen. För det första, om den yttersta moderenheten är en undantagen enhet eller belägen i en tredjelandsjurisdiktion som inte har genomfört OECD:s modellregler eller likvärdiga regler och därmed inte har en kvalificerad IIR-regel, bör mellanliggande moderenheter som är belägna under den yttersta moderenheten i ägarkedjan och som är belägna i unionen vara skyldiga enligt direktivet att tillämpa IIR-regeln upp till sin fördelningsbara andel av tilläggsskatten. När en mellanliggande moderenhet som är skyldig att tillämpa IIR-regeln har ett bestämmande inflytande i en annan mellanliggande moderenhet bör dock IIR-regeln tillämpas av den förstnämnda mellanliggande moderenheten.

| (10) | För det andra, oberoende av om den yttersta moderenheten är belägen i en jurisdiktion som har en kvalificerad IIR-regel, bör delägda moderenheter belägna i unionen som till mer än 20 % ägs av andelsinnehavare utanför koncernen vara skyldiga att, enligt detta direktiv, tillämpa IIR-regeln upp till sin fördelningsbara andel av tilläggsskatten. Sådana delägda moderenheter bör dock inte tillämpa IIR-regeln när de helt ägs av en annan delägd moderenhet som är skyldig att tillämpa IIR-regeln. För det tredje, om den yttersta moderenheten är en undantagen enhet eller belägen i en jurisdiktion utan en kvalificerad IIR-regel, bör de koncernenheterna i koncernen tillämpa UTPR-regeln på eventuella restbelopp av tilläggsskatt som inte har omfattats av IIR-regeln i proportion till en fördelningsnyckel som baseras på deras antal anställda och materiella anläggningstillgångar. För det fjärde, när den yttersta moderenheten är belägen i en tredjelandsjurisdiktion med en kvalificerad IIR-regel, bör koncernenheterna i den multinationella koncernen tillämpa UTPR-regeln på de koncernenheter som är belägna i den tredjelandsjurisdiktionen, i de fall där den tredjelandsjurisdiktionen är lågbeskattad på grundval av den effektiva skattesatsen för alla koncernenheter i den jurisdiktionen, inbegripet för den yttersta moderenheten. |
| --- | --- |

(10)

För det andra, oberoende av om den yttersta moderenheten är belägen i en jurisdiktion som har en kvalificerad IIR-regel, bör delägda moderenheter belägna i unionen som till mer än 20 % ägs av andelsinnehavare utanför koncernen vara skyldiga att, enligt detta direktiv, tillämpa IIR-regeln upp till sin fördelningsbara andel av tilläggsskatten. Sådana delägda moderenheter bör dock inte tillämpa IIR-regeln när de helt ägs av en annan delägd moderenhet som är skyldig att tillämpa IIR-regeln. För det tredje, om den yttersta moderenheten är en undantagen enhet eller belägen i en jurisdiktion utan en kvalificerad IIR-regel, bör de koncernenheterna i koncernen tillämpa UTPR-regeln på eventuella restbelopp av tilläggsskatt som inte har omfattats av IIR-regeln i proportion till en fördelningsnyckel som baseras på deras antal anställda och materiella anläggningstillgångar. För det fjärde, när den yttersta moderenheten är belägen i en tredjelandsjurisdiktion med en kvalificerad IIR-regel, bör koncernenheterna i den multinationella koncernen tillämpa UTPR-regeln på de koncernenheter som är belägna i den tredjelandsjurisdiktionen, i de fall där den tredjelandsjurisdiktionen är lågbeskattad på grundval av den effektiva skattesatsen för alla koncernenheter i den jurisdiktionen, inbegripet för den yttersta moderenheten.

| (11) | I enlighet med de politiska målen för den globala minimiskattereformen bör, när det gäller rättvis skattekonkurrens mellan jurisdiktioner, beräkningen av den effektiva skattesatsen ske på jurisdiktionsnivå. Vid beräkningen av den effektiva skattesatsen bör det i detta direktiv fastställas en gemensam uppsättning av särskilda regler för beräkningen av skattebasen, kallad justerad vinst eller förlust, och för betalda skatter, så kallade medräknade skatter. Utgångspunkten bör vara de räkenskaper som används för konsolideringsändamål och som sedan bör bli föremål för en rad justeringar, bland annat för att ta hänsyn till temporära skillnader, för att undvika eventuella snedvridningar mellan jurisdiktioner. Dessutom bör vissa enheters justerade vinst eller förlust och medräknade skatter hänföras till andra relevanta enheter inom den multinationella koncernen för att säkerställa en neutral skattebehandling av justerad vinst eller förlust som kan omfattas av medräknade skatter i flera jurisdiktioner, antingen på grund av enheternas karaktär (till exempel genomflödesenheter, hybridenheter eller fasta driftsställen) eller på grund av den särskilda skattebehandlingen av inkomsten (till exempel utdelningar eller CFC-regelverk (Controlled Foreign Company tax regime)). När det gäller medräknade skatter bör detta direktiv tolkas mot bakgrund av eventuell ytterligare vägledning från OECD, som bör beaktas av medlemsstaterna för att säkerställa en enhetlig identifiering av de medräknade skatterna i alla medlemsstater och tredjelandsjurisdiktioner. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med de politiska målen för den globala minimiskattereformen bör, när det gäller rättvis skattekonkurrens mellan jurisdiktioner, beräkningen av den effektiva skattesatsen ske på jurisdiktionsnivå. Vid beräkningen av den effektiva skattesatsen bör det i detta direktiv fastställas en gemensam uppsättning av särskilda regler för beräkningen av skattebasen, kallad justerad vinst eller förlust, och för betalda skatter, så kallade medräknade skatter. Utgångspunkten bör vara de räkenskaper som används för konsolideringsändamål och som sedan bör bli föremål för en rad justeringar, bland annat för att ta hänsyn till temporära skillnader, för att undvika eventuella snedvridningar mellan jurisdiktioner. Dessutom bör vissa enheters justerade vinst eller förlust och medräknade skatter hänföras till andra relevanta enheter inom den multinationella koncernen för att säkerställa en neutral skattebehandling av justerad vinst eller förlust som kan omfattas av medräknade skatter i flera jurisdiktioner, antingen på grund av enheternas karaktär (till exempel genomflödesenheter, hybridenheter eller fasta driftsställen) eller på grund av den särskilda skattebehandlingen av inkomsten (till exempel utdelningar eller CFC-regelverk (Controlled Foreign Company tax regime)). När det gäller medräknade skatter bör detta direktiv tolkas mot bakgrund av eventuell ytterligare vägledning från OECD, som bör beaktas av medlemsstaterna för att säkerställa en enhetlig identifiering av de medräknade skatterna i alla medlemsstater och tredjelandsjurisdiktioner.

| (12) | Den effektiva skattesatsen för en multinationell koncern i varje jurisdiktion där den bedriver verksamhet eller i en storskalig nationell koncern bör jämföras med den överenskomna minimiskattesatsen på 15 % för att avgöra om den multinationella koncernen eller den storskaliga nationella koncernen bör vara skyldig att betala en tilläggsskatt och därmed bör tillämpa IIR-regeln eller UTPR-regeln. Den minimiskattesats på 15 % som OECD/G20:s inkluderande ramverk mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS) enats om återspeglar en balans mellan bolagsskattesatserna i hela världen. I de fall där den effektiva skattesatsen för en multinationell koncern hamnar under minimiskattesatsen i en viss jurisdiktion bör tilläggsskatten fördelas till de enheter i den multinationella koncern som är skyldiga att betala skatten i enlighet med IIR-regeln och UTPR-regeln, i syfte att iaktta den globalt överenskomna minimiskattesatsen på 15 %. I de fall där den effektiva skattesatsen för en storskalig nationell koncern hamnar under minimiskattesatsen bör den yttersta moderenheten i den storskaliga nationella koncernen tillämpa IIR-regeln på sina lågbeskattade koncernenheter för att säkerställa att en sådan koncern är skyldig att betala skatt med en effektiv minimiskattesats på 15 %. |
| --- | --- |

(12)

Den effektiva skattesatsen för en multinationell koncern i varje jurisdiktion där den bedriver verksamhet eller i en storskalig nationell koncern bör jämföras med den överenskomna minimiskattesatsen på 15 % för att avgöra om den multinationella koncernen eller den storskaliga nationella koncernen bör vara skyldig att betala en tilläggsskatt och därmed bör tillämpa IIR-regeln eller UTPR-regeln. Den minimiskattesats på 15 % som OECD/G20:s inkluderande ramverk mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS) enats om återspeglar en balans mellan bolagsskattesatserna i hela världen. I de fall där den effektiva skattesatsen för en multinationell koncern hamnar under minimiskattesatsen i en viss jurisdiktion bör tilläggsskatten fördelas till de enheter i den multinationella koncern som är skyldiga att betala skatten i enlighet med IIR-regeln och UTPR-regeln, i syfte att iaktta den globalt överenskomna minimiskattesatsen på 15 %. I de fall där den effektiva skattesatsen för en storskalig nationell koncern hamnar under minimiskattesatsen bör den yttersta moderenheten i den storskaliga nationella koncernen tillämpa IIR-regeln på sina lågbeskattade koncernenheter för att säkerställa att en sådan koncern är skyldig att betala skatt med en effektiv minimiskattesats på 15 %.

| (13) | För att göra det möjligt för medlemsstaterna att dra nytta av de tilläggsskatteintäkter som tas ut från deras lågbeskattade koncernenheter som är belägna på deras territorium bör medlemsstaterna kunna välja att tillämpa ett kvalificerat nationellt system för tilläggsskatt. Medlemsstaterna bör underrätta kommissionen när de väljer att tillämpa en kvalificerad nationell tilläggsskatt, i syfte att ge skatteförvaltningarna i andra medlemsstater och tredjelandsjurisdiktioner samt multinationella koncerner tillräcklig säkerhet när det gäller tillämpligheten av den kvalificerade nationella tilläggsskatten på lågbeskattade koncernenheter i den medlemsstaten. Koncernenheter i en multinationell koncern vilka är belägna i en medlemsstat som har valt att tillämpa ett sådant system i sitt eget nationella skattesystem bör betala tilläggsskatten till denna medlemsstat. Ett sådant system bör säkerställa att den effektiva minimibeskattningen av de koncernenheternas justerade vinst eller förlust beräknas på samma sätt som tilläggsskatten beräknas i enlighet med detta direktiv. |
| --- | --- |

(13)

För att göra det möjligt för medlemsstaterna att dra nytta av de tilläggsskatteintäkter som tas ut från deras lågbeskattade koncernenheter som är belägna på deras territorium bör medlemsstaterna kunna välja att tillämpa ett kvalificerat nationellt system för tilläggsskatt. Medlemsstaterna bör underrätta kommissionen när de väljer att tillämpa en kvalificerad nationell tilläggsskatt, i syfte att ge skatteförvaltningarna i andra medlemsstater och tredjelandsjurisdiktioner samt multinationella koncerner tillräcklig säkerhet när det gäller tillämpligheten av den kvalificerade nationella tilläggsskatten på lågbeskattade koncernenheter i den medlemsstaten. Koncernenheter i en multinationell koncern vilka är belägna i en medlemsstat som har valt att tillämpa ett sådant system i sitt eget nationella skattesystem bör betala tilläggsskatten till denna medlemsstat. Ett sådant system bör säkerställa att den effektiva minimibeskattningen av de koncernenheternas justerade vinst eller förlust beräknas på samma sätt som tilläggsskatten beräknas i enlighet med detta direktiv.

| (14) | För att säkerställa ett proportionerligt tillvägagångssätt bör man i samband med detta direktiv ta hänsyn till vissa specifika situationer där BEPS-riskerna är reducerade. Därför bör direktivet innehålla ett substansundantag som baseras på kostnaderna för anställda och värdet av materiella anläggningstillgångar i en viss jurisdiktion. Det undantaget skulle i viss utsträckning lösa situationer där en multinationell koncern eller en storskalig nationell koncern bedriver ekonomisk verksamhet som kräver fysisk närvaro i en lågbeskattad jurisdiktion, eftersom det i sådana fall är osannolikt att BEPS-praxis skulle blomstra. Det specifika fallet med multinationella koncerner som befinner sig i den inledande fasen av sin internationella verksamhet bör också beaktas för att inte motverka utvecklingen av gränsöverskridande verksamhet genom multinationella koncerner som drar nytta av låg beskattning i sin nationella jurisdiktion i vilken de huvudsakligen bedriver verksamhet. Sådana multinationella koncerners lågbeskattade nationella verksamhet bör därför undantas från tillämpningen av reglerna under en övergångsperiod på fem år, och under förutsättning att den multinationella koncernen inte har några koncernenheter i fler än sex jurisdiktioner. För att säkerställa likabehandling för storskaliga nationella koncerner bör intäkterna från sådana koncerners verksamhet också undantas under en övergångsperiod på fem år. |
| --- | --- |

(14)

För att säkerställa ett proportionerligt tillvägagångssätt bör man i samband med detta direktiv ta hänsyn till vissa specifika situationer där BEPS-riskerna är reducerade. Därför bör direktivet innehålla ett substansundantag som baseras på kostnaderna för anställda och värdet av materiella anläggningstillgångar i en viss jurisdiktion. Det undantaget skulle i viss utsträckning lösa situationer där en multinationell koncern eller en storskalig nationell koncern bedriver ekonomisk verksamhet som kräver fysisk närvaro i en lågbeskattad jurisdiktion, eftersom det i sådana fall är osannolikt att BEPS-praxis skulle blomstra. Det specifika fallet med multinationella koncerner som befinner sig i den inledande fasen av sin internationella verksamhet bör också beaktas för att inte motverka utvecklingen av gränsöverskridande verksamhet genom multinationella koncerner som drar nytta av låg beskattning i sin nationella jurisdiktion i vilken de huvudsakligen bedriver verksamhet. Sådana multinationella koncerners lågbeskattade nationella verksamhet bör därför undantas från tillämpningen av reglerna under en övergångsperiod på fem år, och under förutsättning att den multinationella koncernen inte har några koncernenheter i fler än sex jurisdiktioner. För att säkerställa likabehandling för storskaliga nationella koncerner bör intäkterna från sådana koncerners verksamhet också undantas under en övergångsperiod på fem år.

| (15) | För att ta itu med den särskilda situationen med medlemsstater där mycket få koncerner har sitt säte och där det finns ett så litet antal koncernenheter så att det blir oproportionerligt att omedelbart kräva att skatteförvaltningarna i dessa medlemsstater tillämpar IIR-regeln och UTPR-regeln, och med tanke på GloBE-reglernas status som en gemensam strategi, skulle det dessutom vara lämpligt att låta dessa medlemsstater välja att under en begränsad tidsperiod inte tillämpa IIR-regeln och UTPR-regeln. Medlemsstater som gör ett sådant val ska anmäla detta till kommissionen senast vid tidsfristen för införlivandet av detta direktiv. |
| --- | --- |

(15)

För att ta itu med den särskilda situationen med medlemsstater där mycket få koncerner har sitt säte och där det finns ett så litet antal koncernenheter så att det blir oproportionerligt att omedelbart kräva att skatteförvaltningarna i dessa medlemsstater tillämpar IIR-regeln och UTPR-regeln, och med tanke på GloBE-reglernas status som en gemensam strategi, skulle det dessutom vara lämpligt att låta dessa medlemsstater välja att under en begränsad tidsperiod inte tillämpa IIR-regeln och UTPR-regeln. Medlemsstater som gör ett sådant val ska anmäla detta till kommissionen senast vid tidsfristen för införlivandet av detta direktiv.

| (16) | De medlemsstater som väljer att tillfälligt inte tillämpa IIR-regeln och UTPR-regeln bör införliva detta direktiv på ett sådant sätt att det säkerställs att systemet med en global minimiskattenivå för multinationella koncerner och storskaliga nationella koncerner i unionen fungerar korrekt. Detta gäller framför allt skyldigheten för de nationella koncernenheterna i dessa medlemsstater att tillhandahålla information till koncernenheterna i andra medlemsstater och i tredjelandsjurisdiktioner så att de andra medlemsstaterna och tredjelandsjurisdiktionerna kan tillämpa UTPR-regeln. Den administrativa bördan för skatteförvaltningarna i de medlemsstater som har gjort detta val bör i möjligaste mån begränsas, samtidigt som en effektiv tillämpning av detta direktiv upprätthålls i hela unionen. Dessa medlemsstater bör därför också ha möjlighet att inleda en diskussion med kommissionen och be den om råd och stöd för att nå en samsyn om de praktiska arrangemangen för införlivandet av detta direktiv i den nationella lagstiftningen. |
| --- | --- |

(16)

De medlemsstater som väljer att tillfälligt inte tillämpa IIR-regeln och UTPR-regeln bör införliva detta direktiv på ett sådant sätt att det säkerställs att systemet med en global minimiskattenivå för multinationella koncerner och storskaliga nationella koncerner i unionen fungerar korrekt. Detta gäller framför allt skyldigheten för de nationella koncernenheterna i dessa medlemsstater att tillhandahålla information till koncernenheterna i andra medlemsstater och i tredjelandsjurisdiktioner så att de andra medlemsstaterna och tredjelandsjurisdiktionerna kan tillämpa UTPR-regeln. Den administrativa bördan för skatteförvaltningarna i de medlemsstater som har gjort detta val bör i möjligaste mån begränsas, samtidigt som en effektiv tillämpning av detta direktiv upprätthålls i hela unionen. Dessa medlemsstater bör därför också ha möjlighet att inleda en diskussion med kommissionen och be den om råd och stöd för att nå en samsyn om de praktiska arrangemangen för införlivandet av detta direktiv i den nationella lagstiftningen.

| (17) | På grund av sjöfartssektorns mycket volatila karaktär och dess långa ekonomiska cykel är den traditionellt föremål för alternativa eller kompletterande beskattningssystem i medlemsstaterna. För att undvika att undergräva denna logik och för att tillåta medlemsstaterna att fortsätta att tillämpa en särskild skattebehandling av sjöfartssektorn i linje med internationell praxis och regler om statligt stöd, bör intäkter från sjöfarten undantas från systemet. |
| --- | --- |

(17)

På grund av sjöfartssektorns mycket volatila karaktär och dess långa ekonomiska cykel är den traditionellt föremål för alternativa eller kompletterande beskattningssystem i medlemsstaterna. För att undvika att undergräva denna logik och för att tillåta medlemsstaterna att fortsätta att tillämpa en särskild skattebehandling av sjöfartssektorn i linje med internationell praxis och regler om statligt stöd, bör intäkter från sjöfarten undantas från systemet.

| (18) | För att uppnå en balans mellan målen för den globala minimiskattereformen och den administrativa bördan för skatteförvaltningar och skattskyldiga bör detta direktiv föreskriva ett undantag av mindre betydelse (de minimis) för multinationella koncerner eller storskaliga nationella koncerner som har en genomsnittlig intäkt på mindre än 10 000 000 EUR och en genomsnittlig justerad vinst eller förlust på mindre än 1 000 000 EUR i en jurisdiktion. Sådana multinationella koncerner eller storskaliga nationella koncerner ska inte behöva betala en tilläggsskatt, även om deras effektiva skattesats understiger minimiskattesatsen i den jurisdiktionen. |
| --- | --- |

(18)

För att uppnå en balans mellan målen för den globala minimiskattereformen och den administrativa bördan för skatteförvaltningar och skattskyldiga bör detta direktiv föreskriva ett undantag av mindre betydelse (de minimis) för multinationella koncerner eller storskaliga nationella koncerner som har en genomsnittlig intäkt på mindre än 10 000 000 EUR och en genomsnittlig justerad vinst eller förlust på mindre än 1 000 000 EUR i en jurisdiktion. Sådana multinationella koncerner eller storskaliga nationella koncerner ska inte behöva betala en tilläggsskatt, även om deras effektiva skattesats understiger minimiskattesatsen i den jurisdiktionen.

| (19) | Tillämpningen av reglerna i detta direktiv på multinationella koncerner och storskaliga nationella koncerner som faller inom dess tillämpningsområde för första gången skulle kunna ge upphov till snedvridningar till följd av förekomsten av skatteattribut, inbegripet förluster från tidigare räkenskapsår, eller till följd av temporära skillnader, och kräva övergångsregler för att undanröja sådana snedvridningar. En gradvis sänkning av satserna för undantagen avseende löner och materiella tillgångar under tio år bör också tillämpas för att möjliggöra en smidig övergång till det nya skattesystemet. |
| --- | --- |

(19)

Tillämpningen av reglerna i detta direktiv på multinationella koncerner och storskaliga nationella koncerner som faller inom dess tillämpningsområde för första gången skulle kunna ge upphov till snedvridningar till följd av förekomsten av skatteattribut, inbegripet förluster från tidigare räkenskapsår, eller till följd av temporära skillnader, och kräva övergångsregler för att undanröja sådana snedvridningar. En gradvis sänkning av satserna för undantagen avseende löner och materiella tillgångar under tio år bör också tillämpas för att möjliggöra en smidig övergång till det nya skattesystemet.

| (20) | Med tanke på att multinationella koncerner och storskaliga nationella koncerner bör betala skatt på en miniminivå i en viss jurisdiktion och för ett visst räkenskapsår, bör en tilläggsskatt uteslutande syfta till att säkerställa att vinsterna för sådana koncerner beskattas enligt en effektiv minimiskattesats under ett visst räkenskapsår. Bestämmelserna om en tilläggsskatt bör därför inte fungera som en skatt som tas ut direkt på en enhets intäkter, utan bör i stället tillämpas på den överskjutande vinsten i enlighet med en standardiserad bas och särskilda skatteberäkningsmetoder för att fastställa lågbeskattade inkomster inom de berörda koncernerna, och utgör en tilläggsskatt som för upp koncernens effektiva skattesats för den inkomsten till den överenskomna minimiskattenivån. Utformningen av IIR-regeln och UTPR-regeln som tilläggsskatter hindrar dock inte att en jurisdiktion tillämpar dessa regler enligt ett bolagsbeskattningssystem i dess nationella rätt. |
| --- | --- |

(20)

Med tanke på att multinationella koncerner och storskaliga nationella koncerner bör betala skatt på en miniminivå i en viss jurisdiktion och för ett visst räkenskapsår, bör en tilläggsskatt uteslutande syfta till att säkerställa att vinsterna för sådana koncerner beskattas enligt en effektiv minimiskattesats under ett visst räkenskapsår. Bestämmelserna om en tilläggsskatt bör därför inte fungera som en skatt som tas ut direkt på en enhets intäkter, utan bör i stället tillämpas på den överskjutande vinsten i enlighet med en standardiserad bas och särskilda skatteberäkningsmetoder för att fastställa lågbeskattade inkomster inom de berörda koncernerna, och utgör en tilläggsskatt som för upp koncernens effektiva skattesats för den inkomsten till den överenskomna minimiskattenivån. Utformningen av IIR-regeln och UTPR-regeln som tilläggsskatter hindrar dock inte att en jurisdiktion tillämpar dessa regler enligt ett bolagsbeskattningssystem i dess nationella rätt.

| (21) | I enlighet med den politiska överenskommelse som nåtts på internationell nivå bör de utdelningsskattesystem som beaktas i GloBE-reglerna vara de som var i kraft den 1 juli 2021 eller tidigare, dagen för det första uttalandet från OECD/G20:s inkluderande ramverk mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS), med titeln Uttalande om en tvåpelarlösning för att ta itu med de utmaningar på skatteområdet som uppstår till följd av digitaliseringen av ekonomin där man enades om en särskild behandling av berättigade utdelningsskattesystem. Detta bör inte förhindra ändringar av en jurisdiktions utdelningsskattesystem som är förenliga med dess befintliga utformning. |
| --- | --- |

(21)

I enlighet med den politiska överenskommelse som nåtts på internationell nivå bör de utdelningsskattesystem som beaktas i GloBE-reglerna vara de som var i kraft den 1 juli 2021 eller tidigare, dagen för det första uttalandet från OECD/G20:s inkluderande ramverk mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS), med titeln Uttalande om en tvåpelarlösning för att ta itu med de utmaningar på skatteområdet som uppstår till följd av digitaliseringen av ekonomin där man enades om en särskild behandling av berättigade utdelningsskattesystem. Detta bör inte förhindra ändringar av en jurisdiktions utdelningsskattesystem som är förenliga med dess befintliga utformning.

| (22) | För en effektiv tillämpning av systemet är det viktigt att förfarandena samordnas på koncernnivå. Det kommer att bli nödvändigt att driva ett system som säkerställer ett obehindrat informationsflöde inom den multinationella koncernen och till skatteförvaltningar där koncernenheterna är belägna. Det primära ansvaret för att lämna informationen om tilläggsskatt i deklarationen bör ligga på koncernenheten själv. Ett undantag från sådant ansvar bör dock gälla om den multinationella koncernen har utsett en annan enhet att lämna informationen om tilläggsskatt i deklarationen. Det kan vara antingen en lokal enhet eller en enhet från en annan jurisdiktion som har ett avtal med den behöriga myndigheten i den medlemsstat där koncernenheten är belägen. Information som lämnas i deklarationen med information om tilläggsskatt bör göra det möjligt för skatteförvaltningarna där koncernenheterna är belägna att bedöma riktigheten i en ingående enhets skyldighet att betala tilläggsskatt eller kvalificerad nationell tilläggsskatt, beroende på vad som är tillämpligt, genom tillämpning av nationella förfaranden, inbegripet för inlämning av nationella skattedeklarationer. Ytterligare vägledning som ska tas fram i OECD:s GloBE-regelverk för genomförande kommer att vara en användbar källa till illustration och tolkning i detta avseende, och medlemsstaterna kan välja att införa dessa bestämmelser i nationell rätt. Med tanke på de anpassningar av efterlevnaden som genomförande av detta direktiv kräver bör koncerner som omfattas av detta direktiv för första gången beviljas en period på 18 månader för att uppfylla informationskraven. |
| --- | --- |

(22)

För en effektiv tillämpning av systemet är det viktigt att förfarandena samordnas på koncernnivå. Det kommer att bli nödvändigt att driva ett system som säkerställer ett obehindrat informationsflöde inom den multinationella koncernen och till skatteförvaltningar där koncernenheterna är belägna. Det primära ansvaret för att lämna informationen om tilläggsskatt i deklarationen bör ligga på koncernenheten själv. Ett undantag från sådant ansvar bör dock gälla om den multinationella koncernen har utsett en annan enhet att lämna informationen om tilläggsskatt i deklarationen. Det kan vara antingen en lokal enhet eller en enhet från en annan jurisdiktion som har ett avtal med den behöriga myndigheten i den medlemsstat där koncernenheten är belägen. Information som lämnas i deklarationen med information om tilläggsskatt bör göra det möjligt för skatteförvaltningarna där koncernenheterna är belägna att bedöma riktigheten i en ingående enhets skyldighet att betala tilläggsskatt eller kvalificerad nationell tilläggsskatt, beroende på vad som är tillämpligt, genom tillämpning av nationella förfaranden, inbegripet för inlämning av nationella skattedeklarationer. Ytterligare vägledning som ska tas fram i OECD:s GloBE-regelverk för genomförande kommer att vara en användbar källa till illustration och tolkning i detta avseende, och medlemsstaterna kan välja att införa dessa bestämmelser i nationell rätt. Med tanke på de anpassningar av efterlevnaden som genomförande av detta direktiv kräver bör koncerner som omfattas av detta direktiv för första gången beviljas en period på 18 månader för att uppfylla informationskraven.

| (23) | Med tanke på fördelarna med transparens på skatteområdet är det uppmuntrande att en betydande mängd information kommer att lämnas till skatteförvaltningarna i alla deltagande jurisdiktioner. Multinationella koncerner som omfattas av detta direktiv bör vara skyldiga att tillhandahålla omfattande och detaljerad information om sina vinster och effektiva skattesatser i varje jurisdiktion där de har ingående enheter. En sådan omfattande rapportering kan förväntas öka transparensen. |
| --- | --- |

(23)

Med tanke på fördelarna med transparens på skatteområdet är det uppmuntrande att en betydande mängd information kommer att lämnas till skatteförvaltningarna i alla deltagande jurisdiktioner. Multinationella koncerner som omfattas av detta direktiv bör vara skyldiga att tillhandahålla omfattande och detaljerad information om sina vinster och effektiva skattesatser i varje jurisdiktion där de har ingående enheter. En sådan omfattande rapportering kan förväntas öka transparensen.

| (24) | För att säkerställa en konsekvent tillämpning i medlemsstaterna bör de vid genomförandet av detta direktiv använda sig av OECD:s modellregler och förklaringarna och exemplen i Tax Challenges Arising from the Digitalisation of the Economy – Commentary to the Global Anti-Base Erosion Model Rules (Pillar Two) som godkänts av OECD:s/G20:s inkluderande ramverk mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS) samt GloBE-regelverket för genomförande, inbegripet dess safe harbour-regler, som en källa till illustration eller tolkning och i den mån dessa källor är förenliga med detta direktiv och unionsrätten. Sådana safe harbour-regler bör vara av betydelse för såväl multinationella koncerner som storskaliga nationella koncerner. |
| --- | --- |

(24)

För att säkerställa en konsekvent tillämpning i medlemsstaterna bör de vid genomförandet av detta direktiv använda sig av OECD:s modellregler och förklaringarna och exemplen i Tax Challenges Arising from the Digitalisation of the Economy – Commentary to the Global Anti-Base Erosion Model Rules (Pillar Two) som godkänts av OECD:s/G20:s inkluderande ramverk mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS) samt GloBE-regelverket för genomförande, inbegripet dess safe harbour-regler, som en källa till illustration eller tolkning och i den mån dessa källor är förenliga med detta direktiv och unionsrätten. Sådana safe harbour-regler bör vara av betydelse för såväl multinationella koncerner som storskaliga nationella koncerner.

| (25) | Effektiviteten och rättvisan i den globala minimiskattereformen är i hög grad beroende av att den genomförs i hela världen. För att säkerställa att bestämmelserna i detta direktiv efterlevs bör medlemsstaterna tillämpa lämpliga sanktioner, särskilt mot enheter som inte fullgör sin skyldighet att lämna in en tilläggsskattedeklaration och betala sin andel av tilläggsskatten. När medlemsstaterna fastställer dessa sanktioner bör de ta särskild hänsyn till behovet av att hantera risken att en multinationell koncern inte deklarerar den information som krävs för att tillämpa UTPR-regeln. För att åtgärda den risken bör medlemsstaterna införa avskräckande sanktioner. |
| --- | --- |

(25)

Effektiviteten och rättvisan i den globala minimiskattereformen är i hög grad beroende av att den genomförs i hela världen. För att säkerställa att bestämmelserna i detta direktiv efterlevs bör medlemsstaterna tillämpa lämpliga sanktioner, särskilt mot enheter som inte fullgör sin skyldighet att lämna in en tilläggsskattedeklaration och betala sin andel av tilläggsskatten. När medlemsstaterna fastställer dessa sanktioner bör de ta särskild hänsyn till behovet av att hantera risken att en multinationell koncern inte deklarerar den information som krävs för att tillämpa UTPR-regeln. För att åtgärda den risken bör medlemsstaterna införa avskräckande sanktioner.

| (26) | Det kommer även att vara av avgörande betydelse att unionens alla viktiga handelspartner tillämpar antingen en kvalificerad IIR-regel eller en likvärdig uppsättning regler om minimibeskattning. När det gäller frågan om huruvida en IIR-regel som införs av en tredjelandsjurisdiktion som följer den globala överenskommelsen är en kvalificerad IIR-regel i den mening som avses i den globala överenskommelsen, är det lämpligt att hänvisa till den bedömning som ska göras på OECD-nivå. Dessutom, och för att främja rättslig säkerhet och effektivitet i de globala minimiskattereglerna, är det viktigt att ytterligare fastställa på vilka villkor de regler som införs i en tredjelandsjurisdiktion som inte kommer att införliva reglerna i den globala överenskommelsen kan beviljas likvärdighet med en kvalificerad IIR-regel. Huvudsyftet med likvärdighetsbedömningen är att förtydliga och beskriva medlemsstaternas tillämpning av detta direktiv, särskilt när det gäller UTPR-regeln. I detta syfte bör det i detta direktiv föreskrivas att kommissionen efter OECD:s bedömning ska göra en bedömning av likvärdighetskriterierna på grundval av vissa specifika parametrar. Fastställandet av vilka tredjelandsjurisdiktioner som tillämpar rättsliga ramar som anses likvärdiga med en kvalificerad IIR-regel bör vara ett direkt resultat av de objektiva kriterierna i detta direktiv och bör strikt följa OECD:s bedömning. Det är därför, i ett sådant specifikt sammanhang lämpligt att föreskriva en delegerad akt. I synnerhet bör användningen av en delegerad akt i ett sådant specifikt sammanhang inte betraktas som ett prejudikat för andra lagstiftningsinstrument som antas inom ramen för det särskilda lagstiftningsförfarandet, med tanke på beslutsprocessen för skatteärenden. |
| --- | --- |

(26)

Det kommer även att vara av avgörande betydelse att unionens alla viktiga handelspartner tillämpar antingen en kvalificerad IIR-regel eller en likvärdig uppsättning regler om minimibeskattning. När det gäller frågan om huruvida en IIR-regel som införs av en tredjelandsjurisdiktion som följer den globala överenskommelsen är en kvalificerad IIR-regel i den mening som avses i den globala överenskommelsen, är det lämpligt att hänvisa till den bedömning som ska göras på OECD-nivå. Dessutom, och för att främja rättslig säkerhet och effektivitet i de globala minimiskattereglerna, är det viktigt att ytterligare fastställa på vilka villkor de regler som införs i en tredjelandsjurisdiktion som inte kommer att införliva reglerna i den globala överenskommelsen kan beviljas likvärdighet med en kvalificerad IIR-regel. Huvudsyftet med likvärdighetsbedömningen är att förtydliga och beskriva medlemsstaternas tillämpning av detta direktiv, särskilt när det gäller UTPR-regeln. I detta syfte bör det i detta direktiv föreskrivas att kommissionen efter OECD:s bedömning ska göra en bedömning av likvärdighetskriterierna på grundval av vissa specifika parametrar. Fastställandet av vilka tredjelandsjurisdiktioner som tillämpar rättsliga ramar som anses likvärdiga med en kvalificerad IIR-regel bör vara ett direkt resultat av de objektiva kriterierna i detta direktiv och bör strikt följa OECD:s bedömning. Det är därför, i ett sådant specifikt sammanhang lämpligt att föreskriva en delegerad akt. I synnerhet bör användningen av en delegerad akt i ett sådant specifikt sammanhang inte betraktas som ett prejudikat för andra lagstiftningsinstrument som antas inom ramen för det särskilda lagstiftningsförfarandet, med tanke på beslutsprocessen för skatteärenden.

| (27) | Det är viktigt att säkerställa en konsekvent tillämpning av de bestämmelser som anges i detta direktiv såvitt avser alla tredjelandsjurisdiktioner som inte införlivar reglerna i den globala överenskommelsen och inte beviljas likvärdighet mellan sina nationella regler och en kvalificerad IIR-regel. I detta sammanhang är det nödvändigt att utarbeta en gemensam metod för att fördela belopp, som enligt reglerna i den globala överenskommelsen ska behandlas som medräknade skatter, till enheter inom en multinationell koncern som omfattas av tilläggsskatt i enlighet med bestämmelserna i detta direktiv. Medlemsstaterna bör för detta ändamål använda vägledningen i OECD:s GloBE-regelverk för genomförande som referens för fördelningen av sådana medräknade skatter. |
| --- | --- |

(27)

Det är viktigt att säkerställa en konsekvent tillämpning av de bestämmelser som anges i detta direktiv såvitt avser alla tredjelandsjurisdiktioner som inte införlivar reglerna i den globala överenskommelsen och inte beviljas likvärdighet mellan sina nationella regler och en kvalificerad IIR-regel. I detta sammanhang är det nödvändigt att utarbeta en gemensam metod för att fördela belopp, som enligt reglerna i den globala överenskommelsen ska behandlas som medräknade skatter, till enheter inom en multinationell koncern som omfattas av tilläggsskatt i enlighet med bestämmelserna i detta direktiv. Medlemsstaterna bör för detta ändamål använda vägledningen i OECD:s GloBE-regelverk för genomförande som referens för fördelningen av sådana medräknade skatter.

| (28) | I syfte att komplettera vissa icke väsentliga delar av detta direktiv bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) delegeras till kommissionen med avseende på att fastställa, efter en bedömning av kommissionen, vilka jurisdiktioner som har ett nationellt rättsligt regelverk som kan anses motsvara en kvalificerad IIR-regel. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (5). |
| --- | --- |

(28)

I syfte att komplettera vissa icke väsentliga delar av detta direktiv bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) delegeras till kommissionen med avseende på att fastställa, efter en bedömning av kommissionen, vilka jurisdiktioner som har ett nationellt rättsligt regelverk som kan anses motsvara en kvalificerad IIR-regel. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (5).

| (29) | I och med att detta direktiv träder i kraft 2022 och tidsfristen för medlemsstaternas införlivande har fastställts till senast den 31 december 2023, kommer unionen att agera i enlighet med den tidsplan som anges i uttalandet Statement on a Two-Pillar Solution to Address the Tax Challenges Arising from the Digitalisation of the Economy agreed by the OECD/G20 Inclusive Framework on BEPS on 8 October 2021
  (uttalandet från oktober 2021 från OECD:s/G20:s inkluderande ramverk mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster), enligt vilket den andra pelaren ska införlivas med lagstiftningen 2022 och får verkan 2023 och UTPR-regeln får verkan under 2024. |
| --- | --- |

(29)

I och med att detta direktiv träder i kraft 2022 och tidsfristen för medlemsstaternas införlivande har fastställts till senast den 31 december 2023, kommer unionen att agera i enlighet med den tidsplan som anges i uttalandet Statement on a Two-Pillar Solution to Address the Tax Challenges Arising from the Digitalisation of the Economy agreed by the OECD/G20 Inclusive Framework on BEPS on 8 October 2021
  (uttalandet från oktober 2021 från OECD:s/G20:s inkluderande ramverk mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster), enligt vilket den andra pelaren ska införlivas med lagstiftningen 2022 och får verkan 2023 och UTPR-regeln får verkan under 2024.

| (30) | Reglerna i detta direktiv för tillämpningen av UTPR-regeln bör tillämpas från och med 2024 för att möjliggöra för tredjelandsjurisdiktioner att tillämpa IIR-regeln i den första fasen av genomförandet av GloBE-modellreglerna. |
| --- | --- |

(30)

Reglerna i detta direktiv för tillämpningen av UTPR-regeln bör tillämpas från och med 2024 för att möjliggöra för tredjelandsjurisdiktioner att tillämpa IIR-regeln i den första fasen av genomförandet av GloBE-modellreglerna.

| (31) | Uttalandet från oktober 2021 från OECD:s/G20:s inkluderande ramverk mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster innehåller en tvåpelarlösning. I den detaljerade genomförandeplanen som återges i bilagan därtill anges tidsramarna för genomförandet av varje pelare. Eftersom detta direktiv har som syfte att genomföra den andra pelaren, medan arbetet med den första pelaren väntar på att slutföras, är det nödvändigt att se till att även den första pelaren genomförs. I detta syfte innehåller detta direktiv en bestämmelse som ålägger kommissionen att utarbeta en rapport som tar itu med de framsteg som gjorts inom ramen för OECD:s/G20:s inkluderande ramverk mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster. Det erkänns att kommissionen, om den anser det lämpligt, kan lägga fram ett lagstiftningsförslag för att ta itu med de utmaningar på skatteområdet som uppstår till följd av digitaliseringen av ekonomin, för övervägande av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(31)

Uttalandet från oktober 2021 från OECD:s/G20:s inkluderande ramverk mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster innehåller en tvåpelarlösning. I den detaljerade genomförandeplanen som återges i bilagan därtill anges tidsramarna för genomförandet av varje pelare. Eftersom detta direktiv har som syfte att genomföra den andra pelaren, medan arbetet med den första pelaren väntar på att slutföras, är det nödvändigt att se till att även den första pelaren genomförs. I detta syfte innehåller detta direktiv en bestämmelse som ålägger kommissionen att utarbeta en rapport som tar itu med de framsteg som gjorts inom ramen för OECD:s/G20:s inkluderande ramverk mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster. Det erkänns att kommissionen, om den anser det lämpligt, kan lägga fram ett lagstiftningsförslag för att ta itu med de utmaningar på skatteområdet som uppstår till följd av digitaliseringen av ekonomin, för övervägande av medlemsstaterna.

| (32) | Rådet bör före utgången av varje halvår från och med den 1 juli 2022 bedöma situationen när det gäller genomförandet av den första pelaren i uttalandet från oktober 2021 från OECD:s/G20:s inkluderande ramverk mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster. |
| --- | --- |

(32)

Rådet bör före utgången av varje halvår från och med den 1 juli 2022 bedöma situationen när det gäller genomförandet av den första pelaren i uttalandet från oktober 2021 från OECD:s/G20:s inkluderande ramverk mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster.

| (33) | Eftersom målet med detta direktiv, nämligen att skapa ett gemensamt regelverk för en global minimiskattenivå inom unionen på grundval av den gemensamma strategin i GloBE-modellreglerna, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av varje enskild medlemsstat som agerar på egen hand eftersom oberoende åtgärder från medlemsstaternas sida skulle ytterligare riskera fragmentering av den inre marknaden och eftersom det är av avgörande betydelse att anta lösningar som fungerar för den inre marknaden som helhet, utan snarare, på grund av den globala minimiskattereformens omfattning, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan Unionen vidta åtgärder i enlighet med den subsidiaritetsprincip som föreskrivs i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(33)

Eftersom målet med detta direktiv, nämligen att skapa ett gemensamt regelverk för en global minimiskattenivå inom unionen på grundval av den gemensamma strategin i GloBE-modellreglerna, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av varje enskild medlemsstat som agerar på egen hand eftersom oberoende åtgärder från medlemsstaternas sida skulle ytterligare riskera fragmentering av den inre marknaden och eftersom det är av avgörande betydelse att anta lösningar som fungerar för den inre marknaden som helhet, utan snarare, på grund av den globala minimiskattereformens omfattning, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan Unionen vidta åtgärder i enlighet med den subsidiaritetsprincip som föreskrivs i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (34) | Europeiska datatillsynsmannen har hörts i enlighet med artikel 42.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (6) och lämnade formella synpunkter den 10 februari 2022. Rätten till skydd av personuppgifter enligt artikel 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna samt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (7) är tillämpliga på den behandling av personuppgifter som utförs inom ramen för detta direktiv. |
| --- | --- |

(34)

Europeiska datatillsynsmannen har hörts i enlighet med artikel 42.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (6) och lämnade formella synpunkter den 10 februari 2022. Rätten till skydd av personuppgifter enligt artikel 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna samt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (7) är tillämpliga på den behandling av personuppgifter som utförs inom ramen för detta direktiv.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Innehåll

1.   I detta direktiv fastställs gemensamma åtgärder för en effektiv minimibeskattning av multinationella koncerner och storskaliga nationella koncerner i form av

| a) | en regel om inkomstinkludering (IIR-regeln, Income Inclusion Rule) i enlighet med vilken en moderenhet i en multinationell koncern eller en storskalig nationell koncern beräknar och betalar sin fördelningsbara andel av tilläggsskatten för de lågbeskattade koncernenheterna i koncernen, och |
| --- | --- |

a)

en regel om inkomstinkludering (IIR-regeln, Income Inclusion Rule) i enlighet med vilken en moderenhet i en multinationell koncern eller en storskalig nationell koncern beräknar och betalar sin fördelningsbara andel av tilläggsskatten för de lågbeskattade koncernenheterna i koncernen, och

| b) | regeln om kompensation för bortfall i skattebetalning (UTPR-regeln, Undertaxed Profit Rule) i enlighet med vilken en enhet som ingår i en multinationell koncern har en ytterligare skattekostnad som motsvarar enhetens andel av tilläggsskatten som inte tagits ut enligt IIR-regeln för de lågbeskattade koncernenheterna i koncernen. |
| --- | --- |

b)

regeln om kompensation för bortfall i skattebetalning (UTPR-regeln, Undertaxed Profit Rule) i enlighet med vilken en enhet som ingår i en multinationell koncern har en ytterligare skattekostnad som motsvarar enhetens andel av tilläggsskatten som inte tagits ut enligt IIR-regeln för de lågbeskattade koncernenheterna i koncernen.

2.   Medlemsstaterna får välja att tillämpa en kvalificerad nationell tilläggsskatt enligt vilken tilläggsskatt ska beräknas och betalas på överskjutande vinst som avser alla lågbeskattade ingående enheter som är belägna inom deras jurisdiktion i enlighet med detta direktiv.

Artikel 2

Tillämpningsområde

1.   Detta direktiv tillämpas på koncernenheter belägna i en medlemsstat som är medlemmar i en multinationell koncern eller en storskalig nationell koncern som har en årlig intäkt på minst 750 000 000 EUR, inklusive intäkterna för undantagna enheter som avses i punkt 3, i den yttersta moderenhetens konsoliderade årsredovisning under minst två av de fyra räkenskapsår som föregår det räkenskapsår som prövas.

2.   Om ett eller flera av de fyra räkenskapsår som avses i punkt 1 är längre eller kortare än tolv månader ska den intäktströskel som avses i den punkten justeras proportionellt för vart och ett av dessa räkenskapsår.

3.   Detta direktiv är inte tillämpligt på följande enheter (undantagna enheter):

| a) | Ett offentligt organ, en internationell organisation, en ideell organisation, en pensionsfond, en investeringsfond som är en yttersta moderenhet eller ett investeringsinstrument för fast egendom som är en yttersta moderenhet, |
| --- | --- |

a)

Ett offentligt organ, en internationell organisation, en ideell organisation, en pensionsfond, en investeringsfond som är en yttersta moderenhet eller ett investeringsinstrument för fast egendom som är en yttersta moderenhet,

| b) | en enhet som till minst 95 % av sitt värde ägs av en eller flera enheter som avses i led a, direkt eller genom en eller flera undantagna enheter, utom pensionstjänsteföretag, och som






  i) | uteslutande, eller nästan uteslutande, bedriver verksamhet för att inneha tillgångar eller investera medel till förmån för den eller de enheter som avses i led a, eller |
| --- | --- | --- |

b)

en enhet som till minst 95 % av sitt värde ägs av en eller flera enheter som avses i led a, direkt eller genom en eller flera undantagna enheter, utom pensionstjänsteföretag, och som

i)

uteslutande, eller nästan uteslutande, bedriver verksamhet för att inneha tillgångar eller investera medel till förmån för den eller de enheter som avses i led a, eller

| ii) | uteslutande bedriver verksamheter som har samband med sådan verksamhet som bedrivs av den eller de enheter som avses i led a, |
| --- | --- |

ii)

uteslutande bedriver verksamheter som har samband med sådan verksamhet som bedrivs av den eller de enheter som avses i led a,

| c) | en enhet som till minst 85 % av sitt värde ägs av en eller flera av de enheter som avses i led a, direkt eller genom en eller flera undantagna enheter, utom pensionstjänsteföretag, under förutsättning att i stort sett hela dess inkomst härrör från utdelningar eller kapitalvinster eller kapitalförluster som undantas från beräkningen av den justerade vinsten eller förlusten i enlighet med artikel 16.2 b och c. |
| --- | --- |

c)

en enhet som till minst 85 % av sitt värde ägs av en eller flera av de enheter som avses i led a, direkt eller genom en eller flera undantagna enheter, utom pensionstjänsteföretag, under förutsättning att i stort sett hela dess inkomst härrör från utdelningar eller kapitalvinster eller kapitalförluster som undantas från beräkningen av den justerade vinsten eller förlusten i enlighet med artikel 16.2 b och c.

Genom undantag från första stycket i denna punkt får den koncernenhet som lämnar deklarationen göra ett val i enlighet med artikel 45.1 att inte behandla en enhet som avses i leden b och c i det stycket som en undantagen enhet.

Artikel 3

Definitioner

I detta direktiv gäller följande definitioner:

| 1. | enhet: varje juridisk konstruktion som upprättar separata räkenskaper eller varje juridisk person. |
| --- | --- |

1.

enhet: varje juridisk konstruktion som upprättar separata räkenskaper eller varje juridisk person.

enhet

| 2. | koncernenhet:






  a) | en enhet som ingår i en multinationell koncern eller en storskalig nationell koncern, och |
| --- | --- | --- |

2.

koncernenhet:

a)

en enhet som ingår i en multinationell koncern eller en storskalig nationell koncern, och

| b) | varje fast driftsställe till en huvudenhet som ingår i en sådan multinationell koncern som avses i led a. |
| --- | --- |

b)

varje fast driftsställe till en huvudenhet som ingår i en sådan multinationell koncern som avses i led a.

| 3. | koncern:






  a) | en samling enheter som är närstående genom ägande eller kontroll enligt definitionen i den allmänt erkända redovisningsstandarden för den yttersta moderenhetens upprättande av koncernredovisning, inbegripet alla enheter som kan ha undantagits från den yttersta moderenhetens koncernredovisning enbart på grund av sin ringa storlek, väsentlighet eller på grund av att den innehas för försäljning, eller |
| --- | --- | --- |

3.

koncern:

a)

en samling enheter som är närstående genom ägande eller kontroll enligt definitionen i den allmänt erkända redovisningsstandarden för den yttersta moderenhetens upprättande av koncernredovisning, inbegripet alla enheter som kan ha undantagits från den yttersta moderenhetens koncernredovisning enbart på grund av sin ringa storlek, väsentlighet eller på grund av att den innehas för försäljning, eller

| b) | en enhet som har ett eller flera fasta driftsställen, under förutsättning att den inte ingår i en annan koncern enligt definitionen i led a. |
| --- | --- |

b)

en enhet som har ett eller flera fasta driftsställen, under förutsättning att den inte ingår i en annan koncern enligt definitionen i led a.

| 4. | multinationell koncern: en koncern som omfattar minst en enhet eller ett fast driftsställe som inte är beläget i den yttersta moderenhetens jurisdiktion. |
| --- | --- |

4.

multinationell koncern: en koncern som omfattar minst en enhet eller ett fast driftsställe som inte är beläget i den yttersta moderenhetens jurisdiktion.

multinationell koncern

| 5. | storskalig nationell koncern: en koncern där alla koncernenheter är belägna i samma medlemsstat. |
| --- | --- |

5.

storskalig nationell koncern: en koncern där alla koncernenheter är belägna i samma medlemsstat.

storskalig nationell koncern

| 6. | koncernredovisning:






  a) | den redovisning som upprättats av en enhet i enlighet med en allmänt erkänd redovisningsstandard, i vilka tillgångar, skulder, intäkter, kostnader och kassaflöden för den enheten och för eventuella enheter som den har ett bestämmande inflytande i redovisas som tillgångar, skulder, intäkter, kostnader och kassaflöden för en enda ekonomisk enhet, |
| --- | --- | --- |

6.

koncernredovisning:

a)

den redovisning som upprättats av en enhet i enlighet med en allmänt erkänd redovisningsstandard, i vilka tillgångar, skulder, intäkter, kostnader och kassaflöden för den enheten och för eventuella enheter som den har ett bestämmande inflytande i redovisas som tillgångar, skulder, intäkter, kostnader och kassaflöden för en enda ekonomisk enhet,

| b) | för koncerner enligt definitionen i punkt 3 b, den redovisning som en enhet upprättar i enlighet med en allmänt erkänd redovisningsstandard, |
| --- | --- |

b)

för koncerner enligt definitionen i punkt 3 b, den redovisning som en enhet upprättar i enlighet med en allmänt erkänd redovisningsstandard,

| c) | den yttersta moderenhetens årsredovisning som inte upprättats i enlighet med en allmänt erkänd redovisningsstandard och som senare har justerats för att förhindra eventuella väsentliga snedvridningar av konkurrensen, och |
| --- | --- |

c)

den yttersta moderenhetens årsredovisning som inte upprättats i enlighet med en allmänt erkänd redovisningsstandard och som senare har justerats för att förhindra eventuella väsentliga snedvridningar av konkurrensen, och

| d) | om den yttersta moderenheten inte upprättar en årsredovisning enligt beskrivningen i led a, b eller c, den årsredovisning som skulle ha upprättats om den yttersta moderenheten var skyldig att upprätta sådan årsredovisning i enlighet med






  i) | en allmänt erkänd redovisningsstandard eller |
| --- | --- | --- |

d)

om den yttersta moderenheten inte upprättar en årsredovisning enligt beskrivningen i led a, b eller c, den årsredovisning som skulle ha upprättats om den yttersta moderenheten var skyldig att upprätta sådan årsredovisning i enlighet med

i)

en allmänt erkänd redovisningsstandard eller

| ii) | en annan redovisningsstandard och under förutsättning att årsredovisningarna har justerats för att förhindra eventuell väsentlig snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

ii)

en annan redovisningsstandard och under förutsättning att årsredovisningarna har justerats för att förhindra eventuell väsentlig snedvridning av konkurrensen.

| 7. | räkenskapsår: den redovisningsperiod för vilken den yttersta moderenheten i en multinationell koncern eller i en storskalig nationell koncern upprättar sin koncernredovisning eller, om den yttersta moderenheten inte upprättar koncernredovisning, kalenderåret. |
| --- | --- |

7.

räkenskapsår: den redovisningsperiod för vilken den yttersta moderenheten i en multinationell koncern eller i en storskalig nationell koncern upprättar sin koncernredovisning eller, om den yttersta moderenheten inte upprättar koncernredovisning, kalenderåret.

räkenskapsår

| 8. | koncernenhet som lämnar deklaration: en enhet som lämnar en deklaration med information om tilläggsskatt i enlighet med artikel 44. |
| --- | --- |

8.

koncernenhet som lämnar deklaration: en enhet som lämnar en deklaration med information om tilläggsskatt i enlighet med artikel 44.

koncernenhet som lämnar deklaration

| 9. | myndighetsenhet: en enhet som uppfyller samtliga följande kriterier:






  a) | Den är en del av eller är helägd av en offentlig förvaltning, inbegripet en politisk underavdelning eller lokal myndighet inom denna. |
| --- | --- | --- |

9.

myndighetsenhet: en enhet som uppfyller samtliga följande kriterier:

myndighetsenhet

a)

Den är en del av eller är helägd av en offentlig förvaltning, inbegripet en politisk underavdelning eller lokal myndighet inom denna.

| b) | Den bedriver inte handel eller näringsverksamhet och har som huvudsakligt syfte att






  i) | fullgöra en offentlig förvaltningsuppgift, eller |
| --- | --- | --- |

b)

Den bedriver inte handel eller näringsverksamhet och har som huvudsakligt syfte att

i)

fullgöra en offentlig förvaltningsuppgift, eller

| ii) | förvalta eller investera den offentliga förvaltningens eller jurisdiktionens tillgångar genom att göra och inneha investeringar, förvalta tillgångar och bedriva därmed sammanhängande investeringsverksamhet för den offentliga förvaltningens eller jurisdiktionens tillgångar. |
| --- | --- |

ii)

förvalta eller investera den offentliga förvaltningens eller jurisdiktionens tillgångar genom att göra och inneha investeringar, förvalta tillgångar och bedriva därmed sammanhängande investeringsverksamhet för den offentliga förvaltningens eller jurisdiktionens tillgångar.

| c) | Den är redovisningsskyldig inför den offentliga förvaltningen för sitt övergripande resultat och årligen rapporterar in uppgifter till denna. |
| --- | --- |

c)

Den är redovisningsskyldig inför den offentliga förvaltningen för sitt övergripande resultat och årligen rapporterar in uppgifter till denna.

| d) | Dess tillgångar tillfaller den offentliga förvaltningen vid upplösning och i den mån nettointäkter fördelas så fördelas de enbart till den offentliga förvaltningen utan att någon del av dess nettointäkter kommer privatpersoner till godo. |
| --- | --- |

d)

Dess tillgångar tillfaller den offentliga förvaltningen vid upplösning och i den mån nettointäkter fördelas så fördelas de enbart till den offentliga förvaltningen utan att någon del av dess nettointäkter kommer privatpersoner till godo.

| 10. | internationell organisation: en mellanstatlig organisation, inbegripet överstatlig organisation, eller ett av denna helägt organ eller verk som uppfyller samtliga följande kriterier:






  a) | Den består huvudsakligen av regeringar. |
| --- | --- | --- |

10.

internationell organisation: en mellanstatlig organisation, inbegripet överstatlig organisation, eller ett av denna helägt organ eller verk som uppfyller samtliga följande kriterier:

internationell organisation

a)

Den består huvudsakligen av regeringar.

| b) | Den har ett gällande avtal om säte eller ett i huvudsak liknande avtal med den jurisdiktion där organisationen är etablerad, till exempel arrangemang som ger dess kontor eller inrättningar i jurisdiktionen rätt till privilegier och immunitet. |
| --- | --- |

b)

Den har ett gällande avtal om säte eller ett i huvudsak liknande avtal med den jurisdiktion där organisationen är etablerad, till exempel arrangemang som ger dess kontor eller inrättningar i jurisdiktionen rätt till privilegier och immunitet.

| c) | Lagen eller dess styrande dokument förhindrar att organisationens intäkter kommer privatpersoner till godo. |
| --- | --- |

c)

Lagen eller dess styrande dokument förhindrar att organisationens intäkter kommer privatpersoner till godo.

| 11. | ideell organisation: en enhet som uppfyller samtliga följande kriterier:






  a) | Den har etablerats och är verksam i den medlemsstat eller jurisdiktion där den har sin hemvist






  i) | uteslutande för religiösa, välgörenhetsmässiga, vetenskapliga, konstnärliga, kulturella, idrottsliga, utbildningsrelaterade eller liknande ändamål, eller |
| --- | --- | --- | --- |

11.

ideell organisation: en enhet som uppfyller samtliga följande kriterier:

ideell organisation

a)

Den har etablerats och är verksam i den medlemsstat eller jurisdiktion där den har sin hemvist

i)

uteslutande för religiösa, välgörenhetsmässiga, vetenskapliga, konstnärliga, kulturella, idrottsliga, utbildningsrelaterade eller liknande ändamål, eller

| ii) | som en yrkesorganisation, branschorganisation, handelskammare, arbetstagarorganisation, jordbruks- eller trädgårdsorganisation, medborgarorganisation eller organisation som uteslutande verkar för att främja social välfärd. |
| --- | --- |

ii)

som en yrkesorganisation, branschorganisation, handelskammare, arbetstagarorganisation, jordbruks- eller trädgårdsorganisation, medborgarorganisation eller organisation som uteslutande verkar för att främja social välfärd.

| b) | I stort sett alla intäkter från de verksamheter som avses i led a är befriade från inkomstskatt i dess hemvistjurisdiktion. |
| --- | --- |

b)

I stort sett alla intäkter från de verksamheter som avses i led a är befriade från inkomstskatt i dess hemvistjurisdiktion.

| c) | Den har inga aktieägare eller medlemmar med ägar- eller vinstintressen när det gäller dess intäkter eller tillgångar. |
| --- | --- |

c)

Den har inga aktieägare eller medlemmar med ägar- eller vinstintressen när det gäller dess intäkter eller tillgångar.

| d) | Enhetens intäkter eller tillgångar får inte delas ut till, eller användas till förmån för, en privatperson eller en enhet som inte är en välgörenhetsenhet, förutom om detta sker






  i) | som en följd av enhetens välgörenhetsverksamhet, |
| --- | --- | --- |

d)

Enhetens intäkter eller tillgångar får inte delas ut till, eller användas till förmån för, en privatperson eller en enhet som inte är en välgörenhetsenhet, förutom om detta sker

i)

som en följd av enhetens välgörenhetsverksamhet,

| ii) | som betalning av rimlig ersättning för utförda tjänster eller för användning av egendom eller kapital, eller |
| --- | --- |

ii)

som betalning av rimlig ersättning för utförda tjänster eller för användning av egendom eller kapital, eller

| iii) | som betalning som motsvarar skäligt marknadsvärde för egendom som enheten har förvärvat. |
| --- | --- |

iii)

som betalning som motsvarar skäligt marknadsvärde för egendom som enheten har förvärvat.

| e) | När enheten avslutas, likvideras eller upplöses ska alla dess tillgångar fördelas eller återföras till en ideell organisation eller till den offentliga förvaltningen, inbegripet eventuella offentliga organ i enhetens hemvistjurisdiktion eller en politisk underavdelning inom denna. |
| --- | --- |

e)

När enheten avslutas, likvideras eller upplöses ska alla dess tillgångar fördelas eller återföras till en ideell organisation eller till den offentliga förvaltningen, inbegripet eventuella offentliga organ i enhetens hemvistjurisdiktion eller en politisk underavdelning inom denna.

| f) | Den bedriver inte handel eller verksamhet som inte har direkt samband med de ändamål för vilka den etablerades. |
| --- | --- |

f)

Den bedriver inte handel eller verksamhet som inte har direkt samband med de ändamål för vilka den etablerades.

| 12. | genomflödesenhet: en enhet i den mån den är skattemässigt transparent med avseende på dess intäkter, kostnader, vinst eller förlust i den jurisdiktion där den etablerades om den inte har skattehemvist och omfattas av en medräknad skatt på sina intäkter eller sin vinst i en annan jurisdiktion.
  En genomflödesenhet anses vara






  a) | en skattetransparent enhet med avseende på dess intäkter, kostnader, vinst eller förlust i den mån den är skattetransparent i den jurisdiktion där dess ägare är belägen, |
| --- | --- | --- |

12.

genomflödesenhet: en enhet i den mån den är skattemässigt transparent med avseende på dess intäkter, kostnader, vinst eller förlust i den jurisdiktion där den etablerades om den inte har skattehemvist och omfattas av en medräknad skatt på sina intäkter eller sin vinst i en annan jurisdiktion.

genomflödesenhet

En genomflödesenhet anses vara

a)

en skattetransparent enhet med avseende på dess intäkter, kostnader, vinst eller förlust i den mån den är skattetransparent i den jurisdiktion där dess ägare är belägen,

| b) | en omvänd hybridenhet med avseende på dess intäkter, kostnader, vinst eller förlust i den mån den inte är skattetransparent i den jurisdiktion där dess ägare är belägen. |
| --- | --- |

b)

en omvänd hybridenhet med avseende på dess intäkter, kostnader, vinst eller förlust i den mån den inte är skattetransparent i den jurisdiktion där dess ägare är belägen.

I denna definition avses med en skattemässigt transparent enhet en enhet vars inkomster, utgifter, vinster eller förluster enligt lagstiftningen i en jurisdiktion behandlas som om de härrörde från eller uppkom hos den direkta ägaren av enheten i proportion till dennes andel i enheten.

skattemässigt transparent enhet

Ett ägarintresse i en enhet eller ett fast driftsställe som är en koncernenhet ska behandlas som om det innehas genom en skattetransparent struktur om det ägarintresset innehas indirekt genom en kedja av skattetransparenta enheter.

En koncernenhet som inte har skattehemvist och som inte omfattas av en medräknad skatt eller en kvalificerad nationell tilläggsskatt på grundval av sin plats för företagsledning, etableringsort eller liknande kriterier ska behandlas som en genomflödesenhet och en skattetransparent enhet med avseende på dess intäkter, kostnader, vinst eller förlust, i den mån

| a) | dess ägare är belägna i en jurisdiktion där enheten behandlas som skattetransparent, |
| --- | --- |

a)

dess ägare är belägna i en jurisdiktion där enheten behandlas som skattetransparent,

| b) | den har inte någon plats för affärsverksamhet i den jurisdiktion där den etablerades, och |
| --- | --- |

b)

den har inte någon plats för affärsverksamhet i den jurisdiktion där den etablerades, och

| c) | intäkter, kostnader, vinst eller förlust inte kan hänföras till ett fast driftsställe. |
| --- | --- |

c)

intäkter, kostnader, vinst eller förlust inte kan hänföras till ett fast driftsställe.

| 13. | fast driftsställe:






  a) | en plats för affärsverksamhet eller antagen plats för affärsverksamhet som är belägen i en jurisdiktion där den behandlas som ett fast driftsställe i enlighet med ett gällande skatteavtal, under förutsättning att en sådan jurisdiktion beskattar de intäkter som kan hänföras till den i enlighet med en bestämmelse liknande artikel 7 i OECD:s modellkonvention om inkomst- och kapitalskatter i dess ändrade lydelse, |
| --- | --- | --- |

13.

fast driftsställe:

a)

en plats för affärsverksamhet eller antagen plats för affärsverksamhet som är belägen i en jurisdiktion där den behandlas som ett fast driftsställe i enlighet med ett gällande skatteavtal, under förutsättning att en sådan jurisdiktion beskattar de intäkter som kan hänföras till den i enlighet med en bestämmelse liknande artikel 7 i OECD:s modellkonvention om inkomst- och kapitalskatter i dess ändrade lydelse,

| b) | om det inte finns något gällande skatteavtal, en plats för affärsverksamhet eller en antagen plats för affärsverksamhet som är belägen i en jurisdiktion som beskattar de intäkter som kan hänföras till en sådan plats för affärsverksamhet på nettobasis på ett liknande sätt som det beskattar sina egna skattskyldiga personer med hemvist i landet., |
| --- | --- |

b)

om det inte finns något gällande skatteavtal, en plats för affärsverksamhet eller en antagen plats för affärsverksamhet som är belägen i en jurisdiktion som beskattar de intäkter som kan hänföras till en sådan plats för affärsverksamhet på nettobasis på ett liknande sätt som det beskattar sina egna skattskyldiga personer med hemvist i landet.,

| c) | om en jurisdiktion inte har något system för bolagsbeskattning, en plats för affärsverksamhet eller en antagen plats för affärsverksamhet som är belägen i en sådan jurisdiktion som skulle behandlas som ett fast driftsställe i enlighet med OECD:s modellkonvention om intäkts- och kapitalskatter i dess ändrade lydelse, under förutsättning att en sådan jurisdiktion skulle ha haft rätt att beskatta de intäkter som skulle ha kunnat hänföras till platsen för affärsverksamhet i enlighet med artikel 7 i det avtalet, eller |
| --- | --- |

c)

om en jurisdiktion inte har något system för bolagsbeskattning, en plats för affärsverksamhet eller en antagen plats för affärsverksamhet som är belägen i en sådan jurisdiktion som skulle behandlas som ett fast driftsställe i enlighet med OECD:s modellkonvention om intäkts- och kapitalskatter i dess ändrade lydelse, under förutsättning att en sådan jurisdiktion skulle ha haft rätt att beskatta de intäkter som skulle ha kunnat hänföras till platsen för affärsverksamhet i enlighet med artikel 7 i det avtalet, eller

| d) | en plats för affärsverksamhet eller en antagen plats för affärsverksamhet som inte beskrivs i leden a–c genom vilket verksamhet bedrivs utanför den jurisdiktion där enheten är belägen, under förutsättning att en sådan jurisdiktion undantar intäkter hänförliga till sådan verksamhet. |
| --- | --- |

d)

en plats för affärsverksamhet eller en antagen plats för affärsverksamhet som inte beskrivs i leden a–c genom vilket verksamhet bedrivs utanför den jurisdiktion där enheten är belägen, under förutsättning att en sådan jurisdiktion undantar intäkter hänförliga till sådan verksamhet.

| 14. | yttersta moderenhet:






  a) | en enhet som direkt eller indirekt har ett bestämmande inflytande i en annan enhet och som inte direkt eller indirekt ägs av en annan enhet med ett bestämmande inflytande i det eller |
| --- | --- | --- |

14.

yttersta moderenhet:

a)

en enhet som direkt eller indirekt har ett bestämmande inflytande i en annan enhet och som inte direkt eller indirekt ägs av en annan enhet med ett bestämmande inflytande i det eller

| b) | huvudenheten i en koncern enligt definitionen i punkt 3 b. |
| --- | --- |

b)

huvudenheten i en koncern enligt definitionen i punkt 3 b.

| 15. | minimiskattesats: femton procent (15 %). |
| --- | --- |

15.

minimiskattesats: femton procent (15 %).

minimiskattesats

| 16. | tilläggsskatt: den tilläggsskatt som beräknas för en jurisdiktion eller en koncernenhet i enlighet med artikel 27. |
| --- | --- |

16.

tilläggsskatt: den tilläggsskatt som beräknas för en jurisdiktion eller en koncernenhet i enlighet med artikel 27.

tilläggsskatt

| 17. | CFC-regelverk (Controlled Foreign Company tax regime): en uppsättning skatteregler, som inte är en kvalificerad IIR-regel, enligt vilka en direkt eller indirekt aktieägare i en utländsk enhet, eller huvudenheten i ett fast driftsställe, är skyldig att betala skatt för sin andel av eller hela intäkten i den utländska koncernenheten, oavsett om intäkten delas ut till aktieägaren eller inte. |
| --- | --- |

17.

CFC-regelverk (Controlled Foreign Company tax regime): en uppsättning skatteregler, som inte är en kvalificerad IIR-regel, enligt vilka en direkt eller indirekt aktieägare i en utländsk enhet, eller huvudenheten i ett fast driftsställe, är skyldig att betala skatt för sin andel av eller hela intäkten i den utländska koncernenheten, oavsett om intäkten delas ut till aktieägaren eller inte.

CFC-regelverk (Controlled Foreign Company tax regime)

| 18. | kvalificerad IIR-regel: en uppsättning regler som genomförs i den nationella lagstiftningen i en jurisdiktion, förutsatt att denna jurisdiktion inte tillhandahåller några fördelar relaterade till dessa regler, och som






  a) | är likvärdig med de regler som fastställs i detta direktiv eller, när det gäller tredjelandsjurisdiktioner, utmaningar på skatteområdet som uppstår till följd av digitaliseringen av ekonomin globala modellreglerna mot urholkning av skattebasen (andra pelaren), Tax Challenges Arising from the Digitalisation of the Economy Global Anti-Base Erosion Model Rules (Pillar Two), (OECD:s modellregler), enligt vilka moderenheten i en multinationell koncern eller i en storskalig nationell koncern beräknar och betalar sin fördelningsbara andel av tilläggsskatten för de lågbeskattade koncernenheterna i koncernen, |
| --- | --- | --- |

18.

kvalificerad IIR-regel: en uppsättning regler som genomförs i den nationella lagstiftningen i en jurisdiktion, förutsatt att denna jurisdiktion inte tillhandahåller några fördelar relaterade till dessa regler, och som

kvalificerad IIR-regel

a)

är likvärdig med de regler som fastställs i detta direktiv eller, när det gäller tredjelandsjurisdiktioner, utmaningar på skatteområdet som uppstår till följd av digitaliseringen av ekonomin globala modellreglerna mot urholkning av skattebasen (andra pelaren), Tax Challenges Arising from the Digitalisation of the Economy Global Anti-Base Erosion Model Rules (Pillar Two), (OECD:s modellregler), enligt vilka moderenheten i en multinationell koncern eller i en storskalig nationell koncern beräknar och betalar sin fördelningsbara andel av tilläggsskatten för de lågbeskattade koncernenheterna i koncernen,

Tax Challenges Arising from the Digitalisation of the Economy Global Anti-Base Erosion Model Rules (Pillar Two)

OECD:s modellregler

| b) | administreras på ett sätt som är förenligt med reglerna i detta direktiv eller, när det gäller tredjelandsjurisdiktioner, med OECD:s modellregler. |
| --- | --- |

b)

administreras på ett sätt som är förenligt med reglerna i detta direktiv eller, när det gäller tredjelandsjurisdiktioner, med OECD:s modellregler.

| 19. | lågbeskattad koncernenhet:






  a) | en koncernenhet i en multinationell koncern eller i en storskalig nationell koncern som är belägen i en lågskattejurisdiktion, eller |
| --- | --- | --- |

19.

lågbeskattad koncernenhet:

a)

en koncernenhet i en multinationell koncern eller i en storskalig nationell koncern som är belägen i en lågskattejurisdiktion, eller

| b) | en statslös koncernenhet som för ett räkenskapsår har en justerad vinst och en effektiv skattesats som är lägre än minimiskattesatsen. |
| --- | --- |

b)

en statslös koncernenhet som för ett räkenskapsår har en justerad vinst och en effektiv skattesats som är lägre än minimiskattesatsen.

| 20. | mellanliggande moderenhet: en koncernenhet som direkt eller indirekt har ett ägarintresse i en annan koncernenhet i samma multinationella koncern eller storskaliga nationella koncern och som inte räknas som en yttersta moderenhet, en delägd moderenhet, ett fast driftsställe eller en investeringsenhet. |
| --- | --- |

20.

mellanliggande moderenhet: en koncernenhet som direkt eller indirekt har ett ägarintresse i en annan koncernenhet i samma multinationella koncern eller storskaliga nationella koncern och som inte räknas som en yttersta moderenhet, en delägd moderenhet, ett fast driftsställe eller en investeringsenhet.

mellanliggande moderenhet

| 21. | bestämmande inflytande : ett ägarintresse i en enhet där andelsinnehavaren är skyldig, eller skulle ha varit skyldig att post för post konsolidera enhetens tillgångar, skulder, intäkter, kostnader och kassaflöden, i enlighet med en allmänt erkänd redovisningsstandard. En huvudenhet anses ha bestämmande inflytande i sina fasta driftsställen. |
| --- | --- |

21.

bestämmande inflytande : ett ägarintresse i en enhet där andelsinnehavaren är skyldig, eller skulle ha varit skyldig att post för post konsolidera enhetens tillgångar, skulder, intäkter, kostnader och kassaflöden, i enlighet med en allmänt erkänd redovisningsstandard. En huvudenhet anses ha bestämmande inflytande i sina fasta driftsställen.

bestämmande inflytande

| 22. | delägd moderenhet: en koncernenhet som direkt eller indirekt har ett ägarintresse i en annan koncernenhet i samma multinationella koncern eller storskaliga nationella koncern och för vilken mer än 20 % av ägarintresset i dess vinst direkt eller indirekt innehas av en eller fler personer som inte är koncernenheter i den multinationella koncernen eller storskaliga nationella koncernen och som inte räknas som en yttersta moderenhet, ett fast driftsställe eller en investeringsenhet. |
| --- | --- |

22.

delägd moderenhet: en koncernenhet som direkt eller indirekt har ett ägarintresse i en annan koncernenhet i samma multinationella koncern eller storskaliga nationella koncern och för vilken mer än 20 % av ägarintresset i dess vinst direkt eller indirekt innehas av en eller fler personer som inte är koncernenheter i den multinationella koncernen eller storskaliga nationella koncernen och som inte räknas som en yttersta moderenhet, ett fast driftsställe eller en investeringsenhet.

delägd moderenhet:

| 23. | ägarintresse: alla andelar i eget kapital som uppbär rättigheter till vinster, kapital eller reserver i en enhet eller ett fast driftsställe. |
| --- | --- |

23.

ägarintresse: alla andelar i eget kapital som uppbär rättigheter till vinster, kapital eller reserver i en enhet eller ett fast driftsställe.

ägarintresse

| 24. | moderenhet: en yttersta moderenhet som inte är en undantagen enhet, en mellanliggande moderenhet eller en delägd moderenhet. |
| --- | --- |

24.

moderenhet: en yttersta moderenhet som inte är en undantagen enhet, en mellanliggande moderenhet eller en delägd moderenhet.

moderenhet

| 25. | allmänt erkänd redovisningsstandard: internationella redovisningsstandarder (IFRS eller IFRS som antagits av unionen i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 (8)) och de allmänt erkända redovisningsprinciperna i Australien, Brasilien, Kanada, EU-medlemsstaterna, EES-länderna, Hongkong (Kina), Japan, Mexiko, Nya Zeeland, Folkrepubliken Kina, Republiken Indien, Republiken Korea, Ryssland, Singapore, Schweiz, Förenade kungariket och Amerikas förenta stater. |
| --- | --- |

25.

allmänt erkänd redovisningsstandard: internationella redovisningsstandarder (IFRS eller IFRS som antagits av unionen i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 (8)) och de allmänt erkända redovisningsprinciperna i Australien, Brasilien, Kanada, EU-medlemsstaterna, EES-länderna, Hongkong (Kina), Japan, Mexiko, Nya Zeeland, Folkrepubliken Kina, Republiken Indien, Republiken Korea, Ryssland, Singapore, Schweiz, Förenade kungariket och Amerikas förenta stater.

allmänt erkänd redovisningsstandard

8

| 26. | godkänd redovisningsstandard: när det gäller en enhet, en uppsättning allmänt erkända redovisningsprinciper som är tillåtna av ett godkänt redovisningsorgan i den jurisdiktion där enheten är belägen; vid tillämpningen av denna definition avses med godkänt redovisningsorgan det organ som har rättslig behörighet i en jurisdiktion att föreskriva, fastställa eller godta redovisningsstandarder för redovisningsändamål. |
| --- | --- |

26.

godkänd redovisningsstandard: när det gäller en enhet, en uppsättning allmänt erkända redovisningsprinciper som är tillåtna av ett godkänt redovisningsorgan i den jurisdiktion där enheten är belägen; vid tillämpningen av denna definition avses med godkänt redovisningsorgan det organ som har rättslig behörighet i en jurisdiktion att föreskriva, fastställa eller godta redovisningsstandarder för redovisningsändamål.

godkänd redovisningsstandard:

godkänt redovisningsorgan

| 27. | betydande snedvridning av konkurrensen: när det gäller tillämpningen av en särskild princip eller ett särskilt förfarande enligt en uppsättning allmänt erkända redovisningsprinciper, en tillämpning som leder till en sammanlagd intäkts- eller kostnadsvariation på mer än 75 000 000 EUR under ett räkenskapsår i förhållande till det belopp som skulle ha fastställts genom tillämpning av motsvarande princip eller förfarande enligt internationella redovisningsstandarder (IFRS eller IFRS som antagits av unionen i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002). |
| --- | --- |

27.

betydande snedvridning av konkurrensen: när det gäller tillämpningen av en särskild princip eller ett särskilt förfarande enligt en uppsättning allmänt erkända redovisningsprinciper, en tillämpning som leder till en sammanlagd intäkts- eller kostnadsvariation på mer än 75 000 000 EUR under ett räkenskapsår i förhållande till det belopp som skulle ha fastställts genom tillämpning av motsvarande princip eller förfarande enligt internationella redovisningsstandarder (IFRS eller IFRS som antagits av unionen i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002).

betydande snedvridning av konkurrensen

| 28. | kvalificerad nationell tilläggsskatt: en tilläggsskatt som genomförs i den nationella lagstiftningen i en jurisdiktion, förutsatt att denna jurisdiktion inte tillhandahåller några fördelar relaterade till dessa regler, och som






  a) | föreskriver fastställande av överskjutande vinst för de koncernenheter som är belägna i den jurisdiktionen i enlighet med reglerna i detta direktiv eller, när det gäller tredjelandsjurisdiktioner, OECD:s modellregler och tillämpningen av minimiskattesatsen på dessa överskjutande vinster för jurisdiktionen och de koncernenheterna i enlighet med de regler som fastställs i detta direktiv eller, när det gäller tredjelandsjurisdiktioner, OECD:s modellregler, och |
| --- | --- | --- |

28.

kvalificerad nationell tilläggsskatt: en tilläggsskatt som genomförs i den nationella lagstiftningen i en jurisdiktion, förutsatt att denna jurisdiktion inte tillhandahåller några fördelar relaterade till dessa regler, och som

kvalificerad nationell tilläggsskatt

a)

föreskriver fastställande av överskjutande vinst för de koncernenheter som är belägna i den jurisdiktionen i enlighet med reglerna i detta direktiv eller, när det gäller tredjelandsjurisdiktioner, OECD:s modellregler och tillämpningen av minimiskattesatsen på dessa överskjutande vinster för jurisdiktionen och de koncernenheterna i enlighet med de regler som fastställs i detta direktiv eller, när det gäller tredjelandsjurisdiktioner, OECD:s modellregler, och

| b) | administreras på ett sätt som är förenligt med reglerna i detta direktiv eller, när det gäller tredjelandsjurisdiktioner, OECD:s modellregler. |
| --- | --- |

b)

administreras på ett sätt som är förenligt med reglerna i detta direktiv eller, när det gäller tredjelandsjurisdiktioner, OECD:s modellregler.

| 29. | bokfört nettovärde av materiella anläggningstillgångar: genomsnittet av de materiella anläggningstillgångarnas start- och slutvärde efter att hänsyn tagits till ackumulerade avskrivningar, värdeminskningar och nedskrivningar enligt årsredovisningen. |
| --- | --- |

29.

bokfört nettovärde av materiella anläggningstillgångar: genomsnittet av de materiella anläggningstillgångarnas start- och slutvärde efter att hänsyn tagits till ackumulerade avskrivningar, värdeminskningar och nedskrivningar enligt årsredovisningen.

bokfört nettovärde av materiella anläggningstillgångar

| 30. | investeringsenhet:






  a) | en investeringsfond eller ett investeringsinstrument för fast egendom, |
| --- | --- | --- |

30.

investeringsenhet:

a)

en investeringsfond eller ett investeringsinstrument för fast egendom,

| b) | en enhet som ägs till minst 95 %, direkt av en sådan enhet som avses i led a eller genom en kedja av sådana enheter och som uteslutande eller nästan uteslutande bedriver verksamhet för att inneha tillgångar eller investera medel till förmån för dem, eller |
| --- | --- |

b)

en enhet som ägs till minst 95 %, direkt av en sådan enhet som avses i led a eller genom en kedja av sådana enheter och som uteslutande eller nästan uteslutande bedriver verksamhet för att inneha tillgångar eller investera medel till förmån för dem, eller

| c) | en enhet där minst 85 % av enhetens värde ägs av en sådan enhet som avses i led a, under förutsättning att i stort sett hela dess intäkt härrör från utdelningar eller kapitalvinster eller kapitalförluster som undantas från beräkningen av den justerade vinsten eller förlusten i enlighet med detta direktiv. |
| --- | --- |

c)

en enhet där minst 85 % av enhetens värde ägs av en sådan enhet som avses i led a, under förutsättning att i stort sett hela dess intäkt härrör från utdelningar eller kapitalvinster eller kapitalförluster som undantas från beräkningen av den justerade vinsten eller förlusten i enlighet med detta direktiv.

| 31. | investeringsfond: en enhet eller en konstruktion som uppfyller samtliga följande villkor:






  a) | Den är utformad för att slå samman finansiella eller icke-finansiella tillgångar från ett antal investerare, av vilka vissa inte är förbundna med varandra. |
| --- | --- | --- |

31.

investeringsfond: en enhet eller en konstruktion som uppfyller samtliga följande villkor:

investeringsfond

a)

Den är utformad för att slå samman finansiella eller icke-finansiella tillgångar från ett antal investerare, av vilka vissa inte är förbundna med varandra.

| b) | Den investerar i enlighet med en fastställd investeringsstrategi. |
| --- | --- |

b)

Den investerar i enlighet med en fastställd investeringsstrategi.

| c) | Den gör det möjligt för investerare att minska transaktions-, forsknings- och analyskostnaderna eller sprida riskerna kollektivt. |
| --- | --- |

c)

Den gör det möjligt för investerare att minska transaktions-, forsknings- och analyskostnaderna eller sprida riskerna kollektivt.

| d) | Den är främst utformad för att generera avkastning eller vinst på investeringar, eller skydd mot en särskild eller allmän händelse eller ett särskilt eller allmänt resultat. |
| --- | --- |

d)

Den är främst utformad för att generera avkastning eller vinst på investeringar, eller skydd mot en särskild eller allmän händelse eller ett särskilt eller allmänt resultat.

| e) | Dess investerare har rätt till avkastning från fondens tillgångar eller intäkter från dessa tillgångar, baserat på sina respektive bidrag. |
| --- | --- |

e)

Dess investerare har rätt till avkastning från fondens tillgångar eller intäkter från dessa tillgångar, baserat på sina respektive bidrag.

| f) | Fonden eller dess ledning omfattas av regelverket, inbegripet relevanta bestämmelser om penningtvätt och investerarskydd, för investeringsfonder i den jurisdiktion där den är etablerad eller förvaltas. |
| --- | --- |

f)

Fonden eller dess ledning omfattas av regelverket, inbegripet relevanta bestämmelser om penningtvätt och investerarskydd, för investeringsfonder i den jurisdiktion där den är etablerad eller förvaltas.

| g) | Den förvaltas av yrkesverksamma som förvaltar investeringsfonder för investerarnas räkning. |
| --- | --- |

g)

Den förvaltas av yrkesverksamma som förvaltar investeringsfonder för investerarnas räkning.

| 32. | investeringsinstrument för fast egendom: en enhet med bred ägarbas som främst innehar fast egendom och som omfattas av beskattning i ett led, antingen hos enheten eller hos dess ägarintressen, med högst ett års uppskov. |
| --- | --- |

32.

investeringsinstrument för fast egendom: en enhet med bred ägarbas som främst innehar fast egendom och som omfattas av beskattning i ett led, antingen hos enheten eller hos dess ägarintressen, med högst ett års uppskov.

investeringsinstrument för fast egendom

| 33. | pensionsfond:






  a) | en enhet som är etablerad och verksam i en jurisdiktion, uteslutande eller nästan uteslutande för att administrera eller tillhandahålla pensionsförmåner och kompletterande eller tillfälliga förmåner till enskilda där






  i) | denna enhet regleras som sådan av den jurisdiktionen eller av en av dess subnationella politiska förvaltningsenheter eller kommuner, eller |
| --- | --- | --- | --- |

33.

pensionsfond:

a)

en enhet som är etablerad och verksam i en jurisdiktion, uteslutande eller nästan uteslutande för att administrera eller tillhandahålla pensionsförmåner och kompletterande eller tillfälliga förmåner till enskilda där

i)

denna enhet regleras som sådan av den jurisdiktionen eller av en av dess subnationella politiska förvaltningsenheter eller kommuner, eller

| ii) | dessa förmåner säkras eller på annat sätt skyddas genom nationella bestämmelser och finansieras genom en grupp av tillgångar som innehas genom ett förvaltningsbolag eller en förvaltare för att säkerställa fullgörandet av motsvarande pensionsförpliktelser för det fall att den multinationella koncernen och de storskaliga nationella koncernerna blir insolventa. |
| --- | --- |

ii)

dessa förmåner säkras eller på annat sätt skyddas genom nationella bestämmelser och finansieras genom en grupp av tillgångar som innehas genom ett förvaltningsbolag eller en förvaltare för att säkerställa fullgörandet av motsvarande pensionsförpliktelser för det fall att den multinationella koncernen och de storskaliga nationella koncernerna blir insolventa.

| b) | en pensionsenhet. |
| --- | --- |

b)

en pensionsenhet.

| 34. | pensionsenhet: en enhet som är etablerad och verksam uteslutande eller nästan uteslutande för att investera medel till förmån för sådana enheter som avses i punkt 33 a eller för att bedriva verksamhet som är relaterad till de reglerade verksamheter som avses i punkt 33 a, under förutsättning att pensionsenheten ingår i samma koncern som de enheter som bedriver de reglerade verksamhet. |
| --- | --- |

34.

pensionsenhet: en enhet som är etablerad och verksam uteslutande eller nästan uteslutande för att investera medel till förmån för sådana enheter som avses i punkt 33 a eller för att bedriva verksamhet som är relaterad till de reglerade verksamheter som avses i punkt 33 a, under förutsättning att pensionsenheten ingår i samma koncern som de enheter som bedriver de reglerade verksamhet.

pensionsenhet

| 35. | lågskattejurisdiktion: när det gäller en multinationell koncern eller en storskalig nationell koncern under ett givet räkenskapsår, en medlemsstat eller tredjelandsjurisdiktion där en multinationell koncern eller en storskalig nationell koncern har en justerad vinst och omfattas av en effektiv skattesats som understiger minimiskattesatsen. |
| --- | --- |

35.

lågskattejurisdiktion: när det gäller en multinationell koncern eller en storskalig nationell koncern under ett givet räkenskapsår, en medlemsstat eller tredjelandsjurisdiktion där en multinationell koncern eller en storskalig nationell koncern har en justerad vinst och omfattas av en effektiv skattesats som understiger minimiskattesatsen.

lågskattejurisdiktion

| 36. | justerad vinst eller förlust: en koncernenhets redovisade nettovinst eller nettoförlust, justerad i enlighet med de regler som anges i kapitlen III, VI och VII. |
| --- | --- |

36.

justerad vinst eller förlust: en koncernenhets redovisade nettovinst eller nettoförlust, justerad i enlighet med de regler som anges i kapitlen III, VI och VII.

justerad vinst eller förlust

| 37. | icke kvalificerat imputationsbelopp: varje annan skatt än ett kvalificerat imputationsbelopp som tillfaller, eller betalas av, en koncernenhet och som är






  a) | återbetalningsbart till den faktiska betalningsmottagaren av en utdelning som delas ut av en sådan koncernenhet i samband med denna utdelning eller avräkningsbart från den faktiska betalningsmottagaren mot en annan skatteskuld än en skatteskuld för sådan utdelning, eller |
| --- | --- | --- |

37.

icke kvalificerat imputationsbelopp: varje annan skatt än ett kvalificerat imputationsbelopp som tillfaller, eller betalas av, en koncernenhet och som är

icke kvalificerat imputationsbelopp

a)

återbetalningsbart till den faktiska betalningsmottagaren av en utdelning som delas ut av en sådan koncernenhet i samband med denna utdelning eller avräkningsbart från den faktiska betalningsmottagaren mot en annan skatteskuld än en skatteskuld för sådan utdelning, eller

| b) | återbetalningsbar till det utdelande bolaget vid utdelning till en aktieägare. |
| --- | --- |

b)

återbetalningsbar till det utdelande bolaget vid utdelning till en aktieägare.

I denna definition avses med kvalificerat imputationsbelopp en medräknad skatt som tillfallit eller betalats av en koncernenhet, inbegripet ett fast driftsställe, och som kan återbetalas eller avräknas från den faktiska betalningsmottagaren av den utdelning som delas ut av den koncernenheten eller, i fallet med en medräknad skatt som tillfallit eller betalas av ett fast driftsställe, en utdelning som delas ut av huvudenheten om återbetalningen ska betalas ut eller tillgodohavandet tillhandahålls

kvalificerat imputationsbelopp

| a) | i en annan jurisdiktion än den jurisdiktion som ålade de medräknade skatterna, |
| --- | --- |

a)

i en annan jurisdiktion än den jurisdiktion som ålade de medräknade skatterna,

| b) | till en faktisk betalningsmottagare som beskattas till en nominell skattesats som är lika med eller högre än minimiskattesatsen för utdelning som erhållits enligt den nationella lagstiftningen i den jurisdiktion där koncernenheten ålades de medräknade skatterna, |
| --- | --- |

b)

till en faktisk betalningsmottagare som beskattas till en nominell skattesats som är lika med eller högre än minimiskattesatsen för utdelning som erhållits enligt den nationella lagstiftningen i den jurisdiktion där koncernenheten ålades de medräknade skatterna,

| c) | till en fysisk person som är den faktiska betalningsmottagaren och som har skattehemvist i den jurisdiktion där koncernenheten ålades de medräknade skatterna och som beskattas till en nominell skattesats som är lika med eller högre än den standardskattesats som är tillämplig på vanliga intäkter, eller |
| --- | --- |

c)

till en fysisk person som är den faktiska betalningsmottagaren och som har skattehemvist i den jurisdiktion där koncernenheten ålades de medräknade skatterna och som beskattas till en nominell skattesats som är lika med eller högre än den standardskattesats som är tillämplig på vanliga intäkter, eller

| d) | till ett offentligt organ, en internationell organisation, en inhemsk ideell organisation, en inhemsk pensionsfond, en inhemsk investeringsenhet som inte ingår i den multinationella koncernen eller i den storskaliga nationella koncernen, eller i ett inhemskt livförsäkringsbolag i den mån utdelningen erhålls i samband med inhemsk pensionsfondsverksamhet och beskattas på liknande sätt som en utdelning som erhålls av pensionsfond.
  Vid tillämpningen av led d gäller följande:






  i) | En ideell organisation eller pensionsfond har sin hemvist i en jurisdiktion om den har inrättats och förvaltas i den jurisdiktionen. |
| --- | --- | --- |

d)

till ett offentligt organ, en internationell organisation, en inhemsk ideell organisation, en inhemsk pensionsfond, en inhemsk investeringsenhet som inte ingår i den multinationella koncernen eller i den storskaliga nationella koncernen, eller i ett inhemskt livförsäkringsbolag i den mån utdelningen erhålls i samband med inhemsk pensionsfondsverksamhet och beskattas på liknande sätt som en utdelning som erhålls av pensionsfond.

Vid tillämpningen av led d gäller följande:

i)

En ideell organisation eller pensionsfond har sin hemvist i en jurisdiktion om den har inrättats och förvaltas i den jurisdiktionen.

| ii) | En investeringsenhet har sin hemvist i en jurisdiktion om den har bildats och regleras i den jurisdiktionen. |
| --- | --- |

ii)

En investeringsenhet har sin hemvist i en jurisdiktion om den har bildats och regleras i den jurisdiktionen.

| iii) | Ett livförsäkringsbolag har sin hemvist i den jurisdiktion där det är beläget. |
| --- | --- |

iii)

Ett livförsäkringsbolag har sin hemvist i den jurisdiktion där det är beläget.

| 38. | kvalificerade skattetillgodohavanden:






  a) | ett skattetillgodohavande som är utformat på ett sådant sätt att det ska betalas som en kontant betalning eller motsvarande till en koncernenhet inom fyra år från den dag då koncernenheten har rätt att erhålla skattetillgodohavandet enligt lagstiftningen i den jurisdiktion som beviljar tillgodohavandet, eller |
| --- | --- | --- |

38.

kvalificerade skattetillgodohavanden:

a)

ett skattetillgodohavande som är utformat på ett sådant sätt att det ska betalas som en kontant betalning eller motsvarande till en koncernenhet inom fyra år från den dag då koncernenheten har rätt att erhålla skattetillgodohavandet enligt lagstiftningen i den jurisdiktion som beviljar tillgodohavandet, eller

| b) | om skattetillgodohavandet delvis återbetalas, den del av skattetillgodohavandet som ska betalas som en kontant betalning eller motsvarande till en koncernenhet inom fyra år från den dag då koncernenheten har rätt att erhålla det partiella skattetillgodohavandet. |
| --- | --- |

b)

om skattetillgodohavandet delvis återbetalas, den del av skattetillgodohavandet som ska betalas som en kontant betalning eller motsvarande till en koncernenhet inom fyra år från den dag då koncernenheten har rätt att erhålla det partiella skattetillgodohavandet.

Ett kvalificerat skattetillgodohavande omfattar inte något skattebelopp som kan avräknas eller återbetalas på grundval av ett kvalificerat imputationsbelopp eller ett icke kvalificerat imputationsbelopp.

| 39. | icke kvalificerat skattetillgodohavande: ett skattetillgodohavande som inte är ett kvalificerat skattetillgodohavande men som är helt eller delvis återbetalningsbart. |
| --- | --- |

39.

icke kvalificerat skattetillgodohavande: ett skattetillgodohavande som inte är ett kvalificerat skattetillgodohavande men som är helt eller delvis återbetalningsbart.

icke kvalificerat skattetillgodohavande

| 40. | huvudenhet: en enhet som i sin årsredovisning tar med ett fast driftsställes redovisade nettointäkt eller nettoförlust. |
| --- | --- |

40.

huvudenhet: en enhet som i sin årsredovisning tar med ett fast driftsställes redovisade nettointäkt eller nettoförlust.

huvudenhet

| 41. | ingående ägarenhet: en koncernenhet som direkt eller indirekt har ett ägarintresse i en annan koncernenhet i samma multinationella koncern eller samma storskaliga nationella koncern. |
| --- | --- |

41.

ingående ägarenhet: en koncernenhet som direkt eller indirekt har ett ägarintresse i en annan koncernenhet i samma multinationella koncern eller samma storskaliga nationella koncern.

ingående ägarenhet

| 42. | berättigat utdelningsskattesystem: ett bolagsskattesystem som






  a) | ålägger skatt på vinst endast när sådan vinst delas ut eller anses vara utdelad till aktieägarna, eller när bolaget ådrar sig vissa andra kostnader än rörelsekostnader, |
| --- | --- | --- |

42.

berättigat utdelningsskattesystem: ett bolagsskattesystem som

berättigat utdelningsskattesystem

a)

ålägger skatt på vinst endast när sådan vinst delas ut eller anses vara utdelad till aktieägarna, eller när bolaget ådrar sig vissa andra kostnader än rörelsekostnader,

| b) | ålägger skatt med en skattesats som är lika med eller högre än minimiskattesatsen, och |
| --- | --- |

b)

ålägger skatt med en skattesats som är lika med eller högre än minimiskattesatsen, och

| c) | var i kraft senast den 1 juli 2021. |
| --- | --- |

c)

var i kraft senast den 1 juli 2021.

| 43. | kvalificerad UTPR-regel: en uppsättning regler som genomförs i den nationella lagstiftningen i en jurisdiktion, förutsatt att denna jurisdiktion inte tillhandahåller några fördelar relaterade till dessa regler, och som






  a) | är likvärdig med de regler som fastställs i detta direktiv eller, när det gäller tredjelandsjurisdiktioner, OECD:s modellregler, enligt vilka en jurisdiktion uppbär sin tilldelade andel av den tilläggsskatt för en multinationell koncern som inte togs ut enligt IIR-regeln för de lågbeskattade koncernenheterna i den multinationella koncernen, |
| --- | --- | --- |

43.

kvalificerad UTPR-regel: en uppsättning regler som genomförs i den nationella lagstiftningen i en jurisdiktion, förutsatt att denna jurisdiktion inte tillhandahåller några fördelar relaterade till dessa regler, och som

kvalificerad UTPR-regel

a)

är likvärdig med de regler som fastställs i detta direktiv eller, när det gäller tredjelandsjurisdiktioner, OECD:s modellregler, enligt vilka en jurisdiktion uppbär sin tilldelade andel av den tilläggsskatt för en multinationell koncern som inte togs ut enligt IIR-regeln för de lågbeskattade koncernenheterna i den multinationella koncernen,

| b) | administreras på ett sätt som är förenligt med reglerna i detta direktiv eller, när det gäller tredjelandsjurisdiktioner, OECD:s modellregler. |
| --- | --- |

b)

administreras på ett sätt som är förenligt med reglerna i detta direktiv eller, när det gäller tredjelandsjurisdiktioner, OECD:s modellregler.

| 44. | enhet som utses att lämna deklaration: koncernenhet, annan än den yttersta moderenheten, som av den multinationella koncernen eller den storskaliga nationella koncernen har utsetts att på dess vägnar fullgöra de krav på avlämning av skattedeklaration som anges i artikel 44. |
| --- | --- |

44.

enhet som utses att lämna deklaration: koncernenhet, annan än den yttersta moderenheten, som av den multinationella koncernen eller den storskaliga nationella koncernen har utsetts att på dess vägnar fullgöra de krav på avlämning av skattedeklaration som anges i artikel 44.

enhet som utses att lämna deklaration

Artikel 4

En koncernenhets lokalisering

1.   Vid tillämpningen av detta direktiv ska en annan enhet än en genomflödesenhet anses vara belägen i den jurisdiktion där den anses ha sin skattehemvist på grundval av sin plats för företagsledning, sin etableringsort eller liknande kriterier.

Om det inte är möjligt att fastställa lokaliseringen för en annan enhet än en genomflödesenhet på grundval av första stycket ska den anses vara belägen i den jurisdiktion där den etablerades.

2.   En genomflödesenhet ska betraktas som statslös, såvida den inte är den yttersta moderenheten i en multinationell koncern eller i en storskalig nationell koncern eller om den är skyldig att tillämpa en IIR-regel i enlighet med artiklarna 5, 6, 7 och 8, i vilket fall genomflödesenheten ska anses vara belägen i den jurisdiktion där den etablerades.

3.   Ett fast driftsställe enligt definitionen i artikel 3.13 a ska anses vara beläget i den jurisdiktion där det behandlas som ett fast driftsställe och är skyldigt att betala skatt enligt gällande skatteavtal.

Ett fast driftsställe enligt definitionen i artikel 3.13 b ska anses vara beläget i den jurisdiktion där det är skyldigt att betala skatt på nettobasis för sin verksamhet.

Ett fast driftsställe enligt definitionen i artikel 3.13 c ska anses vara lokaliserat i den jurisdiktion där det är beläget.

Ett fast driftsställe enligt definitionen i artikel 3.13 d ska betraktas som statslöst.

4.   Om en koncernenhet är belägen i två jurisdiktioner och dessa jurisdiktioner har ett gällande tillämpligt skatteavtal, ska koncernenheten anses vara belägen i den jurisdiktion där den anses ha sin skattehemvist enligt det skatteavtalet.

Om det tillämpliga skatteavtalet kräver att de behöriga myndigheterna når en ömsesidig överenskommelse om den plats där koncernenheten anses ha skattehemvist, och ingen överenskommelse nås, ska punkt 5 tillämpas.

Om det inte finns någon befrielse för dubbelbeskattning enligt det gällande tillämpliga skatteavtalet, på grund av att en koncernenhet har skattehemvist hos båda avtalsslutande parter, ska punkt 5 tillämpas.

5.   Om en koncernenhet är belägen i två jurisdiktioner och dessa jurisdiktioner inte har ett tillämpligt skatteavtal, ska koncernenheten anses vara belägen i den jurisdiktion som ålade det högsta beloppet av medräknade skatter under räkenskapsåret.

Vid beräkningen av beloppet av de medräknade skatter som avses i det första stycket ska det skattebelopp som betalats i enlighet med ett CFC-regelverk inte beaktas.

Om beloppet av de medräknade skatter som ska betalas i de två jurisdiktionerna är detsamma eller noll, ska koncernenheten anses vara belägen i den jurisdiktion där den har det högre beloppet av substansundantaget beräknat på grundval av en enhet i enlighet med artikel 28.

Om beloppet för substansundantaget i de två jurisdiktionerna är detsamma eller noll, ska koncernenheten betraktas som statslös, såvida den inte är en yttersta moderenhet, i vilket fall den ska anses vara belägen i den jurisdiktion där den etablerades.

6.   Om en moderenhet till följd av tillämpningen av punkterna 4 och 5 är belägen i en jurisdiktion där den inte omfattas av en kvalificerad IIR-regel, ska den anses omfattas av den kvalificerade IIR-regeln i den andra jurisdiktionen, såvida inte ett gällande skatteavtal förbjuder tillämpningen av en sådan regel.

7.   Om en koncernenhet byter lokalisering under ett räkenskapsår ska den anses vara belägen i den jurisdiktion där den ansågs vara lokaliserad enligt denna artikel i början av det räkenskapsåret.

KAPITEL II

IIR-REGELN OCH UTPR-REGELN

Artikel 5

Yttersta moderenhet i unionen

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att en yttersta moderenhet som är en koncernenhet belägen i en medlemsstat med avseende på sina lågbeskattade koncernenheter som är belägna i en annan jurisdiktion eller statslösa omfattas av tilläggsskatten (tilläggsskatten enligt IIR-regeln) under räkenskapsåret.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att en koncernenhet som är den yttersta moderenheten i en multinationell koncern eller en storskalig nationell koncern och som är belägen i en medlemsstat som är en lågskattejurisdiktion själv och tillsammans med alla lågbeskattade koncernenheter i koncernen som är belägna i samma medlemsstat omfattas av tilläggsskatten enligt IIR-regeln under räkenskapsåret.

Artikel 6

Mellanliggande moderenhet i unionen

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att en mellanliggande moderenhet som är belägen i en medlemsstat och innehas av en yttersta moderenhet som är belägen i en tredjelandsjurisdiktion med avseende på sina lågbeskattade koncernenheter som är belägna i en annan jurisdiktion eller statslösa omfattas av tilläggsskatten enligt IIR-regeln under räkenskapsåret.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att en mellanliggande moderenhet som är belägen i en medlemsstat som är en lågskattejurisdiktion och innehas av en yttersta moderenhet som är belägen i en tredjelandsjurisdiktion själv och tillsammans med sina lågbeskattade koncernenheter som är belägna i samma medlemsstat omfattas av tilläggsskatten enligt IIR-regeln under räkenskapsåret.

3.   Punkterna 1 och 2 ska inte tillämpas i följande fall:

| a) | Den yttersta moderenheten omfattas av en kvalificerad IIR-regel under det räkenskapsåret, eller |
| --- | --- |

a)

Den yttersta moderenheten omfattas av en kvalificerad IIR-regel under det räkenskapsåret, eller

| b) | en annan mellanliggande moderenhet är belägen i en jurisdiktion där den omfattas av en kvalificerad IIR-regel under det räkenskapsåret och direkt eller indirekt har ett bestämmande inflytande i den mellanliggande moderenheten. |
| --- | --- |

b)

en annan mellanliggande moderenhet är belägen i en jurisdiktion där den omfattas av en kvalificerad IIR-regel under det räkenskapsåret och direkt eller indirekt har ett bestämmande inflytande i den mellanliggande moderenheten.

Artikel 7

Mellanliggande moderenhet som är belägen i en medlemsstat och innehas av en undantagen yttersta moderenhet

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att en mellanliggande moderenhet, om denna är belägen i en medlemsstat och innehas av en yttersta moderenhet som är en undantagen enhet, med avseende på sina lågbeskattade koncernenheter som är belägna i en annan jurisdiktion eller är statslösa omfattas av tilläggsskatten enligt IIR-regeln under räkenskapsåret.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att en mellanliggande moderenhet, om den mellanliggande moderenheten är belägen i en medlemsstat som är en lågskattejurisdiktion och innehas av en yttersta moderenhet som är en undantagen enhet, själv och tillsammans med sina lågbeskattade koncernenheter som är belägna i samma medlemsstat omfattas av tilläggsskatten enligt IIR-regeln under räkenskapsåret.

3.   Punkterna 1 och 2 ska inte vara tillämpliga om en annan mellanliggande moderenhet är belägen i en jurisdiktion där den omfattas av en kvalificerad IIR-regel för det räkenskapsåret och direkt eller indirekt har ett bestämmande inflytande i den mellanliggande moderenhet som avses i punkterna 1 och 2.

Artikel 8

Delägd moderenhet i unionen

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att en delägd moderenhet som är belägen i en medlemsstat med avseende på sina lågbeskattade koncernenheter som är belägna i en annan jurisdiktion eller statslösa omfattas av tilläggsskatten enligt IIR-regeln under räkenskapsåret.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att en delägd moderenhet som är belägen i en medlemsstat som är en lågskattejurisdiktion själv och tillsammans med sina lågbeskattade koncernenheter som är belägna i samma medlemsstat omfattas av tilläggsskatten enligt IIR-regeln under räkenskapsåret.

3.   Punkterna 1 och 2 ska inte tillämpas om ägarintressena i den delvis ägda moderenheten direkt eller indirekt i sin helhet innehas av en annan delägd moderenhet som omfattas av en kvalificerad IIR-regel under det räkenskapsåret.

Artikel 9

Fördelning av tilläggsskatten enligt IIR-regeln

1.   Den tilläggsskatt enligt IIR-regeln som en moderenhet ska betala för en lågbeskattad koncernenhet i enlighet med artiklarna 5.1, 6.1, 7.1 och 8.1 ska vara lika med tilläggsskatten för den lågbeskattade koncernenheten, beräknad i enlighet med artikel 27, multiplicerad med moderenhetens fördelningsbara andel av denna tilläggsskatt under räkenskapsåret.

2.   En moderenhets fördelningsbara andel av tilläggsskatten i förhållande till en lågbeskattad koncernenhet ska stå i proportion till moderenhetens ägarintresse i den justerade vinsten i den lågbeskattade koncernenheten. Den andelen ska vara lika med den justerade vinsten i den lågbeskattade koncernenheten under räkenskapsåret, med avdrag för beloppet av sådana intäkter som är hänförliga till ägarintressen som innehas av andra ägare och delat med den justerade vinsten i den lågbeskattade koncernenheten under räkenskapsåret.

Det justerade vinstbelopp som är hänförlig till ägarintressen i en lågbeskattad koncernenhet som innehas av andra ägare ska vara det belopp som skulle ha behandlats som hänförligt till dessa ägare enligt principerna i den allmänt erkända redovisningsstandard som används i den yttersta moderenhetens konsoliderade årsredovisning om den lågbeskattade koncernenhetens nettovinst hade varit lika med dess justerade vinst och

| a) | moderenheten hade upprättat en koncernredovisning i enlighet med den redovisningsstandarden (den hypotetiska konsoliderade årsredovisningen), |
| --- | --- |

a)

moderenheten hade upprättat en koncernredovisning i enlighet med den redovisningsstandarden (den hypotetiska konsoliderade årsredovisningen),

| b) | moderenheten hade ett bestämmande inflytande i den lågbeskattade koncernenheten så att alla inkomster och utgifter i den lågbeskattade koncernenheten hade konsoliderats post för post med moderenhetens inkomster och utgifter i den hypotetiska konsoliderade årsredovisningen, |
| --- | --- |

b)

moderenheten hade ett bestämmande inflytande i den lågbeskattade koncernenheten så att alla inkomster och utgifter i den lågbeskattade koncernenheten hade konsoliderats post för post med moderenhetens inkomster och utgifter i den hypotetiska konsoliderade årsredovisningen,

| c) | den lågbeskattade koncernenhetens hela justerade vinst hade varit hänförlig till transaktioner med personer som inte är koncernenheter, och |
| --- | --- |

c)

den lågbeskattade koncernenhetens hela justerade vinst hade varit hänförlig till transaktioner med personer som inte är koncernenheter, och

| d) | alla ägarintressen som inte direkt eller indirekt innehades av moderenheten hade innehafts av andra personer än koncernenheter. |
| --- | --- |

d)

alla ägarintressen som inte direkt eller indirekt innehades av moderenheten hade innehafts av andra personer än koncernenheter.

3.   Utöver det belopp som fördelas på en moderenhet i enlighet med punkt 1 i denna artikel ska den tilläggsskatt enligt IIR-regeln som ska betalas av en moderenhet i enlighet med artiklarna 5.2, 6.2, 7.2 och 8.2 för räkenskapsåret i enlighet med artikel 27 omfatta

| a) | hela beloppet för den tilläggsskatt som beräknats för den moderenheten, och |
| --- | --- |

a)

hela beloppet för den tilläggsskatt som beräknats för den moderenheten, och

| b) | det tilläggsskattebelopp som beräknats för dess lågbeskattade koncernenheter som är belägna i samma medlemsstat, multiplicerat med moderenhetens fördelningsbara andel av denna tilläggsskatt under räkenskapsåret. |
| --- | --- |

b)

det tilläggsskattebelopp som beräknats för dess lågbeskattade koncernenheter som är belägna i samma medlemsstat, multiplicerat med moderenhetens fördelningsbara andel av denna tilläggsskatt under räkenskapsåret.

Artikel 10

Kompensation för IIR-regeln

Om en moderenhet som är belägen i en medlemsstat indirekt innehar ett ägarintresse i en lågbeskattad koncernenhet via en mellanliggande moderenhet eller en delägd moderenhet som omfattas av en kvalificerad IIR-regel under räkenskapsåret, ska den tilläggsskatt som ska betalas i enlighet med artiklarna 5–8 minskas med ett belopp som motsvarar den förstnämnda moderenhetens fördelningsbara andel av den tilläggsskatt som ska betalas av den mellanliggande moderenheten eller den delägda moderenheten.

Artikel 11

Valfri tillämpning av en kvalificerad nationell tilläggsskatt

1.   Medlemsstaterna kan välja att tillämpa en kvalificerad nationell tilläggsskatt.

Om en medlemsstat där de koncernenheterna i en multinationell koncern eller i en storskalig nationell koncern är belägna väljer att tillämpa en kvalificerad nationell tilläggsskatt, ska alla lågbeskattade koncernenheter i den multinationella koncernen eller den storskaliga nationella koncernen i den medlemsstaten omfattas av den nationella tilläggsskatten under räkenskapsåret.

I förhållande till en kvalificerad nationell tilläggsskatt kan de lågbeskattade koncernenheternas nationella överskjutande vinst beräknas på grundval av en allmänt erkänd redovisningsstandard eller en godkänd redovisningsstandard som tillåts av det godkända redovisningsorganet och justeras för att förhindra eventuell väsentlig snedvridning av konkurrensen, snarare än den redovisningsstandard som används i den konsoliderade årsredovisningen.

2.   Om en moderenhet i en multinationell koncern eller i en storskalig nationell koncern är belägen i en medlemsstat och de koncernenheter som den direkt eller indirekt innehar är belägna i antingen den medlemsstaten eller en annan jurisdiktion och omfattas av en kvalificerad nationell tilläggsskatt under räkenskapsåret i de jurisdiktionerna, ska det eventuella tilläggsskattebelopp som beräknas i enlighet med artikel 27 och som ska betalas av moderenheten i enlighet med artiklarna 5–8 minskas med upp till noll med det kvalificerade nationella tilläggsskattebelopp som antingen den själv eller dessa koncernenheter ska betala.

Om den kvalificerade nationella tilläggsskatten har beräknats för ett räkenskapsår i enlighet med den yttersta moderenhetens allmänt erkända redovisningsstandard eller med internationella redovisningsstandarder (IFRS eller IFRS som antagits av unionen i enlighet med förordning (EG) nr 1606/2002), ska, utan hinder av vad som sägs i första stycket, ingen tilläggsskatt beräknas i enlighet med artikel 27 för det räkenskapsåret med avseende på de koncernenheterna i en multinationell koncern eller storskalig nationell koncern som är belägen i den medlemsstaten. Detta stycke påverkar inte beräkningen av eventuell ytterligare tilläggsskatt i enlighet med artikel 29 ifall en medlemsstat inte tillämpar en kvalificerad nationell tilläggsskatt för att uppbära eventuell ytterligare tilläggsskatt enligt artikel 29.

3.   Om den kvalificerade nationella tilläggsskatten för ett räkenskapsår inte har betalats inom de fyra räkenskapsår som följer på det räkenskapsår då den skulle ha betalats, ska det kvalificerade nationella tilläggsskattebelopp som inte betalades läggas till tilläggsskatten för jurisdiktionen som beräknats i enlighet med artikel 27.3 och ska inte uppbäras av den medlemsstat som gjorde valet enligt punkt 1 i den här artikeln.

4.   Medlemsstater som väljer att tillämpa en kvalificerad nationell tilläggsskatt ska anmäla detta till kommissionen inom fyra månader efter antagandet av de nationella lagar och andra författningar med vilka en kvalificerad nationell tilläggsskatt införs. Ett sådant val ska vara giltigt och får inte återkallas under en period på tre år. Vid utgången av varje treårsperiod ska valet förnyas automatiskt, såvida inte medlemsstaten återkallar sitt val. Ett återkallande av valet ska anmälas till kommissionen senast fyra månader före utgången av treårsperioden.

Artikel 12

Tillämpning av UTPR-regeln i den multinationella koncernen

1.   Om den yttersta moderenheten i en multinationell koncern är belägen i en tredjelandsjurisdiktion som inte tillämpar en kvalificerad IIR-regel, eller om den yttersta moderenheten i en multinationell koncern är en undantagen enhet, ska medlemsstaterna säkerställa att de koncernenheter som är belägna i unionen i den medlemsstat där de är belägna omfattas av en justering lika med det tilläggsskattebelopp enligt UTPR-regeln som fördelats på den medlemsstaten under räkenskapsåret i enlighet med artikel 14.

För detta ändamål kan en sådan justering ske i form av antingen en tilläggsskatt som ska betalas av dessa koncernenheter eller ett nekat avdrag mot den beskattningsbara inkomsten för dessa koncernenheter, vilket leder till ett belopp på skatteskulden som är nödvändigt för att uppbära det tilläggsskattebelopp enligt UTPR-regeln som fördelats på den medlemsstaten.

2.   Om en medlemsstat tillämpar justeringen enligt punkt 1 i denna artikel i form av ett nekat avdrag mot den beskattningsbara inkomsten, ska denna justering i möjligaste mån tillämpas med avseende på det beskattningsår under vilket det räkenskapsår, för vilket tilläggsskattebeloppet enligt UTPR-regeln beräknades och fördelades på en medlemsstat i enlighet med artikel 14, löper ut.

Eventuella tilläggsskattebelopp enligt UTPR-regeln som återstår att betala med avseende på ett beskattningsår till följd av tillämpningen av ett nekat avdrag mot den beskattningsbara inkomsten under det beskattningsåret ska i möjligaste mån föras över och ska med avseende på varje påföljande beskattningsår omfattas av justeringen enligt punkt 1 till dess att hela det tilläggsskattebelopp enligt UTPR-regeln som fördelats på den medlemsstaten under det beskattningsåret har betalats.

3.   Koncernenheter som är investeringsenheter ska inte omfattas av denna artikel.

Artikel 13

Tillämpning av UTPR-regeln i det yttersta moderbolagets jurisdiktion

1.   Om den yttersta moderenheten i en multinationell koncern är belägen i en lågbeskattad tredjelandsjurisdiktion, ska medlemsstaterna säkerställa att de koncernenheter som är belägna i unionen i den medlemsstat där de är belägna omfattas av en justering som ska vara lika med det tilläggsskattebelopp enligt UTPR-regeln som fördelats på den medlemsstaten under räkenskapsåret i enlighet med artikel 14.

För detta ändamål kan en sådan justering ske i form av antingen en tilläggsskatt som ska betalas av dessa koncernenheter eller ett nekat avdrag mot den beskattningsbara inkomsten för dessa koncernenheter, vilket leder till ett belopp på skatteskulden som är nödvändigt för att uppbära det tilläggsskattebelopp enligt UTPR-regeln som fördelats på den medlemsstaten.

Första stycket ska inte tillämpas när den yttersta moderenheten i en sådan lågskattejurisdiktion i ett tredjeland själv och tillsammans med sina lågbeskattade koncernenheter som är belägna i den jurisdiktionen omfattas av en kvalificerad IIR-regel.

2.   Om en medlemsstat tillämpar justeringen enligt punkt 1 i denna artikel i form av ett nekat avdrag mot den beskattningsbara inkomsten, ska denna justering i möjligaste mån tillämpas med avseende på det beskattningsår under vilket det räkenskapsår, för vilket det tilläggsskattebelopp enligt UTPR-regeln som beräknats och fördelats på en medlemsstat i enlighet med artikel 14, löper ut.

Eventuella tilläggsskattebelopp enligt UTPR-regeln som återstår att betala med avseende på ett beskattningsår till följd av tillämpningen av ett nekat avdrag mot den beskattningsbara inkomsten under det beskattningsåret ska i möjligaste mån föras över och ska med avseende på varje påföljande beskattningsår omfattas av justeringen enligt punkt 1 till dess att hela det tilläggsskattebelopp enligt UTPR-regeln som fördelats på den medlemsstaten under det beskattningsåret har betalats.

3.   Koncernenheter som är investeringsenheter ska inte omfattas av denna artikel.

Artikel 14

Beräkning och fördelning av tilläggsskattebeloppet enligt UTPR-regeln

1.   Det tilläggsskattebelopp enligt UTPR-regeln som fördelas på en medlemsstat ska beräknas genom att den totala tilläggsskatten enligt UTPR-regeln, som fastställs i enlighet med punkt 2, multipliceras med medlemsstatens procentsats av UTPR-regeln, som fastställs i enlighet med punkt 5.

2.   Den totala tilläggsskatten enligt UTPR-regeln för ett räkenskapsår ska vara lika med summan av den tilläggsskatt som beräknats för varje lågbeskattad koncernenhet i den multinationella koncernen under det räkenskapsåret, i enlighet med artikel 26, med förbehåll för de justeringar som anges i punkterna 3 och 4 i den här artikeln.

3.   Tilläggsskatten enligt UTPR-regeln för en lågbeskattad koncernenhet ska vara lika med noll under räkenskapsåret om den yttersta moderenhetens alla ägarintressen i denna lågbeskattade koncernenhet innehas direkt eller indirekt av en eller flera moderenheter som är skyldiga att tillämpa en kvalificerad IIR-regel för den lågbeskattade koncernenheten för det räkenskapsåret.

4.   Om punkt 3 inte är tillämplig ska tilläggsskatten enligt UTPR-regeln för en lågbeskattad koncernenhet minskas med en moderenhets fördelningsbara andel av den lågbeskattade koncernenhetens tilläggsskatt som ska tas ut enligt en kvalificerad IIR-regel.

5.   En medlemsstats procentsats enligt UTPR-regeln ska beräknas för varje räkenskapsår och för varje multinationell koncern enligt följande formel:

Formula

där

| a) | antalet anställda i medlemsstaten är det totala antalet anställda i alla koncernenheter i den multinationella koncern som är belägen i den medlemsstaten, |
| --- | --- |

a)

antalet anställda i medlemsstaten är det totala antalet anställda i alla koncernenheter i den multinationella koncern som är belägen i den medlemsstaten,

| b) | antalet anställda i alla UTPR-jurisdiktioner är det totala antalet anställda i alla koncernenheter i den multinationella koncern som är belägen i en jurisdiktion som har en kvalificerad UTPR-regel som gäller under räkenskapsåret, |
| --- | --- |

b)

antalet anställda i alla UTPR-jurisdiktioner är det totala antalet anställda i alla koncernenheter i den multinationella koncern som är belägen i en jurisdiktion som har en kvalificerad UTPR-regel som gäller under räkenskapsåret,

| c) | det totala värdet för materiella anläggningstillgångar i medlemsstaten är summan av det bokförda nettovärdet för materiella anläggningstillgångar i alla koncernenheter i den multinationella koncern som är belägen i den medlemsstaten. |
| --- | --- |

c)

det totala värdet för materiella anläggningstillgångar i medlemsstaten är summan av det bokförda nettovärdet för materiella anläggningstillgångar i alla koncernenheter i den multinationella koncern som är belägen i den medlemsstaten.

| d) | Det totala värdet för materiella anläggningstillgångar i alla UTPR-jurisdiktioner är summan av det bokförda nettovärdet för materiella anläggningstillgångar i alla koncernenheter i den multinationella koncern som är belägen i en jurisdiktion som har en kvalificerad UTPR-regel som gäller under räkenskapsåret. |
| --- | --- |

d)

Det totala värdet för materiella anläggningstillgångar i alla UTPR-jurisdiktioner är summan av det bokförda nettovärdet för materiella anläggningstillgångar i alla koncernenheter i den multinationella koncern som är belägen i en jurisdiktion som har en kvalificerad UTPR-regel som gäller under räkenskapsåret.

6.   Antalet anställda ska vara antalet anställda på heltidsbasis för alla koncernenheter belägna i den relevanta jurisdiktionen, inbegripet oberoende uppdragstagare, under förutsättning att de deltar i koncernenhetens ordinarie verksamhet.

De materiella anläggningstillgångarna ska omfatta de materiella anläggningstillgångarna för alla koncernenheter som är belägna i den relevanta jurisdiktionen, men inte likvida medel eller motsvarande, immateriella eller finansiella tillgångar.

7.   De anställda vars lönekostnader ingår i ett fast driftsställes separata räkenskaper enligt artikel 18.1 och som justeras i enlighet med artikel 18.2 ska fördelas till den jurisdiktion där det fasta driftsstället är beläget.

Materiella anläggningstillgångar som ingår i ett fast driftsställes separata räkenskaper enligt artikel 18.1 och som justeras i enlighet med artikel 18.2 ska fördelas till den jurisdiktion där de materiella anläggningstillgångarna är belägna.

Antal anställda och materiella anläggningstillgångar som fördelas till ett fast driftsställes jurisdiktion ska inte tas i beaktande för antalet anställda och de materiella anläggningstillgångarna i huvudenhetens jurisdiktion.

Antalet anställda och det bokförda nettovärdet av materiella anläggningstillgångar som innehas av en investeringsenhet ska undantas från formelns delar som anges i punkt 5.

Antalet anställda och det bokförda nettovärdet av materiella anläggningstillgångar i en genomflödesenhet ska undantas från formelns delar som anges i punkt 5, såvida de inte hänförs till ett fast driftsställe eller, i avsaknad av ett fast driftsställe, till de koncernenheter som är belägna i den jurisdiktion där genomflödesenheten etablerades.

8.   Genom undantag från punkt 5 ska en jurisdiktions UTPR-procentsats för en multinationell koncern anses vara noll under ett räkenskapsår så länge det tilläggsskattebelopp enligt UTPR-regeln som fördelats till den jurisdiktionen under ett tidigare räkenskapsår inte har medfört att de koncernenheter i denna multinationella koncern som är belägna i den jurisdiktionen har en ytterligare skattekostnad som totalt motsvarar det tilläggsskattebelopp enligt UTPR-regeln för det föregående räkenskapsåret som fördelats till den jurisdiktionen.

Antalet anställda och det bokförda nettovärdet av materiella anläggningstillgångar i de koncernenheterna i en multinationell koncern som är belägen i en jurisdiktion med en procentsats på noll under ett räkenskapsår enligt UTPR-regeln ska undantas från delar av formeln för fördelning av den totala tilläggsskatten enligt UTPR-regeln för den multinationella koncernen under det räkenskapsåret.

9.   Punkt 8 ska inte vara tillämplig för ett räkenskapsår om alla jurisdiktioner med en kvalificerad UTPR-regel som gäller för det räkenskapsåret har en UTPR-procentsats på noll för den multinationella koncernen det räkenskapsåret.

KAPITEL III

BERÄKNING AV DEN JUSTERADE VINSTEN ELLER FÖRLUSTEN

Artikel 15

Fastställande av justerad vinst eller förlust

1.   En koncernenhets justerade vinst eller förlust ska beräknas genom att göra de justeringar som anges i artiklarna 16–19 för koncernenhetens redovisade nettoresultat under räkenskapsåret före eventuella konsolideringsjusteringar för att undanröja koncerninterna transaktioner, enligt den redovisningsstandard som användes vid upprättandet av den konsoliderade årsredovisningen för den yttersta moderenheten.

2.   Om det inte är praktiskt möjligt att fastställa en koncernenhets redovisade nettoresultat på grundval av den allmänt erkända redovisningsstandard eller godkända redovisningsstandard som användes vid upprättandet av den konsoliderade årsredovisningen för den yttersta moderenheten får koncernenhetens redovisade nettointäkt eller nettoförlust under räkenskapsåret fastställas med hjälp av en annan allmänt erkänd redovisningsstandard eller en godkänd redovisningsstandard, under förutsättning att

| a) | koncernenhetens räkenskaper redovisas på grundval av den redovisningsstandarden, |
| --- | --- |

a)

koncernenhetens räkenskaper redovisas på grundval av den redovisningsstandarden,

| b) | uppgifterna i räkenskaperna är tillförlitliga, och |
| --- | --- |

b)

uppgifterna i räkenskaperna är tillförlitliga, och

| c) | fasta skillnader över 1 000 000 EUR som uppstår till följd av tillämpningen av en viss princip eller standard på intäkts- eller kostnadsposter eller transaktioner, när den principen eller standarden skiljer sig från den redovisningsstandard som används vid upprättandet av den konsoliderade årsredovisningen för den yttersta moderenheten, justeras för att överensstämma med den behandling som krävs för den posten enligt den redovisningsstandard som användes vid upprättandet av den konsoliderade årsredovisningen. |
| --- | --- |

c)

fasta skillnader över 1 000 000 EUR som uppstår till följd av tillämpningen av en viss princip eller standard på intäkts- eller kostnadsposter eller transaktioner, när den principen eller standarden skiljer sig från den redovisningsstandard som används vid upprättandet av den konsoliderade årsredovisningen för den yttersta moderenheten, justeras för att överensstämma med den behandling som krävs för den posten enligt den redovisningsstandard som användes vid upprättandet av den konsoliderade årsredovisningen.

3.   Om en yttersta moderenhet inte har upprättat sin konsoliderade årsredovisning i enlighet med en allmänt erkänd redovisningsstandard som avses i artikel 3.6 c ska den konsoliderade årsredovisningen för den yttersta moderenheten justeras för att förhindra eventuell betydande snedvridning av konkurrensen.

4.   Om en yttersta moderenhet inte upprättar en koncernredovisning enligt artikel 3.6 a, b och c ska den konsoliderade årsredovisningen för den yttersta moderenheten enligt artikel 3.6 d vara den redovisning som skulle ha upprättats om den yttersta moderenheten vore skyldig att upprätta sådan koncernredovisning i enlighet med

| a) | en allmänt erkänd redovisningsstandard, eller |
| --- | --- |

a)

en allmänt erkänd redovisningsstandard, eller

| b) | en godkänd redovisningsstandard, under förutsättning att de konsoliderade årsredovisningarna har justerats för att förhindra eventuell betydande snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

b)

en godkänd redovisningsstandard, under förutsättning att de konsoliderade årsredovisningarna har justerats för att förhindra eventuell betydande snedvridning av konkurrensen.

5.   Om en kvalificerad nationell tilläggsskatt tillämpas av en medlemsstat eller en tredjelandsjurisdiktion, får den redovisade nettovinsten eller nettoförlusten för de koncernenheter som är belägna i den medlemsstaten eller den jurisdiktionen i ett tredjeland fastställas i enlighet med en allmänt erkänd redovisningsstandard eller en godkänd finansiell redovisningsstandard som skiljer sig från den redovisningsstandard som används vid upprättandet av den konsoliderade årsredovisningen för den yttersta moderenheten, förutsatt att sådana redovisad nettovinst eller nettoförlust har justerats för att förhindra eventuell betydande snedvridning av konkurrensen.

6.   Om tillämpningen av en särskild princip eller ett särskilt förfarande enligt en uppsättning allmänt godtagbara redovisningsprinciper leder till en betydande snedvridning av konkurrensen, ska redovisningen av varje post eller transaktion som omfattas av denna princip eller detta förfarande justeras för att överensstämma med den behandling som krävs för posten eller transaktionen enligt internationella redovisningsstandarder (IFRS eller IFRS som antagits av unionen i enlighet med förordning (EG) nr 1606/2002).

Artikel 16

Justeringar för att fastställa den justerade vinsten eller förlusten

1.   I denna artikel gäller följande definitioner:

| a) | nettoskattekostnad: nettobeloppet av följande poster:






  i) | medräknade skatter som upplupen kostnad och alla befintliga och uppskjutna medräknade skatter som ingår i inkomstskattekostnaden, inbegripet medräknade inkomstskatter som är undantagna från beräkningen av justerade vinster eller förluster. |
| --- | --- | --- |

a)

nettoskattekostnad: nettobeloppet av följande poster:

i)

medräknade skatter som upplupen kostnad och alla befintliga och uppskjutna medräknade skatter som ingår i inkomstskattekostnaden, inbegripet medräknade inkomstskatter som är undantagna från beräkningen av justerade vinster eller förluster.

| ii) | uppskjutna skattefordringar hänförliga till en förlust under räkenskapsåret, |
| --- | --- |

ii)

uppskjutna skattefordringar hänförliga till en förlust under räkenskapsåret,

| iii) | kvalificerade nationella tilläggsskatter som upplupen kostnad, |
| --- | --- |

iii)

kvalificerade nationella tilläggsskatter som upplupen kostnad,

| iv) | skatter som uppkommer i enlighet med reglerna i detta direktiv eller, när det gäller tredjelandsjurisdiktioner, OECD:s modellregler, som upplupen kostnad, och |
| --- | --- |

iv)

skatter som uppkommer i enlighet med reglerna i detta direktiv eller, när det gäller tredjelandsjurisdiktioner, OECD:s modellregler, som upplupen kostnad, och

| v) | icke kvalificerat imputationsbelopp som upplupen kostnad. |
| --- | --- |

v)

icke kvalificerat imputationsbelopp som upplupen kostnad.

| b) | undantagen utdelning: en utdelning eller annan distribution som erhållits eller förvärvats med avseende på ägarintressen, med undantag av en utdelning eller annan distribution som erhållits eller förvärvats med avseende på






  i) | ett ägarintresse






  — | som koncernen har i en enhet som har rätt till mindre än 10 % av vinsten, kapitalet, reserverna eller rösträtterna i den enheten vid tidpunkten för utdelning eller avyttring (portföljinnehav), och |
| --- | --- | --- | --- |

b)

undantagen utdelning: en utdelning eller annan distribution som erhållits eller förvärvats med avseende på ägarintressen, med undantag av en utdelning eller annan distribution som erhållits eller förvärvats med avseende på

i)

ett ägarintresse

—

som koncernen har i en enhet som har rätt till mindre än 10 % av vinsten, kapitalet, reserverna eller rösträtterna i den enheten vid tidpunkten för utdelning eller avyttring (portföljinnehav), och

| — | som koncernenhet som erhåller eller uppbär utdelningen eller den andra distributionen ägt ekonomiskt i mindre än ett år vid tidpunkten för distributionen, |
| --- | --- |

—

som koncernenhet som erhåller eller uppbär utdelningen eller den andra distributionen ägt ekonomiskt i mindre än ett år vid tidpunkten för distributionen,

| ii) | ett ägarintresse i en investeringsenhet som omfattas av ett val av alternativ i enlighet med artikel 43. |
| --- | --- |

ii)

ett ägarintresse i en investeringsenhet som omfattas av ett val av alternativ i enlighet med artikel 43.

| c) | undantagen vinst eller förlust i eget kapital: en vinst eller förlust, som ingår i det ingående företagets redovisade nettointäkt eller nettoförlust, till följd av






  i) | vinster och förluster som följer av förändringar i det verkliga värdet på ett ägarintresse, med undantag för ett portföljinnehav, |
| --- | --- | --- |

c)

undantagen vinst eller förlust i eget kapital: en vinst eller förlust, som ingår i det ingående företagets redovisade nettointäkt eller nettoförlust, till följd av

i)

vinster och förluster som följer av förändringar i det verkliga värdet på ett ägarintresse, med undantag för ett portföljinnehav,

| ii) | vinster eller förluster avseende ett ägarintresse som ingår i kapitalandelsmetoden vid redovisning, och |
| --- | --- |

ii)

vinster eller förluster avseende ett ägarintresse som ingår i kapitalandelsmetoden vid redovisning, och

| iii) | vinster och förluster från avyttring av ett ägarintresse, med undantag för avyttring av ett portföljinnehav. |
| --- | --- |

iii)

vinster och förluster från avyttring av ett ägarintresse, med undantag för avyttring av ett portföljinnehav.

| d) | inkluderad omvärderingsmetod för vinst eller förlust: en nettovinst eller nettoförlust som ökas eller minskas genom eventuella tillhörande medräknade skatter under räkenskapsåret, till följd av tillämpning av en redovisningsmetod eller redovisningspraxis som med avseende på alla mark, byggnader och inventarier






  i) | periodiskt justerar det redovisade värdet av sådan mark, byggnader och inventarier till dess verkliga värde, |
| --- | --- | --- |

d)

inkluderad omvärderingsmetod för vinst eller förlust: en nettovinst eller nettoförlust som ökas eller minskas genom eventuella tillhörande medräknade skatter under räkenskapsåret, till följd av tillämpning av en redovisningsmetod eller redovisningspraxis som med avseende på alla mark, byggnader och inventarier

i)

periodiskt justerar det redovisade värdet av sådan mark, byggnader och inventarier till dess verkliga värde,

| ii) | registrerar förändringar i värde i övrigt totalresultat, och |
| --- | --- |

ii)

registrerar förändringar i värde i övrigt totalresultat, och

| iii) | inte senare redovisar den upplupna vinsten eller förlusten i övrigt totalresultat via resultaträkningen. |
| --- | --- |

iii)

inte senare redovisar den upplupna vinsten eller förlusten i övrigt totalresultat via resultaträkningen.

| e) | asymmetrisk vinst eller förlust i utländsk valuta: vinst eller förlust i utländsk valuta för en enhet vars redovisade funktionella valuta och funktionella skattevaluta skiljer sig åt och som






  i) | ingår i beräkningen av en koncernenhets beskattningsbara vinst eller förlust och som är hänförlig till fluktuationer i valutakursen mellan den redovisade funktionella valutan och koncernenhetens funktionella skattevaluta, |
| --- | --- | --- |

e)

asymmetrisk vinst eller förlust i utländsk valuta: vinst eller förlust i utländsk valuta för en enhet vars redovisade funktionella valuta och funktionella skattevaluta skiljer sig åt och som

i)

ingår i beräkningen av en koncernenhets beskattningsbara vinst eller förlust och som är hänförlig till fluktuationer i valutakursen mellan den redovisade funktionella valutan och koncernenhetens funktionella skattevaluta,

| ii) | ingår i beräkningen av en koncernenhets redovisade nettovinst eller nettoförlust och som är hänförlig till fluktuationer i valutakursen mellan den redovisade funktionella valutan och koncernenhetens funktionella skattevaluta, |
| --- | --- |

ii)

ingår i beräkningen av en koncernenhets redovisade nettovinst eller nettoförlust och som är hänförlig till fluktuationer i valutakursen mellan den redovisade funktionella valutan och koncernenhetens funktionella skattevaluta,

| iii) | ingår i beräkningen av en koncernenhets redovisade nettovinst eller nettoförlust och som är hänförlig till fluktuationer i valutakursen mellan koncernenhetens tredje utländska valuta och redovisade funktionella valuta, och |
| --- | --- |

iii)

ingår i beräkningen av en koncernenhets redovisade nettovinst eller nettoförlust och som är hänförlig till fluktuationer i valutakursen mellan koncernenhetens tredje utländska valuta och redovisade funktionella valuta, och

| iv) | som kan hänföras till fluktuationer i valutakursen mellan en tredje utländsk valuta och koncernenhetens funktionella skattevaluta, oavsett om sådan vinst eller förlust i en tredje utländsk valuta ingår i den beskattningsbara inkomsten eller inte. |
| --- | --- |

iv)

som kan hänföras till fluktuationer i valutakursen mellan en tredje utländsk valuta och koncernenhetens funktionella skattevaluta, oavsett om sådan vinst eller förlust i en tredje utländsk valuta ingår i den beskattningsbara inkomsten eller inte.

Den funktionella skattevalutan är den funktionella valuta som används för att fastställa koncernenhetens beskattningsbara vinst eller förlust för en medräknad skatt i den jurisdiktion där den är belägen. Den redovisade funktionella valutan är den funktionella valuta som används för att fastställa koncernenhetens redovisade nettovinst eller nettoförlust. En tredje utländsk valuta är en valuta som inte är koncernenhetens funktionella skattevaluta eller redovisade funktionella valuta.

| f) | kostnader som enligt policy är otillåtna:






  i) | koncernenhetens upplupna kostnader för olagliga betalningar, inklusive mutor och olagliga provisioner, och |
| --- | --- | --- |

f)

kostnader som enligt policy är otillåtna:

i)

koncernenhetens upplupna kostnader för olagliga betalningar, inklusive mutor och olagliga provisioner, och

| ii) | koncernenhetens upplupna kostnad för böter och sanktioner som uppgår till eller överstiger 50 000 EUR eller motsvarande belopp i den funktionella valuta i vilken koncernenhetens redovisade nettovinst eller nettoförlust beräknas. |
| --- | --- |

ii)

koncernenhetens upplupna kostnad för böter och sanktioner som uppgår till eller överstiger 50 000 EUR eller motsvarande belopp i den funktionella valuta i vilken koncernenhetens redovisade nettovinst eller nettoförlust beräknas.

| g) | fel under tidigare perioder och ändringar av redovisningsprinciper: en förändring i en koncernenhets ingående egna kapital i början av ett räkenskapsår som kan hänföras till






  i) | en korrigering av ett fel vid fastställandet av redovisningens nettovinst eller nettoförlust under ett föregående räkenskapsår som påverkade de intäkter eller kostnader som kan ingå i beräkningen av den justerade vinsten eller förlusten under det föregående räkenskapsåret, utom i den mån en sådan korrigering av ett fel resulterade i en väsentlig minskning av en skuld för medräknade skatter som omfattas av artikel 25, och |
| --- | --- | --- |

g)

fel under tidigare perioder och ändringar av redovisningsprinciper: en förändring i en koncernenhets ingående egna kapital i början av ett räkenskapsår som kan hänföras till

i)

en korrigering av ett fel vid fastställandet av redovisningens nettovinst eller nettoförlust under ett föregående räkenskapsår som påverkade de intäkter eller kostnader som kan ingå i beräkningen av den justerade vinsten eller förlusten under det föregående räkenskapsåret, utom i den mån en sådan korrigering av ett fel resulterade i en väsentlig minskning av en skuld för medräknade skatter som omfattas av artikel 25, och

| ii) | ett byte av redovisningsprinciper eller policy som påverkade de intäkter eller kostnader som ingår i beräkningen av den justerade vinsten eller förlusten. |
| --- | --- |

ii)

ett byte av redovisningsprinciper eller policy som påverkade de intäkter eller kostnader som ingår i beräkningen av den justerade vinsten eller förlusten.

| h) | upplupen pensionskostnad: skillnaden mellan den pensionsskuldskostnad som ingår i redovisningen av nettovinsten eller nettoförlusten och det belopp som tillförts en pensionsfond under räkenskapsåret. |
| --- | --- |

h)

upplupen pensionskostnad: skillnaden mellan den pensionsskuldskostnad som ingår i redovisningen av nettovinsten eller nettoförlusten och det belopp som tillförts en pensionsfond under räkenskapsåret.

2.   En koncernenhets redovisade nettovinst eller nettoförlust ska justeras med beloppet för följande poster för att fastställa dess justerade vinst eller förlust:

| a) | Skattekostnader netto. |
| --- | --- |

a)

Skattekostnader netto.

| b) | Undantagna utdelningar. |
| --- | --- |

b)

Undantagna utdelningar.

| c) | Undantagna vinster eller förluster på eget kapital. |
| --- | --- |

c)

Undantagna vinster eller förluster på eget kapital.

| d) | Inkluderad omvärderingsmetod för vinst eller förlust. |
| --- | --- |

d)

Inkluderad omvärderingsmetod för vinst eller förlust.

| e) | Vinster eller förluster från avyttring av tillgångar och skulder som undantagits i enlighet med artikel 35. |
| --- | --- |

e)

Vinster eller förluster från avyttring av tillgångar och skulder som undantagits i enlighet med artikel 35.

| f) | Asymmetrisk vinst eller förlust i utländsk valuta. |
| --- | --- |

f)

Asymmetrisk vinst eller förlust i utländsk valuta.

| g) | Kostnader som enligt policy är otillåtna. |
| --- | --- |

g)

Kostnader som enligt policy är otillåtna.

| h) | Fel under tidigare perioder och ändringar av redovisningsprinciper. |
| --- | --- |

h)

Fel under tidigare perioder och ändringar av redovisningsprinciper.

| i) | Upplupna pensionskostnader. |
| --- | --- |

i)

Upplupna pensionskostnader.

3.   Vid valet av den koncernenhet som lämnar deklarationen får en koncernenhet ersätta det belopp som har tillåtits som ett skatteavdrag vid beräkningen av dess beskattningsbara inkomster där den är belägen till det belopp som redovisats för en sådan koncernenhets kostnader eller utgifter vilka betalats med aktiebaserad ersättningskostnad.

Om möjligheten att använda aktieoptionerna inte har utnyttjats ska beloppet för den aktiebaserade ersättningskostnad eller ersättningsutgift som har dragits av från koncernenhetens redovisade nettovinst eller nettoförlust för beräkning av dess justerade vinst eller förlust under alla föregående räkenskapsår ingå i det räkenskapsår under vilket möjligheten att välja alternativ löpte ut.

Om en del av beloppet för den aktiebaserade ersättningskostnaden eller ersättningsutgiften har registrerats i koncernenhetens redovisning under räkenskapsår före det räkenskapsår då valet görs ska ett belopp som motsvarar skillnaden mellan det totala beloppet av den aktiebaserade ersättningskostnad eller ersättningsutgift som har dragits av för beräkningen av dess justerade vinst eller förlust under dessa föregående räkenskapsår och det totala beloppet av aktiebaserade ersättningskostnader eller ersättningsutgifter som skulle ha dragits av för beräkningen av dess justerade vinst eller förlust under de föregående räkenskapsåren, om valet hade gjorts under dessa räkenskapsår, ingå i beräkningen av koncernenhetens justerade vinst eller förlust under det räkenskapsåret.

Valet ska göras i enlighet med artikel 45.1 och ska tillämpas konsekvent på alla ingående enheter belägna i samma jurisdiktion under det år då valet görs och för alla efterföljande räkenskapsår.

Under det räkenskapsår då valet återkallas ska beloppet för obetalda aktiebaserade ersättningskostnader eller ersättningsutgifter med avdrag i enlighet med valet som överstiger upplupna kostnader i redovisningen ingå i beräkningen av koncernenhetens justerade vinst eller förlust.

4.   Alla transaktioner mellan ingående enheter belägna i olika jurisdiktioner som inte redovisas till samma belopp i de båda koncernenheternas räkenskaper eller som inte är förenliga med armlängdsprincipen ska justeras så att de uppgår till samma belopp och är förenliga med armlängdsprincipen.

En förlust från en försäljning eller annan överföring av en tillgång mellan två ingående enheter belägna inom samma jurisdiktion som inte redovisats i enlighet med armlängdsprincipen ska justeras på grundval av armlängdsprincipen om förlusten ingår i beräkningen av den justerade vinsten eller förlusten.

I denna punkt avses med armlängdsprincipen den princip enligt vilken transaktioner mellan ingående enheter ska redovisas med hänvisning till de villkor som skulle ha erhållits mellan oberoende företag vid jämförbara transaktioner och under jämförbara omständigheter.

5.   Kvalificerade skattetillgodohavanden i enlighet med artikel 3.38 ska behandlas som intäkt vid beräkningen av en ingående enhets justerade vinst eller förlust. Icke-kvalificerade skattetillgodohavanden ska inte behandlas som intäkt vid beräkningen av en ingående enhets justerade vinst eller förlust.

6.   Vid valet av koncernenhet som lämnar deklarationen får vinster och förluster avseende tillgångar och skulder som omfattas av redovisning till verkligt värde eller redovisning av nedskrivningar i den konsoliderade årsredovisningen under ett räkenskapsår fastställas på grundval av realiseringsprincipen för beräkning av den justerade vinsten eller förlusten.

Vinster eller förluster som härrör från tillämpning av redovisning till verkligt värde eller redovisning av nedskrivningar av en tillgång eller skuld ska undantas från beräkningen av ett ingående företags justerade vinst eller förlust enligt första stycket.

Det redovisade värdet för en tillgång eller en skuld för att fastställa en vinst eller förlust enligt första stycket ska vara det redovisade värdet vid tidpunkten för förvärvet av tillgången eller när skulden uppkom, eller den första dagen under räkenskapsåret då valet görs, om den dagen infaller senare.

Valet ska göras i enlighet med artikel 45.1 och ska tillämpas på alla ingående enheter belägna i den jurisdiktion till vilken valet görs, såvida inte den ingående enhet som lämnar deklarationen väljer att begränsa valet till koncernenheternas materiella anläggningstillgångar eller till investeringsenheterna.

Under det räkenskapsår då valet av alternativ återkallas ska ett belopp som motsvarar skillnaden mellan tillgångens eller skuldens verkliga värde och tillgångens eller skuldens redovisade värde den första dagen under det räkenskapsår då valet återkallas, fastställt i enlighet med valet, ska inkluderas, om det verkliga värdet överstiger det redovisade värdet, eller dras av om det redovisade värdet överstiger det verkliga värdet vid beräkningen av koncernenheternas justerade vinst eller förlust.

7.   Vid valet av den ingående enhet som lämnar deklarationen får den justerade vinsten eller förlusten för en ingående enhet belägen i en jurisdiktion som härrör från avyttring av lokala anläggningstillgångar belägna i den jurisdiktionen av en sådan ingående enhet till tredje parter, andra än koncernens medlemmar under ett räkenskapsår justeras som anges i denna punkt. I denna punkt avses med lokala materiella anläggningstillgångar fast egendom som är belägen i samma jurisdiktion som koncernenheten.

Nettovinsten från den avyttring av lokala materiella anläggningstillgångar som avses i första stycket under det räkenskapsår då valet görs ska avräknas mot eventuella nettoförluster för en ingående enhet belägen i den jurisdiktionen till följd av avyttringen av lokala materiella anläggningstillgångar som avses i första stycket under det räkenskapsår då valet görs och under de fyra räkenskapsår som föregår det räkenskapsåret (femårsperioden). Nettovinsten ska först avräknas mot den eventuella nettoförlust som har uppstått under femårsperiodens första räkenskapsår. Eventuella restbelopp av nettovinsten ska överföras och avräknas mot eventuella nettoförluster som har uppstått under femårsperiodens efterföljande räkenskapsår.

Eventuella restbelopp av nettovinst som återstår efter tillämpning av andra stycket ska fördelas jämnt över femårsperioden för beräkningen av den justerade vinsten eller förlusten för varje ingående enhet belägen i den jurisdiktionen som har gjort en nettovinst från avyttring av materiella anläggningstillgångar enligt första stycket under det räkenskapsår då valet görs. Restbeloppet av nettovinst som fördelas på en ingående enhet ska vara ett belopp som är proportionerligt till nettovinsten för koncernenheten dividerat med nettovinsten för alla ingående enheter.

Om ingen ingående enhet i en jurisdiktion har gjort en nettovinst från avyttring av lokala materiella anläggningstillgångar enligt första stycket under det räkenskapsår då valet görs, ska restbeloppet av nettovinsten enligt tredje stycket fördelas lika mellan varje ingående enhet i den jurisdiktionen och fördelas jämnt över femårsperioden för beräkningen av den justerade vinsten eller förlusten för var och en av dessa ingående enheter.

Eventuella justeringar enligt denna punkt för de räkenskapsår som föregår det räkenskapsår då valet görs ska justeras i enlighet med artikel 29.1. Valet ska göras årligen i enlighet med artikel 45.2.

8.   Alla kostnader som är hänförliga till en finansieringskonstruktion genom vilket en eller flera ingående enheter ger tillgodohavanden till eller på annat sätt gör en investering i en eller flera andra ingående enheter i samma koncern (koncernintern finansieringskonstruktion) ska inte beaktas vid beräkningen av en ingående enhets justerade vinst eller förlust om följande förhållanden uppfylls:

| a) | Koncernenheten är belägen i en lågskattejurisdiktion eller i en jurisdiktion som skulle ha beskattats med låg skatt om kostnaden inte hade tillfallit koncernenheten. |
| --- | --- |

a)

Koncernenheten är belägen i en lågskattejurisdiktion eller i en jurisdiktion som skulle ha beskattats med låg skatt om kostnaden inte hade tillfallit koncernenheten.

| b) | Det kan rimligen förutses att den koncerninterna finansieringskonstruktionen kommer att öka de kostnadsbelopp som beaktas vid beräkningen av koncernenhetens justerade vinst eller förlust under den koncerninterna finansieringskonstruktionens förväntade varaktighet, utan att detta leder till en motsvarande ökning av den beskattningsbara inkomsten för den ingående enhet som tillhandahåller krediten (motparten). |
| --- | --- |

b)

Det kan rimligen förutses att den koncerninterna finansieringskonstruktionen kommer att öka de kostnadsbelopp som beaktas vid beräkningen av koncernenhetens justerade vinst eller förlust under den koncerninterna finansieringskonstruktionens förväntade varaktighet, utan att detta leder till en motsvarande ökning av den beskattningsbara inkomsten för den ingående enhet som tillhandahåller krediten (motparten).

| c) | Motparten är belägen i en jurisdiktion som inte är en lågskattejurisdiktion eller i en jurisdiktion som inte skulle ha beskattats med låg skatt om de intäkter som är förbundna med kostnaden inte hade tillfallit motparten. |
| --- | --- |

c)

Motparten är belägen i en jurisdiktion som inte är en lågskattejurisdiktion eller i en jurisdiktion som inte skulle ha beskattats med låg skatt om de intäkter som är förbundna med kostnaden inte hade tillfallit motparten.

9.   En yttersta moderenhet kan välja att tillämpa sin konsoliderade redovisningsbehandling för att undanröja intäkt, kostnad, vinst och förlust från transaktioner mellan ingående enheter som är belägna i samma jurisdiktion och ingår i en skattekonsolideringsgrupp för beräkning av dessa ingående enheters justerade nettovinst eller nettoförlust.

Valet ska göras i enlighet med artikel 45.1.

Under det räkenskapsår då valet görs eller återkallas ska lämpliga justeringar göras så att poster med justerad vinst eller förlust inte beaktas mer än en gång eller utelämnas till följd av ett sådant val eller återkallande.

10.   Ett försäkringsbolag ska från beräkningen av sin justerade vinst eller förlust undanta alla belopp som åläggs försäkringstagarna för skatter som försäkringsbolaget betalar för avkastning till försäkringstagarna. Ett försäkringsbolag ska vid beräkningen av sin justerade vinst eller förlust inkludera eventuell avkastning till försäkringstagarna som inte återspeglas i dess redovisning av nettovinst eller nettoförlust i den mån motsvarande ökning eller minskning av skulden till försäkringstagarna återspeglas i dess redovisning av nettovinst eller nettoförlust.

11.   Alla belopp som redovisas som en minskning av en ingående enhets egna kapital och är resultatet av fördelningar som gjorts eller ska göras med avseende på ett instrument som emitterats av koncernenheten i enlighet med tillsyns- och regleringskrav (övrigt primärkapital för kapitaltäckningsändamål) ska behandlas som en kostnad vid beräkningen av dess justerade vinst eller förlust.

Alla belopp som redovisas som en ökning av det egna kapitalet i en ingående enhet och som är resultatet av utdelningar som erhållits eller kommer att erhållas med avseende på övrigt primärkapital för kapitaltäckningsändamål som innehas av koncernenheten ska ingå i beräkningen av dess justerade vinst eller förlust.

Artikel 17

Intäktsundantag inom internationell sjöfart

1.   I denna artikel gäller följande definitioner:

| a) | intäkt från internationell sjöfart: nettointäkt som en ingående enhet erhåller från följande verksamheter, under förutsättning att transporten inte sker via inre vattenvägar inom samma jurisdiktion:






  i) | transport av passagerare eller gods med fartyg i internationell trafik, oavsett om fartyget ägs, leasas eller på annat sätt står till koncernenhetens förfogande, |
| --- | --- | --- |

a)

intäkt från internationell sjöfart: nettointäkt som en ingående enhet erhåller från följande verksamheter, under förutsättning att transporten inte sker via inre vattenvägar inom samma jurisdiktion:

i)

transport av passagerare eller gods med fartyg i internationell trafik, oavsett om fartyget ägs, leasas eller på annat sätt står till koncernenhetens förfogande,

| ii) | transport av passagerare eller gods med fartyg i internationell trafik inom ramen för arrangemang för charter med ankomst- och avgångstider, |
| --- | --- |

ii)

transport av passagerare eller gods med fartyg i internationell trafik inom ramen för arrangemang för charter med ankomst- och avgångstider,

| iii) | leasing av ett fartyg som ska användas för transport av passagerare eller gods i internationell trafik med charter, fullt utrustat, bemannat och försett med förnödenheter, |
| --- | --- |

iii)

leasing av ett fartyg som ska användas för transport av passagerare eller gods i internationell trafik med charter, fullt utrustat, bemannat och försett med förnödenheter,

| iv) | leasing av ett fartyg som används för transport av passagerare eller gods i internationell trafik med charter av ett fartyg utan besättning eller kapten, till en annan ingående enhet, |
| --- | --- |

iv)

leasing av ett fartyg som används för transport av passagerare eller gods i internationell trafik med charter av ett fartyg utan besättning eller kapten, till en annan ingående enhet,

| v) | deltagande i en pool, ett gemensamt företag eller en internationell operativ byrå för transport av passagerare eller gods med fartyg i internationell trafik, och |
| --- | --- |

v)

deltagande i en pool, ett gemensamt företag eller en internationell operativ byrå för transport av passagerare eller gods med fartyg i internationell trafik, och

| vi) | försäljning av ett fartyg som används för transport av passagerare eller gods i internationell trafik, under förutsättning att fartyget har hållits för användning av koncernenheten i minst ett år. |
| --- | --- |

vi)

försäljning av ett fartyg som används för transport av passagerare eller gods i internationell trafik, under förutsättning att fartyget har hållits för användning av koncernenheten i minst ett år.

| b) | intäkter från kvalificerad kompletterande verksamhet inom internationell sjöfart: nettointäkt som en ingående enhet erhåller från följande verksamheter, under förutsättning att sådan verksamhet primärt bedrivs i samband med transport av passagerare eller gods med fartyg i internationell trafik:






  i) | leasing av ett fartyg, i form av charter av ett fartyg utan besättning eller kapten, till ett annat rederi som inte är en ingående enhet, under förutsättning att charterns varaktighet inte överstiger tre år, |
| --- | --- | --- |

b)

intäkter från kvalificerad kompletterande verksamhet inom internationell sjöfart: nettointäkt som en ingående enhet erhåller från följande verksamheter, under förutsättning att sådan verksamhet primärt bedrivs i samband med transport av passagerare eller gods med fartyg i internationell trafik:

i)

leasing av ett fartyg, i form av charter av ett fartyg utan besättning eller kapten, till ett annat rederi som inte är en ingående enhet, under förutsättning att charterns varaktighet inte överstiger tre år,

| ii) | försäljning av biljetter som utfärdats av andra rederier för den inrikes delen av en internationell resa, |
| --- | --- |

ii)

försäljning av biljetter som utfärdats av andra rederier för den inrikes delen av en internationell resa,

| iii) | leasing och korttidslagring av containrar eller demurrage för sen återlämning av containrar, |
| --- | --- |

iii)

leasing och korttidslagring av containrar eller demurrage för sen återlämning av containrar,

| iv) | tillhandahållande av tjänster till andra rederier av ingenjörer, underhållspersonal, lasthanterare, cateringpersonal och kundservicepersonal, och |
| --- | --- |

iv)

tillhandahållande av tjänster till andra rederier av ingenjörer, underhållspersonal, lasthanterare, cateringpersonal och kundservicepersonal, och

| v) | kapitalavkastning, om den investering som genererar intäkten görs som en integrerad del av driften av fartyg i internationell trafik. |
| --- | --- |

v)

kapitalavkastning, om den investering som genererar intäkten görs som en integrerad del av driften av fartyg i internationell trafik.

2.   En ingående enhets intäkter från internationell sjöfart och intäkter från kvalificerad kompletterande verksamhet inom internationell sjöfart ska undantas från beräkningen av dess justerade vinst eller förlust, under förutsättning att koncernenheten visar att den strategiska eller kommersiella förvaltningen av alla berörda fartyg faktiskt bedrivs inom den jurisdiktion där koncernenheten är belägen.

3.   Om beräkningen av en ingående enhets intäkter från internationell sjöfart och intäkter från kvalificerad kompletterande verksamhet inom internationell sjöfart leder till en förlust, ska denna förlust undantas från beräkningen av koncernenhetens justerade vinst eller förlust.

4.   De samlade intäkterna från kvalificerad kompletterande verksamhet inom internationell sjöfart för samtliga ingående enheter som är belägna i en jurisdiktion ska inte överstiga 50 % av dessa ingående enheters intäkter från internationell sjöfart.

5.   De kostnader som en ingående enhet ådrar sig och som direkt kan hänföras till dess internationella sjöfartsverksamhet som avses i punkt 1.a och intäkter från kvalificerad kompletterande verksamhet inom internationell sjöfart som avses i punkt 1.b ska hänföras till sådan verksamhet för att beräkna nettointäkten från internationell sjöfart och koncernenhetens intäkter från kvalificerad kompletterande verksamhet inom internationell sjöfart.

De kostnader som en ingående enhet ådrar sig och som indirekt uppstår till följd av dess internationella sjöfartsverksamhet och intäkter från kvalificerad kompletterande verksamhet inom internationell sjöfart ska dras av från koncernenhetens intäkter från sådan verksamhet för beräkning av intäkter från internationell sjöfart och koncernenhetens intäkter från kvalificerad kompletterande verksamhet inom internationell sjöfart på grundval av dess intäkter från sådan verksamhet i proportion till dess totala intäkter.

6.   Alla direkta och indirekta kostnader som hänförs till en ingående enhets intäkter från internationell sjöfart och intäkter från kvalificerad kompletterande verksamhet inom internationell sjöfart i enlighet med punkt 5 ska undantas från beräkningen av dess justerade vinst eller förlust.

Artikel 18

Fördelning av justerad vinst eller förlust mellan en huvudenhet och ett fast driftsställe

1.   Om en enhet är ett fast driftsställe enligt definitionen i artikel 3.13 a, b eller c ska dess redovisade nettointäkt eller nettoförlust vara den nettointäkt eller nettoförlust som avspeglas i det fasta driftsställets separata räkenskaper.

Om ett fast driftsställe inte har separata räkenskaper ska dess redovisade nettointäkt eller nettoförlust vara det belopp som skulle ha återspeglats i dess separata räkenskaper om de hade upprättats fristående och i enlighet med den redovisningsstandard som användes vid upprättandet av den yttersta moderenhetens konsoliderade årsredovisning.

2.   Om en ingående enhet uppfyller definitionen på ett fast driftsställe i artikel 3.13 a eller 3.13 b ska dess redovisade nettovinst eller nettoförlust justeras så att de endast återspeglar de belopp och poster avseende intäkter och kostnader som är hänförliga till den i enlighet med tillämpligt skatteavtal eller nationell lagstiftning i den jurisdiktion där den är belägen, oavsett storleken på den intäkt som är beskattningsbar och beloppet för avdragsgilla kostnader i den jurisdiktionen.

Om en ingående enhet uppfyller definitionen på ett fast driftsställe i artikel 3.13 c ska dess redovisade nettovinst eller nettoförlust justeras så att de endast återspeglar de belopp- och poster avseende intäkter och kostnader som skulle ha kunnat hänföras till den i enlighet med artikel 7 i OECD:s modellavtal för skatter på inkomst och förmögenhet, i dess ändrade lydelse.

3.   om en ingående enhet uppfyller definitionen på ett fast driftsställe i artikel 3.13 d ska dess redovisade nettovinst eller nettoförlust beräknas på grundval av de intäktsbelopp och intäktsposter som är undantagna i den jurisdiktion där huvudenheten är belägen och som kan hänföras till verksamhet utanför den jurisdiktionen och de kostnadsbelopp och kostnadsposter som inte dras av för skatteändamål i den jurisdiktion där huvudenheten är belägen och som kan hänföras till sådan verksamhet.

4.   Ett fast driftsställes redovisade nettovinst eller nettoförlust ska inte beaktas vid fastställandet av huvudenhetens justerade vinst eller förlust, med undantag för vad som föreskrivs i punkt 5.

5.   En justerad förlust för ett fast driftsställe ska behandlas som en kostnad för huvudenheten vid beräkningen av dess justerade vinst eller förlust i den mån det fasta driftsställets förlust behandlas som en kostnad vid beräkningen av en sådan huvudenhets nationella beskattningsbara inkomst och inte kvittas mot någon nationellt beskattningsbar inkomstpost som beskattas såväl enligt lagstiftningen i huvudenhetens jurisdiktion som enligt lagstiftningen i det fasta driftsställets jurisdiktion.

Justerad vinst som senare intjänas av det fasta driftsstället ska behandlas som en justerad vinst för huvudenheten upp till beloppet för den justerade förlust som tidigare behandlades som en kostnad för huvudenheten enligt första stycket.

Artikel 19

Tilldelning av ett genomflödesföretags justerade vinst eller förlust

1.   Redovisningen av nettovinst eller nettoförlust för en ingående enhet som är en genomflödesenhet ska minskas med det belopp som kan fördelas till dess ägare som inte är koncernenheter och som innehar ett direkt ägarintresse i en sådan genomflödesenhet eller via en kedja av skattetransparenta enheter, såvida inte

| a) | genomflödesenheten är en yttersta moderenhet eller |
| --- | --- |

a)

genomflödesenheten är en yttersta moderenhet eller

| b) | genomflödesenheten innehas, direkt eller genom en kedja av skattetransparenta enheter, av en yttersta moderenhet som avses i led a. |
| --- | --- |

b)

genomflödesenheten innehas, direkt eller genom en kedja av skattetransparenta enheter, av en yttersta moderenhet som avses i led a.

2.   Den redovisade nettovinsten eller nettoförlusten för en ingående enhet som är en genomflödesenhet ska minskas med den redovisade nettovinst eller nettoförlust som fördelas på en annan ingående enhet.

3.   Om en genomflödesenhet helt eller delvis bedriver verksamhet genom ett fast driftsställe ska dess redovisade nettovinst eller nettoförlust som kvarstår efter tillämpning av punkt 1 i denna artikel, fördelas på det fasta driftsstället i enlighet med artikel 18.

4.   Om en skattetransparent enhet inte är den yttersta moderenheten ska genomflödesenhetens redovisade nettovinst eller nettoförlust som kvarstår efter tillämpning av punkterna 1 och 3 fördelas på dess ingående ägarenheter i enlighet med deras ägarintressen i genomflödesenheten.

5.   Om en genomflödesenhet är en skattetransparent enhet som är den yttersta moderenheten eller en omvänd hybridenhet ska den redovisade nettovinsten eller nettoförlusten för den genomflödesenhet som finns kvar efter tillämpning av punkterna 1 och 3 fördelas på den yttersta moderenheten eller den omvända hybridenheten.

6.   Punkterna 3, 4 och 5 ska tillämpas separat med avseende på varje ägarintresse i genomflödesenheten.

KAPITEL IV

BERÄKNING AV MEDRÄKNADE OCH JUSTERADE SKATTER

Artikel 20

Medräknade skatter

1.   De medräknade skatterna för en ingående enhet ska omfatta följande:

| a) | Skatter som redovisas i en ingående enhets räkenskaper med avseende på dess intäkter eller vinster, eller dess andel av intäkter eller vinster i en ingående enhet i vilken den har ett ägarintresse. |
| --- | --- |

a)

Skatter som redovisas i en ingående enhets räkenskaper med avseende på dess intäkter eller vinster, eller dess andel av intäkter eller vinster i en ingående enhet i vilken den har ett ägarintresse.

| b) | Skatter på utdelad vinst, skönsmässigt bedömd vinstutdelning och andra kostnader än rörelsekostnader som åläggs enligt ett utdelningsskattesystem. |
| --- | --- |

b)

Skatter på utdelad vinst, skönsmässigt bedömd vinstutdelning och andra kostnader än rörelsekostnader som åläggs enligt ett utdelningsskattesystem.

| c) | Skatter som åläggs i stället för en allmänt tillämplig bolagsskatt. |
| --- | --- |

c)

Skatter som åläggs i stället för en allmänt tillämplig bolagsskatt.

| d) | Skatter som tas ut med hänvisning till utdelad vinst och eget kapital, inbegripet skatter på flertalet komponenter baserade på intäkt och eget kapital. |
| --- | --- |

d)

Skatter som tas ut med hänvisning till utdelad vinst och eget kapital, inbegripet skatter på flertalet komponenter baserade på intäkt och eget kapital.

2.   De medräknade skatterna för en ingående enhet ska inte omfatta följande:

| a) | Den tilläggsskatt som tillfaller en moderenhet enligt en kvalificerad IIR-regel. |
| --- | --- |

a)

Den tilläggsskatt som tillfaller en moderenhet enligt en kvalificerad IIR-regel.

| b) | Den tilläggsskatt som tillfaller en ingående enhet enligt en kvalificerad nationell tilläggsskatt. |
| --- | --- |

b)

Den tilläggsskatt som tillfaller en ingående enhet enligt en kvalificerad nationell tilläggsskatt.

| c) | Skatter hänförliga till en justering som gjorts av en ingående enhet till följd av tillämpningen av en kvalificerad UTPR-regel. |
| --- | --- |

c)

Skatter hänförliga till en justering som gjorts av en ingående enhet till följd av tillämpningen av en kvalificerad UTPR-regel.

| d) | Icke kvalificerat imputationsbelopp. |
| --- | --- |

d)

Icke kvalificerat imputationsbelopp.

| e) | Skatter som betalas av ett försäkringsbolag i samband med avkastning till försäkringstagare. |
| --- | --- |

e)

Skatter som betalas av ett försäkringsbolag i samband med avkastning till försäkringstagare.

3.   Medräknade skatter på all nettovinst eller nettoförlust till följd av avyttring av materiella anläggningstillgångar enligt artikel 16.7 första stycket under det räkenskapsår då det val som avses i det stycket görs ska undantas från beräkningen av de medräknade skatterna.

Artikel 21

Medräknade och justerade skatter

1.   De medräknade och justerade skatterna för en ingående enhet under ett räkenskapsår ska fastställas genom justering av summan av den aktuella skattekostnad som lagts till i dess redovisning av nettovinst eller nettoförlust med avseende på medräknade skatter under räkenskapsåret genom

| a) | nettobeloppet för dess tillägg till och minskningar av medräknade skatter under räkenskapsåret i enlighet med punkterna 2 och 3, |
| --- | --- |

a)

nettobeloppet för dess tillägg till och minskningar av medräknade skatter under räkenskapsåret i enlighet med punkterna 2 och 3,

| b) | det totala uppskjutna skattejusteringsbeloppet enligt artikel 22, och |
| --- | --- |

b)

det totala uppskjutna skattejusteringsbeloppet enligt artikel 22, och

| c) | varje ökning eller minskning av medräknade skatter som redovisas i eget kapital eller övrigt totalresultat avseende belopp som ingår i beräkningen av justerad vinst eller förlust som kommer att beskattas enligt lokala skatteregler. |
| --- | --- |

c)

varje ökning eller minskning av medräknade skatter som redovisas i eget kapital eller övrigt totalresultat avseende belopp som ingår i beräkningen av justerad vinst eller förlust som kommer att beskattas enligt lokala skatteregler.

2.   Tilläggen till de medräknade skatterna för en ingående enhet under räkenskapsåret ska omfatta följande:

| a) | Alla belopp av medräknade skatter som upplupen kostnad i vinsten före skatt i räkenskaperna. |
| --- | --- |

a)

Alla belopp av medräknade skatter som upplupen kostnad i vinsten före skatt i räkenskaperna.

| b) | Alla belopp av uppskjutna skattefordringar för justerad förlust som har använts i enlighet med artikel 23.3. |
| --- | --- |

b)

Alla belopp av uppskjutna skattefordringar för justerad förlust som har använts i enlighet med artikel 23.3.

| c) | Alla belopp av medräknade skatter som hänför sig till en osäker skattesituation som tidigare undantagits enligt punkt 3 d och som betalas under räkenskapsåret. |
| --- | --- |

c)

Alla belopp av medräknade skatter som hänför sig till en osäker skattesituation som tidigare undantagits enligt punkt 3 d och som betalas under räkenskapsåret.

| d) | Alla tillgodohavande- eller återbetalningsbelopp för ett kvalificerat skattetillgodohavande som lagts till för en minskning av den aktuella skattekostnaden. |
| --- | --- |

d)

Alla tillgodohavande- eller återbetalningsbelopp för ett kvalificerat skattetillgodohavande som lagts till för en minskning av den aktuella skattekostnaden.

3.   Minskningarna av de medräknade skatterna för en ingående enhet under räkenskapsåret ska omfatta följande:

| a) | Beloppet för aktuell skattekostnad med avseende på intäkter som undantagits från beräkningen av justerad vinst eller förlust enligt kapitel III. |
| --- | --- |

a)

Beloppet för aktuell skattekostnad med avseende på intäkter som undantagits från beräkningen av justerad vinst eller förlust enligt kapitel III.

| b) | Alla tillgodohavande- eller återbetalningsbelopp för ett icke-kvalificerat skattetillgodohavande som inte har redovisats som en minskning av den aktuella skattekostnaden. |
| --- | --- |

b)

Alla tillgodohavande- eller återbetalningsbelopp för ett icke-kvalificerat skattetillgodohavande som inte har redovisats som en minskning av den aktuella skattekostnaden.

| c) | Alla belopp av medräknade skatter som återbetalats eller tillgodoräknats en ingående enhet som tillgodohavande som inte behandlades som en justering av den aktuella skattekostnaden i räkenskaperna, såvida det inte rör sig om ett kvalificerat skattetillgodohavande. |
| --- | --- |

c)

Alla belopp av medräknade skatter som återbetalats eller tillgodoräknats en ingående enhet som tillgodohavande som inte behandlades som en justering av den aktuella skattekostnaden i räkenskaperna, såvida det inte rör sig om ett kvalificerat skattetillgodohavande.

| d) | Den aktuella skattekostnadens storlek, som hänför sig till en osäker skattesituation. |
| --- | --- |

d)

Den aktuella skattekostnadens storlek, som hänför sig till en osäker skattesituation.

| e) | Alla aktuella skattekostnader som inte förväntas betalas inom tre år efter räkenskapsårets slut. |
| --- | --- |

e)

Alla aktuella skattekostnader som inte förväntas betalas inom tre år efter räkenskapsårets slut.

4.   Vid beräkning av medräknade och justerade skatter ska dessa, om ett belopp av den medräknade skatten beskrivs i mer än en punkt i punkterna 1, 2 och3, endast beaktas en gång.

5.   Om det för ett räkenskapsår inte finns någon justerad nettovinst i en jurisdiktion och beloppet för de medräknade och justerade skatterna i den jurisdiktionen är negativt och mindre än ett belopp som motsvarar den justerade nettoförlusten multiplicerat med minimiskattesatsen (förväntade medräknade och justerade skatter), ska det belopp som motsvarar skillnaden mellan beloppet för de medräknade och justerade skatterna och beloppet för förväntade medräknade och justerade skatter behandlas som en ytterligare tilläggsskatt för det räkenskapsåret. Beloppet för ytterligare tilläggsskatt ska fördelas på varje ingående enhet i jurisdiktionen i enlighet med artikel 29.3.

Artikel 22

Totalt uppskjutet skattejusteringsbelopp

1.   I denna artikel gäller följande definitioner:

| a) | ej tillåten upplupen kostnad:






  i) | all förändring i uppskjuten skattekostnad som lagts till i en ingående enhets räkenskaper och som är hänförlig till en osäker skatteposition, och |
| --- | --- | --- |

a)

ej tillåten upplupen kostnad:

i)

all förändring i uppskjuten skattekostnad som lagts till i en ingående enhets räkenskaper och som är hänförlig till en osäker skatteposition, och

| ii) | all förändring i uppskjuten skattekostnad som lagts till i en ingående enhets räkenskaper och som är hänförlig till utdelningar från en ingående enhet. |
| --- | --- |

ii)

all förändring i uppskjuten skattekostnad som lagts till i en ingående enhets räkenskaper och som är hänförlig till utdelningar från en ingående enhet.

| b) | ej begärd upplupen kostnad: all ökning av en uppskjuten skatteskuld som redovisas i en ingående enhets räkenskaper under ett räkenskapsår och som inte förväntas betalas inom den tidsperiod som anges i punkt 7 i denna artikel och vilken den ingående enhet som lämnar deklarationen årligen, i enlighet med artikel 45.2, väljer att inte inkludera i det totala uppskjutna skattejusteringsbeloppet för det räkenskapsåret. |
| --- | --- |

b)

ej begärd upplupen kostnad: all ökning av en uppskjuten skatteskuld som redovisas i en ingående enhets räkenskaper under ett räkenskapsår och som inte förväntas betalas inom den tidsperiod som anges i punkt 7 i denna artikel och vilken den ingående enhet som lämnar deklarationen årligen, i enlighet med artikel 45.2, väljer att inte inkludera i det totala uppskjutna skattejusteringsbeloppet för det räkenskapsåret.

2.   Om den skattesats som tillämpas för beräkningen av den uppskjutna skattekostnaden är lika med eller lägre än minimiskattesatsen ska det totala uppskjutna skattejusteringsbelopp som ska läggas till en ingående enhets medräknade och justerade skatter för ett räkenskapsår i enlighet med artikel 21.1 b vara den uppskjutna skattekostnad som lagts till i dess räkenskaper med avseende på medräknade skatter, med förbehåll för justeringarna i enlighet med punkterna 3–6 i den här artikeln.

Om den skattesats som tillämpas för beräkningen av den uppskjutna skattekostnaden överstiger minimiskattesatsen ska det totala uppskjutna skattejusteringsbelopp som ska läggas till en ingående enhets medräknade och justerade skatter under ett räkenskapsår i enlighet med artikel 21.1 b vara den uppskjutna skattekostnad som lagts till i dess räkenskaper med avseende på medräknade skatter beräknade till minimiskattesatsen, med förbehåll för justeringarna i enlighet med punkterna 3–6 i den här artikeln.

3.   Det totala beloppet för uppskjuten skattejustering ska ökas med

| a) | alla belopp för ej tillåtna eller ej begärda upplupna kostnader som betalats under räkenskapsåret, och |
| --- | --- |

a)

alla belopp för ej tillåtna eller ej begärda upplupna kostnader som betalats under räkenskapsåret, och

| b) | alla belopp för återbetald uppskjuten skatteskuld som fastställts under ett föregående räkenskapsår och som har betalats under räkenskapsåret i fråga. |
| --- | --- |

b)

alla belopp för återbetald uppskjuten skatteskuld som fastställts under ett föregående räkenskapsår och som har betalats under räkenskapsåret i fråga.

4.   Om en förlust i en uppskjuten skattefordran under ett räkenskapsår inte redovisas i räkenskaperna på grund av att kriterierna för redovisning inte är uppfyllda, ska det totala uppskjutna skattejusteringsbeloppet minskas med det belopp som skulle ha minskat det totala uppskjutna skattejusteringsbeloppet om en förlust i en uppskjuten skattefordran under ett räkenskapsår hade uppkommit.

5.   Det totala beloppet för uppskjuten skattejustering ska inte inkludera

| a) | beloppet för uppskjuten skattekostnad med avseende på poster som undantagits från beräkningen av justerad vinst eller förlust enligt kapitel III, |
| --- | --- |

a)

beloppet för uppskjuten skattekostnad med avseende på poster som undantagits från beräkningen av justerad vinst eller förlust enligt kapitel III,

| b) | beloppet för uppskjuten skattekostnad med avseende på otillåtna och ej begärda upplupna kostnader, |
| --- | --- |

b)

beloppet för uppskjuten skattekostnad med avseende på otillåtna och ej begärda upplupna kostnader,

| c) | effekten av en värdejustering eller justering av redovisning med avseende på en uppskjuten skattefordran, |
| --- | --- |

c)

effekten av en värdejustering eller justering av redovisning med avseende på en uppskjuten skattefordran,

| d) | beloppet för uppskjuten skattekostnad till följd av en omvärdering med avseende på en ändring av den tillämpliga nationella skattesatsen, och |
| --- | --- |

d)

beloppet för uppskjuten skattekostnad till följd av en omvärdering med avseende på en ändring av den tillämpliga nationella skattesatsen, och

| e) | beloppet för uppskjuten skattekostnad med avseende på frambringande och användning av skattetillgodohavanden. |
| --- | --- |

e)

beloppet för uppskjuten skattekostnad med avseende på frambringande och användning av skattetillgodohavanden.

6.   Om en uppskjuten skattefordran som är hänförlig till en ingående enhets justerade förlust har redovisats för ett räkenskapsår till en sats som är lägre än minimiskattesatsen får den beräknas till minimiskattesatsen för samma räkenskapsår, förutsatt att den skattskyldige kan visa att den uppskjutna skattefordran är hänförlig till en justerad förlust.

Om en uppskjuten skattefordran ökas i enlighet med första stycket ska det totala uppskjutna skattejusteringsbeloppet minskas i motsvarande omfattning.

7.   En uppskjuten skatteskuld som inte återförs och som inte betalas under de fem påföljande räkenskapsåren ska återfås i den mån den beaktades i en ingående enhets totala uppskjutna skattejusteringsbelopp.

Beloppet för den återvunna uppskjutna skatteskuld som fastställts för det aktuella räkenskapsåret ska behandlas som en minskning av den medräknade skatten under det femte räkenskapsår som föregår det aktuella räkenskapsåret och den effektiva skattesatsen och tilläggsskatten för det räkenskapsåret ska omberäknas i enlighet med artikel 29.1. Den återvunna uppskjutna skatteskulden för det aktuella räkenskapsåret ska vara det belopp för ökningen i kategorin uppskjuten skatteskuld som inkluderades i det totala uppskjutna skattejusteringsbeloppet under det femte räkenskapsår som föregår det aktuella räkenskapsåret, som inte har återförts vid utgången av den sista dagen i det aktuella räkenskapsåret.

8.   Genom undantag från punkt 7 gäller att om en uppskjuten skatteskuld är ett undantag från periodiseringsprincipen, kan den inte återfås även om den inte återförs eller betalas inom de fem efterföljande åren Ett undantag från periodiseringsprincipen ska vara beloppet upplupna skattekostnader som kan hänföras till ändringar i tillhörande uppskjutna skatteskulder, med avseende på följande poster:

| a) | Återvinning av kostnader med avseende på materiella anläggningstillgångar. |
| --- | --- |

a)

Återvinning av kostnader med avseende på materiella anläggningstillgångar.

| b) | Kostnaden för en licens eller liknande arrangemang från en offentlig förvaltning för användning av fast egendom eller utnyttjande av naturresurser som medför betydande investeringar i materiella anläggningstillgångar. |
| --- | --- |

b)

Kostnaden för en licens eller liknande arrangemang från en offentlig förvaltning för användning av fast egendom eller utnyttjande av naturresurser som medför betydande investeringar i materiella anläggningstillgångar.

| c) | Kostnader för forskning och utveckling. |
| --- | --- |

c)

Kostnader för forskning och utveckling.

| d) | Kostnader för avveckling och sanering. |
| --- | --- |

d)

Kostnader för avveckling och sanering.

| e) | Redovisning till verkligt värde av orealiserade nettovinster. |
| --- | --- |

e)

Redovisning till verkligt värde av orealiserade nettovinster.

| f) | Nettovinster i utländsk valuta. |
| --- | --- |

f)

Nettovinster i utländsk valuta.

| g) | Försäkringsreserver och förutbetalda anskaffningskostnader för försäkringsavtal. |
| --- | --- |

g)

Försäkringsreserver och förutbetalda anskaffningskostnader för försäkringsavtal.

| h) | Vinster från försäljning av materiella anläggningstillgångar belägna i samma jurisdiktion som koncernenheten som återinvesteras i materiella anläggningstillgångar i samma jurisdiktion. |
| --- | --- |

h)

Vinster från försäljning av materiella anläggningstillgångar belägna i samma jurisdiktion som koncernenheten som återinvesteras i materiella anläggningstillgångar i samma jurisdiktion.

| i) | Ytterligare belopp som lagts till som en följd av ändringar i redovisningsprincipen med avseende på de poster som förtecknas i leden a–h. |
| --- | --- |

i)

Ytterligare belopp som lagts till som en följd av ändringar i redovisningsprincipen med avseende på de poster som förtecknas i leden a–h.

Artikel 23

Val som gäller justerad förlust

1.   Genom undantag från artikel 22 får en ingående enhet som lämnar deklaration göra ett val som gäller justerad förlust för en jurisdiktion enligt vilken en justerad förlust i uppskjuten skattefordran ska fastställas för varje räkenskapsår under vilket det finns en justerad nettoförlust i den jurisdiktionen. För detta ändamål ska den justerade förlusten i uppskjuten skattefordran motsvara den justerade nettoförlusten för ett räkenskapsår för jurisdiktionen multiplicerad med minimiskattesatsen.

Ett val som gäller justerad förlust ska inte tillämpas för en jurisdiktion med ett berättigat utdelningsskattesystem enligt artikel 40.

2.   Den justerade förlust i uppskjuten skattefordran som fastställs i enlighet med punkt 1 ska användas under varje efterföljande räkenskapsår då det för jurisdiktionen finns en justerad nettovinst för jurisdiktionen motsvarande den justerade nettointäkten multiplicerad med minimiskattesatsen eller, om den är lägre, det tillgängliga beloppet av justerad förlust i uppskjuten skattefordran.

3.   Den justerade förlusten i uppskjuten skattefordran som fastställs i enlighet med punkt 1 ska minskas med det belopp som används för ett räkenskapsår och saldot ska föras över till efterföljande räkenskapsår.

4.   Om ett val som gäller justerad förlust återkallas ska eventuella återstående justerade förluster i uppskjutna skattefordringar som fastställs i enlighet med punkt 1 minskas till noll från och med den första dagen av det första räkenskapsår då valet som gäller justerad förlust inte längre är tillämpligt.

5.   Valet som gäller justerad förlust registreras genom den multinationella koncernens eller den storskaliga nationella koncernens första deklaration av tilläggsskatt som avses i artikel 44 som omfattar den jurisdiktion för vilken valet görs.

6.   Om en genomflödesenhet som är den yttersta moderenheten i en multinationell koncern eller i en storskalig nationell koncern gör ett val som gäller justerad förlust enligt denna artikel, ska den justerade förlusten i uppskjuten skattefordran beräknas med hänvisning till den justerade förlusten för genomflödesenheten efter minskning i enlighet med artikel 38.3.

Artikel 24

Särskild fördelning av medräknade skatter som uppkommit för vissa typer av ingående enheter

1.   Ett fast driftsställe ska tilldelas beloppet för eventuella medräknade skatter som ingår i en ingående enhets räkenskaper och som avser justerad vinst eller förlust i det fasta driftsstället.

2.   En ingående ägarenhet ska tilldelas beloppet för eventuella medräknade skatter som ingår i en ingående enhets räkenskaper och som avser justerad vinst eller förlust som fördelas på den ingående ägarenheten i enlighet med artikel 19.4.

3.   En ingående enhet ska tilldelas beloppet för eventuella medräknade skatter som ingår i räkenskaperna för dess direkta eller indirekta ingående ägarenheter enligt ett CFC-regelverk, för deras andel av det kontrollerade utländska bolagets inkomst.

4.   En ingående enhet som är en hybridenhet ska tilldelas beloppet för eventuella medräknade skatter som ingår i en ingående ägarenhets räkenskaper och som avser justerad vinst i hybridenheten.

En hybridenhet avser en enhet som behandlas som en separat person för inkomstskatteändamål i den jurisdiktion där den är belägen, men som skattetransparent i den jurisdiktion där dess ägare har sin hemvist.

5.   En ingående enhet som gjorde en utdelning under räkenskapsåret ska tilldelas beloppet för eventuella medräknade skatter som lagts till i räkenskaperna i dess direkta ingående ägarenhet för sådana utdelningar.

6.   En ingående enhet som tilldelats medräknade skatter i enlighet med punkterna 3 och 4 avseende passiva intäkter ska inkludera sådana medräknade skatter i dess medräknade och justerade skatter till ett belopp som motsvarar de medräknade skatter som tilldelas för sådana passiva intäkter.

Genom undantag från första stycket ska den koncernenhet som avses i första stycket inkludera i dess medräknade och justerade skatter det belopp som blir resultatet av multiplikationen av procentsatsen för tilläggsskatt för jurisdiktionen med beloppet för koncernenhetens passiva intäkt som ingår i ett CFC-regelverk eller en regel om skattetransparens om resultatet är lägre än det belopp som fastställs enligt första stycket. Vid tillämpningen av detta stycke ska procentsatsen enligt tilläggsskatten för jurisdiktionen fastställas utan hänsyn till medräknade skatter som den ingående ägarenheten ådragit sig med avseende på sådana passiva intäkter.

Eventuella medräknade skatter som den ingående ägarenheten ådrar sig med avseende på sådana passiva intäkter som kvarstår efter tillämpningen av denna punkt ska inte fördelas i enlighet med punkterna 3 och 4.

Vid tillämpningen av denna punkt avses med passiva intäkter följande intäktsposter som inkluderas i den justerade vinsten i den mån den ingående ägarenheten har beskattats enligt ett CFC-regelverk eller till följd av ett ägarintresse i en hybridenhet:

| a) | En utdelning eller motsvarande ersättning. |
| --- | --- |

a)

En utdelning eller motsvarande ersättning.

| b) | Ränta eller motsvarande ersättning. |
| --- | --- |

b)

Ränta eller motsvarande ersättning.

| c) | Hyra. |
| --- | --- |

c)

Hyra.

| d) | Royalty. |
| --- | --- |

d)

Royalty.

| e) | Livränta. |
| --- | --- |

e)

Livränta.

| f) | Nettovinster från fast egendom av en typ som ger intäkter som beskrivs i leden a–e. |
| --- | --- |

f)

Nettovinster från fast egendom av en typ som ger intäkter som beskrivs i leden a–e.

7.   Om ett fast driftsställes justerade vinst behandlas som en justerad vinst för huvudenheten i enlighet med artikel 18.5, ska alla medräknade skatter som uppkommer i den jurisdiktion där det fasta driftsstället är beläget och som har samband med sådana vinster behandlas som medräknade skatter för huvudenheten upp till ett belopp som inte överstiger denna vinst multiplicerad med den högsta skattesatsen för ordinarie vinst i den jurisdiktion där huvudenheten är belägen.

Artikel 25

Justeringar efter avlämning av deklaration och ändringar av skattesatser

1.   Om en koncernenhet redovisar en justering av sina medräknade skatter för ett föregående räkenskapsår i sina räkenskaper ska en sådan justering behandlas som en justering av medräknade skatter under det räkenskapsår under vilket justeringen görs, såvida inte justeringen avser ett räkenskapsår då det förekommer en minskning av medräknade skatter i jurisdiktionen.

Om det sker en minskning av de medräknade skatter som ingick i koncernenhetens medräknade och justerade skatter för ett föregående räkenskapsår, ska den effektiva skattesatsen och tilläggsskatten för ett sådant räkenskapsår beräknas om i enlighet med artikel 29.1 genom att minska de medräknade och justerade skatterna med beloppet för minskningen av medräknade skatter. Den justerade vinsten under räkenskapsåret och eventuella relevanta föregående räkenskapsår ska justeras i enlighet med detta.

Vid det årliga valet av den enhet som ska lämna deklarationen, som görs i enlighet med artikel 45.2, kan en oväsentlig minskning av medräknade skatter behandlas som medräknade och justerade skatter under det räkenskapsår under vilket justeringen görs. En oväsentlig minskning av medräknade skatter ska vara en sammanlagd minskning på mindre än 1 000 000 EUR av de medräknade och justerade skatter som fastställts för jurisdiktionen under räkenskapsåret.

2.   Om den tillämpliga nationella skattesatsen sänks under minimiskattesatsen och en sådan sänkning leder till en uppskjuten skattekostnad, ska beloppet för den resulterande uppskjutna skattekostnaden behandlas som en justering av koncernenhetens skuld för medräknade skatter som beaktas i enlighet med artikel 21 för ett föregående räkenskapsår.

3.   Om en uppskjuten skattekostnad har beaktats med en skattesats som är lägre än minimiskattesatsen och den tillämpliga skattesatsen höjs senare, ska den uppskjutna skattekostnad som följer av en sådan ökning vid betalning behandlas som en justering av en koncernenhets skuld för medräknade skatter som begärts för ett föregående räkenskapsår i enlighet med artikel 21.

Justeringen enligt första stycket får inte överstiga ett belopp som motsvarar den uppskjutna skattekostnaden beräknad till minimiskattesatsen.

4.   Om mer än 1 000 000 EUR av det belopp som lagts till en koncernenhet som en aktuell skattekostnad och som ingår i de medräknade och justerade skatterna under ett räkenskapsår inte betalas inom tre år efter utgången av det räkenskapsåret, ska den effektiva skattesatsen och tilläggsskatten för det räkenskapsår då det obetalda beloppet begärdes som medräknad skatt omberäknas i enlighet med artikel 29.1 genom att detta obetalda belopp undantas från de medräknade och justerade skatterna.

KAPITEL V

BERÄKNING AV EFFEKTIV SKATTESATS OCH TILLÄGGSSKATT

Artikel 26

Fastställande av den effektiva skattesatsen

1.   Den effektiva skattesatsen för en multinationell koncern eller för en storskalig nationell koncern ska beräknas för varje räkenskapsår och för varje jurisdiktion, under förutsättning att det finns en justerad nettovinst i jurisdiktionen, i enlighet med följande formel:

Formula

där de medräknade och justerade skatterna för de koncernenheterna är summan av de medräknade och justerade skatterna som fastställts i enlighet med kapitel IV för alla koncernenheter som är belägna i jurisdiktionen.

2.   Den justerade vinsten eller förlusten för koncernenheterna i jurisdiktionen för ett räkenskapsår ska fastställas enligt följande formel:

Formula

där

| a) | koncernenheternas justerade vinst är den positiva summan av den justerade vinsten för alla ingående enheter som är belägna i jurisdiktionen, fastställt i enlighet med kapitel III, |
| --- | --- |

a)

koncernenheternas justerade vinst är den positiva summan av den justerade vinsten för alla ingående enheter som är belägna i jurisdiktionen, fastställt i enlighet med kapitel III,

| b) | de justerade förlusterna för koncernenheterna är summan av de justerade förlusterna för alla ingående enheter som är belägna i jurisdiktionen, fastställt i enlighet med kapitel III. |
| --- | --- |

b)

de justerade förlusterna för koncernenheterna är summan av de justerade förlusterna för alla ingående enheter som är belägna i jurisdiktionen, fastställt i enlighet med kapitel III.

3.   Medräknade och justerade skatter och justerad vinst eller förlust för koncernenheter som är investeringsenheter ska undantas från beräkningen av den effektiva skattesatsen i enlighet med punkt 1 och beräkningen av den justerade nettovinsten i enlighet med punkt 2.

4.   Den effektiva skattesatsen för varje statslös koncernenhet ska för varje räkenskapsår beräknas separat från den effektiva skattesatsen för alla andra koncernenheter.

Artikel 27

Beräkning av tilläggsskatt

1.   Om den effektiva skattesatsen i en jurisdiktion där koncernenheter är belägna understiger minimiskattesatsen för ett räkenskapsår ska den multinationella koncernen eller storskaliga nationella koncernen beräkna tilläggsskatten separat för var och en av sina koncernenheter som har justerad vinst som ingår i beräkningen av justerad nettovinst för den jurisdiktionen. Tilläggsskatten ska beräknas på grundval av jurisdiktionen.

2.   Procentsatsen för tilläggsskatten för en jurisdiktion under ett räkenskapsår ska vara den procentuella skillnad som, i förekommande fall, beräknas enligt följande formel:

Formula

där den effektiva skattesatsen är den skattesats som beräknats i enlighet med artikel 26.

3.   Tilläggsskatten för en jurisdiktion under ett räkenskapsår ska vara det positiva belopp som, i förekommande fall, beräknas enligt följande formel:

Formula

där

| a) | den ytterligare tilläggsskatten är det skattebelopp som fastställts i enlighet med artikel 29 för räkenskapsåret, |
| --- | --- |

a)

den ytterligare tilläggsskatten är det skattebelopp som fastställts i enlighet med artikel 29 för räkenskapsåret,

| b) | den nationella tilläggsskatten är det skattebelopp för räkenskapsåret som fastställts i enlighet med artikel 11 eller enligt en kvalificerad nationell tilläggsskatt i en tredjelandsjurisdiktion. |
| --- | --- |

b)

den nationella tilläggsskatten är det skattebelopp för räkenskapsåret som fastställts i enlighet med artikel 11 eller enligt en kvalificerad nationell tilläggsskatt i en tredjelandsjurisdiktion.

4.   Den överskjutande vinsten för jurisdiktionen under det räkenskapsår som avses i punkt 3 ska det positiva belopp, i förekommande fall, som beräknas enligt följande formel:

Formula

där

| a) | den justerade nettovinsten är den vinst som fastställts i enlighet med artikel 26.2 för jurisdiktionen, |
| --- | --- |

a)

den justerade nettovinsten är den vinst som fastställts i enlighet med artikel 26.2 för jurisdiktionen,

| b) | substansundantaget är det belopp som fastställts i enlighet med artikel 28 för jurisdiktionen. |
| --- | --- |

b)

substansundantaget är det belopp som fastställts i enlighet med artikel 28 för jurisdiktionen.

5.   En koncernenhets tilläggsskatt för det aktuella räkenskapsåret ska beräknas enligt följande formel:

Formula

Formula

där

| a) | koncernenhetens justerade vinst för en jurisdiktion för ett räkenskapsår är den vinst som fastställts i enlighet med kapitel III, |
| --- | --- |

a)

koncernenhetens justerade vinst för en jurisdiktion för ett räkenskapsår är den vinst som fastställts i enlighet med kapitel III,

| b) | den sammanlagda justerade vinsten för alla koncernenheter för en jurisdiktion för ett räkenskapsår är summan av den justerade vinsten för alla de koncernenheter som är belägna i jurisdiktionen för räkenskapsåret. |
| --- | --- |

b)

den sammanlagda justerade vinsten för alla koncernenheter för en jurisdiktion för ett räkenskapsår är summan av den justerade vinsten för alla de koncernenheter som är belägna i jurisdiktionen för räkenskapsåret.

6.   Om tilläggsskatten för jurisdiktionen är hänförlig till en omberäkning i enlighet med artikel 29.1 och det inte finns någon justerad nettovinst i jurisdiktionen under räkenskapsåret, ska tilläggsskatten fördelas på varje koncernenhet med hjälp av den formel som anges i punkt 5 i den här artikeln, på grundval av de koncernenheternas justerade vinst under de räkenskapsår för vilka omberäkningen enligt artikel 29.1 görs.

7.   Tilläggsskatten för varje statslös koncernenhet ska för varje räkenskapsår beräknas separat från tilläggsskatten för alla andra koncernenheter.

Artikel 28

Substansundantag

1.   I denna artikel gäller följande definitioner:

| a) | berättigade anställda: heltids- eller deltidsanställda vid en koncernenhet och oberoende uppdragstagare som deltar i den multinationella koncernens eller storskaliga nationella koncernens ordinarie verksamhet under ledning och kontroll av den multinationella koncernens eller storskaliga nationella koncernen. |
| --- | --- |

a)

berättigade anställda: heltids- eller deltidsanställda vid en koncernenhet och oberoende uppdragstagare som deltar i den multinationella koncernens eller storskaliga nationella koncernens ordinarie verksamhet under ledning och kontroll av den multinationella koncernens eller storskaliga nationella koncernen.

| b) | berättigade lönekostnader: utgifter för ersättning till anställda, inklusive löner och andra utgifter som ger en direkt och separat personlig förmån till den anställde, såsom sjukförsäkring och pensionsavgifter, arbetsgivaravgifter samt arbetsgivarnas sociala avgifter. |
| --- | --- |

b)

berättigade lönekostnader: utgifter för ersättning till anställda, inklusive löner och andra utgifter som ger en direkt och separat personlig förmån till den anställde, såsom sjukförsäkring och pensionsavgifter, arbetsgivaravgifter samt arbetsgivarnas sociala avgifter.

| c) | berättigade materiella anläggningstillgångar:






  i) | mark, byggnader och inventarier belägna inom jurisdiktionen, |
| --- | --- | --- |

c)

berättigade materiella anläggningstillgångar:

i)

mark, byggnader och inventarier belägna inom jurisdiktionen,

| ii) | naturresurser belägna inom jurisdiktionen, |
| --- | --- |

ii)

naturresurser belägna inom jurisdiktionen,

| iii) | en leasetagares nyttjanderätt till materiella anläggningstillgångar som är belägna i jurisdiktionen, och |
| --- | --- |

iii)

en leasetagares nyttjanderätt till materiella anläggningstillgångar som är belägna i jurisdiktionen, och

| iv) | en licens eller ett liknande arrangemang från en offentlig förvaltning för användning av fast egendom eller utnyttjande av naturresurser som medför betydande investeringar i materiella anläggningstillgångar. |
| --- | --- |

iv)

en licens eller ett liknande arrangemang från en offentlig förvaltning för användning av fast egendom eller utnyttjande av naturresurser som medför betydande investeringar i materiella anläggningstillgångar.

2.   Såvida inte en koncernenhet som i enlighet med artikel 45.2 lämnar deklaration i en multinationell koncern eller i en storskalig nationell koncern väljer att inte tillämpa substansundantaget för räkenskapsåret, ska den justerade nettovinsten för en jurisdiktion sänkas, vid beräkningen av tilläggsskatten, med ett belopp som är lika med summan av undantaget för lönekostnader som avses i punkt 3 i den här artikeln och undantaget för materiella anläggningstillgångar som avses i punkt 4 i den här artikeln för varje koncernenhet som är belägen i jurisdiktionen.

3.   Undantaget för lönekostnader i en koncernenhet som är belägen i en jurisdiktion ska motsvara 5 % av dess berättigade lönekostnader för berättigade anställda som bedriver verksamhet för den multinationella koncernen eller storskaliga nationella koncernen i en sådan jurisdiktion, med undantag för berättigade lönekostnader som är

| a) | kapitaliserade och inkluderade i det redovisade värdet för berättigade materiella anläggningstillgångar, |
| --- | --- |

a)

kapitaliserade och inkluderade i det redovisade värdet för berättigade materiella anläggningstillgångar,

| b) | kan hänföras till intäkt som är undantagen i enlighet med artikel 17. |
| --- | --- |

b)

kan hänföras till intäkt som är undantagen i enlighet med artikel 17.

4.   Undantaget för materiella anläggningstillgångar i en koncernenhet som är belägen i en jurisdiktion ska motsvara 5 % av det redovisade värdet av de berättigade materiella anläggningstillgångar som är belägna i jurisdiktionen, med undantag för

| a) | det redovisade värdet för fast egendom, inklusive mark och byggnader, som innehas för försäljning, leasing eller investeringar, |
| --- | --- |

a)

det redovisade värdet för fast egendom, inklusive mark och byggnader, som innehas för försäljning, leasing eller investeringar,

| b) | det redovisade värdet för materiella anläggningstillgångar som används för att erhålla intäkter som undantas i enlighet med artikel 17. |
| --- | --- |

b)

det redovisade värdet för materiella anläggningstillgångar som används för att erhålla intäkter som undantas i enlighet med artikel 17.

5.   Vid tillämpning av punkt 4 ska det redovisade värdet av de berättigade materiella anläggningstillgångarna vara det genomsnittliga redovisade värdet av de berättigade materiella anläggningstillgångarna vid räkenskapsårets början och slut, enligt de uppgifter som sammanställts för utarbetandet av den yttersta moderenhetens konsoliderade årsredovisning, sänkta med eventuell ackumulerad avskrivning, amortering och värdeminskning och höjda med eventuella belopp som kan hänföras till kapitaliseringen av lönekostnader.

6.   Vid tillämpning av punkterna 3 och 4 ska de berättigade lönekostnaderna och de berättigade materiella anläggningstillgångarna för en koncernenhet som är ett fast driftsställe vara de som ingår i dess separata räkenskaper i enlighet med artikel 18.1 och 18.2, under förutsättning att de berättigade lönekostnaderna och de berättigade materiella anläggningstillgångarna är belägna i samma jurisdiktion som det fasta driftsstället.

De berättigade lönekostnaderna och de berättigade materiella anläggningstillgångarna i ett fast driftsställe ska inte beaktas för huvudenhetens berättigade lönekostnader och berättigade materiella anläggningstillgångar.

Om ett fast driftsställes intäkter helt eller delvis undantogs i enlighet med artikel 19.1 och artikel 38.5 ska de berättigade lönekostnaderna och de berättigade materiella anläggningstillgångarna i det fasta driftsstället undantas i samma proportion från beräkningen enligt denna artikel för den multinationella koncernen eller storskaliga nationella koncernen.

7.   Berättigade lönekostnader för berättigade anställda som betalas av, och berättigade materiella anläggningstillgångar som ägs av, en genomflödesenhet som inte fördelas enligt punkt 6 ska fördelas på

| a) | genomflödesenhetens ingående ägarenhet, i proportion till det belopp som fördelats på dem i enlighet med artikel 19.4, under förutsättning att de berättigade anställda och de berättigade materiella anläggningstillgångarna är belägna i jurisdiktionen för den ingående ägarenheten, och |
| --- | --- |

a)

genomflödesenhetens ingående ägarenhet, i proportion till det belopp som fördelats på dem i enlighet med artikel 19.4, under förutsättning att de berättigade anställda och de berättigade materiella anläggningstillgångarna är belägna i jurisdiktionen för den ingående ägarenheten, och

| b) | genomflödesenheten om det är den yttersta moderenheten, sänkt i proportion till den intäkt som undantas från beräkningen av den justerad vinsten för genomflödesenheten i enlighet med artikel 38.1 och 38.2, under förutsättning att de berättigade anställda och de berättigade materiella anläggningstillgångarna är belägna i genomflödesenhetens jurisdiktion. |
| --- | --- |

b)

genomflödesenheten om det är den yttersta moderenheten, sänkt i proportion till den intäkt som undantas från beräkningen av den justerad vinsten för genomflödesenheten i enlighet med artikel 38.1 och 38.2, under förutsättning att de berättigade anställda och de berättigade materiella anläggningstillgångarna är belägna i genomflödesenhetens jurisdiktion.

Alla andra berättigade lönekostnader och berättigade materiella anläggningstillgångar i genomflödesenheten ska undantas från den multinationella koncernens eller storskaliga nationella koncernens beräkningar av substansundantaget.

8.   Substansundantaget för varje statslös koncernenhet ska för varje räkenskapsår beräknas separat från substansundantaget för alla andra koncernenheter.

9.   Det substansundantag som beräknas enligt denna artikel ska inte omfatta undantag för lönekostnader eller undantag för materiella anläggningstillgångar för koncernenheter som är investeringsenheter i den jurisdiktionen.

Artikel 29

Ytterligare tilläggsskatt

1.   Om, i enlighet med artiklarna 11.3, 16.7, 22.6, 25.1, 25.4 och 40.5, en justering av medräknade skatter eller justerad vinst eller förlust leder till en omberäkning av den multinationella koncernens eller den storskaliga nationella koncernens effektiva skattesats och tilläggsskatt för ett tidigare räkenskapsår, ska den effektiva skattesatsen och tilläggsskatten beräknas på nytt i enlighet med reglerna i artiklarna 26, 27 och 28. Varje belopp av tillkommande tilläggsskatt som uppstår till följd av en sådan omberäkning ska behandlas som en ytterligare tilläggsskatt enligt artikel 27.3 för det räkenskapsår under vilket omberäkningen görs.

2.   Om det finns en ytterligare tilläggsskatt och ingen justerad nettovinst för jurisdiktionen för räkenskapsåret, ska den justerade vinsten för varje koncernenhet som är belägen i jurisdiktionen vara ett belopp som motsvarar den tilläggsskatt som fördelats på sådana koncernenheter i enlighet med artikel 27.5 och 27.6 dividerat med minimiskattesatsen.

3.   Om ytterligare tilläggsskatt ska betalas i enlighet med artikel 21.5 ska den justerade vinsten för varje koncernenhet som är belägen i jurisdiktionen vara ett belopp som motsvarar den tilläggsskatt som fördelats på sådana koncernenheter dividerat med minimiskattesatsen. Fördelningen ska göras proportionellt till varje koncernenhet på grundval av följande formel:

Formula

Den ytterligare tilläggsskatten ska endast fördelas på koncernenheter som redovisar ett belopp av medräknad och justerad skatt som är mindre än noll och mindre än den justerade vinsten eller förlusten för sådana koncernenheter multiplicerat med minimiskattesatsen.

4.   Om en koncernenhet tilldelas ytterligare tilläggsskatt i enlighet med denna artikel och artikel 27.5 och 27.6 ska koncernenheten behandlas som en lågbeskattad koncernenhet vid tillämpningen av kapitel II.

Artikel 30

Undantag av mindre betydelse

1.   Genom undantag från artiklarna 26–29 och artikel 31 ska, vid valet av den koncernenhet som ska lämna deklarationen, tilläggsskatten för de koncernenheter som är belägna i en jurisdiktion vara lika med noll under ett räkenskapsår om, för ett sådant räkenskapsår,

| a) | den genomsnittliga justerade intäkten för alla koncernenheter som är belägna i en sådan jurisdiktion är mindre än 10 000 000 EUR och |
| --- | --- |

a)

den genomsnittliga justerade intäkten för alla koncernenheter som är belägna i en sådan jurisdiktion är mindre än 10 000 000 EUR och

| b) | den genomsnittliga justerade vinsten eller förlusten för alla koncernenheter i en sådan jurisdiktion är en förlust eller är mindre än 1 000 000 EUR. |
| --- | --- |

b)

den genomsnittliga justerade vinsten eller förlusten för alla koncernenheter i en sådan jurisdiktion är en förlust eller är mindre än 1 000 000 EUR.

Valet ska göras årligen i enlighet med artikel 45.2.

2.   Den genomsnittliga justerade intäkten eller genomsnittliga justerade vinst eller förlust som avses i punkt 1 ska vara genomsnittet av den justerade intäkten eller den justerade vinst eller förlust för de koncernenheter som är belägna i jurisdiktionen under räkenskapsåret och de två föregående räkenskapsåren.

Om det inte finns några koncernenheter med justerad intäkt eller justerad förlust belägna i jurisdiktionen under det första eller andra föregående räkenskapsåret, eller båda, ska ett sådant eller sådana räkenskapsår undantas från beräkningen av den genomsnittliga justerade intäkt eller justerade vinsten eller förlusten i den jurisdiktionen.

3.   Den justerade intäkten för de koncernenheter som är belägna i en jurisdiktion under ett räkenskapsår ska vara summan av alla intäkter för de koncernenheter som är belägna i den jurisdiktionen, sänkt eller höjd genom eventuella justeringar som genomförs i enlighet med kapitel III.

4.   Den justerade vinsten för de koncernenheter som är belägna i en jurisdiktion under ett räkenskapsår ska vara den justerade nettovinsten eller förlusten i den jurisdiktionen beräknad i enlighet med artikel 26.2.

5.   Undantaget av mindre betydelse som anges i punkterna 1–4 ska inte tillämpas på statslösa koncernenheter och investeringsenheter. Sådana enheters intäkter och justerade vinst eller förlust ska undantas från beräkningen av undantaget av mindre betydelse.

Artikel 31

Minoritetsägda koncernenheter

1.   I denna artikel gäller följande definitioner:

| a) | minoritetsägd koncernenhet: en koncernenhet i vilken den yttersta moderenheten har ett direkt eller indirekt ägarintresse på högst 30 %. |
| --- | --- |

a)

minoritetsägd koncernenhet: en koncernenhet i vilken den yttersta moderenheten har ett direkt eller indirekt ägarintresse på högst 30 %.

| b) | minoritetsägd moderenhet: en minoritetsägd enhet som direkt eller indirekt innehar bestämmande inflytande i en annan minoritetsägd koncernenhet, utom när den tidigare enhetens bestämmande inflytande direkt eller indirekt innehas av en annan minoritetsägd koncernenhet. |
| --- | --- |

b)

minoritetsägd moderenhet: en minoritetsägd enhet som direkt eller indirekt innehar bestämmande inflytande i en annan minoritetsägd koncernenhet, utom när den tidigare enhetens bestämmande inflytande direkt eller indirekt innehas av en annan minoritetsägd koncernenhet.

| c) | minoritetsägd undergrupp: en minoritetsägd moderenhet och dess minoritetsägda dotterbolag, och |
| --- | --- |

c)

minoritetsägd undergrupp: en minoritetsägd moderenhet och dess minoritetsägda dotterbolag, och

| d) | minoritetsägt dotterbolag: en minoritetsägd koncernenhet vars bestämmande inflytande direkt eller indirekt innehas av en minoritetsägd moderenhet. |
| --- | --- |

d)

minoritetsägt dotterbolag: en minoritetsägd koncernenhet vars bestämmande inflytande direkt eller indirekt innehas av en minoritetsägd moderenhet.

2.   Beräkningen av den effektiva skattesatsen och tilläggsskatten för en jurisdiktion i enlighet med kapitlen III–VII med avseende på medlemmar i en minoritetsägd undergrupp ska tillämpas som om varje minoritetsägd undergrupp var en separat multinationell koncern eller storskalig nationell koncern.

De medräknade och justerade skatterna och justerade vinst eller förlust för medlemmar i en minoritetsägd undergrupp ska undantas från fastställandet av restbeloppet för den multinationella koncernens eller den storskaliga nationella koncernens effektiva skattesats beräknad i enlighet med artikel 26.1 och från den justerade nettovinsten beräknad i enlighet med artikel 26.2.

3.   Den effektiva skattesatsen och tilläggsskatten för en minoritetsägd koncernenhet som inte är medlem i en minoritetsägd undergrupp ska beräknas på enhetsbasis i enlighet med kapitlen III–VII.

De medräknade och justerade skatterna och den justerade vinsten eller förlusten för den minoritetsägda koncernenheten ska undantas från fastställandet av restbeloppet för den multinationella koncernens eller den storskaliga nationella koncernens effektiva skattesats beräknad i enlighet med artikel 26.1 och från den justerade vinsten beräknad i enlighet med artikel 26.2.

Denna punkt ska inte tillämpas på en minoritetsägd koncernenhet som är en investeringsenhet.

Artikel 32

Safe harbour

Genom undantag från artiklarna 26–31 ska medlemsstaterna säkerställa att den tilläggsskatt som en koncern ska betala i en jurisdiktion, vid valet av den koncernenhet som lämnar deklarationen, ska anses vara noll för ett räkenskapsår om den effektiva skattenivån för de koncernenheter som är belägna i den jurisdiktionen uppfyller villkoren i ett kvalificerande internationellt avtal om safe harbour.

I första stycket avses med kvalificerande internationellt avtal om safe harbour en internationell uppsättning regler och villkor som alla medlemsstater har samtyckt till och som ger koncerner inom tillämpningsområdet för detta direktiv möjlighet att välja att utnyttja en eller flera safe harbours för en jurisdiktion.

KAPITEL VI

SÄRSKILDA REGLER FÖR OMSTRUKTURERING AV BOLAG OCH HOLDINGSTRUKTURER

Artikel 33

Tillämpning av det konsoliderade tröskelvärdet för intäkter på koncernsammanslagningar och koncerndelningar

1.   I denna artikel avses med

| a) | sammanslagning: varje arrangemang där






  i) | alla eller i huvudsak alla koncernenheter i två eller flera separata koncerner ställs under gemensam kontroll på ett sådant sätt att de utgör enheter i en kombinerad koncern, eller |
| --- | --- | --- |

a)

sammanslagning: varje arrangemang där

i)

alla eller i huvudsak alla koncernenheter i två eller flera separata koncerner ställs under gemensam kontroll på ett sådant sätt att de utgör enheter i en kombinerad koncern, eller

| ii) | en enhet som inte ingår i någon koncern ställs under gemensam kontroll med en annan enhet eller koncern på ett sådant sätt att de utgör enheter i en kombinerad koncern. |
| --- | --- |

ii)

en enhet som inte ingår i någon koncern ställs under gemensam kontroll med en annan enhet eller koncern på ett sådant sätt att de utgör enheter i en kombinerad koncern.

| b) | delning: varje arrangemang där koncernenheterna i en enda koncern delas upp i två eller flera olika koncerner som inte längre är konsoliderade av samma yttersta moderenhet. |
| --- | --- |

b)

delning: varje arrangemang där koncernenheterna i en enda koncern delas upp i två eller flera olika koncerner som inte längre är konsoliderade av samma yttersta moderenhet.

2.   Om två eller flera koncerner slås samman för att bilda en enda koncern under något av de fyra senaste på varandra följande räkenskapsår som föregår det räkenskapsår som prövas ska den multinationella koncernens eller den storskaliga nationella koncernens tröskelvärde för konsoliderade intäkter enligt artikel 2 anses vara uppfyllt för varje räkenskapsår före sammanslagningen om summan av de intäkter som ingår i var och en av deras konsoliderade årsredovisningar för det räkenskapsåret är minst 750 000 000 EUR.

3.   Om en enhet som inte ingår i en koncern (målenheten) slås samman med en enhet eller en koncern (den förvärvande enheten) under det räkenskapsår som prövas och om antingen målenheten eller den förvärvande enheten inte hade en koncernredovisning för något av de senaste fyra på varandra följande räkenskapsår som föregår det räkenskapsår som prövas, ska den multinationella koncernens eller den storskaliga nationella koncernens tröskelvärde för konsoliderade intäkter anses vara uppfyllt för det året om summan av intäkterna i var och en av deras årsredovisning eller konsoliderade årsredovisning för det räkenskapsåret uppgår till minst 750 000 000 EUR.

4.   Om en enskild multinationell koncern eller en storskalig nationell koncern omfattas av detta direktivs tillämpningsområde delas i två eller flera koncerner (var för sig en uppdelad koncern) ska den konsoliderade intäktströskeln anses ha uppnåtts av en delad koncern om

| a) | med avseende på det första räkenskapsår som prövas och som avslutas efter delningen, den delade koncernen har en årlig intäkt på minst 750 000 000 EUR under det räkenskapsåret, |
| --- | --- |

a)

med avseende på det första räkenskapsår som prövas och som avslutas efter delningen, den delade koncernen har en årlig intäkt på minst 750 000 000 EUR under det räkenskapsåret,

| b) | med avseende på det andra till fjärde räkenskapsår som prövas och som avslutas efter delningen, den delade koncernen har en årlig intäkt på minst 750 000 000 EUR under minst två av dessa räkenskapsår. |
| --- | --- |

b)

med avseende på det andra till fjärde räkenskapsår som prövas och som avslutas efter delningen, den delade koncernen har en årlig intäkt på minst 750 000 000 EUR under minst två av dessa räkenskapsår.

Artikel 34

Koncernenheter som ansluter sig till och lämnar en multinationell koncern eller en storskalig nationell koncern

1.   Om en enhet (målenheten) blir eller upphör att vara en del av en multinationell koncern eller en storskalig nationell koncern till följd av en överföring av direkta eller indirekta ägarintressen i målenheten, eller om målenheten blir den yttersta moderenheten i en ny koncern, under ett räkenskapsår (förvärvsåret), ska målenheten behandlas som en medlem i den multinationella koncernen eller den storskaliga nationella koncernen vid tillämpningen av detta direktiv, under förutsättning att en del av dess tillgångar, skulder, intäkter, kostnader och kassaflöden inkluderas per post i den yttersta moderenhetens konsoliderade årsredovisning under förvärvsåret.

Målenhetens effektiva skattesats och tilläggsskatt ska beräknas i enlighet med punkterna 2–8.

2.   Under förvärvsåret ska den multinationella koncernen eller den storskaliga nationella koncernen vid tillämpningen av detta direktiv endast beakta den del av målenhetens redovisade nettovinst eller nettoförlust och medräknade och justerade skatter som inkluderas i den yttersta moderenhetens konsoliderade årsredovisning.

3.   Under förvärvsåret och varje efterföljande räkenskapsår ska målenhetens justerade vinst eller förlust och medräknade och justerade skatter baseras på det historiska redovisade värdet av dess tillgångar och skulder.

4.   Under förvärvsåret ska beräkningen av målenhetens berättigade lönekostnader enligt artikel 28.3 endast beakta de kostnader som återspeglas i den yttersta moderenhetens konsoliderade årsredovisning.

5.   Beräkningen av det redovisade värdet av målenhetens berättigade materiella anläggningstillgångar i enlighet med artikel 28.4 ska i tillämpliga fall justeras i förhållande till den tidsperiod under vilken målenheten ingick i den multinationella koncernen eller den storskaliga nationella koncernen under förvärvsåret.

6.   Med undantag av den justerade förlusten i uppskjuten skattefordran som avses i artikel 23 ska den uppskjutna skattefordran och uppskjutna skatteskulder för en målenhet som överförs mellan multinationella koncerner eller storskaliga nationella koncerner beaktas av den förvärvande multinationella koncernen eller den förvärvande storskaliga nationella koncernen på samma sätt och i samma utsträckning som om den förvärvande multinationella koncernen eller den förvärvande storskaliga nationella koncernen hade kontrollerat målenheten när sådana tillgångar och skulder uppkom.

7.   Målenhetens uppskjutna skatteskulder som tidigare har inkluderats i dess totala uppskjutna skattejusteringsbeloppet ska vid tillämpningen av artikel 22.7 behandlas som återförda av den avyttrande multinationella koncernen eller den storskaliga nationella koncernen och som om de uppkommit i den förvärvande multinationella koncernen eller den storskaliga nationella koncernen under förvärvsåret, med undantag för att i detta fall eventuella senare sänkningar av medräknade skatter i enlighet med artikel 22.7 ska ha verkan under det år då beloppet återfås.

8.   Om målenheten är en moderenhet och är en koncernenhet i två eller flera multinationella koncerner eller storskaliga nationella koncerner under förvärvsåret ska den separat tillämpa IIR-regeln på sina fördelningsbara andelar av tilläggsskatten för lågbeskattade koncernenheter som fastställts för varje multinationell koncern eller storskalig nationell koncern.

9.   Genom undantag från punkterna 1–8 ska förvärv eller avyttring av ett bestämmande inflytande i en målenhet behandlas som förvärv eller avyttring av tillgångar och skulder om den jurisdiktion där målenheten är belägen, eller, när det gäller en skattetransparent enhet, den jurisdiktion där tillgångarna är belägna, behandlar förvärvet eller avyttringen av detta bestämmande inflytande på samma eller liknande sätt som ett förvärv eller en avyttring av tillgångar och skulder, och ålägger säljaren en medräknad skatt på grundval av skillnaden mellan skattebasen och den ersättning som betalas i utbyte mot det bestämmande inflytandet eller det verkliga värdet på tillgångar och skulder.

Artikel 35

Överföring av tillgångar och skulder

1.   I denna artikel gäller följande definitioner:

| a) | omorganisering: en omvandling eller överföring av tillgångar och skulder, t.ex. vid en sammanslagning, uppdelning, likvidation eller liknande transaktion, om






  i) | ersättningen för överföringen helt eller delvis utgörs av egetkapitalandelar som emitterats av den förvärvande koncernenheten eller en person med anknytning till den förvärvande koncernenheten eller, vid likvidation, målenhetens egetkapitalandelar eller, när ingen ersättning ges, om emissionen av egetkapitalandelar inte skulle ha någon ekonomisk betydelse, |
| --- | --- | --- |

a)

omorganisering: en omvandling eller överföring av tillgångar och skulder, t.ex. vid en sammanslagning, uppdelning, likvidation eller liknande transaktion, om

i)

ersättningen för överföringen helt eller delvis utgörs av egetkapitalandelar som emitterats av den förvärvande koncernenheten eller en person med anknytning till den förvärvande koncernenheten eller, vid likvidation, målenhetens egetkapitalandelar eller, när ingen ersättning ges, om emissionen av egetkapitalandelar inte skulle ha någon ekonomisk betydelse,

| ii) | den avyttrande koncernenhetens vinst eller förlust på dessa tillgångar helt eller delvis inte ska beskattas, och |
| --- | --- |

ii)

den avyttrande koncernenhetens vinst eller förlust på dessa tillgångar helt eller delvis inte ska beskattas, och

| iii) | enligt skattelagstiftningen i den jurisdiktion där den förvärvande koncernenheten är belägen den förvärvande koncernenheten ska beräkna den beskattningsbara inkomsten efter avyttringen eller förvärvet med hjälp av den avyttrande enhetens skattebas för tillgångarna, justerad för eventuell icke-justerad vinst eller förlust vid avyttringen eller förvärvet. |
| --- | --- |

iii)

enligt skattelagstiftningen i den jurisdiktion där den förvärvande koncernenheten är belägen den förvärvande koncernenheten ska beräkna den beskattningsbara inkomsten efter avyttringen eller förvärvet med hjälp av den avyttrande enhetens skattebas för tillgångarna, justerad för eventuell icke-justerad vinst eller förlust vid avyttringen eller förvärvet.

| b) | icke-justerad vinst eller förlust: det lägsta beloppet av den avyttrande koncernenhetens vinst eller förlust som uppkommer i samband med en omorganisering som beskattas där den avyttrande koncernenheten är beläget och av den vinst eller förlust i redovisningen som uppkommer i samband med omorganiseringen. |
| --- | --- |

b)

icke-justerad vinst eller förlust: det lägsta beloppet av den avyttrande koncernenhetens vinst eller förlust som uppkommer i samband med en omorganisering som beskattas där den avyttrande koncernenheten är beläget och av den vinst eller förlust i redovisningen som uppkommer i samband med omorganiseringen.

2.   En koncernenhet som avyttrar tillgångar och skulder (den avyttrande koncernenheten) ska inkludera den vinst eller förlust som uppkommer vid en sådan avyttring vid beräkningen av dess justerade vinst eller förlust.

En koncernenhet som förvärvar tillgångar och skulder (den förvärvande koncernenheten) ska fastställa sin justerade vinst eller förlust på grundval av det redovisade värdet av de förvärvade tillgångar och skulder som fastställts enligt den redovisningsstandard som används vid utarbetandet av den yttersta moderenhetens konsoliderade årsredovisning.

3.   Genom undantag från punkt 2 gäller följande när en avyttring eller ett förvärv av tillgångar och skulder sker i samband med en omorganisering:

| a) | den avyttrande koncernenheten ska undanta eventuell vinst eller förlust som uppkommer vid en sådan avyttring vid beräkningen av dess justerade vinst eller förlust, och |
| --- | --- |

a)

den avyttrande koncernenheten ska undanta eventuell vinst eller förlust som uppkommer vid en sådan avyttring vid beräkningen av dess justerade vinst eller förlust, och

| b) | den förvärvande koncernenheten ska fastställa sin justerade vinst eller förlust på grundval av det redovisade värdet av den avyttrande koncernenhetens förvärvade tillgångar och skulder vid avyttrandet. |
| --- | --- |

b)

den förvärvande koncernenheten ska fastställa sin justerade vinst eller förlust på grundval av det redovisade värdet av den avyttrande koncernenhetens förvärvade tillgångar och skulder vid avyttrandet.

4.   Genom undantag från punkterna 2 och 3, om avyttrandet av tillgångar och skulder genomförs i samband med en omorganisering som för den avyttrande koncernenhetens del leder till en icke-justerad vinst eller förlust,

| a) | ska den avyttrande koncernenheten inkludera vinst eller förlust som härrör från avyttringen vid beräkningen av dess justerade vinst eller förlust motsvarande den icke justerade vinsten eller förlusten, och |
| --- | --- |

a)

ska den avyttrande koncernenheten inkludera vinst eller förlust som härrör från avyttringen vid beräkningen av dess justerade vinst eller förlust motsvarande den icke justerade vinsten eller förlusten, och

| b) | ska den förvärvande koncernenheten fastställa sin justerade vinst eller förlust efter förvärvet med användning av det redovisade värdet av den avyttrande koncernenhetens förvärvade tillgångar och skulder vid avyttringen, justerat i enlighet med de lokala skattereglerna för den förvärvande koncernenheten för att redovisa den icke-justerade vinsten eller förlusten. |
| --- | --- |

b)

ska den förvärvande koncernenheten fastställa sin justerade vinst eller förlust efter förvärvet med användning av det redovisade värdet av den avyttrande koncernenhetens förvärvade tillgångar och skulder vid avyttringen, justerat i enlighet med de lokala skattereglerna för den förvärvande koncernenheten för att redovisa den icke-justerade vinsten eller förlusten.

5.   Om en koncernenhet är skyldig eller tillåten att justera basen för sina tillgångar och beloppet för sina skulder till verkligt värde för skatteändamål i den jurisdiktion där den är belägen får den, vid valet av den koncernenhet som ska lämna deklarationen,

| a) | vid beräkningen av sin justerade vinst eller förlust inkludera ett vinst- eller förlustbelopp för var och en av sina tillgångar och skulder, vilket ska






  i) | motsvara skillnaden mellan tillgångens eller skuldens redovisade värde för redovisningsändamål omedelbart före tidpunkten för den händelse som utlöste skattejusteringen (den utlösande händelsen) och tillgångens eller skuldens verkliga värde omedelbart efter den utlösande händelsen, och |
| --- | --- | --- |

a)

vid beräkningen av sin justerade vinst eller förlust inkludera ett vinst- eller förlustbelopp för var och en av sina tillgångar och skulder, vilket ska

i)

motsvara skillnaden mellan tillgångens eller skuldens redovisade värde för redovisningsändamål omedelbart före tidpunkten för den händelse som utlöste skattejusteringen (den utlösande händelsen) och tillgångens eller skuldens verkliga värde omedelbart efter den utlösande händelsen, och

| ii) | minskas (eller ökas) genom eventuell icke-justerad vinst eller förlust som uppkommer i samband med den utlösande händelsen, |
| --- | --- |

ii)

minskas (eller ökas) genom eventuell icke-justerad vinst eller förlust som uppkommer i samband med den utlösande händelsen,

| b) | använda tillgångens eller skuldens verkliga värde för redovisningsändamål omedelbart efter den utlösande händelsen för att beräkna justerad vinst eller förlust under de räkenskapsår som avslutas efter den utlösande händelsen, och |
| --- | --- |

b)

använda tillgångens eller skuldens verkliga värde för redovisningsändamål omedelbart efter den utlösande händelsen för att beräkna justerad vinst eller förlust under de räkenskapsår som avslutas efter den utlösande händelsen, och

| c) | inkludera nettosumman av de belopp som fastställs i led a i koncernenhetens justerade inkomst eller förlust, antingen genom att






  i) | nettosumman av beloppen inkluderas under det räkenskapsår då den utlösande händelsen inträffar, eller |
| --- | --- | --- |

c)

inkludera nettosumman av de belopp som fastställs i led a i koncernenhetens justerade inkomst eller förlust, antingen genom att

i)

nettosumman av beloppen inkluderas under det räkenskapsår då den utlösande händelsen inträffar, eller

| ii) | ett belopp som motsvarar nettosumman av dessa belopp dividerat med fem inkluderas under det räkenskapsår då den utlösande händelsen inträffar och under vart och ett av de fyra omedelbart följande räkenskapsåren, såvida inte koncernenheten lämnar den multinationella koncernen eller den storskaliga nationella koncernen under ett räkenskapsår under denna period, i vilket fall det återstående beloppet helt kommer att inkluderas under det räkenskapsåret. |
| --- | --- |

ii)

ett belopp som motsvarar nettosumman av dessa belopp dividerat med fem inkluderas under det räkenskapsår då den utlösande händelsen inträffar och under vart och ett av de fyra omedelbart följande räkenskapsåren, såvida inte koncernenheten lämnar den multinationella koncernen eller den storskaliga nationella koncernen under ett räkenskapsår under denna period, i vilket fall det återstående beloppet helt kommer att inkluderas under det räkenskapsåret.

Artikel 36

Joint ventures

1.   I denna artikel gäller följande definitioner

| a) | joint venture: en enhet vars finansiella resultat redovisas enligt kapitalandelsmetoden i den yttersta moderenhetens konsoliderade årsredovisning, under förutsättning att den yttersta moderenheten direkt eller indirekt innehar minst 50 % av ägarintresset.
  Ett joint venture omfattar inte följande:






  i) | En yttersta moderenhet till en multinationell koncern eller en storskalig nationell koncern som är skyldig att tillämpa IIR-regeln. |
| --- | --- | --- |

a)

joint venture: en enhet vars finansiella resultat redovisas enligt kapitalandelsmetoden i den yttersta moderenhetens konsoliderade årsredovisning, under förutsättning att den yttersta moderenheten direkt eller indirekt innehar minst 50 % av ägarintresset.

Ett joint venture omfattar inte följande:

i)

En yttersta moderenhet till en multinationell koncern eller en storskalig nationell koncern som är skyldig att tillämpa IIR-regeln.

| ii) | En undantagen enhet enligt definitionen i artikel 2.3. |
| --- | --- |

ii)

En undantagen enhet enligt definitionen i artikel 2.3.

| iii) | En enhet vars ägarintressen som innehas av den multinationella koncernen eller den storskaliga nationella koncernen, innehas direkt genom en undantagen enhet som avses i artikel 2.3 och som uppfyller ett av följande villkor:






  — | uteslutande, eller nästan uteslutande, bedriver verksamhet för att inneha tillgångar eller investera medel till förmån för dess investerare, |
| --- | --- | --- |

iii)

En enhet vars ägarintressen som innehas av den multinationella koncernen eller den storskaliga nationella koncernen, innehas direkt genom en undantagen enhet som avses i artikel 2.3 och som uppfyller ett av följande villkor:

—

uteslutande, eller nästan uteslutande, bedriver verksamhet för att inneha tillgångar eller investera medel till förmån för dess investerare,

| — | bedriver verksamheter som har samband med sådan verksamhet som bedrivs av den undantagna enheten, eller |
| --- | --- |

—

bedriver verksamheter som har samband med sådan verksamhet som bedrivs av den undantagna enheten, eller

| — | vars intäkter i stort sett helt undantas från beräkningen av den justerade vinsten eller förlusten i enlighet med artikel 16.2 b och c. |
| --- | --- |

—

vars intäkter i stort sett helt undantas från beräkningen av den justerade vinsten eller förlusten i enlighet med artikel 16.2 b och c.

| iv) | En enhet som innehas av en multinationell koncern eller en storskalig nationell koncern som uteslutande består av undantagna enheter. |
| --- | --- |

iv)

En enhet som innehas av en multinationell koncern eller en storskalig nationell koncern som uteslutande består av undantagna enheter.

| v) | En filial i ett joint venture. |
| --- | --- |

v)

En filial i ett joint venture.

| b) | filial i ett joint venture:






  i) | en enhet vars tillgångar, skulder, intäkter, kostnader och kassaflöden är konsoliderade i ett joint venture enligt en allmänt erkänd redovisningsstandard eller skulle ha konsoliderats om joint venturet hade varit tvunget att konsolidera sådana tillgångar, skulder, intäkter, kostnader och kassaflöden enligt en allmänt erkänd redovisningsstandard, eller |
| --- | --- | --- |

b)

filial i ett joint venture:

i)

en enhet vars tillgångar, skulder, intäkter, kostnader och kassaflöden är konsoliderade i ett joint venture enligt en allmänt erkänd redovisningsstandard eller skulle ha konsoliderats om joint venturet hade varit tvunget att konsolidera sådana tillgångar, skulder, intäkter, kostnader och kassaflöden enligt en allmänt erkänd redovisningsstandard, eller

| ii) | ett fast driftsställe vars huvudenhet är ett joint venture eller en enhet som avses i led i. I sådana fall ska det fasta driftsstället behandlas som en separat filial i ett joint venture. |
| --- | --- |

ii)

ett fast driftsställe vars huvudenhet är ett joint venture eller en enhet som avses i led i. I sådana fall ska det fasta driftsstället behandlas som en separat filial i ett joint venture.

2.   En moderenhet som har ett direkt eller indirekt ägarintresse i ett joint venture eller en filial i ett joint venture ska tillämpa IIR-regeln med avseende på sin fördelningsbara andel av tilläggsskatten för joint venturet eller filialen i ett joint venture i enlighet med artiklarna 5–10.

3.   Beräkningen av tilläggsskatten för joint venturet och dess filialer (tillsammans joint venture-koncern) ska göras i enlighet med kapitlen III–VII som om de vore koncernenheter i en separat multinationell koncern eller storskalig nationell koncern och joint venturet var den yttersta moderenheten i den koncernen.

4.   Den tilläggsskatt som ska betalas av joint venture-koncernen ska minskas med varje moderenhets fördelningsbara andel av den tilläggsskatt enligt punkt 2 för varje medlem i joint venture-koncernen som ska tas ut enligt punkt 3. Eventuellt återstående tilläggsskattebelopp ska läggas till det totala tilläggsskattebeloppet enligt UTPR-regeln i enlighet med artikel 14.2.

Vid tillämpning av denna punkt avses med tilläggsskatt som ska betalas av joint venture-koncernen moderenhetens andel av tilläggsskatten för joint venture-koncernen.

Artikel 37

Multinationella koncerner med flera moderenheter

1.   I denna artikel gäller följande definitioner:

| a) | multinationella koncerner eller storskaliga nationella koncerner med flera moderenheter: två eller flera koncerner där de yttersta moderenheter ingår ett arrangemang i form av en staplad struktur eller ett arrangemang med dubbelnotering som omfattar minst en enhet eller ett fast driftsställe inom den kombinerade koncernen som är beläget i en annan jurisdiktion än övriga enheter i den kombinerade koncernen. |
| --- | --- |

a)

multinationella koncerner eller storskaliga nationella koncerner med flera moderenheter: två eller flera koncerner där de yttersta moderenheter ingår ett arrangemang i form av en staplad struktur eller ett arrangemang med dubbelnotering som omfattar minst en enhet eller ett fast driftsställe inom den kombinerade koncernen som är beläget i en annan jurisdiktion än övriga enheter i den kombinerade koncernen.

| b) | staplad struktur: ett arrangemang som ingåtts av två eller flera yttersta moderenheter i separata koncerner enligt vilka






  i) | 50 % eller mer av ägarintressena i de yttersta moderenheterna i separata koncerner som är, om de är börsnoterade, noterade till ett enda pris och på grund av ägarform är begränsade till överlåtelsen eller andra villkor kombinerade med varandra och som inte kan överlåtas eller handlas självständigt, och |
| --- | --- | --- |

b)

staplad struktur: ett arrangemang som ingåtts av två eller flera yttersta moderenheter i separata koncerner enligt vilka

i)

50 % eller mer av ägarintressena i de yttersta moderenheterna i separata koncerner som är, om de är börsnoterade, noterade till ett enda pris och på grund av ägarform är begränsade till överlåtelsen eller andra villkor kombinerade med varandra och som inte kan överlåtas eller handlas självständigt, och

| ii) | en av de yttersta moderenheterna upprättar koncernredovisning där tillgångar, skulder, intäkter, kostnader och kassaflöden för alla enheter i de berörda koncernerna redovisas tillsammans som en enda ekonomisk enhet och som enligt ett regelverk måste bli föremål för en extern revision. |
| --- | --- |

ii)

en av de yttersta moderenheterna upprättar koncernredovisning där tillgångar, skulder, intäkter, kostnader och kassaflöden för alla enheter i de berörda koncernerna redovisas tillsammans som en enda ekonomisk enhet och som enligt ett regelverk måste bli föremål för en extern revision.

| c) | arrangemang med dubbel notering: ett arrangemang som ingåtts av två eller flera yttersta moderenheter i separata koncerner enligt vilka






  i) | de yttersta moderenheterna kommer överens om att kombinera sin verksamhet enbart genom avtal, |
| --- | --- | --- |

c)

arrangemang med dubbel notering: ett arrangemang som ingåtts av två eller flera yttersta moderenheter i separata koncerner enligt vilka

i)

de yttersta moderenheterna kommer överens om att kombinera sin verksamhet enbart genom avtal,

| ii) | de yttersta moderenheterna enligt kontraktsarrangemang kommer att göra fördelningar, med avseende på utdelningar och i likvidation, till sina aktieägare på grundval av en fast kvot, |
| --- | --- |

ii)

de yttersta moderenheterna enligt kontraktsarrangemang kommer att göra fördelningar, med avseende på utdelningar och i likvidation, till sina aktieägare på grundval av en fast kvot,

| iii) | de yttersta moderenheternas verksamheter förvaltas som en enda ekonomisk enhet enligt kontraktsarrangemang, samtidigt som deras separata juridiska identiteter behålls, |
| --- | --- |

iii)

de yttersta moderenheternas verksamheter förvaltas som en enda ekonomisk enhet enligt kontraktsarrangemang, samtidigt som deras separata juridiska identiteter behålls,

| iv) | ägarintressena i de yttersta moderenheter som avtalet omfattar oberoende noteras, handlas eller överlåts på olika kapitalmarknader, och |
| --- | --- |

iv)

ägarintressena i de yttersta moderenheter som avtalet omfattar oberoende noteras, handlas eller överlåts på olika kapitalmarknader, och

| v) | de yttersta moderenheterna upprättar koncernredovisning där tillgångar, skulder, intäkter, kostnader och kassaflöden för enheter i alla berörda koncerner redovisas tillsammans som en enda ekonomisk enhet, samt enligt ett regelverk måste bli föremål för en extern revision. |
| --- | --- |

v)

de yttersta moderenheterna upprättar koncernredovisning där tillgångar, skulder, intäkter, kostnader och kassaflöden för enheter i alla berörda koncerner redovisas tillsammans som en enda ekonomisk enhet, samt enligt ett regelverk måste bli föremål för en extern revision.

2.   Om enheter och koncernenheter i två eller flera koncerner ingår i som en del i en multinationell koncern eller en storskalig nationell koncern med flera moderenheter ska enheterna och de koncernenheterna i varje koncern behandlas som medlemmar i en multinationell koncern eller en storskalig nationell koncern med flera moderenheter.

En enhet, annan än en undantagen enhet som avses i artikel 2.3, ska behandlas som en koncernenhet om den konsolideras post för post av den multinationella koncernen eller den storskaliga nationella koncernen med flera moderenheter eller om dess bestämmande inflytande innehas av enheter i den multinationella koncernen eller den storskaliga nationella koncernen med flera moderenheter.

3.   Den konsoliderade årsredovisningen för den multinationella koncernen eller den storskaliga nationella koncernen med flera moderenheter ska vara den kombinerade konsoliderade årsredovisningen som avses i definitionerna av en staplad struktur eller ett arrangemang med dubbel notering enligt punkt 1, upprättad enligt en allmänt erkänd redovisningsstandard, som anses vara den yttersta moderenhetens redovisningsstandard.

4.   De yttersta moderenheterna i de separata koncerner som utgör den multinationella koncernen eller den storskaliga nationella koncernen med flera moderenheter ska vara de yttersta moderenheterna i den multinationella koncernen eller den storskaliga nationella koncernen med flera moderenheter.

Vid tillämpningen av detta direktiv med avseende på en multinationell koncern eller en storskalig nationell koncern med flera moderenheter ska alla hänvisningar till en yttersta moderenhet vid behov tillämpas som om de vore hänvisningar till enheter med flera yttersta moderenheter.

5.   Moderenheterna i den multinationella koncernen eller den storskaliga nationella koncernen med flera moderenheter som är belägna i en medlemsstat, inbegripet varje yttersta moderenhet, ska tillämpa IIR-regeln i enlighet med artiklarna 5–10 med avseende på deras fördelningsbara andel av tilläggsskatten för de lågbeskattade koncernenheterna.

6.   De koncernenheterna i den multinationella koncernen eller den storskaliga nationella koncernen med flera moderenheter som är belägna i en medlemsstat ska tillämpa UTPR-regeln i enlighet med artiklarna 12, 13 och 14, med beaktande av tilläggsskatten för varje lågbeskattad koncernenhet som ingår i den multinationella koncernen eller den storskaliga nationella koncernen med flera moderenheter.

7.   De yttersta moderenheterna i den multinationella koncernen eller den storskaliga nationella koncernen med flera moderenheter ska vara skyldiga att lämna in deklarationen för tilläggsskatt i enlighet med artikel 44, såvida de inte utser en enda enhet som lämnar deklarationen i enlighet med artikel 44.3.b. Den deklarationen ska innehålla information om var och en av de koncerner som ingår i den multinationella koncernen eller den storskaliga nationella koncernen med flera moderenheter.

KAPITEL VII

SYSTEM FÖR SKATTENEUTRALITET OCH UTDELNINGSSKATT

Artikel 38

Yttersta moderenhet som är en genomflödesenhet

1.   Den justerade vinsten för en genomflödesenhet som är en yttersta moderenhet ska för räkenskapsåret minskas med det belopp av justerad vinst som kan hänföras till innehavaren av ett ägarintresse (äganderättsinnehavaren) i genomflödesenheten, under förutsättning att

| a) | äganderättsinnehavaren är föremål för beskattning på sådana intäkter under en beskattningsperiod som avslutas inom tolv månader efter utgången av det räkenskapsåret med en nominell skattesats som är lika med eller överstiger minimiskattesatsen, eller |
| --- | --- |

a)

äganderättsinnehavaren är föremål för beskattning på sådana intäkter under en beskattningsperiod som avslutas inom tolv månader efter utgången av det räkenskapsåret med en nominell skattesats som är lika med eller överstiger minimiskattesatsen, eller

| b) | det rimligen kan förväntas att det aggregerade beloppet av justerade medräknade skatter för den yttersta moderenheten och skatter som äganderättsinnehavaren betalar på sådana intäkter inom tolv månader efter utgången av räkenskapsåret är lika med eller överstiger ett belopp som motsvarar denna intäkt multiplicerat med minimiskattesatsen. |
| --- | --- |

b)

det rimligen kan förväntas att det aggregerade beloppet av justerade medräknade skatter för den yttersta moderenheten och skatter som äganderättsinnehavaren betalar på sådana intäkter inom tolv månader efter utgången av räkenskapsåret är lika med eller överstiger ett belopp som motsvarar denna intäkt multiplicerat med minimiskattesatsen.

2.   Den justerade vinsten för en genomflödesenhet som är en yttersta moderenhet ska för räkenskapsåret också minskas med det belopp justerad vinst som kan fördelas till äganderättsinnehavaren i genomflödesenheten, under förutsättning att äganderättsinnehavaren är

| a) | en fysisk person som har skattehemvist i den jurisdiktion där den yttersta moderenheten är belägen och som innehar ägarintressen som representerar en rätt till högst 5 % av vinsten och tillgångarna i den yttersta moderenheten, eller |
| --- | --- |

a)

en fysisk person som har skattehemvist i den jurisdiktion där den yttersta moderenheten är belägen och som innehar ägarintressen som representerar en rätt till högst 5 % av vinsten och tillgångarna i den yttersta moderenheten, eller

| b) | ett offentligt organ, en internationell organisation, en ideell organisation eller en pensionsfond som har skattehemvist i den jurisdiktion där den yttersta moderenheten är belägen och som innehar ägarintressen som representerar en rätt till högst 5 % av vinsten och tillgångarna i den yttersta moderenheten. |
| --- | --- |

b)

ett offentligt organ, en internationell organisation, en ideell organisation eller en pensionsfond som har skattehemvist i den jurisdiktion där den yttersta moderenheten är belägen och som innehar ägarintressen som representerar en rätt till högst 5 % av vinsten och tillgångarna i den yttersta moderenheten.

3.   Den justerade förlusten för en genomflödesenhet som är en yttersta moderenhet ska för räkenskapsåret minskas med det belopp av justerad förlust som kan hänföras till äganderättsinnehavaren i genomflödesenheten.

Första stycket ska inte tillämpas i den mån äganderättsinnehavaren inte får använda denna förlust för att beräkna sin beskattningsbara inkomst.

4.   De medräknade skatterna för en genomflödesenhet som är en yttersta moderenhet ska minskas i proportion till den justerade vinst som minskats i enlighet med punkterna 1 och 2.

5.   Punkterna 1–4 ska tillämpas på ett fast driftsställe genom vilket en genomflödesenhet som är en yttersta moderenhet helt eller delvis bedriver sin verksamhet eller genom vilket verksamheten i en skattetransparent enhet helt eller delvis bedrivs, under förutsättning att den yttersta moderenhetens ägarintresse i den skattetransparenta enheten innehas direkt eller genom en kedja av skattetransparenta enheter.

Artikel 39

Yttersta moderenhet som omfattas av ett system med avdragsgill utdelning

1.   I denna artikel gäller följande definitioner:

| a) | system med avdragsgill utdelning: ett skattesystem som tillämpar en enda skattenivå på intäkter för ägare i en enhet genom att från enhetens intäkter dra av eller utesluta den vinst som delats ut till ägarna eller genom att undanta ett kooperativ från beskattning. |
| --- | --- |

a)

system med avdragsgill utdelning: ett skattesystem som tillämpar en enda skattenivå på intäkter för ägare i en enhet genom att från enhetens intäkter dra av eller utesluta den vinst som delats ut till ägarna eller genom att undanta ett kooperativ från beskattning.

| b) | avdragsgill utdelning: avser med beaktande av en koncernenhet som omfattas av ett system för avdragsgill utdelning:






  i) | en vinstutdelning till innehavaren av en ägarandel i koncernenheten som är avdragsgill från koncernenhetens beskattningsbara inkomst enligt lagstiftningen i den jurisdiktion där den är belägen, eller |
| --- | --- | --- |

b)

avdragsgill utdelning: avser med beaktande av en koncernenhet som omfattas av ett system för avdragsgill utdelning:

i)

en vinstutdelning till innehavaren av en ägarandel i koncernenheten som är avdragsgill från koncernenhetens beskattningsbara inkomst enligt lagstiftningen i den jurisdiktion där den är belägen, eller

| ii) | en kooperativ utdelning till en medlem i ett kooperativ. |
| --- | --- |

ii)

en kooperativ utdelning till en medlem i ett kooperativ.

| c) | kooperativ: en enhet som kollektivt marknadsför eller förvärvar varor eller tjänster för sina medlemmars räkning och som omfattas av ett skattesystem i den jurisdiktion där det är beläget som säkerställer skatteneutralitet för varor eller tjänster som säljs eller förvärvas av sina medlemmar genom kooperativet. |
| --- | --- |

c)

kooperativ: en enhet som kollektivt marknadsför eller förvärvar varor eller tjänster för sina medlemmars räkning och som omfattas av ett skattesystem i den jurisdiktion där det är beläget som säkerställer skatteneutralitet för varor eller tjänster som säljs eller förvärvas av sina medlemmar genom kooperativet.

2.   En yttersta moderenhet i en multinationell koncern eller i en storskalig nationell koncern som omfattas av ett system för avdragsgill utdelning ska under räkenskapsåret minska, upp till noll, sin justerade vinst med det belopp som delas ut som avdragsgill utdelning inom tolv månader efter utgången av räkenskapsåret, under förutsättning att

| a) | utdelningen beskattas av mottagaren under en beskattningsperiod som avslutas inom tolv månader efter utgången av räkenskapsåret med en nominell skattesats som är lika med eller överstiger minimiskattesatsen, eller |
| --- | --- |

a)

utdelningen beskattas av mottagaren under en beskattningsperiod som avslutas inom tolv månader efter utgången av räkenskapsåret med en nominell skattesats som är lika med eller överstiger minimiskattesatsen, eller

| b) | det rimligen kan förväntas att det aggregerade beloppet av justerade medräknade skatter och skatter för den yttersta moderenheten som äganderättsinnehavaren betalar på utdelningen är lika med eller överstiger denna intäkt multiplicerat med minimiskattesatsen. |
| --- | --- |

b)

det rimligen kan förväntas att det aggregerade beloppet av justerade medräknade skatter och skatter för den yttersta moderenheten som äganderättsinnehavaren betalar på utdelningen är lika med eller överstiger denna intäkt multiplicerat med minimiskattesatsen.

3.   En yttersta moderenhet i en multinationell koncern eller i en storskalig nationell koncern som omfattas av ett system med avdragsgill utdelning ska under räkenskapsåret också minska sin justerade vinst upp till noll med det belopp som den delar ut som avdragsgill utdelning inom tolv månader efter utgången av räkenskapsåret, under förutsättning att mottagaren är

| a) | en fysisk person, och den erhållna utdelningen är en kooperativ utdelning från ett kooperativ, |
| --- | --- |

a)

en fysisk person, och den erhållna utdelningen är en kooperativ utdelning från ett kooperativ,

| b) | en fysisk person som har skattehemvist i den jurisdiktion där den yttersta moderenheten är belägen och som innehar ägarintressen som representerar en rätt till högst 5 % av vinsten och tillgångarna i den yttersta moderenheten, eller |
| --- | --- |

b)

en fysisk person som har skattehemvist i den jurisdiktion där den yttersta moderenheten är belägen och som innehar ägarintressen som representerar en rätt till högst 5 % av vinsten och tillgångarna i den yttersta moderenheten, eller

| c) | ett offentligt organ, en internationell organisation, en ideell organisation eller en pensionsfond annan än en pensionsenhet, som har skattehemvist i den jurisdiktion där den yttersta moderenheten är belägen. |
| --- | --- |

c)

ett offentligt organ, en internationell organisation, en ideell organisation eller en pensionsfond annan än en pensionsenhet, som har skattehemvist i den jurisdiktion där den yttersta moderenheten är belägen.

4.   De medräknade skatterna för en yttersta moderenhet, andra än de skatter för vilka avdragsgill utdelning var tillåtna, ska minskas proportionellt till den justerade vinst som minskats i enlighet med punkterna 2 och 3.

5.   Om den yttersta moderenheten innehar en ägarandel i en annan koncernenhet som omfattas av ett system för avdragsgill utdelning, direkt eller via en kedja av sådana koncernenheter, ska punkterna 2–4 tillämpas på varje annan koncernenhet som är belägen i jurisdiktionen för den yttersta moderenhet som omfattas av systemet för avdragsgill utdelning, i den mån dess justerade vinst fördelas ytterligare av den yttersta moderenheten till mottagare som uppfyller kraven i punkterna 2 och 3.

6.   Vid tillämpningen av punkt 2 ska kooperativ utdelning som delas ut av ett kooperativ anses vara skattepliktig hos mottagaren i den mån utdelningen minskar en avdragsgill kostnad eller kostnad vid beräkningen av mottagarens beskattningsbara vinst eller förlust.

Artikel 40

Berättigade utdelningsskattesystem

1.   En koncernenhet som lämnar deklaration får för sig själv eller med avseende på en annan koncernenhet som omfattas av ett berättigat utdelningsskattesystem välja att inkludera det belopp som fastställts som en skönsmässigt uppskattad utdelningsskatt i enlighet med punkt 2 i koncernenhetens medräknade och justerade skatter för räkenskapsåret.

Valet ska göras årligen i enlighet med artikel 45.2 och ska tillämpas på alla koncernenheter som är belägna i en jurisdiktion.

2.   Beloppet av skönsmässigt uppskattad utdelningsskatt ska vara det lägsta av följande:

| a) | beloppet av medräknade och justerade skatter som är nödvändiga för att höja den effektiva skattesatsen beräknad i enlighet med artikel 27.2 för jurisdiktionen för räkenskapsåret till minimiskattesatsen, eller |
| --- | --- |

a)

beloppet av medräknade och justerade skatter som är nödvändiga för att höja den effektiva skattesatsen beräknad i enlighet med artikel 27.2 för jurisdiktionen för räkenskapsåret till minimiskattesatsen, eller

| b) | det skattebelopp som skulle ha betalats om de koncernenheter som är belägna i jurisdiktionen hade delat ut alla sina intäkter som omfattas av det berättigade utdelningsskattesystemet under detta räkenskapsår. |
| --- | --- |

b)

det skattebelopp som skulle ha betalats om de koncernenheter som är belägna i jurisdiktionen hade delat ut alla sina intäkter som omfattas av det berättigade utdelningsskattesystemet under detta räkenskapsår.

3.   Om ett val görs enligt punkt 1 ska ett konto för återföring av skönsmässigt uppskattad utdelningsskatt upprättas för varje räkenskapsår då ett sådant val äger rum. Beloppet av skönsmässigt uppskattad utdelningsskatt som fastställts i enlighet med punkt 2 för jurisdiktionen ska läggas till kontot för återföring av utdelningsskatt för det räkenskapsår då det fastställdes.

Vid utgången av varje efterföljande räkenskapsår ska det utestående saldot i de konton för återföring av skönsmässigt uppskattad utdelningsskatt som upprättats för tidigare räkenskapsår minskas i kronologisk ordning, upp till noll, med de skatter som de koncernenheterna betalat under räkenskapsåret i förhållande till faktiska eller skönsmässigt uppskattade utdelningar.

Eventuella restbelopp i de konton för återföring av skönsmässigt uppskattad utdelningsskatt som återstår efter tillämpningen av andra stycket ska minskas, upp till noll, med ett belopp som motsvarar den justerade nettoförlusten för en jurisdiktion multiplicerad med minimiskattesatsen.

4.   Eventuellt återstående belopp av justerad nettoförlust multiplicerat med minimiskattesatsen som återstår efter tillämpning av punkt 3 tredje stycket för jurisdiktionen ska överföras till följande räkenskapsår och ska minska eventuella restbelopp i de konton för återföring av skönsmässigt uppskattad utdelningsskatt som återstår efter tillämpningen av punkt 3.

5.   Det eventuella utestående saldot på kontot för återföring av skönsmässigt uppskattad utdelningsskatt på sista dagen av det fjärde räkenskapsåret efter det räkenskapsår för vilket kontot upprättades ska multipliceras med minimiskattesatsen och behandlas som en minskning av de medräknade och justerade skatter som tidigare fastställts för detta räkenskapsår. Den effektiva skattesatsen och tilläggsskatten för detta räkenskapsår ska därför omberäknas i överensstämmelse med detta, i enlighet med artikel 29.1.

6.   Skatter som betalas under räkenskapsåret i samband med faktiska eller skönsmässigt uppskattade utdelningar ska inte inkluderas i medräknade och justerade skatter i den mån de minskar ett konto för återföring av skönsmässigt uppskattad utdelningsskatt i enlighet med punkterna 3 och 4.

7.   Om en koncernenhet som är föremål för ett val enligt punkt 1 lämnar den multinationella koncernen eller storskaliga nationella koncernen eller om alla dess tillgångar i allt väsentligt överförs till en person som inte är en koncernenhet i samma multinationella koncern eller storskaliga nationella koncern belägen i samma jurisdiktion, ska eventuella utestående belopp i de konton för återföring av skönsmässigt uppskattad utdelningsskatt under tidigare räkenskapsår under vilka kontot upprättades behandlas som en minskning av de medräknade och justerade skatterna för vart och ett av dessa räkenskapsår i enlighet med artikel 29.1.

Eventuella ytterligare tilläggsskattebelopp som ska betalas ska multipliceras med följande kvot för att fastställa den ytterligare tilläggsskatt som ska betalas i jurisdiktionen:

Formula

där

| a) | koncernenhetens justerade vinst fastställs i enlighet med kapitel III för varje räkenskapsår under vilket det finns ett utestående saldo i kontona för återföring av skönsmässigt uppskattad utdelningsskatt för jurisdiktionen, och |
| --- | --- |

a)

koncernenhetens justerade vinst fastställs i enlighet med kapitel III för varje räkenskapsår under vilket det finns ett utestående saldo i kontona för återföring av skönsmässigt uppskattad utdelningsskatt för jurisdiktionen, och

| b) | den justerade nettovinsten för jurisdiktionen fastställs i enlighet med artikel 26.2 för varje räkenskapsår under vilket det finns ett utestående saldo i kontona för återföring av skönsmässigt uppskattad utdelningsskatt för jurisdiktionen. |
| --- | --- |

b)

den justerade nettovinsten för jurisdiktionen fastställs i enlighet med artikel 26.2 för varje räkenskapsår under vilket det finns ett utestående saldo i kontona för återföring av skönsmässigt uppskattad utdelningsskatt för jurisdiktionen.

Artikel 41

Fastställande av den effektiva skattesatsen och tilläggsskatten för en investeringsenhet

1.   Om en koncernenhet i en multinationell koncern eller i en storskalig nationell koncern är en investeringsenhet som inte är en skattetransparent enhet och som inte har gjort ett val i enlighet med artiklarna 42 och 43, ska den effektiva skattesatsen för en sådan investeringsenhet beräknas separat från den effektiva skattesatsen i den jurisdiktion där den är belägen.

2.   Den effektiva skattesatsen för investeringsenheten som avses i punkt 1 ska vara lika med dess medräknade och justerade skatter dividerat med ett belopp som motsvarar den multinationella koncernens eller den storskaliga nationella koncernens fördelningsbara andel av investeringsenhetens justerade vinst eller förlust.

Om mer än en investeringsenhet är belägen i en jurisdiktion ska deras effektiva skattesats beräknas genom att kombinera deras medräknade och justerade skatter och den multinationella koncernens eller den storskaliga nationella koncernens fördelningsbara andel i deras justerade vinst eller förlust.

3.   De medräknade och justerade skatterna för en investeringsenhet som avses i punkt 1 ska vara de medräknade och justerade skatter som är hänförliga till den multinationella koncernens eller den storskaliga nationella koncernens fördelningsbara andel av justerad vinst och de medräknade skatter som fördelats på investeringsenheten i enlighet med artikel 24. Investeringsenhetens medräknade och justerade skatter ska inte omfatta investeringsenhetens eventuella medräknade upplupna skatter som kan hänföras till intäkter som inte ingår i den multinationella koncernens eller den storskaliga nationella koncernens fördelningsbara andel av investeringsenhetens intäkter.

4.   Den tilläggsskatt för en investeringsenhet som avses i punkt 1 ska vara ett belopp som motsvarar procentsatsen för tilläggsskatt för investeringsenheten multiplicerad med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan den fördelningsbara andelen av den multinationella koncernen eller den storskaliga nationella koncernen i investeringsenhetens justerade vinst och det substansundantag som beräknats för investeringsenheten.

Procentsatsen för tilläggsskatt för en investeringsenhet ska vara ett positivt belopp lika med skillnaden mellan minimiskattesatsen och den effektiva skattesatsen för sådana investeringsenheter.

Om mer än en investeringsenhet är belägen i en jurisdiktion ska deras effektiva skattesats beräknas genom att kombinera deras belopp för substansundantaget och den multinationella koncernens eller den storskaliga nationella koncernens fördelningsbara andel i deras justerade vinst eller förlust.

En investeringsenhets substansundantag ska fastställas i enlighet med artikel 28.1–28.7. De berättigade lönekostnader för berättigade anställda och berättigade materiella anläggningstillgångar som beaktas för en sådan investeringsenhet ska minskas i proportion till den multinationella koncernens eller den storskaliga nationella koncernens fördelningsbara andel av investeringsenhetens justerade vinst dividerat med den totala justerade vinsten för en sådan investeringsenhet.

5.   Vid tillämpningen av denna artikel ska den multinationella koncernens eller den storskaliga nationella koncernens fördelningsbara andel av en investeringsenhets justerade vinst eller förlust fastställas i enlighet med artikel 9, med beaktande endast av intressen som inte är föremål för ett val i enlighet med artikel 42 eller 43.

Artikel 42

Valet att behandla en investeringsenhet som en skattetransparent enhet

1.   Vid tillämpningen av denna artikel avses med en försäkringsinvesteringsenhet en enhet som uppfyller definitionerna i en investeringsfond enligt artikel 3.31 eller ett investeringsinstrument för fast egendom enligt artikel 3.32, om det inte hade etablerats i förhållande till skyldigheter enligt ett försäkrings- eller livränteavtal och om det inte hade ägts helt av en enhet som är föremål för reglering som ett försäkringsbolag i den jurisdiktion där den är belägen.

2.   Vid valet av koncernenhet som lämnar deklarationen får en koncernenhet som är en investeringsenhet eller en försäkringsinvesteringsenhet behandlas som en skattetransparent enhet om den ingående ägarenheten är skattskyldig i den jurisdiktion där den är belägen till ett skäligt marknadsvärde eller ett liknande system baserat på de årliga förändringarna i det verkliga värdet på dess ägarintressen i den enheten och den skattesats som är tillämplig på den ingående ägarenheten på sådana intäkter är lika med eller överstiger minimiskattesatsen.

3.   En koncernenhet som indirekt har ett ägarintresse i en investeringsenhet eller i en försäkringsinvesteringsenhet via ett direkt ägarintresse i en annan investeringsenhet eller en försäkringsinvesteringsenhet ska anses vara föremål för skatt enligt ett skäligt marknadsvärde eller liknande regler med avseende på dess indirekta ägarintresse i den förstnämnda enheten eller försäkringsinvesteringsenheten om den omfattas av ett skäligt marknadsvärde eller liknande regler med avseende på dess direkta ägarintresse i den andra nämnda enheten eller försäkringsinvesteringsenheten.

4.   Valet enligt punkt 2 i denna artikel ska göras i enlighet med artikel 45.1.

Om valet återkallas ska eventuell vinst eller förlust från avyttringen av en tillgång eller skuld som innehas av investeringsenheten eller en försäkringsinvesteringsenhet fastställas på grundval av tillgångens eller skuldens skäliga marknadsvärde den första dagen av det år då återkallandet görs.

Artikel 43

Valet att tillämpa en beskattningsbar utdelningsmetod

1.   Vid valet av koncernenhet som lämnar deklarationen får en ingående ägarenhet i en investeringsenhet tillämpa en beskattningsbar utdelningsmetod med avseende på sitt ägarintresse i investeringsenheten, under förutsättning att den ingående ägarenheten inte är en investeringsenhet och rimligen kan förväntas bli föremål för skatt på utdelningar från investeringsenheten till en skattesats som är lika med eller överstiger minimiskattesatsen.

2.   Enligt den beskattningsbara utdelningsmetoden ska utdelning och skönsmässigt uppskattad utdelning av en investeringsenhets justerade vinst ingå i den justerade vinsten för den ingående ägarenhet som erhöll utdelningen, under förutsättning att den inte är en investeringsenhet.

Det belopp av medräknade skatter som investeringsenheten ådragit sig och som kan avräknas mot den ingående ägarenhetens skatteskuld till följd av investeringsenhetens utdelning ska inkluderas i den justerade vinsten och de medräknade och justerade skatterna för den ingående ägarenhet som tog emot utdelningen.

Den ingående ägarenhetens andel av investeringsenhetens outdelade justerade nettovinst som avses i punkt 3, som uppkommit under det tredje året som föregår räkenskapsåret (det år som prövas) ska behandlas som en justerad vinst för den investeringsenheten för räkenskapsåret. Det belopp som motsvarar sådan justerad vinst multiplicerat med minimiskattesatsen ska behandlas som tilläggsskatt för en lågbeskattad koncernenhet för räkenskapsåret vid tillämpning av kapitel II.

En investeringsenhets justerade vinst eller förlust och de medräknade och justerade skatter som kan hänföras till sådan intäkt för räkenskapsåret ska undantas från beräkningen av den effektiva skattesatsen i enlighet med kapitel V och artikel 41.1–41.4, med undantag av beloppet av medräknade skatter som avses i det andra stycket i denna punkt.

3.   En investeringsenhets outdelade justerade nettovinst för det år som prövas ska vara beloppet för den justerade vinsten för den investeringsenheten för det år som prövas minskat, upp till noll, med

| a) | investeringsenhetens medräknade skatter, |
| --- | --- |

a)

investeringsenhetens medräknade skatter,

| b) | utdelningar och skönsmässigt uppskattade utdelningar till aktieägare som inte är investeringsenheter under den period som börjar den första dagen av det tredje året som föregår räkenskapsåret och som slutar den sista dagen av det redovisade räkenskapsåret (prövoperioden), |
| --- | --- |

b)

utdelningar och skönsmässigt uppskattade utdelningar till aktieägare som inte är investeringsenheter under den period som börjar den första dagen av det tredje året som föregår räkenskapsåret och som slutar den sista dagen av det redovisade räkenskapsåret (prövoperioden),

| c) | justerade förluster som uppstår under prövoperioden, och |
| --- | --- |

c)

justerade förluster som uppstår under prövoperioden, och

| d) | eventuella restbelopp för justerade förluster som inte redan har minskat den outdelade justerade nettovinsten för den investeringsenheten under ett föregående prövoår nämligen överföring av investeringsförluster. |
| --- | --- |

d)

eventuella restbelopp för justerade förluster som inte redan har minskat den outdelade justerade nettovinsten för den investeringsenheten under ett föregående prövoår nämligen överföring av investeringsförluster.

En investeringsenhets outdelade justerade nettovinst ska inte minskas med utdelningar eller skönsmässigt uppskattade utdelningar som redan minskat investeringsenhetens outdelade justerade nettovinst för ett föregående prövoår genom tillämpning av första stycket led b.

En investeringsenhets outdelade justerade nettovinst ska inte minskas med justerade förlustbelopp som redan minskat den investeringsenhetens outdelade justerade nettovinst för ett föregående prövoår genom tillämpning av första stycket led c.

4.   Vid tillämpning av denna artikel ska en skönsmässigt uppskattad utdelning uppstå när ett direkt eller indirekt ägarintresse i investeringsenheten överförs till en enhet som inte tillhör den multinationella koncernen eller den storskaliga nationella koncernen och som är lika med andelen av den outdelade justerade nettovinst hänförlig till sådant ägarintresse på dagen för en sådan överföring, som fastställs utan hänsyn till den skönsmässigt uppskattade utdelningen.

5.   Valet enligt punkt 1 i denna artikel ska göras i enlighet med artikel 45.1.

Om valet återkallas ska den ingående ägarenhetens andel av investeringsenhetens outdelade justerade nettovinst för prövoåret vid utgången av det räkenskapsår som föregår det räkenskapsår då återkallandet görs, behandlas som en justerad vinst för investeringsenheten för räkenskapsåret. Det belopp som motsvarar sådan justerad vinst multiplicerat med minimiskattesatsen ska behandlas som tilläggsskatt för en lågbeskattad koncernenhet för räkenskapsåret vid tillämpning av kapitel II.

KAPITEL VIII

ADMINISTRATIVA BESTÄMMELSER

Artikel 44

Skyldighet att lämna deklaration

1.   I denna artikel gäller följande definitioner:

| a) | utsedd lokal enhet: den koncernenhet i en multinationell koncern eller i en storskalig nationell koncern som är belägen i en medlemsstat och som av de andra koncernenheterna i den multinationella koncernen eller den storskaliga nationella koncernen som är belägna i samma medlemsstat har utsetts att lämna deklarationen med information om tilläggsskatt eller att lämna in anmälningar i enlighet med denna artikel på deras vägnar. |
| --- | --- |

a)

utsedd lokal enhet: den koncernenhet i en multinationell koncern eller i en storskalig nationell koncern som är belägen i en medlemsstat och som av de andra koncernenheterna i den multinationella koncernen eller den storskaliga nationella koncernen som är belägna i samma medlemsstat har utsetts att lämna deklarationen med information om tilläggsskatt eller att lämna in anmälningar i enlighet med denna artikel på deras vägnar.

| b) | avtal mellan kvalificerande behöriga myndigheter: ett bilateralt eller multilateralt avtal eller arrangemang mellan två eller flera behöriga myndigheter som föreskriver automatiskt utbyte av årliga deklarationer med information om tilläggsskatt. |
| --- | --- |

b)

avtal mellan kvalificerande behöriga myndigheter: ett bilateralt eller multilateralt avtal eller arrangemang mellan två eller flera behöriga myndigheter som föreskriver automatiskt utbyte av årliga deklarationer med information om tilläggsskatt.

2.   En koncernenhet belägen i en medlemsstat ska lämna en deklaration med information om tilläggsskatt till sin skatteförvaltning i enlighet med punkt 5.

En sådan deklaration får lämnas in av en utsedd lokal enhet på koncernenhetens vägnar.

3.   Genom undantag från punkt 2 ska en koncernenhet inte vara skyldig att lämna en deklaration med information om tilläggsskatt till sin skatteförvaltning om en sådan deklaration har lämnats i enlighet med kraven i punkt 5 av

| a) | den yttersta moderenheten belägen i en jurisdiktion som för det redovisade räkenskapsåret har ett avtal mellan de kvalificerande behöriga myndigheterna och den medlemsstat där koncernenheten är belägen, eller |
| --- | --- |

a)

den yttersta moderenheten belägen i en jurisdiktion som för det redovisade räkenskapsåret har ett avtal mellan de kvalificerande behöriga myndigheterna och den medlemsstat där koncernenheten är belägen, eller

| b) | den enhet som utses att lämna deklarationen och som är belägen i en jurisdiktion som för det redovisade räkenskapsåret har ett avtal mellan de kvalificerande behöriga myndigheterna och den medlemsstat där koncernenheten är belägen. |
| --- | --- |

b)

den enhet som utses att lämna deklarationen och som är belägen i en jurisdiktion som för det redovisade räkenskapsåret har ett avtal mellan de kvalificerande behöriga myndigheterna och den medlemsstat där koncernenheten är belägen.

4.   Om punkt 3 är tillämplig ska den koncernenhet som är belägen i en medlemsstat, eller den utsedda lokala enheten på dess vägnar, till sin skatteförvaltning anmäla identiteten på den enhet som lämnar deklarationen med information om tilläggsskatt samt den jurisdiktion där den är belägen.

5.   Deklarationen med information om tilläggsskatt ska lämnas in i en standardmall och innehålla följande uppgifter med avseende på den multinationella koncernen eller den storskaliga nationella koncernen:

| a) | Identifiering av de koncernenheterna, inklusive eventuella skatteregistreringsnummer, den jurisdiktion där de är belägna och deras status enligt bestämmelserna i detta direktiv. |
| --- | --- |

a)

Identifiering av de koncernenheterna, inklusive eventuella skatteregistreringsnummer, den jurisdiktion där de är belägna och deras status enligt bestämmelserna i detta direktiv.

| b) | Information om den multinationella koncernens eller den storskaliga nationella koncernens övergripande struktur, inklusive bestämmande inflytanden i de koncernenheter som innehas av andra koncernenheter. |
| --- | --- |

b)

Information om den multinationella koncernens eller den storskaliga nationella koncernens övergripande struktur, inklusive bestämmande inflytanden i de koncernenheter som innehas av andra koncernenheter.

| c) | Den information som är nödvändig för att beräkna






  i) | den effektiva skattesatsen för varje jurisdiktion och tilläggsskatten för varje koncernenhet, |
| --- | --- | --- |

c)

Den information som är nödvändig för att beräkna

i)

den effektiva skattesatsen för varje jurisdiktion och tilläggsskatten för varje koncernenhet,

| ii) | tilläggsskatten för en medlem i en joint venture-koncern, |
| --- | --- |

ii)

tilläggsskatten för en medlem i en joint venture-koncern,

| iii) | fördelningen av tilläggsskatt enligt IIR-regeln och tilläggsskattebeloppet enligt UTPR-regeln för varje jurisdiktion, och |
| --- | --- |

iii)

fördelningen av tilläggsskatt enligt IIR-regeln och tilläggsskattebeloppet enligt UTPR-regeln för varje jurisdiktion, och

| d) | en förteckning över de val som gjorts i enlighet med detta direktiv. |
| --- | --- |

d)

en förteckning över de val som gjorts i enlighet med detta direktiv.

6.   Genom undantag från punkt 5 ska, om en koncernenhet är belägen i en medlemsstat med en yttersta moderenhet belägen i en tredjelandsjurisdiktion som tillämpar regler som har bedömts vara likvärdiga med reglerna i detta direktiv i enlighet med artikel 52, koncernenheten eller den utsedda lokala enheten lämna en deklaration med information om tilläggsskatt som innehåller följande information:

| a) | All information som är nödvändig för tillämpningen av artikel 8, inbegripet






  i) | identifiering av alla koncernenheter i vilka en delvis ägd moderenhet belägen i en medlemsstat, direkt eller indirekt, innehar ett ägarintresse när som helst under räkenskapsåret och strukturen på sådana ägarintressen, |
| --- | --- | --- |

a)

All information som är nödvändig för tillämpningen av artikel 8, inbegripet

i)

identifiering av alla koncernenheter i vilka en delvis ägd moderenhet belägen i en medlemsstat, direkt eller indirekt, innehar ett ägarintresse när som helst under räkenskapsåret och strukturen på sådana ägarintressen,

| ii) | all information som behövs för att beräkna den effektiva skattesatsen i de jurisdiktioner där en delvis ägd moderenhet belägen i en medlemsstat innehar ägarintresse i koncernenheter som identifierats i led i och den tilläggsskatt som ska betalas, och |
| --- | --- |

ii)

all information som behövs för att beräkna den effektiva skattesatsen i de jurisdiktioner där en delvis ägd moderenhet belägen i en medlemsstat innehar ägarintresse i koncernenheter som identifierats i led i och den tilläggsskatt som ska betalas, och

| iii) | all information som är relevant för detta ändamål i enlighet med artikel 9, 10 eller 11. |
| --- | --- |

iii)

all information som är relevant för detta ändamål i enlighet med artikel 9, 10 eller 11.

| b) | All information som är nödvändig för tillämpningen av artikel 13, inbegripet






  i) | identifiering av alla koncernenheter som är belägna i den yttersta moderenhetens jurisdiktion och strukturen för sådana ägarintressen, |
| --- | --- | --- |

b)

All information som är nödvändig för tillämpningen av artikel 13, inbegripet

i)

identifiering av alla koncernenheter som är belägna i den yttersta moderenhetens jurisdiktion och strukturen för sådana ägarintressen,

| ii) | all information som är nödvändig för att beräkna den effektiva skattesatsen för den yttersta moderenhetens jurisdiktion och den tilläggsskatt som den ska betala, och |
| --- | --- |

ii)

all information som är nödvändig för att beräkna den effektiva skattesatsen för den yttersta moderenhetens jurisdiktion och den tilläggsskatt som den ska betala, och

| iii) | all information som behövs för att fördela sådan tilläggsskatt på grundval av fördelningsnyckeln för UTPR-regeln enligt artikel 14. |
| --- | --- |

iii)

all information som behövs för att fördela sådan tilläggsskatt på grundval av fördelningsnyckeln för UTPR-regeln enligt artikel 14.

| c) | all information som är nödvändig för tillämpningen av en kvalificerad nationell tilläggsskatt i en medlemsstat som har valt att tillämpa en sådan tilläggsskatt, i enlighet med artikel 11. |
| --- | --- |

c)

all information som är nödvändig för tillämpningen av en kvalificerad nationell tilläggsskatt i en medlemsstat som har valt att tillämpa en sådan tilläggsskatt, i enlighet med artikel 11.

7.   Den deklaration med information om tilläggsskatt som avses i punkterna 5 och 6 och alla relevanta anmälningar ska lämnas in till skatteförvaltningen i den medlemsstat där koncernenheten är belägen senast 15 månader efter den sista dagen som årsredovisningen omfattar.

Artikel 45

Val

1.   De val som avses i artikel 2.3 andra stycket, artiklarna 16.3, 16.6, 16.9, 42 och 43 ska vara giltigt i fem år från och med det år då valet görs. Valet ska förnyas automatiskt, såvida inte den koncernenhet som lämnar deklarationen återkallar valet i slutet av femårsperioden. Ett återkallande av valet ska vara giltigt i fem år från och med slutet av det år då valet återkallas.

2.   De val som avses i artiklarna 16.7, 22.1 b, 25.1, 28.2, 30.1 och 40.1 ska vara giltigt i ett år. Valet ska förnyas automatiskt, såvida inte den koncernenhet som lämnar deklarationen återkallar valet i slutet på året.

3.   De val som avses i artikel 2.3 andra stycket, artiklarna 16.3, 16.6, 16.7, 16.9, 22.1.b, 25.1, 28.2, 30.1, 40.1, 42 och 43 ska anmälas till skatteförvaltningen i den medlemsstat där den lämnande koncernenheten är belägen.

Artikel 46

Sanktioner

Medlemsstaterna ska fastställa regler om sanktioner för överträdelser av nationella bestämmelser som antagits enligt detta direktiv, inbegripet de som rör skyldigheten för en koncernenhet att deklarera och betala sin andel av tilläggsskatten eller att ha en ytterligare skattekostnad, och vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att de genomförs. Sanktionerna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.

KAPITEL IX

ÖVERGÅNGSREGLER

Artikel 47

Skattebehandling av uppskjutna skattefordringar, uppskjutna skatteskulder och överförda tillgångar vid övergång

1.   I denna artikel avses med övergångsår för en jurisdiktion, det första räkenskapsår under vilket en multinationell koncern eller en storskalig nationell koncern omfattas av detta direktivs tillämpningsområde med avseende på den jurisdiktionen.

2.   När den multinationella koncernen eller den storskaliga nationella koncernen fastställer den effektiva skattesatsen för en jurisdiktion under ett övergångsår och för varje därpå följande räkenskapsår ska den beakta alla de uppskjutna skattefordringar och uppskjutna skatteskulder som återspeglas eller redovisas i alla koncernenheters räkenskaper i en jurisdiktion för övergångsåret.

Uppskjutna skattefordringar och uppskjutna skatteskulder ska beaktas med den lägre minimiskattesatsen och den tillämpliga nationella skattesatsen. En uppskjuten skattefordran som har redovisats till en skattesats som är lägre än minimiskattesatsen får dock beaktas med minimiskattesatsen om den skattskyldige kan visa att den uppskjutna skattefordran är hänförlig till en justerad förlust.

Effekten av varje värdejustering eller justering av redovisningen med avseende på en uppskjuten skattefordran ska inte beaktas.

3.   Uppskjutna skattefordringar som härrör från poster som undantas från beräkningen av justerad vinst eller förlust i enlighet med kapitel III ska undantas från den beräkning som avses i punkt 2 när sådana uppskjutna skattefordringar genereras i en transaktion som äger rum efter den 30 november 2021.

4.   Vid överföring av tillgångar mellan koncernenheter efter den 30 november 2021 och före övergångsårets början ska underlaget för de förvärvade tillgångarna, med undantag för lager, baseras på den avyttrande koncernenhetens redovisade värde av de överförda tillgångarna vid tidpunkten för avyttring med uppskjutna skattefordringar och skatteskulder som fastställts på grundval av det underlaget.

Artikel 48

Övergångsbefrielse för substansundantag

1.   Vid tillämpning av artikel 28.3 ska värdet 5 % för varje räkenskapsår som inleds under vart och ett av nedanstående kalenderår från och med den 31 december ersättas med de värden som anges i följande tabell:

| 2023 | 10 % |
| --- | --- |
| 2024 | 9,8 % |
| 2025 | 9,6 % |
| 2026 | 9,4 % |
| 2027 | 9,2 % |
| 2028 | 9,0 % |
| 2029 | 8,2 % |
| 2030 | 7,4 % |
| 2031 | 6,6 % |
| 2032 | 5,8 % |

2023

10 %

2024

9,8 %

2025

9,6 %

2026

9,4 %

2027

9,2 %

2028

9,0 %

2029

8,2 %

2030

7,4 %

2031

6,6 %

2032

5,8 %

2.   Vid tillämpning av artikel 28.4 ska värdet 5 % för varje räkenskapsår som inleds under vart och ett av nedanstående kalenderår från och med den 31 december ersättas med de värden som anges i följande tabell:

| 2023 | 8 % |
| --- | --- |
| 2024 | 7,8 % |
| 2025 | 7,6 % |
| 2026 | 7,4 % |
| 2027 | 7,2 % |
| 2028 | 7,0 % |
| 2029 | 6,6 % |
| 2030 | 6,2 % |
| 2031 | 5,8 % |
| 2032 | 5,4 % |

2023

8 %

2024

7,8 %

2025

7,6 %

2026

7,4 %

2027

7,2 %

2028

7,0 %

2029

6,6 %

2030

6,2 %

2031

5,8 %

2032

5,4 %

Artikel 49

Inledande fas av undantag från IIR-regeln och UTPR-regeln för multinationella koncerner och storskaliga nationella koncerner

1.   Den tilläggsskatt som ska betalas av en yttersta moderenhet i en medlemsstat i enlighet med artikel 5.2, eller av en mellanliggande moderenhet som är belägen i en medlemsstat i enlighet med artikel 7.2 om den yttersta moderenheten är en undantagen enhet, ska sänkas till noll

| a) | under de första fem åren av den inledande fasen av den multinationella koncernens internationella verksamhet, utan hinder av de krav som fastställs i kapitel V, |
| --- | --- |

a)

under de första fem åren av den inledande fasen av den multinationella koncernens internationella verksamhet, utan hinder av de krav som fastställs i kapitel V,

| b) | under de första fem räkenskapsåren som börjar den första dagen under det räkenskapsår under vilket den storskaliga nationella koncernen för första gången omfattas av detta direktivs tillämpningsområde. |
| --- | --- |

b)

under de första fem räkenskapsåren som börjar den första dagen under det räkenskapsår under vilket den storskaliga nationella koncernen för första gången omfattas av detta direktivs tillämpningsområde.

2.   Om den yttersta moderenheten i en multinationell koncern är belägen i en tredjelandsjurisdiktion ska den tilläggsskatt som ska betalas av en koncernenhet belägen i en medlemsstat i enlighet med artikel 14.2 sänkas till noll under de första fem åren av den inledande fasen av den multinationella koncernens internationella verksamhet, utan hinder av de krav som fastställs i kapitel V.

3.   En multinationell koncern ska anses befinna sig i inledningsfasen av sin internationella verksamhet om, för ett räkenskapsår:

| a) | den har koncernenheter i högst sex jurisdiktioner, och |
| --- | --- |

a)

den har koncernenheter i högst sex jurisdiktioner, och

| b) | summan av det redovisade nettovärdet av materiella anläggningstillgångar för alla koncernenheter i den multinationella koncernen i alla andra jurisdiktioner än referensjurisdiktionen inte överstiger 50 000 000 EUR. |
| --- | --- |

b)

summan av det redovisade nettovärdet av materiella anläggningstillgångar för alla koncernenheter i den multinationella koncernen i alla andra jurisdiktioner än referensjurisdiktionen inte överstiger 50 000 000 EUR.

Vid tillämpning av första stycket led b avses med referensjurisdiktion den jurisdiktion där de koncernenheterna i den multinationella koncernen har det högsta totala värdet av materiella anläggningstillgångar under det räkenskapsår då den multinationella koncernen ursprungligen omfattas av detta direktivs tillämpningsområde. Det totala värdet för materiella anläggningstillgångar i jurisdiktionen ska vara summan av de bokförda nettovärdena för alla materiella anläggningstillgångar i alla koncernenheter i den multinationella koncern som är belägen i den jurisdiktionen.

4.   Den femårsperiod som avses i punkt 1 a och i punkt 2 ska börja löpa från början av det räkenskapsår under vilket den multinationella koncernen ursprungligen omfattas av detta direktiv.

För multinationella koncerner som omfattas av detta direktivs tillämpningsområde när det träder i kraft ska den femårsperiod som avses i punkt 1 a inledas den 31 december 2023.

För multinationella koncerner som omfattas av detta direktivs tillämpningsområde när det träder i kraft ska den femårsperiod som avses i punkt 2 inledas den 31 december 2024.

För storskaliga nationella koncerner som omfattas av detta direktivs tillämpningsområde när det träder i kraft ska den femårsperiod som avses i punkt 1 b inledas den 31 december 2023.

5.   Den utsedda enhet som lämnar deklarationen som avses i artikel 44 ska informera skatteförvaltningen i den medlemsstat där den är belägen när den inledande fasen av den multinationella koncernens internationella verksamhet börjar.

Artikel 50

Val av fördröjd tillämpning av IIR-regeln och UTPR-regeln

1.   Genom undantag från artiklarna 5–14 får medlemsstater där högst tolv yttersta moderenheter i koncerner som omfattas av detta direktiv är belägna välja att inte tillämpa IIR-regeln och UTPR-regeln för sex på varandra följande räkenskapsår från och med den 31 december 2023. Medlemsstater som gör ett sådant val ska anmäla detta till kommissionen senast den 31 december 2023.

2.   Om den yttersta moderenheten i en multinationell koncern är belägen i en medlemsstat som har gjort ett val enligt punkt 1 i denna artikel, ska de andra medlemsstaterna än den där den yttersta moderenheten är belägen säkerställa att de koncernenheterna i den multinationella koncernen, i den medlemsstat där de är belägna, omfattas av det tilläggsskattebelopp enligt UTPR-regeln som fördelats på den medlemsstaten för räkenskapsåren från och med den 31 december 2023 i enlighet med artikel 14.

Den yttersta moderenhet som avses i första stycket ska utse en enhet som utses att lämna deklaration i en annan medlemsstat än den medlemsstat där den yttersta moderenheten är belägen eller, om den multinationella koncernen inte har någon koncernenhet i en annan medlemsstat, i en tredjelandsjurisdiktion som, för det redovisade räkenskapsåret, har ett gällande avtal mellan kvalificerande behöriga myndigheter med den medlemsstat där den yttersta moderenheten är belägen.

I sådant fall ska den utsedda enheten lämna in en deklaration med information om tilläggsskatt i enlighet med kraven i artikel 44.5. De koncernenheter som är belägna i den medlemsstat som har gjort ett val i enlighet med punkt 1 i den är artikeln ska förse den enhet som utses att lämna deklaration med den information som behövs för att fullgöra skyldigheterna i artikel 44.5 och är undantagna från skyldigheten att lämna en deklaration i artikel 44.2.

3.   Den procentsats enligt UTPR-regeln som fastställts för en medlemsstat som har gjort ett val i enlighet med punkt 1 ska anses vara noll för räkenskapsåret.

Artikel 51

Tillfällig lättnad som gäller deklarationsskyldigheten

Utan hinder av vad som sägs i artikel 44.7 ska deklarationen med information om tilläggsskatt och de anmälningar som avses i artikel 44 lämnas till medlemsstaternas skatteförvaltningar senast 18 månader efter den sista dagen under det redovisade räkenskapsår som är det övergångsår som avses i artikel 47.

KAPITEL XI

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 52

Likvärdighetsbedömning

1.   Den rättsliga ram som genomförs i den nationella lagstiftningen i en tredjelandsjurisdiktion ska anses vara likvärdig med en kvalificerad IIR-regel som anges i kapitel II, och ska inte behandlas som ett CFC-regelverk, om den uppfyller följande villkor:

| a) | Den verkställer en uppsättning regler enligt vilka moderenheten i en multinationell koncern ska beräkna och betala in sin fördelningsbara tilläggsskatt med beaktande av lågbeskattade koncernenheter i den multinationella koncernen. |
| --- | --- |

a)

Den verkställer en uppsättning regler enligt vilka moderenheten i en multinationell koncern ska beräkna och betala in sin fördelningsbara tilläggsskatt med beaktande av lågbeskattade koncernenheter i den multinationella koncernen.

| b) | Den fastställer en lägsta effektiv skattesats på minst 15 % under vilken en koncernenhet anses vara lågbeskattad. |
| --- | --- |

b)

Den fastställer en lägsta effektiv skattesats på minst 15 % under vilken en koncernenhet anses vara lågbeskattad.

| c) | Vid beräkningen av den lägsta effektiva skattesatsen är det endast tillåtet att blanda intäkter från enheter som är belägna inom samma jurisdiktion. |
| --- | --- |

c)

Vid beräkningen av den lägsta effektiva skattesatsen är det endast tillåtet att blanda intäkter från enheter som är belägna inom samma jurisdiktion.

| d) | För beräkningen av en tilläggsskatt enligt den likvärdiga kvalificerade IIR-regeln föreskrivs lättnader för eventuell tilläggsskatt som betalats i en medlemsstat med tillämpning av den kvalificerade IIR-regeln och för varje kvalificerad nationell tilläggsskatt i detta direktiv. |
| --- | --- |

d)

För beräkningen av en tilläggsskatt enligt den likvärdiga kvalificerade IIR-regeln föreskrivs lättnader för eventuell tilläggsskatt som betalats i en medlemsstat med tillämpning av den kvalificerade IIR-regeln och för varje kvalificerad nationell tilläggsskatt i detta direktiv.

2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 53 i syfte att fastställa förteckningen över tredjelandsjurisdiktioner som har infört en rättslig ram i sin nationella lagstiftning som kan anses vara likvärdig med en kvalificerad IIR-regel i överensstämmelse med villkoren i punkt 1 i detta artikel, och att uppdatera denna förteckning efter en bedömning av den rättsliga ram som en tredjelandsjurisdiktion har genomfört i sin nationella lagstiftning.

Artikel 53

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 52 ges till kommissionen tills vidare från och med den 23 december 2022.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 52 får när som helst återkallas av rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artikel 52 ska träda i kraft endast om rådet inte har gjort några invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs rådet, eller om rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att det inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på rådets initiativ.

Artikel 54

Information till Europaparlamentet

Europaparlamentet ska informeras av kommissionen om antagandet av delegerade akter, eventuella invändningar som formulerats mot dem och om rådets återkallelse av delegeringen av befogenheter.

Artikel 55

Bilateralt avtal om förenklade rapporteringskrav

Unionen får ingå avtal med tredjelandsjurisdiktioner vilkas rättsliga ramar har bedömts vara likvärdiga med en kvalificerade IIR-regel i enlighet med artikel 52 i syfte att skapa en ram för förenkling av rapporteringsförfarandena enligt artikel 44.6.

Artikel 56

Införlivande

Medlemsstaterna ska sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 31 december 2023. De ska genast underrätta kommissionen om texten till dessa bestämmelser.

De ska tillämpa dessa bestämmelser för räkenskapsåren från och med den 31 december 2023.

De ska dock, med undantag för arrangemanget i artikel 50.2, tillämpa de bestämmelser som är nödvändiga för att följa artiklarna 12, 13 och 14 för räkenskapsåren från och med den 31 december 2024.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

Artikel 57

Kommissionens bedömning av genomförandet av den första pelaren

Kommissionen ska senast den 30 juni 2023 lägga fram en rapport för rådet med en bedömning av situationen när det gäller genomförandet av den första pelaren i uttalandet om en tvåpelarlösning för att ta itu med de utmaningar på skatteområdet som uppstår till följd av digitaliseringen av ekonomin, som godkändes av OECD/G20:s inkluderande ramverk mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS) den 8 oktober 2021, och, om så är lämpligt, lägga fram ett lagstiftningsförslag för att ta itu med dessa utmaningar på skatteområdet i avsaknad av genomförande av lösningen inom den första pelaren.

Artikel 58

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Artikel 59

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 14 december 2022.

På rådets vägnar

M. BEK

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 290, 29.7.2022, s.52.

1

(2)  Yttrande av den 19 maj 2022 (ännu inte offentliggjort i EUT).

2

(3)  Rådets direktiv 2011/16/EU av den 15 februari 2011 om administrativt samarbete i fråga om beskattning och om upphävande av direktiv 77/799/EEG (EUT L 64, 11.3.2011, s. 1).

3

(4)  Rådets direktiv (EU) 2016/881 av den 25 maj 2016 om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning (EUT L 146, 3.6.2016, s. 8).

4

(5)  
  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder (EUT L 243, 11.9.2002, s. 1)

8

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 22.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/59 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/59

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2022/2524

av den 12 december 2022

om ingående på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland enligt artikel XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden när det gäller alla tullkvoter på EU:s lista CLXXV till följd av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 207.4 första stycket jämförd med artikel 218.6 andra stycket a v,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Den 15 juni 2018 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar enligt artikel XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om fördelningen av tullkvoterna på EU:s lista CLXXV till följd av Förenade kungarikets utträde ur unionen. |
| --- | --- |

(1)

Den 15 juni 2018 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar enligt artikel XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om fördelningen av tullkvoterna på EU:s lista CLXXV till följd av Förenade kungarikets utträde ur unionen.

| (2) | Förhandlingarna med Nya Zeeland har slutförts och avtalet mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland enligt artikel XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden när det gäller alla tullkvoter på EU:s lista CLXXV till följd av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen (avtalet) paraferades den 20 december 2021. |
| --- | --- |

(2)

Förhandlingarna med Nya Zeeland har slutförts och avtalet mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland enligt artikel XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden när det gäller alla tullkvoter på EU:s lista CLXXV till följd av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen (avtalet) paraferades den 20 december 2021.

| (3) | Avtalet undertecknades på unionens vägnar den 20 juli 2022, med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt, i enlighet med rådets beslut (EU) 2022/781 (2). |
| --- | --- |

(3)

Avtalet undertecknades på unionens vägnar den 20 juli 2022, med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt, i enlighet med rådets beslut (EU) 2022/781 (2).

| (4) | Avtalet bör godkännas. |
| --- | --- |

(4)

Avtalet bör godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avtalet mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland enligt artikel XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden när det gäller alla tullkvoter på EU:s lista CLXXV till följd av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen godkänns härmed på unionens vägnar (3).

Artikel 2

Rådets ordförande ska på unionens vägnar göra den anmälan som anges i artikel 5.1 i avtalet (4).

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 12 december 2022.

På rådets vägnar

Z. NEKULA

Ordförande

---

(1)  Godkännande av den 22 november 2022 (ännu inte offentliggjort i EUT).

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2022/781 av den 16 maj 2022 om undertecknande på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland enligt artikel XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden när det gäller alla tullkvoter på EU:s lista CLXXV till följd av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen (EUT L 140, 19.5.2022, s. 1).

2

(3)  Se sidan 61 i detta nummer av EUT.

3

(4)  Dagen för avtalets ikraftträdande kommer att offentliggöras av rådets generalsekretariat i Europeiska unionens officiella tidning.

4

Europeiska unionens officiella tidning

---

| 22.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/61 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/61

---

AVTAL MELLAN EUROPEISKA UNIONEN OCH NYA ZEELAND ENLIGT ARTIKEL XXVIII I ALLMÄNNA TULL- OCH HANDELSAVTALET (GATT) 1994 OM ÄNDRING AV MEDGIVANDEN NÄR DET GÄLLER ALLA TULLKVOTER PÅ EU:S LISTA CLXXV TILL FÖLJD AV FÖRENADE KUNGARIKETS UTTRÄDE UR EUROPEISKA UNIONEN

EUROPEISKA UNIONEN,

nedan kallad unionen,

och

NYA ZEELAND,

nedan gemensamt kallade parterna,

SOM BEAKTAR de förhandlingar som har ägt rum inom ramen för artikel XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om den föreslagna ändringen av medgivanden när det gäller tullkvoter på Europeiska unionens lista CLXXV till följd av Förenade kungarikets utträde ur unionen, och som meddelats WTO:s medlemmar i dokument G/SECRET/42/Add.2,

SOM NOTERAR att det tillvägagångssätt som valts återspeglar de unika förhållanden som är en följd av Förenade kungarikets utträde ur unionen,

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

Artikel 1

Mål

Utan att det påverkar framtida förhandlingar enligt artikel XXVIII i Gatt 1994, och enbart med avseende på Förenade kungarikets utträde ur unionen, är målet med detta avtal att enas om att ändra medgivanden i form av tullkvoter och därav följande kvantitativa åtaganden för unionen som inte längre omfattar Förenade kungariket, när det gäller de tullkvoter där Nya Zeeland har förhandlings- eller samrådsrättigheter enligt artikel XXVIII i Gatt 1994.

Artikel 2

Tillvägagångssätt när det gäller tullkvotsvolymer

Unionen och Nya Zeeland bekräftar att det tillvägagångssätt som ska tillämpas när det gäller dessa WTO-tullkvotsvolymer under de unika förhållanden som är en följd av Förenade kungarikets utträde ur unionen ska vara sådant att de listade kvantitativa åtagandena i form av dessa WTO-tullkvoter som tagits över av unionen, tillsammans med motsvarande WTO-tullkvoter som tagits över av Förenade kungariket efter att landet lämnade unionen, inte överskrider de volymer för dessa tullkvoter som fastställs i unionens (EU-28) lista.

Artikel 3

Tullkvoter för unionen som inte längre omfattar Förenade kungariket

1.   När det gäller tullkvoterna nedan enas Nya Zeeland och unionen om följande ändringar av de listade åtagandena:

| a) | Tullkvot 006 (kött av hög kvalitet av nötkreatur och andra oxdjur, färskt, kylt eller fryst): Unionens volym av Nya Zeelands landsspecifika kvot ska justeras till 1 102 ton. |
| --- | --- |

a)

Tullkvot 006 (kött av hög kvalitet av nötkreatur och andra oxdjur, färskt, kylt eller fryst): Unionens volym av Nya Zeelands landsspecifika kvot ska justeras till 1 102 ton.

| b) | Tullkvot 020 (fårkött): Unionens volym av Nya Zeelands landsspecifika kvot ska justeras till 125 769 ton. |
| --- | --- |

b)

Tullkvot 020 (fårkött): Unionens volym av Nya Zeelands landsspecifika kvot ska justeras till 125 769 ton.

| c) | Tullkvot 030 (skummjölkspulver): Unionens volym av denna erga omnes-kvot ska justeras till 62 917 ton. |
| --- | --- |

c)

Tullkvot 030 (skummjölkspulver): Unionens volym av denna erga omnes-kvot ska justeras till 62 917 ton.

2.   När det gäller tullkvoterna nedan enas Nya Zeeland och unionen om följande ändringar av de listade åtagandena för att underlätta tillämpningen av vissa tullkvoter:

| a) | Tullkvot 011 (kött av nötkreatur eller andra oxdjur, fryst/ ätbara slaktbiprodukter av nötkreatur eller andra oxdjur, frysta): Unionen ska sänka värdetullsdelen av tullsatsen inom kvoten från 20 % till 15 %. |
| --- | --- |

a)

Tullkvot 011 (kött av nötkreatur eller andra oxdjur, fryst/ ätbara slaktbiprodukter av nötkreatur eller andra oxdjur, frysta): Unionen ska sänka värdetullsdelen av tullsatsen inom kvoten från 20 % till 15 %.

| b) | Tullkvot 032 (smör): Unionen ska ta bort de särskilda produktspecifikationer som har tillämpats inom ramen för denna tullkvot, anpassa produktspecifikationerna till definitionen av smör i Kombinerade nomenklaturen och utöka giltigheten till hela HS-nummer 0405 10; unionen ska också upphäva den övervakningsskyldighet enligt artikel 51 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/761 som för närvarande gäller för vikt och fetthalt för produkter som importeras inom ramen för denna tullkvot. |
| --- | --- |

b)

Tullkvot 032 (smör): Unionen ska ta bort de särskilda produktspecifikationer som har tillämpats inom ramen för denna tullkvot, anpassa produktspecifikationerna till definitionen av smör i Kombinerade nomenklaturen och utöka giltigheten till hela HS-nummer 0405 10; unionen ska också upphäva den övervakningsskyldighet enligt artikel 51 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/761 som för närvarande gäller för vikt och fetthalt för produkter som importeras inom ramen för denna tullkvot.

| c) | Tullkvot 040 (cheddar i hela konventionella stycken): Unionen ska ta bort de särskilda produktspecifikationer som har tillämpats inom ramen för denna tullkvot och utöka denna tullkvot så att den omfattar hela KN-nummer 0406 90 21. |
| --- | --- |

c)

Tullkvot 040 (cheddar i hela konventionella stycken): Unionen ska ta bort de särskilda produktspecifikationer som har tillämpats inom ramen för denna tullkvot och utöka denna tullkvot så att den omfattar hela KN-nummer 0406 90 21.

3.   När det gäller de andra tullkvoter där Nya Zeeland har förhandlings- eller samrådsrättigheter enligt artikel XXVIII i Gatt 1994 godkänner Nya Zeeland de föreslagna åtagandena i form av tullkvoter enligt dokument G/SECRET/42/Add.2 som tagits över av unionen efter Förenade kungarikets utträde, med förbehåll för eventuella anpassningar till följd av artikel 4 nedan.

Artikel 4

Unionens pågående förhandlingar enligt artikel XXVIII i Gatt 1994

1.   Parterna bekräftar att unionen fortsätter att föra förhandlingar och genomföra samråd med andra WTO-medlemmar som har förhandlings- eller samrådsrättigheter enligt artikel XXVIII i Gatt 1994 till följd av Förenade kungarikets utträde ur unionen, vilket meddelats WTO:s medlemmar.

2.   Till följd av dessa förhandlingar och samråd kan unionen överväga en ändring av andelar och kvantiteter eller andra villkor i enlighet med artikel 3 eller dokument G/SECRET/42/Add.2. Om en sådan ändring övervägs när det gäller ett av unionens tidigare tullkvotsåtagande som avses i artikel 3, för vilket Nya Zeeland har förhandlings- eller samrådsrättigheter, ska unionen samråda med Nya Zeeland i syfte att nå en ömsesidigt tillfredsställande lösning innan en sådan ändring görs, utan att det påverkar parternas rättigheter enligt artikel XXVIII i Gatt 1994.

Artikel 5

Slutbestämmelser

1.   Detta avtal träder i kraft dagen efter den dag då parterna till varandra anmält att deras respektive interna rättsliga förfaranden som är nödvändiga för detta har avslutats.

2.   Detta arrangemang utgör ett internationellt avtal mellan unionen och Nya Zeeland, inbegripet i den mening som avses i artikel XXVIII 3 a och b i Gatt 1994.

3.   Detta avtal är upprättat i två exemplar på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, kroatiska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga.

TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal.

---

| 22.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/63 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/63

---

Meddelande om dagen för ikraftträdande av ändringen av bilagorna 10-A och 10-B till frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Korea

Ändringen av bilagorna 10-A och 10-B till frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Korea (1), undertecknat i Bryssel den 6 oktober 2010, träder i kraft den 1 januari 2023.

1

---

(1)  
  EUT L 127, 14.5.2011, s. 6.

1

---

FÖRORDNINGAR

| 22.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/64 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/64

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/2525

av den 21 december 2022

om genomförande av förordning (EU) 2016/44 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EU) 2016/44 av den 18 januari 2016 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen och om upphävande av förordning (EU) nr 204/2011 (1), särskilt artikel 21.6,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 18 januari 2016 antog rådet förordning (EU) 2016/44. |
| --- | --- |

(1)

Den 18 januari 2016 antog rådet förordning (EU) 2016/44.

| (2) | Till följd av tribunalens dom i mål T-627/20 (2) bör posten för en enhet som är uppförd på förteckningen utgå. |
| --- | --- |

(2)

Till följd av tribunalens dom i mål T-627/20 (2) bör posten för en enhet som är uppförd på förteckningen utgå.

| (3) | Bilaga III till förordning (EU) 2016/44 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Bilaga III till förordning (EU) 2016/44 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga III till förordning (EU) 2016/44 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 december 2022.

På rådets vägnar

M. BEK

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 12, 19.1.2016, s. 1.

1

(2)  Tribunalens dom av den 28 september 2022, Libyan African Investment Co. (LAICO)/Europeiska unionens råd, T-627/20.

2

---

BILAGA

I bilaga III till förordning (EU) 2016/44 (Förteckning över de fysiska och juridiska personer, enheter eller organ som avses i artikel 6.2), del B (Enheter), ska följande post utgå:

| ”1. | Libyan Arab African Investment Company – Laaico (alias LAICO)”. |
| --- | --- |

”1.

Libyan Arab African Investment Company – Laaico (alias LAICO)”.

---

| 22.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/66 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/66

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2022/2526

av den 23 september 2022

om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/852 vad gäller tillfällig lagring av kvicksilverhaltigt avfall i flytande form

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/852 av den 17 maj 2017 om kvicksilver och om upphävande av förordning (EG) nr 1102/2008 (1), särskilt artikel 13.2, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 11 i förordning (EU) 2017/852 fastställs att kvicksilver och kvicksilverföreningar, i ren form eller i blandningar, med ursprung i fyra stora källor som anges i den artikeln, ska betraktas som avfall i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (2) som är avsett för slutligt bortskaffande. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 11 i förordning (EU) 2017/852 fastställs att kvicksilver och kvicksilverföreningar, i ren form eller i blandningar, med ursprung i fyra stora källor som anges i den artikeln, ska betraktas som avfall i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (2) som är avsett för slutligt bortskaffande.

| (2) | Enligt artikel 13.3 i förordning (EU) 2017/852 ska kvicksilverhaltigt avfall, inbegripet avfall som produceras av de fyra berörda stora källorna, före det slutliga bortskaffandet genomgå särskild behandling, dvs. omvandling eller, om det är avsett att slutligt bortskaffas i anläggningar ovan jord, omvandling och solidifiering. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 13.3 i förordning (EU) 2017/852 ska kvicksilverhaltigt avfall, inbegripet avfall som produceras av de fyra berörda stora källorna, före det slutliga bortskaffandet genomgå särskild behandling, dvs. omvandling eller, om det är avsett att slutligt bortskaffas i anläggningar ovan jord, omvandling och solidifiering.

| (3) | Enligt artikel 13.1 i förordning (EU) 2017/852 är det genom undantag från artikel 5.3 a i rådets direktiv 1999/31/EG (3) tillåtet att kvicksilverhaltigt avfall i flytande form i avvaktan på omvandling och solidifiering tillfälligt lagras i särskilda och utrustade deponier till och med den 31 december 2022, i enlighet med kraven på skydd av miljön och människors hälsa i direktiv 1999/31/EG. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 13.1 i förordning (EU) 2017/852 är det genom undantag från artikel 5.3 a i rådets direktiv 1999/31/EG (3) tillåtet att kvicksilverhaltigt avfall i flytande form i avvaktan på omvandling och solidifiering tillfälligt lagras i särskilda och utrustade deponier till och med den 31 december 2022, i enlighet med kraven på skydd av miljön och människors hälsa i direktiv 1999/31/EG.

| (4) | Enligt uppgifter som rapporterades av medlemsstaterna i maj 2022 finns det fortfarande mer än 2 000 ton kvicksilverhaltigt avfall i flytande form i tillfällig lagring i unionen, och omvandling och solidifiering av detta avfall kräver mer tid. Förlängningen av den tillåtna perioden för sådan lagring till och med den 31 december 2025 anses nödvändig för att säkerställa att den tillfälliga lagringen i deponier fortsätter att ske i enlighet med tillämpliga krav i direktiv 1999/31/EG. |
| --- | --- |

(4)

Enligt uppgifter som rapporterades av medlemsstaterna i maj 2022 finns det fortfarande mer än 2 000 ton kvicksilverhaltigt avfall i flytande form i tillfällig lagring i unionen, och omvandling och solidifiering av detta avfall kräver mer tid. Förlängningen av den tillåtna perioden för sådan lagring till och med den 31 december 2025 anses nödvändig för att säkerställa att den tillfälliga lagringen i deponier fortsätter att ske i enlighet med tillämpliga krav i direktiv 1999/31/EG.

| (5) | Förordning (EU) 2017/852 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EU) 2017/852 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 13.1 andra stycket i förordning (EU) 2017/852 ska ersättas med följande:

”Undantaget i första stycket ska upphöra att gälla den 1 januari 2026.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 september 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 137, 24.5.2017, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

2

(3)  Rådets direktiv 1999/31/EG av den 26 april 1999 om deponering av avfall (EGT L 182, 16.7.1999, s. 1).

3

---

| 22.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/68 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/68

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2022/2527

av den 17 oktober 2022

om upphävande av delegerad förordning (EU) nr 807/2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu), samt om införande av övergångsbestämmelser

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 december 2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (1), särskilt artiklarna 2.3, 14.5, 16.5, 19.8, 22.3, 28.10, 28.11, 29.6, 30.8, 33.4, 34.5, 35.10, 36.5, 45.6, 47.6 och 89, och

av följande skäl:

| (1) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 (2) fastställs en ny rättslig ram för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) för att förbättra genomförandet av unionens mål enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Förordningen innehåller en ytterligare specificering av dessa unionsmål som ska uppnås genom den gemensamma jordbrukspolitiken och en definition av de interventionstyper och gemensamma unionskrav som är tillämpliga på medlemsstaterna, samtidigt som medlemsstaterna ges flexibilitet i utformningen av de interventioner som ska anges i deras strategiska GJP-planer för perioden 1 januari 2023–31 december 2027. |
| --- | --- |

(1)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 (2) fastställs en ny rättslig ram för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) för att förbättra genomförandet av unionens mål enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Förordningen innehåller en ytterligare specificering av dessa unionsmål som ska uppnås genom den gemensamma jordbrukspolitiken och en definition av de interventionstyper och gemensamma unionskrav som är tillämpliga på medlemsstaterna, samtidigt som medlemsstaterna ges flexibilitet i utformningen av de interventioner som ska anges i deras strategiska GJP-planer för perioden 1 januari 2023–31 december 2027.

| (2) | I förordning (EU) 2021/2115 föreskrivs interventionstyper för landsbygdsutveckling. Genom den upphävs därför förordning (EU) nr 1305/2013 med verkan från och med den 1 januari 2023. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EU) 2021/2115 föreskrivs interventionstyper för landsbygdsutveckling. Genom den upphävs därför förordning (EU) nr 1305/2013 med verkan från och med den 1 januari 2023.

| (3) | I detta sammanhang har kommissionen antagit ytterligare krav i enlighet med förordning (EU) 2021/2115 för utformningen av de interventioner som ska anges i de strategiska GJP-planerna, nämligen kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/126 (3). Den delegerade förordningen ersätter de bestämmelser som för närvarande fastställs i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 807/2014 (4). |
| --- | --- |

(3)

I detta sammanhang har kommissionen antagit ytterligare krav i enlighet med förordning (EU) 2021/2115 för utformningen av de interventioner som ska anges i de strategiska GJP-planerna, nämligen kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/126 (3). Den delegerade förordningen ersätter de bestämmelser som för närvarande fastställs i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 807/2014 (4).

| (4) | Av tydlighets- och rättssäkerhetsskäl bör delegerad förordning (EU) nr 807/2014 upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2023. I enlighet med artikel 154.1 i förordning (EU) 2021/2115 bör den dock fortsätta att tillämpas på genomförandet av landsbygdsprogram enligt förordning (EU) nr 1305/2013 till och med den 31 december 2025 och på utgifter som stödmottagarna har ådragit sig och som betalas av det utbetalande organet inom ramen för dessa landsbygdsprogram till och med den 31 december 2025. |
| --- | --- |

(4)

Av tydlighets- och rättssäkerhetsskäl bör delegerad förordning (EU) nr 807/2014 upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2023. I enlighet med artikel 154.1 i förordning (EU) 2021/2115 bör den dock fortsätta att tillämpas på genomförandet av landsbygdsprogram enligt förordning (EU) nr 1305/2013 till och med den 31 december 2025 och på utgifter som stödmottagarna har ådragit sig och som betalas av det utbetalande organet inom ramen för dessa landsbygdsprogram till och med den 31 december 2025.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Upphävande och övergångsbestämmelser

Delegerad förordning (EU) nr 807/2014 ska upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2023.

Den ska dock fortsätta att tillämpas på genomförandet av landsbygdsprogram enligt förordning (EU) nr 1305/2013 till och med den 31 december 2025 och på utgifter som stödmottagarna har ådragit sig och som betalas av det utbetalande organet inom ramen för dessa landsbygdsprogram till och med den 31 december 2025.

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 oktober 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 487.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 av den 2 december 2021 om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som medlemsstaterna ska upprätta inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (strategiska GJP-planer) och som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013 (EUT L 435, 6.12.2021, s. 1).

2

(3)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/126 av den 7 december 2021 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 med ytterligare krav för vissa interventionstyper som anges av medlemsstaterna i deras strategiska GJP-planer för perioden 2023–2027 enligt den förordningen samt om andelen för norm 1 för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (GAEC) (EUT L 20, 31.1.2022, s. 52).

3

(4)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 807/2014 av den 11 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), samt om införande av övergångsbestämmelser (EUT L 227, 31.7.2014, s. 1).

4

---

| 22.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/70 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/70

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2022/2528

av den 17 oktober 2022

om ändring av delegerad förordning (EU) 2017/891 och om upphävande av de delegerade förordningarna (EU) nr 611/2014, (EU) 2015/1366 och (EU) 2016/1149 vad gäller stödordningar inom vissa jordbrukssektorer

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 30, artikel 37 a i, ii, iii och vi, b, c, d och e i samt artiklarna 53, 56.1, 223.2 och 231.1,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (2), särskilt artiklarna 62.1, 63.4, 64.6 och 106.5, och

av följande skäl:

| (1) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 (3) fastställs en ny rättslig ram för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) för att förbättra genomförandet av unionens mål enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Förordningen innehåller en ytterligare specificering av dessa unionsmål som ska uppnås genom den gemensamma jordbrukspolitiken och en definition av de interventionstyper och gemensamma unionskrav som är tillämpliga på medlemsstaterna, samtidigt som medlemsstaterna ges flexibilitet i utformningen av de interventioner som ska anges i deras strategiska GJP-planer för perioden 1 januari 2023–31 december 2027. |
| --- | --- |

(1)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 (3) fastställs en ny rättslig ram för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) för att förbättra genomförandet av unionens mål enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Förordningen innehåller en ytterligare specificering av dessa unionsmål som ska uppnås genom den gemensamma jordbrukspolitiken och en definition av de interventionstyper och gemensamma unionskrav som är tillämpliga på medlemsstaterna, samtidigt som medlemsstaterna ges flexibilitet i utformningen av de interventioner som ska anges i deras strategiska GJP-planer för perioden 1 januari 2023–31 december 2027.

| (2) | I förordning (EU) 2021/2115 fastställs alla de interventionstyper inom vissa jordbrukssektorer som avses i förordning (EU) nr 1308/2013. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2117 utgår därför de bestämmelser om stöd inom sektorn för olivolja och bordsoliver, inom sektorn för frukt och grönsaker, inom vinsektorn, inom biodlingssektorn och inom sektorn för humle som fastställs i förordning (EU) nr 1308/2013 (4) med verkan från och med den 1 januari 2023. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EU) 2021/2115 fastställs alla de interventionstyper inom vissa jordbrukssektorer som avses i förordning (EU) nr 1308/2013. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2117 utgår därför de bestämmelser om stöd inom sektorn för olivolja och bordsoliver, inom sektorn för frukt och grönsaker, inom vinsektorn, inom biodlingssektorn och inom sektorn för humle som fastställs i förordning (EU) nr 1308/2013 (4) med verkan från och med den 1 januari 2023.

| (3) | I detta sammanhang har kommissionen antagit ytterligare krav i enlighet med förordning (EU) 2021/2115 för utformningen av de interventioner som ska anges i de strategiska GJP-planerna, nämligen kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/126 (5). Den delegerade förordningen ersätter de bestämmelser som för närvarande fastställs i kommissionens delegerade förordningar (EU) nr 611/2014 (6), (EU) 2015/1366 (7), (EU) 2016/1149 (8) och (EU) 2017/891 (9). |
| --- | --- |

(3)

I detta sammanhang har kommissionen antagit ytterligare krav i enlighet med förordning (EU) 2021/2115 för utformningen av de interventioner som ska anges i de strategiska GJP-planerna, nämligen kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/126 (5). Den delegerade förordningen ersätter de bestämmelser som för närvarande fastställs i kommissionens delegerade förordningar (EU) nr 611/2014 (6), (EU) 2015/1366 (7), (EU) 2016/1149 (8) och (EU) 2017/891 (9).

| (4) | De delegerade förordningarna (EU) 2015/1366, (EU) 2016/1149 och (EU) 2017/891 innehåller vissa bestämmelser om kontroller, sanktioner eller specificering av den avgörande händelsen när det gäller stöd inom sektorn för frukt och grönsaker, inom biodlingssektorn och inom vinsektorn som antogs på grundval av förordning (EU) nr 1306/2013. |
| --- | --- |

(4)

De delegerade förordningarna (EU) 2015/1366, (EU) 2016/1149 och (EU) 2017/891 innehåller vissa bestämmelser om kontroller, sanktioner eller specificering av den avgörande händelsen när det gäller stöd inom sektorn för frukt och grönsaker, inom biodlingssektorn och inom vinsektorn som antogs på grundval av förordning (EU) nr 1306/2013.

| (5) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 (10) fastställs bestämmelser om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken, och genom den upphävs förordning (EU) nr 1306/2013. I enlighet med den modell som införts genom förordning (EU) 2021/2115 för genomförandet av unionsmålen ger den förordningen också medlemsstaterna större flexibilitet, särskilt vad gäller kontroller som ska utföras och sanktioner som ska åläggas. |
| --- | --- |

(5)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 (10) fastställs bestämmelser om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken, och genom den upphävs förordning (EU) nr 1306/2013. I enlighet med den modell som införts genom förordning (EU) 2021/2115 för genomförandet av unionsmålen ger den förordningen också medlemsstaterna större flexibilitet, särskilt vad gäller kontroller som ska utföras och sanktioner som ska åläggas.

| (6) | De relevanta artiklarna i och bilagorna till delegerad förordning (EU) 2017/891 bör därför utgå med verkan från och med den 1 januari 2023. I enlighet med artikel 5.4 och 5.6 c i förordning (EU) 2021/2117 och i enlighet med artikel 104.1 a ii och iii i förordning (EU) 2021/2116 bör de dock fortsätta att tillämpas på utgifter som uppkommer och betalningar som görs för insatser som genomförs före den 1 januari 2023 inom ramen för stödordningar inom sektorn för frukt och grönsaker och på operativa program som fortsätter att genomföras till deras slut, inbegripet de operativa program som medlemsstaterna har godkänt under 2022 i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 och delegerad förordning (EU) 2017/891 före den 1 januari 2023. |
| --- | --- |

(6)

De relevanta artiklarna i och bilagorna till delegerad förordning (EU) 2017/891 bör därför utgå med verkan från och med den 1 januari 2023. I enlighet med artikel 5.4 och 5.6 c i förordning (EU) 2021/2117 och i enlighet med artikel 104.1 a ii och iii i förordning (EU) 2021/2116 bör de dock fortsätta att tillämpas på utgifter som uppkommer och betalningar som görs för insatser som genomförs före den 1 januari 2023 inom ramen för stödordningar inom sektorn för frukt och grönsaker och på operativa program som fortsätter att genomföras till deras slut, inbegripet de operativa program som medlemsstaterna har godkänt under 2022 i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 och delegerad förordning (EU) 2017/891 före den 1 januari 2023.

| (7) | De delegerade förordningarna (EU) nr 611/2014 och (EU) 2015/1366 bör upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2023. I enlighet med artikel 5.4 i förordning (EU) 2021/2117 bör de dock fortsätta att tillämpas på utgifter som uppkommer och betalningar som görs för insatser som genomförs före den 1 januari 2023 inom ramen för stödordningar inom sektorn för olivolja och bordsoliver och inom sektorn för biodling. |
| --- | --- |

(7)

De delegerade förordningarna (EU) nr 611/2014 och (EU) 2015/1366 bör upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2023. I enlighet med artikel 5.4 i förordning (EU) 2021/2117 bör de dock fortsätta att tillämpas på utgifter som uppkommer och betalningar som görs för insatser som genomförs före den 1 januari 2023 inom ramen för stödordningar inom sektorn för olivolja och bordsoliver och inom sektorn för biodling.

| (8) | I enlighet med artikel 5.7 i förordning (EU) 2021/2117 bör delegerad förordning (EU) 2016/1149 upphöra att gälla med verkan från och med den 16 oktober 2023 och fortsätta att tillämpas på utgifter som uppkommer och betalningar som görs för insatser som genomförs före den 16 oktober 2023 inom ramen för stödordningar inom sektorn för vin och på utgifter som uppkommer och betalningar som görs för insatser som genomförs i enlighet med artiklarna 46 och 50 i förordning (EU) nr 1308/2013 före den 16 oktober 2025, förutsatt att villkoren i artikel 5.7 i förordning (EU) 2021/2117 har uppfyllts. |
| --- | --- |

(8)

I enlighet med artikel 5.7 i förordning (EU) 2021/2117 bör delegerad förordning (EU) 2016/1149 upphöra att gälla med verkan från och med den 16 oktober 2023 och fortsätta att tillämpas på utgifter som uppkommer och betalningar som görs för insatser som genomförs före den 16 oktober 2023 inom ramen för stödordningar inom sektorn för vin och på utgifter som uppkommer och betalningar som görs för insatser som genomförs i enlighet med artiklarna 46 och 50 i förordning (EU) nr 1308/2013 före den 16 oktober 2025, förutsatt att villkoren i artikel 5.7 i förordning (EU) 2021/2117 har uppfyllts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av delegerad förordning (EU) 2017/891 och övergångsbestämmelser

Artiklarna 2 f–m, 22–54, 56, 57, 58, 59.7, 59.8, 60–67, 76, 77 a, 78, 79 och 80 i delegerad förordning (EU) 2017/891 och bilagorna I, II, III, IV och V till den förordningen ska upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2023.

De upphävda artiklarna och bilagorna ska dock fortsätta att tillämpas på

| a) | utgifter som uppkommer och betalningar som görs för insatser som genomförs före den 1 januari 2023 inom ramen för den stödordning som avses i artiklarna 32–38 i förordning (EU) nr 1308/2013, |
| --- | --- |

a)

utgifter som uppkommer och betalningar som görs för insatser som genomförs före den 1 januari 2023 inom ramen för den stödordning som avses i artiklarna 32–38 i förordning (EU) nr 1308/2013,

| b) | operativa program som fortsätter att genomföras till deras slut enligt tillämpliga villkor inom ramen för förordning (EU) nr 1308/2013 i enlighet med artikel 5.6 c i förordning (EU) 2021/2117, eller operativa program som medlemsstaterna har godkänt i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 och delegerad förordning (EU) 2017/891 före den 1 januari 2023. |
| --- | --- |

b)

operativa program som fortsätter att genomföras till deras slut enligt tillämpliga villkor inom ramen för förordning (EU) nr 1308/2013 i enlighet med artikel 5.6 c i förordning (EU) 2021/2117, eller operativa program som medlemsstaterna har godkänt i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 och delegerad förordning (EU) 2017/891 före den 1 januari 2023.

Artikel 2

Upphävande av de delegerade förordningarna (EU) nr 611/2014, (EU) 2015/1366 och (EU) 2016/1149 och övergångsbestämmelser

1.   Delegerad förordning (EU) nr 611/2014 ska upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2023.

Den ska dock fortsätta att tillämpas på utgifter som uppkommer och betalningar som görs för insatser som genomförs före den 1 januari 2023 inom ramen för den stödordning som avses i artiklarna 29, 30 och 31 i förordning (EU) nr 1308/2013.

2.   Delegerad förordning (EU) 2015/1366 ska upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2023.

Den ska dock fortsätta att tillämpas på utgifter som uppkommer och betalningar som görs för insatser som genomförs före den 1 januari 2023 inom ramen för den stödordning som avses i artiklarna 55, 56 och 57 i förordning (EU) nr 1308/2013.

3.   Delegerad förordning (EU) 2016/1149 ska upphöra att gälla med verkan från och med den 16 oktober 2023.

Den ska dock fortsätta att tillämpas på

| a) | utgifter som uppkommer och betalningar som görs för insatser som genomförs i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 före den 16 oktober 2023 inom ramen för den stödordning som avses i artiklarna 39–52 i den förordningen, |
| --- | --- |

a)

utgifter som uppkommer och betalningar som görs för insatser som genomförs i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 före den 16 oktober 2023 inom ramen för den stödordning som avses i artiklarna 39–52 i den förordningen,

| b) | utgifter som uppkommer och betalningar som görs för insatser som genomförs enligt artiklarna 46 och 50 i förordning (EU) nr 1308/2013 före den 16 oktober 2025, förutsatt att insatserna har genomförts delvis före den 15 oktober 2023 och de uppgifter som uppkommer uppgår till minst 30 % av de totala planerade utgifterna och att sådana insatser har genomförts fullt ut senast den 15 oktober 2025. |
| --- | --- |

b)

utgifter som uppkommer och betalningar som görs för insatser som genomförs enligt artiklarna 46 och 50 i förordning (EU) nr 1308/2013 före den 16 oktober 2025, förutsatt att insatserna har genomförts delvis före den 15 oktober 2023 och de uppgifter som uppkommer uppgår till minst 30 % av de totala planerade utgifterna och att sådana insatser har genomförts fullt ut senast den 15 oktober 2025.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 oktober 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 549.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 av den 2 december 2021 om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som medlemsstaterna ska upprätta inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (strategiska GJP-planer) och som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013 (EUT L 435, 6.12.2021, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2117 av den 2 december 2021 om ändring av förordningarna (EU) nr 1308/2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter, (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel, (EU) nr 251/2014 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, aromatiserade vinprodukter och (EU) nr 228/2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden (EUT L 435, 6.12.2021, s. 262).

4

(5)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/126 av den 7 december 2021 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 med ytterligare krav för vissa interventionstyper som anges av medlemsstaterna i deras strategiska GJP-planer för perioden 2023–2027 enligt den förordningen samt om andelen för norm 1 för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (GAEC) (EUT L 20, 31.1.2022, s. 52).

5

(6)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 611/2014 av den 11 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller programmen för stöd till sektorn för olivolja och bordsoliver (EUT L 168, 7.6.2014, s. 55).

6

(7)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/1366 av den 11 maj 2015 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller stöd inom biodlingssektorn (EUT L 211, 8.8.2015, s. 3).

7

(8)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1149 av den 15 april 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller de nationella stödprogrammen inom vinsektorn och om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 555/2008 (EUT L 190, 15.7.2016, s. 1).

8

(9)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/891 av den 13 mars 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker och komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller påföljder som ska tillämpas på dessa sektorer och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 (EUT L 138, 25.5.2017, s. 4).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 av den 2 december 2021 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av förordning (EU) nr 1306/2013 (EUT L 435, 6.12.2021, s. 187).

10

---

| 22.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/74 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/74

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2022/2529

av den 17 oktober 2022

om upphävande av delegerade förordning (EU) nr 639/2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om ändring av bilaga X till den förordningen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 av den 17 december 2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 637/2008 och rådets förordning (EG) nr 73/2009 (1), särskilt artiklarna 4.3, 8.3, 9.5, 35.1, 35.2, 35.3, 36.6, 39.3, 43.12, 44.5, 45.5, 45.6, 46.9, 50.11, 52.9, 57.3, 58.5, 59.3, 67.1 och 67.2, och

av följande skäl:

| (1) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 (2) fastställs en ny rättslig ram för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) för att förbättra genomförandet av unionens mål enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Förordningen innehåller en ytterligare specificering av dessa unionsmål som ska uppnås genom den gemensamma jordbrukspolitiken och en definition av de interventionstyper och gemensamma unionskrav som är tillämpliga på medlemsstaterna, samtidigt som medlemsstaterna ges flexibilitet i utformningen av de interventioner som ska anges i deras strategiska GJP-planer för perioden 1 januari 2023–31 december 2027. |
| --- | --- |

(1)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 (2) fastställs en ny rättslig ram för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) för att förbättra genomförandet av unionens mål enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Förordningen innehåller en ytterligare specificering av dessa unionsmål som ska uppnås genom den gemensamma jordbrukspolitiken och en definition av de interventionstyper och gemensamma unionskrav som är tillämpliga på medlemsstaterna, samtidigt som medlemsstaterna ges flexibilitet i utformningen av de interventioner som ska anges i deras strategiska GJP-planer för perioden 1 januari 2023–31 december 2027.

| (2) | I förordning (EU) 2021/2115 föreskrivs interventionstyper för direktstöd. Genom den upphävs därför förordning (EU) nr 1307/2013 med verkan från och med den 1 januari 2023. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EU) 2021/2115 föreskrivs interventionstyper för direktstöd. Genom den upphävs därför förordning (EU) nr 1307/2013 med verkan från och med den 1 januari 2023.

| (3) | I detta sammanhang har kommissionen antagit ytterligare krav i enlighet med förordning (EU) 2021/2115 för utformningen av de interventioner som ska anges i de strategiska GJP-planerna, nämligen kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/126 (3). Den delegerade förordningen ersätter de bestämmelser som för närvarande fastställs i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 639/2014 (4). |
| --- | --- |

(3)

I detta sammanhang har kommissionen antagit ytterligare krav i enlighet med förordning (EU) 2021/2115 för utformningen av de interventioner som ska anges i de strategiska GJP-planerna, nämligen kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/126 (3). Den delegerade förordningen ersätter de bestämmelser som för närvarande fastställs i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 639/2014 (4).

| (4) | Av tydlighets- och rättssäkerhetsskäl bör delegerad förordning (EU) nr 639/2014 upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2023. I enlighet med artikel 154.2 i förordning (EU) 2021/2115 bör den emellertid fortsätta att tillämpas på stödansökningar som avser ansökningsår som inleds före den 1 januari 2023. |
| --- | --- |

(4)

Av tydlighets- och rättssäkerhetsskäl bör delegerad förordning (EU) nr 639/2014 upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2023. I enlighet med artikel 154.2 i förordning (EU) 2021/2115 bör den emellertid fortsätta att tillämpas på stödansökningar som avser ansökningsår som inleds före den 1 januari 2023.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Upphävande och övergångsbestämmelser

Delegerad förordning (EU) nr 639/2014 ska upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2023.

Den ska emellertid fortsätta att tillämpas på stödansökningar som avser ansökningsår som inleds före den 1 januari 2023.

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 oktober 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 608.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 av den 2 december 2021 om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som medlemsstaterna ska upprätta inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (strategiska GJP-planer) och som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013 (EUT L 435, 6.12.2021, s. 1).

2

(3)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/126 av den 7 december 2021 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 med ytterligare krav för vissa interventionstyper som anges av medlemsstaterna i deras strategiska GJP-planer för perioden 2023–2027 enligt den förordningen samt om andelen för norm 1 för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (GAEC) (EUT L 20, 31.1.2022, s. 52).

3

(4)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 639/2014 av den 11 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om ändring av bilaga X till den förordningen (EUT L 181, 20.6.2014, s. 1).

4

---

| 22.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/76 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/76

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/2530

av den 1 december 2022

om upphävande av genomförandeförordning (EU) nr 641/2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 av den 17 december 2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 637/2008 och rådets förordning (EG) 73/2009 (1), särskilt artiklarna 24.11, 31.2, 34.5, 36.4, 39.4, 43.13, 45.7, 55.2, 57.4 och 67.3, och

av följande skäl:

| (1) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 (2) fastställs en ny rättslig ram för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) för att förbättra genomförandet av unionens mål enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Förordningen innehåller en ytterligare specificering av dessa unionsmål som ska uppnås genom den gemensamma jordbrukspolitiken och en definition av de interventionstyper och gemensamma unionskrav som är tillämpliga på medlemsstaterna, samtidigt som medlemsstaterna ges flexibilitet i utformningen av de interventioner som ska anges i deras strategiska GJP-planer för perioden 1 januari 2023–31 december 2027. |
| --- | --- |

(1)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 (2) fastställs en ny rättslig ram för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) för att förbättra genomförandet av unionens mål enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Förordningen innehåller en ytterligare specificering av dessa unionsmål som ska uppnås genom den gemensamma jordbrukspolitiken och en definition av de interventionstyper och gemensamma unionskrav som är tillämpliga på medlemsstaterna, samtidigt som medlemsstaterna ges flexibilitet i utformningen av de interventioner som ska anges i deras strategiska GJP-planer för perioden 1 januari 2023–31 december 2027.

| (2) | I förordning (EU) 2021/2115 föreskrivs interventionstyper i form av direktstöd. Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 upphör därför att gälla med verkan från och med den 1 januari 2023. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EU) 2021/2115 föreskrivs interventionstyper i form av direktstöd. Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 upphör därför att gälla med verkan från och med den 1 januari 2023.

| (3) | I detta sammanhang har kommissionen antagit ytterligare krav i enlighet med förordning (EU) 2021/2115 för utformningen av de interventioner som ska anges i de strategiska GJP-planerna, bland annat för direktstöd, nämligen kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/126 (3). Den delegerade förordningen ersätter de bestämmelser som för närvarande fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 641/2014 (4). |
| --- | --- |

(3)

I detta sammanhang har kommissionen antagit ytterligare krav i enlighet med förordning (EU) 2021/2115 för utformningen av de interventioner som ska anges i de strategiska GJP-planerna, bland annat för direktstöd, nämligen kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/126 (3). Den delegerade förordningen ersätter de bestämmelser som för närvarande fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 641/2014 (4).

| (4) | Genomförandeförordning (EU) nr 641/2014 bör upphöra att gälla från och med den 1 januari 2023. I enlighet med artikel 154.2 i förordning (EU) 2021/2115 bör den emellertid fortsätta att tillämpas på stödansökningar som avser ansökningsår som inleds före den 1 januari 2023. |
| --- | --- |

(4)

Genomförandeförordning (EU) nr 641/2014 bör upphöra att gälla från och med den 1 januari 2023. I enlighet med artikel 154.2 i förordning (EU) 2021/2115 bör den emellertid fortsätta att tillämpas på stödansökningar som avser ansökningsår som inleds före den 1 januari 2023.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för direktstöd. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för direktstöd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Upphävande av genomförandeförordning (EU) nr 641/2014 och övergångsbestämmelse

Genomförandeförordning (EU) nr 641/2014 ska upphöra att gälla.

Den ska emellertid fortsätta att tillämpas på stödansökningar som avser ansökningsår som inleds före den 1 januari 2023.

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 1 december 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 608.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 av den 2 december 2021 om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som medlemsstaterna ska upprätta inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (strategiska GJP-planer) och som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013 (EUT L 435, 6.12.2021, s. 1).

2

(3)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/126 av den 7 december 2021 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 med ytterligare krav för vissa interventionstyper som anges av medlemsstaterna i deras strategiska GJP-planer för perioden 2023–2027 enligt den förordningen samt om andelen för norm 1 för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (GAEC) (EUT L 20, 31.1.2022, s. 52).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 641/2014 av den 16 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken (EUT L 181, 20.6.2014, s. 74).

4

---

| 22.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/78 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/78

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/2531

av den 1 december 2022

om upphävande av genomförandeförordning (EU) nr 808/2014 om regler för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 (1) av den 17 december 2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005, särskilt artiklarna 8.3, 12, 14.6, 41, 54.4, 66.5, 67, 75.5 och 76.1, och

av följande skäl:

| (1) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 (2) fastställs en ny rättslig ram för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) för att förbättra genomförandet av unionens mål enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Förordningen innehåller en ytterligare specificering av dessa unionsmål som ska uppnås genom den gemensamma jordbrukspolitiken och en definition av de interventionstyper och gemensamma unionskrav som är tillämpliga på medlemsstaterna, samtidigt som medlemsstaterna ges flexibilitet i utformningen av de interventioner som ska anges i deras strategiska GJP-planer för perioden 1 januari 2023–31 december 2027. |
| --- | --- |

(1)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 (2) fastställs en ny rättslig ram för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) för att förbättra genomförandet av unionens mål enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Förordningen innehåller en ytterligare specificering av dessa unionsmål som ska uppnås genom den gemensamma jordbrukspolitiken och en definition av de interventionstyper och gemensamma unionskrav som är tillämpliga på medlemsstaterna, samtidigt som medlemsstaterna ges flexibilitet i utformningen av de interventioner som ska anges i deras strategiska GJP-planer för perioden 1 januari 2023–31 december 2027.

| (2) | I förordning (EU) 2021/2115 föreskrivs interventionstyper för landsbygdsutveckling. Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 (3) upphör därför att gälla med verkan från och med den 1 januari 2023. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EU) 2021/2115 föreskrivs interventionstyper för landsbygdsutveckling. Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 (3) upphör därför att gälla med verkan från och med den 1 januari 2023.

| (3) | I detta sammanhang har kommissionen antagit ytterligare krav i enlighet med förordning (EU) 2021/2115 för utformningen av de interventioner som ska anges i de strategiska GJP-planerna, bland annat för landsbygdsutveckling, nämligen kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/126 (4). Den delegerade förordningen ersätter de bestämmelser som för närvarande fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 808/2014 (5). |
| --- | --- |

(3)

I detta sammanhang har kommissionen antagit ytterligare krav i enlighet med förordning (EU) 2021/2115 för utformningen av de interventioner som ska anges i de strategiska GJP-planerna, bland annat för landsbygdsutveckling, nämligen kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/126 (4). Den delegerade förordningen ersätter de bestämmelser som för närvarande fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 808/2014 (5).

| (4) | Genomförandeförordning (EU) nr 808/2014 bör upphöra att gälla från och med den 1 januari 2023. I enlighet med artikel 154.1 i förordning (EU) 2021/2115 bör den dock fortsätta att tillämpas på genomförandet av landsbygdsprogram enligt förordning (EU) nr 1305/2013 till och med den 31 december 2025 och på utgifter som stödmottagarna har ådragit sig och som betalas av det utbetalande organet inom ramen för dessa landsbygdsprogram till och med den 31 december 2025. |
| --- | --- |

(4)

Genomförandeförordning (EU) nr 808/2014 bör upphöra att gälla från och med den 1 januari 2023. I enlighet med artikel 154.1 i förordning (EU) 2021/2115 bör den dock fortsätta att tillämpas på genomförandet av landsbygdsprogram enligt förordning (EU) nr 1305/2013 till och med den 31 december 2025 och på utgifter som stödmottagarna har ådragit sig och som betalas av det utbetalande organet inom ramen för dessa landsbygdsprogram till och med den 31 december 2025.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från landsbygdsutvecklingskommittén. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från landsbygdsutvecklingskommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Upphävande av genomförandeförordning (EU) nr 808/2014 och övergångsbestämmelse

Genomförandeförordning (EU) nr 808/2014 ska upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2023.

Den ska dock fortsätta att tillämpas på genomförandet av landsbygdsprogram enligt förordning (EU) nr 1305/2013 till och med den 31 december 2025 och på utgifter som stödmottagarna har ådragit sig och som betalas av det utbetalande organet inom ramen för dessa landsbygdsprogram till och med den 31 december 2025.

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 1 december 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 487.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 av den 2 december 2021 om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som medlemsstaterna ska upprätta inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (strategiska GJP-planer) och som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013 (EUT L 435, 6.12.2021, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 december 2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 487).

3

(4)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/126 av den 7 december 2021 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 med ytterligare krav för vissa interventionstyper som anges av medlemsstaterna i deras strategiska GJP-planer för perioden 2023–2027 enligt den förordningen samt om andelen för norm 1 för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (GAEC) (EUT L 20, 31.1.2022, s. 52).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 808/2014 av den 17 juli 2014 om regler för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (EUT L 227, 31.7.2014, s. 18).

5

---

| 22.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/80 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/80

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/2532

av den 1 december 2022

om ändring av genomförandeförordning (EU) 2017/892 och om upphävande av förordning (EU) 738/2010 och genomförandeförordningarna (EU) nr 615/2014, (EU) 2015/1368 och (EU) 2016/1150 vad gäller stödordningar inom vissa jordbrukssektorer

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artiklarna 31, 38 och 54, artikel 57 första stycket a och c, artiklarna 60, 174.1 d och 223.3,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (2), särskilt artiklarna 58.4 a och b, 62.2 a–d och h, 63.5, 64.7, 66.4 och 106.5, och

av följande skäl:

| (1) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 (3) fastställs en ny rättslig ram för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) för att förbättra genomförandet av unionens mål enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Förordningen innehåller en ytterligare specificering av dessa unionsmål som ska uppnås genom den gemensamma jordbrukspolitiken och en definition av de interventionstyper och gemensamma unionskrav som är tillämpliga på medlemsstaterna, samtidigt som medlemsstaterna ges flexibilitet i utformningen av de interventioner som ska anges i deras strategiska GJP-planer för perioden 1 januari 2023–31 december 2027. |
| --- | --- |

(1)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 (3) fastställs en ny rättslig ram för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) för att förbättra genomförandet av unionens mål enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Förordningen innehåller en ytterligare specificering av dessa unionsmål som ska uppnås genom den gemensamma jordbrukspolitiken och en definition av de interventionstyper och gemensamma unionskrav som är tillämpliga på medlemsstaterna, samtidigt som medlemsstaterna ges flexibilitet i utformningen av de interventioner som ska anges i deras strategiska GJP-planer för perioden 1 januari 2023–31 december 2027.

| (2) | I förordning (EU) 2021/2115 fastställs alla de interventionstyper inom vissa jordbrukssektorer som avses i förordning (EU) nr 1308/2013. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2117 (4) utgår därför de bestämmelser om stöd inom sektorn för olivolja och bordsoliver, inom sektorn för frukt och grönsaker, inom vinsektorn, inom biodlingssektorn och inom sektorn för humle som fastställs i förordning (EU) nr 1308/2013 med verkan från och med den 1 januari 2023. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EU) 2021/2115 fastställs alla de interventionstyper inom vissa jordbrukssektorer som avses i förordning (EU) nr 1308/2013. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2117 (4) utgår därför de bestämmelser om stöd inom sektorn för olivolja och bordsoliver, inom sektorn för frukt och grönsaker, inom vinsektorn, inom biodlingssektorn och inom sektorn för humle som fastställs i förordning (EU) nr 1308/2013 med verkan från och med den 1 januari 2023.

| (3) | I detta sammanhang har kommissionen antagit ytterligare krav i enlighet med förordning (EU) 2021/2115 för utformningen av de interventioner som ska anges i de strategiska GJP-planerna, nämligen kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/126 (5). Den delegerade förordningen ersätter de bestämmelser som för närvarande fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 738/2010 (6) samt i kommissionens genomförandeförordningar (EU) nr 615/2014 (7), (EU) 2015/1368 (8), (EU) 2016/1150 (9) och (EU) 2017/892 (10). |
| --- | --- |

(3)

I detta sammanhang har kommissionen antagit ytterligare krav i enlighet med förordning (EU) 2021/2115 för utformningen av de interventioner som ska anges i de strategiska GJP-planerna, nämligen kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/126 (5). Den delegerade förordningen ersätter de bestämmelser som för närvarande fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 738/2010 (6) samt i kommissionens genomförandeförordningar (EU) nr 615/2014 (7), (EU) 2015/1368 (8), (EU) 2016/1150 (9) och (EU) 2017/892 (10).

| (4) | De förordningarna innehåller vissa bestämmelser om kontroller, sanktioner och säkerheter när det gäller stöd inom sektorn för olivolja och bordsoliver, inom sektorn för frukt och grönsaker, inom biodlingssektorn, inom vinsektorn och inom sektorn för humle som antogs på grundval av förordning (EU) nr 1306/2013. |
| --- | --- |

(4)

De förordningarna innehåller vissa bestämmelser om kontroller, sanktioner och säkerheter när det gäller stöd inom sektorn för olivolja och bordsoliver, inom sektorn för frukt och grönsaker, inom biodlingssektorn, inom vinsektorn och inom sektorn för humle som antogs på grundval av förordning (EU) nr 1306/2013.

| (5) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 (11) fastställs bestämmelser om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken, och genom den upphävs förordning (EU) nr 1306/2013. I enlighet med den modell som införts genom förordning (EU) 2021/2115 för genomförandet av unionsmålen ger den förordningen också medlemsstaterna större flexibilitet, särskilt vad gäller kontroller som ska utföras och sanktioner som ska åläggas. |
| --- | --- |

(5)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 (11) fastställs bestämmelser om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken, och genom den upphävs förordning (EU) nr 1306/2013. I enlighet med den modell som införts genom förordning (EU) 2021/2115 för genomförandet av unionsmålen ger den förordningen också medlemsstaterna större flexibilitet, särskilt vad gäller kontroller som ska utföras och sanktioner som ska åläggas.

| (6) | De relevanta artiklarna i och bilagorna till genomförandeförordning (EU) 2017/892 bör därför utgå med verkan från och med den 1 januari 2023. I enlighet med artikel 5.4 och 5.6 c i förordning (EU) 2021/2117 och i enlighet med artikel 104.1 a ii och iii i förordning (EU) 2021/2116 bör de dock fortsätta att tillämpas på utgifter som uppkommer och betalningar som görs för insatser som genomförs före den 1 januari 2023 inom ramen för stödordningar inom sektorn för frukt och grönsaker och på operativa program som fortsätter att genomföras till deras slut, inbegripet de operativa program som medlemsstaterna har godkänt under 2022 i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 och kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/891 (12) före den 1 januari 2023. |
| --- | --- |

(6)

De relevanta artiklarna i och bilagorna till genomförandeförordning (EU) 2017/892 bör därför utgå med verkan från och med den 1 januari 2023. I enlighet med artikel 5.4 och 5.6 c i förordning (EU) 2021/2117 och i enlighet med artikel 104.1 a ii och iii i förordning (EU) 2021/2116 bör de dock fortsätta att tillämpas på utgifter som uppkommer och betalningar som görs för insatser som genomförs före den 1 januari 2023 inom ramen för stödordningar inom sektorn för frukt och grönsaker och på operativa program som fortsätter att genomföras till deras slut, inbegripet de operativa program som medlemsstaterna har godkänt under 2022 i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 och kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/891 (12) före den 1 januari 2023.

| (7) | Genomförandeförordningarna (EU) nr 615/2014 och (EU) 2015/1368 bör upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2023. I enlighet med artikel 5.4 i förordning (EU) 2021/2117 bör de dock fortsätta att tillämpas på utgifter som uppkommer och betalningar som görs för insatser som genomförs före den 1 januari 2023 inom ramen för stödordningar inom sektorn för olivolja och bordsoliver och inom sektorn för biodling. |
| --- | --- |

(7)

Genomförandeförordningarna (EU) nr 615/2014 och (EU) 2015/1368 bör upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2023. I enlighet med artikel 5.4 i förordning (EU) 2021/2117 bör de dock fortsätta att tillämpas på utgifter som uppkommer och betalningar som görs för insatser som genomförs före den 1 januari 2023 inom ramen för stödordningar inom sektorn för olivolja och bordsoliver och inom sektorn för biodling.

| (8) | I enlighet med artikel 5.7 i förordning (EU) 2021/2117 bör genomförandeförordning (EU) 2016/1150 upphöra att gälla med verkan från och med den 16 oktober 2023 och fortsätta att tillämpas på utgifter som uppkommer och betalningar som görs för insatser som genomförs före den 16 oktober 2023 inom ramen för stödordningar inom sektorn för vin och på utgifter som uppkommer och betalningar som görs för insatser som genomförs i enlighet med artiklarna 46 och 50 i förordning (EU) nr 1308/2013 före den 16 oktober 2025, förutsatt att villkoren i artikel 5.7 i förordning (EU) 2021/2117 har uppfyllts. |
| --- | --- |

(8)

I enlighet med artikel 5.7 i förordning (EU) 2021/2117 bör genomförandeförordning (EU) 2016/1150 upphöra att gälla med verkan från och med den 16 oktober 2023 och fortsätta att tillämpas på utgifter som uppkommer och betalningar som görs för insatser som genomförs före den 16 oktober 2023 inom ramen för stödordningar inom sektorn för vin och på utgifter som uppkommer och betalningar som görs för insatser som genomförs i enlighet med artiklarna 46 och 50 i förordning (EU) nr 1308/2013 före den 16 oktober 2025, förutsatt att villkoren i artikel 5.7 i förordning (EU) 2021/2117 har uppfyllts.

| (9) | Förordning (EU) nr 738/2010 bör upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2023. I enlighet med artikel 5.5 i förordning (EU) 2021/2117 bör den dock fortsätta att tillämpas på utgifter som uppkommer och betalningar som görs före den 1 januari 2023 inom ramen för stödordningar inom sektorn för humle. |
| --- | --- |

(9)

Förordning (EU) nr 738/2010 bör upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2023. I enlighet med artikel 5.5 i förordning (EU) 2021/2117 bör den dock fortsätta att tillämpas på utgifter som uppkommer och betalningar som görs före den 1 januari 2023 inom ramen för stödordningar inom sektorn för humle.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av genomförandeförordning (EU) 2017/892 och övergångsbestämmelser

Artiklarna 2–21 och 25–35 i genomförandeförordning (EU) 2017/892 och bilagorna I–VI till den förordningen ska upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2023.

De upphävda artiklarna och bilagorna ska dock fortsätta att tillämpas på

| a) | utgifter som uppkommer och betalningar som görs för insatser som genomförs före den 1 januari 2023 inom ramen för den stödordning som avses i artiklarna 32–38 i förordning (EU) nr 1308/2013, |
| --- | --- |

a)

utgifter som uppkommer och betalningar som görs för insatser som genomförs före den 1 januari 2023 inom ramen för den stödordning som avses i artiklarna 32–38 i förordning (EU) nr 1308/2013,

| b) | operativa program som fortsätter att genomföras till deras slut enligt tillämpliga villkor inom ramen för förordning (EU) nr 1308/2013 i enlighet med artikel 5.6 c i förordning (EU) 2021/2117, eller operativa program som medlemsstaterna har godkänt i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 och delegerad förordning (EU) 2017/891 före den 1 januari 2023. |
| --- | --- |

b)

operativa program som fortsätter att genomföras till deras slut enligt tillämpliga villkor inom ramen för förordning (EU) nr 1308/2013 i enlighet med artikel 5.6 c i förordning (EU) 2021/2117, eller operativa program som medlemsstaterna har godkänt i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 och delegerad förordning (EU) 2017/891 före den 1 januari 2023.

Artikel 2

Upphävande av genomförandeförordningarna (EU) nr 615/2014, (EU) 2015/1368, (EU) 2016/1150 och förordning (EU) nr 738/2010 och övergångsbestämmelser

1.   Genomförandeförordning (EU) nr 615/2014 ska upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2023.

Den ska dock fortsätta att tillämpas på utgifter som uppkommer och betalningar som görs för insatser som genomförs före den 1 januari 2023 inom ramen för den stödordning som avses i artiklarna 29, 30 och 31 i förordning (EU) nr 1308/2013.

2.   Genomförandeförordning (EU) 2015/1368 ska upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2023.

Den ska dock fortsätta att tillämpas på utgifter som uppkommer och betalningar som görs för insatser som genomförs före den 1 januari 2023 inom ramen för den stödordning som avses i artiklarna 55, 56 och 57 i förordning (EU) nr 1308/2013.

3.   Genomförandeförordning (EU) 2016/1150 ska upphöra att gälla med verkan från och med den 16 oktober 2023.

Den ska dock fortsätta att tillämpas på

| a) | utgifter som uppkommer och betalningar som görs för insatser som genomförs i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 före den 16 oktober 2023 inom ramen för den stödordning som avses i artiklarna 39–52 i den förordningen, |
| --- | --- |

a)

utgifter som uppkommer och betalningar som görs för insatser som genomförs i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 före den 16 oktober 2023 inom ramen för den stödordning som avses i artiklarna 39–52 i den förordningen,

| b) | utgifter som uppkommer och betalningar som görs för insatser som genomförs enligt artiklarna 46 och 50 i förordning (EU) nr 1308/2013 före den 16 oktober 2025, förutsatt att insatserna har genomförts delvis senast den 15 oktober 2023 och de utgifter som uppkommer uppgår till minst 30 % av de totala planerade utgifterna och att sådana insatser har genomförts fullt ut senast den 15 oktober 2025. |
| --- | --- |

b)

utgifter som uppkommer och betalningar som görs för insatser som genomförs enligt artiklarna 46 och 50 i förordning (EU) nr 1308/2013 före den 16 oktober 2025, förutsatt att insatserna har genomförts delvis senast den 15 oktober 2023 och de utgifter som uppkommer uppgår till minst 30 % av de totala planerade utgifterna och att sådana insatser har genomförts fullt ut senast den 15 oktober 2025.

4.   Förordning (EU) nr 738/2010 ska upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2023.

Den ska dock fortsätta att tillämpas på utgifter som uppkommer och betalningar som görs före den 1 januari 2023 inom ramen för den stödordning som avses i artiklarna 58, 59 och 60 i förordning (EU) nr 1308/2013.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 1 december 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 549.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 av den 2 december 2021 om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som medlemsstaterna ska upprätta inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (strategiska GJP-planer) och som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013 (EUT L 435, 6.12.2021, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2117 av den 2 december 2021 om ändring av förordningarna (EU) nr 1308/2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter, (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel, (EU) nr 251/2014 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, aromatiserade vinprodukter och (EU) nr 228/2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden (EUT L 435, 6.12.2021, s. 262).

4

(5)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/126 av den 7 december 2021 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 med ytterligare krav för vissa interventionstyper som anges av medlemsstaterna i deras strategiska GJP-planer för perioden 2023–2027 enligt den förordningen samt om andelen för norm 1 för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (GAEC) (EUT L 20, 31.1.2022, s. 52).

5

(6)  Kommissionens förordning (EU) nr 738/2010 av den 16 augusti 2010 om tillämpningsföreskrifter för stödutbetalningar till tyska producentorganisationer inom humlesektorn (EUT L 216, 17.8.2010, s. 11).

6

(7)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 615/2014 av den 6 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller arbetsprogram för stöd till sektorn för olivolja och bordsoliver (EUT L 168, 7.6.2014, s. 95).

7

(8)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1368 av den 6 augusti 2015 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller stöd till biodlingssektorn (EUT L 211, 8.8.2015, s. 9).

8

(9)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1150 av den 15 april 2016 om regler för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller de nationella stödprogrammen inom vinsektorn (EUT L 190, 15.7.2016, s. 23).

9

(10)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/892 av den 13 mars 2017 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (EUT L 138, 25.5.2017, s. 57).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 av den 2 december 2021 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av förordning (EU) nr 1306/2013 (EUT L 435, 6.12.2021, s. 187).

11

(12)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/891 av den 13 mars 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker och komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller påföljder som ska tillämpas på dessa sektorer och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 (EUT L 138, 25.5.2017, s. 4).

12

---

| 22.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/84 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/84

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/2533

av den 15 december 2022

om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [”Miele della Lunigiana” (SUB)]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Italiens ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Miele della Lunigiana”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1845/2004 (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Italiens ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Miele della Lunigiana”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1845/2004 (2).

| (2) | Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (3) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (3) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen.

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Miele della Lunigiana” (SUB) godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 december 2022.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 1845/2004 av den 22 oktober 2004 om komplettering av bilagan till förordning (EG) nr 2400/96 om upptagandet av vissa namn i ”Register över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar” (Tergeste, Lucca, Miele della Lunigiana och Άγιος Ματθαίος Κέρκυρας (Agios Mathaios Kerkyras)) (EUT L 322, 23.10.2004, s. 14).

2

(3)  
  EUT C 327, 30.8.2022, s. 20.

3

---

| 22.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/85 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/85

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/2534

av den 21 december 2022

om godkännande för utsläppande på marknaden av betalaktoglobulin (β-laktoglobulin) av mjölk från nötkreatur som ett nytt livsmedel och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2017/2470

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2283 av den 25 november 2015 om nya livsmedel och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 och upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 och kommissionens förordning (EG) nr 1852/2001 (1), särskilt artikel 12.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) 2015/2283 får endast nya livsmedel som godkänts och införts i unionsförteckningen över nya livsmedel släppas ut på marknaden i unionen. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) 2015/2283 får endast nya livsmedel som godkänts och införts i unionsförteckningen över nya livsmedel släppas ut på marknaden i unionen.

| (2) | I enlighet med artikel 8 i förordning (EU) 2015/2283 har en unionsförteckning över nya livsmedel upprättats genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2470 (2). |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 8 i förordning (EU) 2015/2283 har en unionsförteckning över nya livsmedel upprättats genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2470 (2).

| (3) | Den 22 juli 2020 ansökte företaget Arla Foods Ingredients Group P/S (sökanden) hos kommissionen i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EU) 2015/2283 om att få släppa ut betalaktoglobulin (β-laktoglobulin) av mjölk från nötkreatur, som isolerats ur vassle från nötkreatur under sura eller neutrala förhållanden, på marknaden i unionen som ett nytt livsmedel. Sökanden begärde att betalaktoglobulin av mjölk från nötkreatur skulle få användas i läskedrycker som marknadsförs för intag vid fysisk aktivitet, vasslepulver, mjölkbaserade drycker och liknande produkter samt i livsmedel för speciella medicinska ändamål enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 609/2013 (3), avsedda för befolkningen i allmänhet som är äldre än tre år, utom gravida och ammande kvinnor. |
| --- | --- |

(3)

Den 22 juli 2020 ansökte företaget Arla Foods Ingredients Group P/S (sökanden) hos kommissionen i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EU) 2015/2283 om att få släppa ut betalaktoglobulin (β-laktoglobulin) av mjölk från nötkreatur, som isolerats ur vassle från nötkreatur under sura eller neutrala förhållanden, på marknaden i unionen som ett nytt livsmedel. Sökanden begärde att betalaktoglobulin av mjölk från nötkreatur skulle få användas i läskedrycker som marknadsförs för intag vid fysisk aktivitet, vasslepulver, mjölkbaserade drycker och liknande produkter samt i livsmedel för speciella medicinska ändamål enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 609/2013 (3), avsedda för befolkningen i allmänhet som är äldre än tre år, utom gravida och ammande kvinnor.

| (4) | Den 22 juli 2020 ansökte sökanden även hos kommissionen om skydd av äganderättsligt skyddade vetenskapliga studier och data som lämnats in till stöd för ansökan, närmare bestämt ett omvänt bakteriellt mutationstest (4), ett mikrokärntest in vitro med lymfocyter från människa (5), en 14-dagars dosfinnande oral toxicitetsstudie på gnagare (6), en 90-dagars oral subkronisk toxicitetsstudie på gnagare (7), resultaten från analyserna av sammansättningen och analysintygen för 23 ytterligare tillverkningssatser av det nya livsmedlet och för 20 tillverkningssatser av kommersiellt vassleproteinisolat (8) samt analysresultaten av det totala antalet mikroorganismer i det nya livsmedlet och intygen för dem (9). |
| --- | --- |

(4)

Den 22 juli 2020 ansökte sökanden även hos kommissionen om skydd av äganderättsligt skyddade vetenskapliga studier och data som lämnats in till stöd för ansökan, närmare bestämt ett omvänt bakteriellt mutationstest (4), ett mikrokärntest in vitro med lymfocyter från människa (5), en 14-dagars dosfinnande oral toxicitetsstudie på gnagare (6), en 90-dagars oral subkronisk toxicitetsstudie på gnagare (7), resultaten från analyserna av sammansättningen och analysintygen för 23 ytterligare tillverkningssatser av det nya livsmedlet och för 20 tillverkningssatser av kommersiellt vassleproteinisolat (8) samt analysresultaten av det totala antalet mikroorganismer i det nya livsmedlet och intygen för dem (9).

| (5) | Den 5 november 2020 begärde kommissionen att Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) skulle göra en bedömning av betalaktoglobulin som ett nytt livsmedel. |
| --- | --- |

(5)

Den 5 november 2020 begärde kommissionen att Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) skulle göra en bedömning av betalaktoglobulin som ett nytt livsmedel.

| (6) | Den 28 februari 2022 antog livsmedelsmyndigheten sitt vetenskapliga yttrande ”Safety of beta-lactoglobulin as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283” (10) i enlighet med artikel 11 i förordning (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(6)

Den 28 februari 2022 antog livsmedelsmyndigheten sitt vetenskapliga yttrande ”Safety of beta-lactoglobulin as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283” (10) i enlighet med artikel 11 i förordning (EU) 2015/2283.

| (7) | I sitt vetenskapliga yttrande konstaterade livsmedelsmyndigheten att betalaktoglobulin av mjölk från nötkreatur är säkert under de föreslagna användningsvillkoren. Det vetenskapliga yttrandet ger därför tillräckligt underlag för att man ska kunna fastställa att betalaktoglobulin av mjölk från nötkreatur uppfyller kraven för utsläppande på marknaden i enlighet med artikel 12.1 i förordning (EU) 2015/2283 när det används i läskedrycker som marknadsförs för intag vid fysisk aktivitet, vasslepulver, mjölkbaserade drycker och liknande produkter samt i livsmedel för speciella medicinska ändamål enligt definitionen i förordning (EU) nr 609/2013, avsedda för befolkningen i allmänhet som är äldre än tre år, utom gravida och ammande kvinnor. |
| --- | --- |

(7)

I sitt vetenskapliga yttrande konstaterade livsmedelsmyndigheten att betalaktoglobulin av mjölk från nötkreatur är säkert under de föreslagna användningsvillkoren. Det vetenskapliga yttrandet ger därför tillräckligt underlag för att man ska kunna fastställa att betalaktoglobulin av mjölk från nötkreatur uppfyller kraven för utsläppande på marknaden i enlighet med artikel 12.1 i förordning (EU) 2015/2283 när det används i läskedrycker som marknadsförs för intag vid fysisk aktivitet, vasslepulver, mjölkbaserade drycker och liknande produkter samt i livsmedel för speciella medicinska ändamål enligt definitionen i förordning (EU) nr 609/2013, avsedda för befolkningen i allmänhet som är äldre än tre år, utom gravida och ammande kvinnor.

| (8) | I sitt vetenskapliga yttrande konstaterade livsmedelsmyndigheten också att dess slutsats om det nya livsmedlets säkerhet baserades på vetenskapliga studier om och data från det omvända bakteriella mutationstestet, mikrokärntestet in vitro med lymfocyter från människa, den 14-dagars dosfinnande orala toxicitetsstudien på gnagare, den 90-dagars orala subkroniska toxicitetsstudien på gnagare, resultaten från analyserna av sammansättningen och analysintygen för 23 ytterligare tillverkningssatser av det nya livsmedlet och för 20 tillverkningssatser av kommersiellt vassleproteinisolat samt analysresultaten av det totala antalet mikroorganismer i det nya livsmedlet och intygen för dem, som ingick i sökandens ansökan, och utan vilka livsmedelsmyndigheten inte hade kunnat bedöma det nya livsmedlet och nå sin slutsats. |
| --- | --- |

(8)

I sitt vetenskapliga yttrande konstaterade livsmedelsmyndigheten också att dess slutsats om det nya livsmedlets säkerhet baserades på vetenskapliga studier om och data från det omvända bakteriella mutationstestet, mikrokärntestet in vitro med lymfocyter från människa, den 14-dagars dosfinnande orala toxicitetsstudien på gnagare, den 90-dagars orala subkroniska toxicitetsstudien på gnagare, resultaten från analyserna av sammansättningen och analysintygen för 23 ytterligare tillverkningssatser av det nya livsmedlet och för 20 tillverkningssatser av kommersiellt vassleproteinisolat samt analysresultaten av det totala antalet mikroorganismer i det nya livsmedlet och intygen för dem, som ingick i sökandens ansökan, och utan vilka livsmedelsmyndigheten inte hade kunnat bedöma det nya livsmedlet och nå sin slutsats.

| (9) | Kommissionen bad sökanden att ytterligare klargöra sin motivering till anspråket på äganderätten till dessa vetenskapliga studier och data och att klargöra sitt anspråk på ensamrätt att använda dem i enlighet med artikel 26.2 b i förordning (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen bad sökanden att ytterligare klargöra sin motivering till anspråket på äganderätten till dessa vetenskapliga studier och data och att klargöra sitt anspråk på ensamrätt att använda dem i enlighet med artikel 26.2 b i förordning (EU) 2015/2283.

| (10) | Sökanden har förklarat att när ansökan lämnades in hade sökanden äganderätt och ensamrätt till dessa vetenskapliga studier om och data från det omvända bakteriella mutationstestet, mikrokärntestet in vitro med lymfocyter från människa, den 14-dagars dosfinnande orala toxicitetsstudien på gnagare, den 90-dagars orala subkroniska toxicitetsstudien på gnagare, resultaten från analyserna av sammansättningen och analysintygen för 23 ytterligare tillverkningssatser av det nya livsmedlet och för 20 tillverkningssatser av kommersiellt vassleproteinisolat samt analysresultaten av det totala antalet mikroorganismer i det nya livsmedlet och intygen för dem, och att tredje part inte kan få tillgång till, använda eller hänvisa till dessa data på laglig väg. |
| --- | --- |

(10)

Sökanden har förklarat att när ansökan lämnades in hade sökanden äganderätt och ensamrätt till dessa vetenskapliga studier om och data från det omvända bakteriella mutationstestet, mikrokärntestet in vitro med lymfocyter från människa, den 14-dagars dosfinnande orala toxicitetsstudien på gnagare, den 90-dagars orala subkroniska toxicitetsstudien på gnagare, resultaten från analyserna av sammansättningen och analysintygen för 23 ytterligare tillverkningssatser av det nya livsmedlet och för 20 tillverkningssatser av kommersiellt vassleproteinisolat samt analysresultaten av det totala antalet mikroorganismer i det nya livsmedlet och intygen för dem, och att tredje part inte kan få tillgång till, använda eller hänvisa till dessa data på laglig väg.

| (11) | Kommissionen bedömde alla uppgifter som sökanden lämnat och ansåg att sökanden lämnat tillräckliga belägg för att villkoren i artikel 26.2 i förordning (EU) 2015/2283 är uppfyllda. Vetenskapliga studier om och data från det omvända bakteriella mutationstestet, mikrokärntestet in vitro med lymfocyter från människa, den 14-dagars dosfinnande orala toxicitetsstudien på gnagare, den 90-dagars orala subkroniska toxicitetsstudien på gnagare, resultaten från analyserna av sammansättningen och analysintygen för 23 ytterligare tillverkningssatser av det nya livsmedlet och för 20 tillverkningssatser av kommersiellt vassleproteinisolat samt analysresultaten av det totala antalet mikroorganismer i det nya livsmedlet och intygen för dem bör därför skyddas i enlighet med artikel 27.1 i förordning (EU) 2015/2283. Följaktligen bör enbart sökanden få släppa ut betalaktoglobulin av mjölk från nötkreatur på marknaden i unionen under en period av fem år från och med den dag då den här förordningen träder i kraft. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen bedömde alla uppgifter som sökanden lämnat och ansåg att sökanden lämnat tillräckliga belägg för att villkoren i artikel 26.2 i förordning (EU) 2015/2283 är uppfyllda. Vetenskapliga studier om och data från det omvända bakteriella mutationstestet, mikrokärntestet in vitro med lymfocyter från människa, den 14-dagars dosfinnande orala toxicitetsstudien på gnagare, den 90-dagars orala subkroniska toxicitetsstudien på gnagare, resultaten från analyserna av sammansättningen och analysintygen för 23 ytterligare tillverkningssatser av det nya livsmedlet och för 20 tillverkningssatser av kommersiellt vassleproteinisolat samt analysresultaten av det totala antalet mikroorganismer i det nya livsmedlet och intygen för dem bör därför skyddas i enlighet med artikel 27.1 i förordning (EU) 2015/2283. Följaktligen bör enbart sökanden få släppa ut betalaktoglobulin av mjölk från nötkreatur på marknaden i unionen under en period av fem år från och med den dag då den här förordningen träder i kraft.

| (12) | Att godkännandet av betalaktoglobulin av mjölk från nötkreatur enbart gäller sökanden och att enbart sökanden får hänvisa till de vetenskapliga studier och data som ingår i ansökan innebär dock inte att senare sökande förbjuds att ansöka om godkännande att få släppa ut samma nya livsmedel på marknaden, förutsatt att deras ansökan bygger på lagligen erhållna uppgifter till stöd för ett sådant godkännande. |
| --- | --- |

(12)

Att godkännandet av betalaktoglobulin av mjölk från nötkreatur enbart gäller sökanden och att enbart sökanden får hänvisa till de vetenskapliga studier och data som ingår i ansökan innebär dock inte att senare sökande förbjuds att ansöka om godkännande att få släppa ut samma nya livsmedel på marknaden, förutsatt att deras ansökan bygger på lagligen erhållna uppgifter till stöd för ett sådant godkännande.

| (13) | Eftersom det nya livsmedlet har sitt ursprung i mjölk från nötkreatur, som förtecknas i bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 (11) som ett av flera ämnen eller produkter som kan orsaka allergi eller intolerans, bör livsmedel innehållande betalaktoglobulin märkas på lämpligt sätt i enlighet med kraven i artikel 21 i den förordningen. |
| --- | --- |

(13)

Eftersom det nya livsmedlet har sitt ursprung i mjölk från nötkreatur, som förtecknas i bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 (11) som ett av flera ämnen eller produkter som kan orsaka allergi eller intolerans, bör livsmedel innehållande betalaktoglobulin märkas på lämpligt sätt i enlighet med kraven i artikel 21 i den förordningen.

| (14) | Införandet av betalaktoglobulin av mjölk från nötkreatur som ett nytt livsmedel i unionsförteckningen över nya livsmedel bör omfatta de uppgifter som avses i artikel 9.3 i förordning (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(14)

Införandet av betalaktoglobulin av mjölk från nötkreatur som ett nytt livsmedel i unionsförteckningen över nya livsmedel bör omfatta de uppgifter som avses i artikel 9.3 i förordning (EU) 2015/2283.

| (15) | Betalaktoglobulin av mjölk från nötkreatur bör införas i den unionsförteckning över nya livsmedel som fastställs i genomförandeförordning (EU) 2017/2470. Bilagan till genomförandeförordning (EU) 2017/2470 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(15)

Betalaktoglobulin av mjölk från nötkreatur bör införas i den unionsförteckning över nya livsmedel som fastställs i genomförandeförordning (EU) 2017/2470. Bilagan till genomförandeförordning (EU) 2017/2470 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (16) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(16)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Betalaktoglobulin (β-laktoglobulin) av mjölk från nötkreatur godkänns för utsläppande på marknaden i unionen.

Betalaktoglobulin (β-laktoglobulin) av mjölk från nötkreatur ska införas i den unionsförteckning över nya livsmedel som fastställs i genomförandeförordning (EU) 2017/2470.

2.   Bilagan till genomförandeförordning (EU) 2017/2470 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Enbart företaget Arla Foods Ingredients Group P/S (12) får släppa ut det nya livsmedel som anges i artikel 1 på marknaden i unionen, under en period av fem år från och med den 11 januari 2023, såvida inte en senare sökande erhåller godkännande för det nya livsmedlet utan att använda de vetenskapliga data som skyddas i enlighet med artikel 3 eller med medgivande av Arla Foods Ingredients Group P/S.

Artikel 3

De vetenskapliga data som ingår i ansökan och som uppfyller villkoren i artikel 26.2 i förordning (EU) 2015/2283 får inte utan medgivande av Arla Foods Ingredients Group P/S användas till förmån för en senare sökande under en period av fem år från och med den dag då den här förordningen träder i kraft.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 december 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 327, 11.12.2015, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2470 av den 20 december 2017 om upprättande av en unionsförteckning över nya livsmedel i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2283 om nya livsmedel (EUT L 351, 30.12.2017, s. 72).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 609/2013 av den 12 juni 2013 om livsmedel avsedda för spädbarn och småbarn, livsmedel för speciella medicinska ändamål och komplett kostersättning för viktkontroll och om upphävande av rådets direktiv 92/52/EEG, kommissionens direktiv 96/8/EG, 1999/21/EG, 2006/125/EG och 2006/141/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/39/EG och kommissionens förordningar (EG) nr 41/2009 och (EG) nr 953/2009 (EUT L 181, 29.6.2013, s. 35).

3

(4)  Arla Foods Ingredients Group P/S (2019a, opublicerat).

4

(5)  Arla Foods Ingredients Group P/S (2019b, opublicerat).

5

(6)  Arla Foods Ingredients Group P/S (2019c, opublicerat).

6

(7)  Arla Foods Ingredients Group P/S (2019d, opublicerat).

7

(8)  Arla Foods Ingredients Group P/S (2021 och 2022, opublicerat).

8

(9)  Arla Foods Ingredients Group P/S (2022, opublicerat).

9

(10)  
  EFSA Journal, vol. 20(2022):4, artikelnr 7204.

10

EFSA Journal

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av den 25 oktober 2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1924/2006 och (EG) nr 1925/2006 samt om upphävande av kommissionens direktiv 87/250/EEG, rådets direktiv 90/496/EEG, kommissionens direktiv 1999/10/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG, kommissionens direktiv 2002/67/EG och 2008/5/EG samt kommissionens förordning (EG) nr 608/2004 (EUT L 304, 22.11.2011, s. 18).

11

(12)  Adress: Sønderhøj 10–12, 8260 Viby J, Danmark.

12

---

BILAGA

Bilagan till genomförandeförordning (EU) 2017/2470 ska ändras på följande sätt:

| (1) | Följande post ska införas i tabell 1 (Godkända nya livsmedel):










  Godkänt nytt livsmedel | Villkoren för hur det nya livsmedlet får användas | Ytterligare särskilda märkningskrav | Andra krav | Uppgiftsskydd |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Betalaktoglobulin (β-laktoglobulin) av mjölk från nötkreatur | Angiven livsmedelskategori | Maximihalter (g nytt livsmedel/100 ml) | Det nya livsmedlet ska vid märkning av livsmedel där det ingår benämnas ’betalaktoglobulin av mjölk från nötkreatur’ eller ’β-laktoglobulin av mjölk från nötkreatur’. | | Godkänt den 11 januari 2023. Detta införande sker på grundval av äganderättsligt skyddade vetenskapliga rön och vetenskapliga data som skyddas i enlighet med artikel 26 i förordning (EU) 2015/2283.
  Sökande: Arla Foods Ingredients Group P/S, Sønderhøj 10–12, 8260 Viby J, Danmark. Under den tid som uppgiftsskyddet gäller får endast Arla Foods Ingredients Group P/S släppa ut det nya livsmedlet betalaktoglobulin (β-laktoglobulin) på marknaden i unionen, såvida inte en senare sökande erhåller godkännande för det nya livsmedlet utan hänvisning till de äganderättsligt skyddade vetenskapliga rön eller vetenskapliga data som skyddas i enlighet med artikel 26 i förordning (EU) 2015/2283 eller med medgivande av Arla Foods Ingredients Group P/S.
  Datum då uppgiftsskyddet löper ut: 11 januari 2028.” |
| Läskedrycker som marknadsförs för intag vid fysisk aktivitet | 25 |
| Vasslepulver (berett) | 8 |
| Mjölkbaserade drycker och liknande produkter | 12 |
| Livsmedel för speciella medicinska ändamål enligt definitionen i förordning (EU) nr 609/2013, avsedda för befolkningen i allmänhet som är äldre än tre år, utom gravida och ammande kvinnor | I enlighet med särskilda näringsbehov hos de personer som produkterna är avsedda för |

(1)

Följande post ska införas i tabell 1 (Godkända nya livsmedel):

Godkänt nytt livsmedel

Villkoren för hur det nya livsmedlet får användas

Ytterligare särskilda märkningskrav

Andra krav

Uppgiftsskydd

”Betalaktoglobulin (β-laktoglobulin) av mjölk från nötkreatur

Angiven livsmedelskategori

Maximihalter (g nytt livsmedel/100 ml)

Det nya livsmedlet ska vid märkning av livsmedel där det ingår benämnas ’betalaktoglobulin av mjölk från nötkreatur’ eller ’β-laktoglobulin av mjölk från nötkreatur’.

Godkänt den 11 januari 2023. Detta införande sker på grundval av äganderättsligt skyddade vetenskapliga rön och vetenskapliga data som skyddas i enlighet med artikel 26 i förordning (EU) 2015/2283.

Sökande: Arla Foods Ingredients Group P/S, Sønderhøj 10–12, 8260 Viby J, Danmark. Under den tid som uppgiftsskyddet gäller får endast Arla Foods Ingredients Group P/S släppa ut det nya livsmedlet betalaktoglobulin (β-laktoglobulin) på marknaden i unionen, såvida inte en senare sökande erhåller godkännande för det nya livsmedlet utan hänvisning till de äganderättsligt skyddade vetenskapliga rön eller vetenskapliga data som skyddas i enlighet med artikel 26 i förordning (EU) 2015/2283 eller med medgivande av Arla Foods Ingredients Group P/S.

Datum då uppgiftsskyddet löper ut: 11 januari 2028.”

Läskedrycker som marknadsförs för intag vid fysisk aktivitet

25

Vasslepulver (berett)

8

Mjölkbaserade drycker och liknande produkter

12

Livsmedel för speciella medicinska ändamål enligt definitionen i förordning (EU) nr 609/2013, avsedda för befolkningen i allmänhet som är äldre än tre år, utom gravida och ammande kvinnor

I enlighet med särskilda näringsbehov hos de personer som produkterna är avsedda för

| (2) | Följande post ska införas i tabellen (Specifikationer) i alfabetisk ordning:






  Godkänt nytt livsmedel | Specifikation |
| --- | --- | --- |
| ”Betalaktoglobulin (β-laktoglobulin) av mjölk från nötkreatur | Beskrivning

  Proteinet betalaktoglobulin (β-laktoglobulin) är ett vitt till gräddvitt pulver som framställs från vassle från nötkreatur genom en rad steg som inbegriper filtrering, koncentrering, kristallisation, återupplösning (i vatten), anpassning av pH-värdet till ett surt eller neutralt pH-värde, uppkoncentrering och torkning.
  CAS-nr: 9045-23-2
  Molekylvikt: 36,7 kDa (dimer), 18,3 kDa (monomer)

  Egenskaper/sammansättning

  pH (10 % lösning): 3,5–8,0
  Protein (N x 6,38) (%): ≥ 86,0
  Betalaktoglobulin (procent av proteinhalt): ≥ 90,0
  Laktos (%): ≤ 1,0
  Fett (%): ≤ 1,0
  Aska (%): ≤ 5,0
  Fukt (%): ≤ 5,5

  Tungmetaller

  Kadmium (mg/kg): < 0,2
  Bly (mg/kg): < 0,1
  Kvicksilver (mg/kg): < 0,01

  Föroreningar

  Aflatoxin M1 (μg/kg): < 0,01

  Mikrobiologiska kriterier

  Bakterietal totalt: ≤ 5 000 CFU/g
  Jäst och mögel totalt: ≤ 10 CFU/g
  Enterobacteriaceae: ≤ 10 CFU/g

  Salmonella spp.: ej påvisade i 25 g

  Bacillus cereus: < 100 CFU/g

  Listeria monocytogenes: ej påvisade i 25 g

  Staphylococcus aureus: < 10 CFU/g
  Sulfitreducerande klostridier: < 10 CFU/g
  CFU: kolonibildande enheter, kDa: kilodalton” |

(2)

Följande post ska införas i tabellen (Specifikationer) i alfabetisk ordning:

Godkänt nytt livsmedel

Specifikation

”Betalaktoglobulin (β-laktoglobulin) av mjölk från nötkreatur

Beskrivning

Proteinet betalaktoglobulin (β-laktoglobulin) är ett vitt till gräddvitt pulver som framställs från vassle från nötkreatur genom en rad steg som inbegriper filtrering, koncentrering, kristallisation, återupplösning (i vatten), anpassning av pH-värdet till ett surt eller neutralt pH-värde, uppkoncentrering och torkning.

CAS-nr: 9045-23-2

Molekylvikt: 36,7 kDa (dimer), 18,3 kDa (monomer)

Egenskaper/sammansättning

pH (10 % lösning): 3,5–8,0

Protein (N x 6,38) (%): ≥ 86,0

Betalaktoglobulin (procent av proteinhalt): ≥ 90,0

Laktos (%): ≤ 1,0

Fett (%): ≤ 1,0

Aska (%): ≤ 5,0

Fukt (%): ≤ 5,5

Tungmetaller

Kadmium (mg/kg): < 0,2

Bly (mg/kg): < 0,1

Kvicksilver (mg/kg): < 0,01

Föroreningar

Aflatoxin M1 (μg/kg): < 0,01

Mikrobiologiska kriterier

Bakterietal totalt: ≤ 5 000 CFU/g

Jäst och mögel totalt: ≤ 10 CFU/g

Enterobacteriaceae: ≤ 10 CFU/g

Salmonella spp.: ej påvisade i 25 g

Bacillus cereus: < 100 CFU/g

Listeria monocytogenes: ej påvisade i 25 g

Staphylococcus aureus: < 10 CFU/g

Sulfitreducerande klostridier: < 10 CFU/g

CFU: kolonibildande enheter, kDa: kilodalton”

---

| 22.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/91 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/91

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/2535

av den 21 december 2022

om godkännande för utsläppande på marknaden av frystorkat pulver av Antrodia camphorata-mycelier som ett nytt livsmedel och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2017/2470

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2283 av den 25 november 2015 om nya livsmedel och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 och upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 och kommissionens förordning (EG) nr 1852/2001 (1), särskilt artikel 12.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) 2015/2283 får endast nya livsmedel som godkänts och införts i unionsförteckningen över nya livsmedel släppas ut på marknaden i unionen. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) 2015/2283 får endast nya livsmedel som godkänts och införts i unionsförteckningen över nya livsmedel släppas ut på marknaden i unionen.

| (2) | I enlighet med artikel 8 i förordning (EU) 2015/2283 har en unionsförteckning över nya livsmedel upprättats genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2470 (2). |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 8 i förordning (EU) 2015/2283 har en unionsförteckning över nya livsmedel upprättats genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2470 (2).

| (3) | Den 5 november 2018 ansökte företaget Golden Biotechnology Corp (sökanden) hos kommissionen i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EU) 2015/2283 om att få släppa ut frystorkat pulver av Antrodia camphorata-mycelier på marknaden i unionen som ett nytt livsmedel. Sökanden begärde att frystorkat pulver av Antrodia camphorata-mycelier skulle få användas i kosttillskott enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/46/EG (3) i en dos på högst 990 mg/dag för befolkningen i allmänhet. |
| --- | --- |

(3)

Den 5 november 2018 ansökte företaget Golden Biotechnology Corp (sökanden) hos kommissionen i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EU) 2015/2283 om att få släppa ut frystorkat pulver av Antrodia camphorata-mycelier på marknaden i unionen som ett nytt livsmedel. Sökanden begärde att frystorkat pulver av Antrodia camphorata-mycelier skulle få användas i kosttillskott enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/46/EG (3) i en dos på högst 990 mg/dag för befolkningen i allmänhet.

| (4) | Den 12 maj 2020 begärde kommissionen att Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) skulle göra en bedömning av frystorkat pulver av Antrodia camphorata-mycelier som ett nytt livsmedel. |
| --- | --- |

(4)

Den 12 maj 2020 begärde kommissionen att Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) skulle göra en bedömning av frystorkat pulver av Antrodia camphorata-mycelier som ett nytt livsmedel.

| (5) | Den 18 maj 2022 antog livsmedelsmyndigheten sitt vetenskapliga yttrande ”Safety of freeze-dried mycelia of Antrodia camphorata as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283” (4) i enlighet med artikel 11 i förordning (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(5)

Den 18 maj 2022 antog livsmedelsmyndigheten sitt vetenskapliga yttrande ”Safety of freeze-dried mycelia of Antrodia camphorata as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283” (4) i enlighet med artikel 11 i förordning (EU) 2015/2283.

| (6) | I det vetenskapliga yttrandet drog livsmedelsmyndigheten slutsatsen att frystorkade mycelier av Antrodia camphorata är säkra för vuxna och ungdomar över 14 år som tillsats i kosttillskott i en dos på högst 990 mg/dag. Livsmedelsmyndigheten har emellertid inte fastställt att det nya livsmedlet är säkert i kosttillskott för personer under 14 år vid en övre intagsgräns på 990 mg/dag såsom sökanden föreslagit, eftersom intaget skulle överskrida den säkerhetsgräns (16,5 mg/kg kroppsvikt/dag) som den fastställt. Livsmedelsmyndighetens yttrande ger således tillräckligt underlag för att man ska kunna fastställa att frystorkade mycelier av Antrodia camphorata uppfyller kraven för utsläppande på marknaden i enlighet med artikel 12.1 i förordning (EU) 2015/2283 när de används i en dos på högst 990 mg/dag i kosttillskott för personer som är 14 år och äldre. |
| --- | --- |

(6)

I det vetenskapliga yttrandet drog livsmedelsmyndigheten slutsatsen att frystorkade mycelier av Antrodia camphorata är säkra för vuxna och ungdomar över 14 år som tillsats i kosttillskott i en dos på högst 990 mg/dag. Livsmedelsmyndigheten har emellertid inte fastställt att det nya livsmedlet är säkert i kosttillskott för personer under 14 år vid en övre intagsgräns på 990 mg/dag såsom sökanden föreslagit, eftersom intaget skulle överskrida den säkerhetsgräns (16,5 mg/kg kroppsvikt/dag) som den fastställt. Livsmedelsmyndighetens yttrande ger således tillräckligt underlag för att man ska kunna fastställa att frystorkade mycelier av Antrodia camphorata uppfyller kraven för utsläppande på marknaden i enlighet med artikel 12.1 i förordning (EU) 2015/2283 när de används i en dos på högst 990 mg/dag i kosttillskott för personer som är 14 år och äldre.

| (7) | Även om det inte finns några belägg för allergiframkallande egenskaper anser livsmedelsmyndigheten i sitt vetenskapliga yttrande att en viss risk inte kan uteslutas med tanke på proteinhalten i det nya livsmedlet. Vid en litteratursökning som sökanden gjorde framkom inga offentliggjorda belägg på en allergiframkallande potential hos Antrodia camphorata, och det saknas annan information eller andra data som normalt krävs för att bekräfta eller utesluta en potentiell risk för allergiframkallande egenskaper. Kommissionen anser emellertid att det för närvarande är osannolikt att pulver av Antrodia camphorata-mycelier skulle framkalla allergier i verkliga livet, och följaktligen bör inga särskilda märkningskrav avseende detta införas i unionsförteckningen över nya livsmedel. |
| --- | --- |

(7)

Även om det inte finns några belägg för allergiframkallande egenskaper anser livsmedelsmyndigheten i sitt vetenskapliga yttrande att en viss risk inte kan uteslutas med tanke på proteinhalten i det nya livsmedlet. Vid en litteratursökning som sökanden gjorde framkom inga offentliggjorda belägg på en allergiframkallande potential hos Antrodia camphorata, och det saknas annan information eller andra data som normalt krävs för att bekräfta eller utesluta en potentiell risk för allergiframkallande egenskaper. Kommissionen anser emellertid att det för närvarande är osannolikt att pulver av Antrodia camphorata-mycelier skulle framkalla allergier i verkliga livet, och följaktligen bör inga särskilda märkningskrav avseende detta införas i unionsförteckningen över nya livsmedel.

| (8) | En tydlig benämning av det nya livsmedlet och märkningskrav bör fastställas för kosttillskott som innehåller frystorkat pulver av Antrodia camphorata-mycelier för att säkerställa att dessa kosttillskott inte intas av barn och ungdomar under 14 år. |
| --- | --- |

(8)

En tydlig benämning av det nya livsmedlet och märkningskrav bör fastställas för kosttillskott som innehåller frystorkat pulver av Antrodia camphorata-mycelier för att säkerställa att dessa kosttillskott inte intas av barn och ungdomar under 14 år.

| (9) | Införandet av frystorkat pulver av Antrodia camphorata-mycelier som ett nytt livsmedel i unionsförteckningen över nya livsmedel bör därför omfatta de uppgifter som avses i artikel 9 i förordning (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(9)

Införandet av frystorkat pulver av Antrodia camphorata-mycelier som ett nytt livsmedel i unionsförteckningen över nya livsmedel bör därför omfatta de uppgifter som avses i artikel 9 i förordning (EU) 2015/2283.

| (10) | Frystorkat pulver av Antrodia camphorata-mycelier bör införas i den unionsförteckning över nya livsmedel som fastställs i genomförandeförordning (EU) 2017/2470. Bilagan till genomförandeförordning (EU) 2017/2470 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Frystorkat pulver av Antrodia camphorata-mycelier bör införas i den unionsförteckning över nya livsmedel som fastställs i genomförandeförordning (EU) 2017/2470. Bilagan till genomförandeförordning (EU) 2017/2470 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Frystorkat pulver av Antrodia camphorata-mycelier godkänns för utsläppande på marknaden i unionen.

Frystorkat pulver av Antrodia camphorata-mycelier ska införas i den unionsförteckning över nya livsmedel som fastställs i genomförandeförordning (EU) 2017/2470.

2.   Bilagan till genomförandeförordning (EU) 2017/2470 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 december 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 327, 11.12.2015, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2470 av den 20 december 2017 om upprättande av en unionsförteckning över nya livsmedel i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2283 om nya livsmedel (EUT L 351, 30.12.2017, s. 72).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/46/EG av den 10 juni 2002 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosttillskott (EGT L 183, 12.7.2002, s. 51).

3

(4)  
  EFSA Journal, vol. 20(2022):6, artikelnr 7380.

4

EFSA Journal

---

BILAGA

Bilagan till genomförandeförordning (EU) 2017/2470 ska ändras på följande sätt:

| (1) | Följande post ska införas i tabell 1 (Godkända nya livsmedel):









  ”Godkänt nytt livsmedel | Villkoren för hur det nya livsmedlet får användas | Ytterligare särskilda märkningskrav | Andra krav |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pulver av Antrodia camphorata-mycelier | Angiven livsmedelskategori | Maximihalter | 1. | Det nya livsmedlet ska vid märkning av kosttillskott där det ingår benämnas ”pulver av Antrodia camphorata-mycelier”. |

(1)

Följande post ska införas i tabell 1 (Godkända nya livsmedel):

”Godkänt nytt livsmedel

Villkoren för hur det nya livsmedlet får användas

Ytterligare särskilda märkningskrav

Andra krav

Pulver av Antrodia camphorata-mycelier

Angiven livsmedelskategori

Maximihalter

1.

Det nya livsmedlet ska vid märkning av kosttillskott där det ingår benämnas ”pulver av Antrodia camphorata-mycelier”.

| 2. | Märkningen av kosttillskott som innehåller pulver av Antrodia camphorata-mycelier ska innehålla en uppgift om att kosttillskotten inte bör intas av spädbarn, barn och ungdomar under 14 år. |
| --- | --- |

2.

Märkningen av kosttillskott som innehåller pulver av Antrodia camphorata-mycelier ska innehålla en uppgift om att kosttillskotten inte bör intas av spädbarn, barn och ungdomar under 14 år.

Kosttillskott enligt definitionen i direktiv 2002/46/EG, utom spädbarn, barn och ungdomar under 14 år

990 mg/dag”

| (2) | Följande post ska införas i tabell 2 (Specifikationer):






  Godkänt nytt livsmedel | Specifikation |
| --- | --- | --- |
| ”Pulver av Antrodia camphorata-mycelier | Beskrivning/definition

  Det nya livsmedlet är frystorkade mycelier av svampen Antrodia camphorata (stam BCRC 39106) som har odlats på fast medium. De frystorkade mycelierna mals sedan till ett pulver. Antrodia camphorata är synonymt med Taiwanofungus camphoratus (familj: Fomitopsidaceae).

  Egenskaper/sammansättning

  Viktförlust vid torkning (fukt): < 10 %
  Kolhydrater: ≤ 80 g/100 g
  Protein: ≤ 20 g/100 g
  Aska: ≤ 6 g/100 g
  Fett: ≤ 6 g/100 g
  Triterpener totalt: 1,0–10,0 g/100 g
  Antrokinonol 1,0–20,0 mg/g

  Tungmetaller

  Arsenik: < 0,5 mg/kg

  Mikrobiologiska kriterier

  Aeroba mikroorganismer totalt: ≤ 103 *CFU/g
  Jäst och mögel totalt: ≤ 100 CFU/g

  Escherichia coli: ej påvisade i 10 g

  Salmonella spp.: ej påvisade i 25 g

  Staphylococcus aureus: ej påvisade i 10 g
  *CFU: kolonibildande enheter” |

(2)

Följande post ska införas i tabell 2 (Specifikationer):

Godkänt nytt livsmedel

Specifikation

”Pulver av Antrodia camphorata-mycelier

Beskrivning/definition

Det nya livsmedlet är frystorkade mycelier av svampen Antrodia camphorata (stam BCRC 39106) som har odlats på fast medium. De frystorkade mycelierna mals sedan till ett pulver. Antrodia camphorata är synonymt med Taiwanofungus camphoratus (familj: Fomitopsidaceae).

Egenskaper/sammansättning

Viktförlust vid torkning (fukt): < 10 %

Kolhydrater: ≤ 80 g/100 g

Protein: ≤ 20 g/100 g

Aska: ≤ 6 g/100 g

Fett: ≤ 6 g/100 g

Triterpener totalt: 1,0–10,0 g/100 g

Antrokinonol 1,0–20,0 mg/g

Tungmetaller

Arsenik: < 0,5 mg/kg

Mikrobiologiska kriterier

Aeroba mikroorganismer totalt: ≤ 103 *CFU/g

Jäst och mögel totalt: ≤ 100 CFU/g

Escherichia coli: ej påvisade i 10 g

Salmonella spp.: ej påvisade i 25 g

Staphylococcus aureus: ej påvisade i 10 g

*CFU: kolonibildande enheter”

---

BESLUT

| 22.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/94 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/94

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2022/2536

av den 12 december 2022

om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om tillämpningen av vissa bestämmelser i rådets beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet, rådets beslut 2008/616/RIF om genomförande av beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet och bilagan till detta, samt rådets rambeslut 2009/905/RIF om ackreditering av tillhandahållare av kriminaltekniska tjänster som utför laboratorieverksamhet

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 82.1 andra stycket d och 87.2 a jämförda med artikel 218.6 andra stycket a,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande (1), och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med rådets beslut (EU) 2019/1187 (2) undertecknades avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om tillämpningen av vissa bestämmelser i rådets beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet, rådets beslut 2008/616/RIF om genomförande av beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet och bilagan till detta, samt rådets rambeslut 2009/905/RIF om ackreditering av tillhandahållare av kriminaltekniska tjänster som utför laboratorieverksamhet (nedan kallat avtalet) den 27 juni 2019, med förbehåll för att det ingås vid ett senare tillfälle. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med rådets beslut (EU) 2019/1187 (2) undertecknades avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om tillämpningen av vissa bestämmelser i rådets beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet, rådets beslut 2008/616/RIF om genomförande av beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet och bilagan till detta, samt rådets rambeslut 2009/905/RIF om ackreditering av tillhandahållare av kriminaltekniska tjänster som utför laboratorieverksamhet (nedan kallat avtalet) den 27 juni 2019, med förbehåll för att det ingås vid ett senare tillfälle.

| (2) | Målet att förbättra informationsutbytet i brottsbekämpande syfte för att bevara säkerheten i unionen kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna själva på grund av den internationella kriminalitetens gränsöverskridande natur. För att utveckla det gränsöverskridande samarbetet mellan de brottsbekämpande myndigheterna är det av central vikt att alla medlemsstater och Schweiziska edsförbundet har ömsesidig tillgång till nationella databaser med DNA-analyser, automatiska identifieringssystem för fingeravtryck och uppgifter i fordonsregister. |
| --- | --- |

(2)

Målet att förbättra informationsutbytet i brottsbekämpande syfte för att bevara säkerheten i unionen kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna själva på grund av den internationella kriminalitetens gränsöverskridande natur. För att utveckla det gränsöverskridande samarbetet mellan de brottsbekämpande myndigheterna är det av central vikt att alla medlemsstater och Schweiziska edsförbundet har ömsesidig tillgång till nationella databaser med DNA-analyser, automatiska identifieringssystem för fingeravtryck och uppgifter i fordonsregister.

| (3) | I enlighet med artikel 8.3 i avtalet har artikel 5.1 och 5.2 i avtalet tillämpats provisoriskt sedan dagen för avtalets undertecknande. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 8.3 i avtalet har artikel 5.1 och 5.2 i avtalet tillämpats provisoriskt sedan dagen för avtalets undertecknande.

| (4) | Irland är bundet av rådets beslut 2008/615/RIF (3), rådets beslut 2008/616/RIF (4) och bilagan till det samt rådets rambeslut 2009/905/RIF (5), och deltar därför i antagandet och tillämpningen av det här beslutet. |
| --- | --- |

(4)

Irland är bundet av rådets beslut 2008/615/RIF (3), rådets beslut 2008/616/RIF (4) och bilagan till det samt rådets rambeslut 2009/905/RIF (5), och deltar därför i antagandet och tillämpningen av det här beslutet.

| (5) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark.

| (6) | Avtalet bör godkännas. |
| --- | --- |

(6)

Avtalet bör godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed godkänns på unionens vägnar avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om tillämpningen av vissa bestämmelser i rådets beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet, rådets beslut 2008/616/RIF om genomförande av beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet och bilagan till detta, samt rådets rambeslut 2009/905/RIF om ackreditering av tillhandahållare av kriminaltekniska tjänster som utför laboratorieverksamhet. (6)

Artikel 2

Rådets ordförande ska på unionens vägnar göra den anmälan som avses i artikel 8.1 i avtalet (7).

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel de 12 december 2022.

På rådets vägnar

Z. NEKULA

Ordförande

---

(1)  Godkännande av den 17 december 2019 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2029/1187 av den 6 juni 2019 om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, och provisorisk tillämpning av vissa bestämmelser i avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om tillämpningen av vissa bestämmelser i rådets beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet, rådets beslut 2008/616/RIF om genomförande av beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet och bilagan till detta, samt rådets rambeslut 2009/905/RIF om ackreditering av tillhandahållare av kriminaltekniska tjänster som utför laboratorieverksamhet (EUT L 187, 12.7.2019, s. 1)

2

(3)  Rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (EUT L 210, 6.8.2008, s. 1).

3

(4)  Rådets beslut 2008/616/RIF av den 23 juni 2008 om genomförande av beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (EUT L 210, 6.8.2008, s. 12).

4

(5)  Rådets rambeslut 2009/905/RIF av den 30 november 2009 om ackreditering av tillhandahållare av kriminaltekniska tjänster som utför laboratorieverksamhet (EUT L 322, 9.12.2009, s. 14).

5

(6)  Texten till avtalet har offentliggjorts i EUT L 187, 12.7.2019, s. 3 tillsammans med beslutet om avtalets undertecknande.

6

(7)  Dagen för avtalets ikraftträdande kommer att offentliggöras av rådets generalsekretariat i Europeiska unionens officiella tidning.

7

Europeiska unionens officiella tidning

---

| 22.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/96 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/96

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2022/2537

av den 12 december 2022

om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Furstendömet Liechtenstein om tillämpningen av vissa bestämmelser i rådets beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet, rådets beslut 2008/616/RIF om genomförande av beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet och bilagan till detta, samt rådets rambeslut 2009/905/RIF om ackreditering av tillhandahållare av kriminaltekniska tjänster som utför laboratorieverksamhet

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 82.1 andra stycket d och 87.2 a jämförda med artikel 218.6 andra stycket a,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande (1), och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med rådets beslut (EU) 2019/1172 (2) undertecknades avtalet mellan Europeiska unionen och Furstendömet Liechtenstein om tillämpningen av vissa bestämmelser i rådets beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet, rådets beslut 2008/616/RIF om genomförande av beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet och bilagan till detta, samt rådets rambeslut 2009/905/RIF om ackreditering av tillhandahållare av kriminaltekniska tjänster som utför laboratorieverksamhet (nedan kallat avtalet) den 27 juni 2019, med förbehåll för att det ingås vid ett senare tillfälle. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med rådets beslut (EU) 2019/1172 (2) undertecknades avtalet mellan Europeiska unionen och Furstendömet Liechtenstein om tillämpningen av vissa bestämmelser i rådets beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet, rådets beslut 2008/616/RIF om genomförande av beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet och bilagan till detta, samt rådets rambeslut 2009/905/RIF om ackreditering av tillhandahållare av kriminaltekniska tjänster som utför laboratorieverksamhet (nedan kallat avtalet) den 27 juni 2019, med förbehåll för att det ingås vid ett senare tillfälle.

| (2) | Målet att förbättra informationsutbytet i brottsbekämpande syfte för att bevara säkerheten i unionen kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna själva på grund av den internationella kriminalitetens gränsöverskridande natur. För att utveckla det gränsöverskridande samarbetet mellan de brottsbekämpande myndigheterna är det av central vikt att alla medlemsstater och Furstendömet Liechtenstein har ömsesidig tillgång till nationella databaser med DNA-analyser, automatiska identifieringssystem för fingeravtryck och uppgifter i fordonsregister. |
| --- | --- |

(2)

Målet att förbättra informationsutbytet i brottsbekämpande syfte för att bevara säkerheten i unionen kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna själva på grund av den internationella kriminalitetens gränsöverskridande natur. För att utveckla det gränsöverskridande samarbetet mellan de brottsbekämpande myndigheterna är det av central vikt att alla medlemsstater och Furstendömet Liechtenstein har ömsesidig tillgång till nationella databaser med DNA-analyser, automatiska identifieringssystem för fingeravtryck och uppgifter i fordonsregister.

| (3) | I enlighet med artikel 8.3 i avtalet har artikel 5.1 och 5.2 i avtalet tillämpats provisoriskt sedan dagen för avtalets undertecknande. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 8.3 i avtalet har artikel 5.1 och 5.2 i avtalet tillämpats provisoriskt sedan dagen för avtalets undertecknande.

| (4) | Irland är bundet av rådets beslut 2008/615/RIF (3), rådets beslut 2008/616/RIF (4) och bilagan till det samt rådets rambeslut 2009/905/RIF (5), och deltar därför i antagandet och tillämpningen av det här beslutet. |
| --- | --- |

(4)

Irland är bundet av rådets beslut 2008/615/RIF (3), rådets beslut 2008/616/RIF (4) och bilagan till det samt rådets rambeslut 2009/905/RIF (5), och deltar därför i antagandet och tillämpningen av det här beslutet.

| (5) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark.

| (6) | Avtalet bör godkännas. |
| --- | --- |

(6)

Avtalet bör godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed godkänns på unionens vägnar avtalet mellan Europeiska unionen och Furstendömet Liechtenstein om tillämpningen av vissa bestämmelser i rådets beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet, rådets beslut 2008/616/RIF om genomförande av beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet och bilagan till detta, samt rådets rambeslut 2009/905/RIF om ackreditering av tillhandahållare av kriminaltekniska tjänster som utför laboratorieverksamhet (6).

Artikel 2

Rådets ordförande ska på unionens vägnar göra den anmälan som avses i artikel 8.1 i avtalet (7).

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 12 december 2022.

På rådets vägnar

Z. NEKULA

Ordförande

---

(1)  Godkännande av den 17 december 2019 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2019/1172 av den 6 juni 2019 om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, och provisorisk tillämpning av vissa bestämmelser i avtalet mellan Europeiska unionen och Furstendömet Liechtenstein om tillämpningen av vissa bestämmelser i rådets beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet, rådets beslut 2008/616/RIF om genomförande av beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet och bilagan till detta, samt rådets rambeslut 2009/905/RIF om ackreditering av tillhandahållare av kriminaltekniska tjänster som utför laboratorieverksamhet (EUT L 184, 10.7.2019, s. 1).

2

(3)  Rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (EUT L 210, 6.8.2008, s. 1).

3

(4)  Rådets beslut 2008/616/RIF av den 23 juni 2008 om genomförande av beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (EUT L 210, 6.8.2008, s. 12).

4

(5)  Rådets rambeslut 2009/905/RIF av den 30 november 2009 om ackreditering av tillhandahållare av kriminaltekniska tjänster som utför laboratorieverksamhet (EUT L 322, 9.12.2009, s. 14).

5

(6)  Texten till avtalet har offentliggjorts i EUT L 184, 10.7.2019, s. 3 tillsammans med beslutet om avtalets undertecknande.

6

(7)  Dagen för avtalets ikraftträdande kommer att offentliggöras av rådets generalsekretariat i Europeiska unionens officiella tidning.

7

Europeiska unionens officiella tidning

---

| 22.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/98 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/98

---

BESLUT (Gusp) 2022/2538 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 13 december 2022

om utseende av uppdragschefen för Europeiska unionens uppdrag för kapacitetsuppbyggnad i Somalia (Eucap Somalia) (Eucap Somalia/1/2022)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 38 tredje stycket,

med beaktande av rådets beslut 2012/389/Gusp av den 16 juli 2012 om Europeiska unionens uppdrag för kapacitetsuppbyggnad i Somalia (Eucap Somalia) (1), särskilt artikel 9.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 9.1 i beslut 2012/389/Gusp är kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) bemyndigad, i enlighet med artikel 38 tredje stycket i fördraget, att fatta lämpliga beslut i syfte att utöva politisk kontroll över och strategisk ledning av Europeiska unionens uppdrag för kapacitetsuppbyggnad i Somalia (Eucap Somalia), vilket inbegriper beslutet att utse en uppdragschef. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 9.1 i beslut 2012/389/Gusp är kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) bemyndigad, i enlighet med artikel 38 tredje stycket i fördraget, att fatta lämpliga beslut i syfte att utöva politisk kontroll över och strategisk ledning av Europeiska unionens uppdrag för kapacitetsuppbyggnad i Somalia (Eucap Somalia), vilket inbegriper beslutet att utse en uppdragschef.

| (2) | Den 7 december 2021 antog Kusp beslut (Gusp) 2021/2210 (2), genom vilket mandatet för Christopher REYNOLDS som uppdragschef för Eucap Somalia förlängdes från och med den 1 januari 2022 till och med den 31 december 2022. |
| --- | --- |

(2)

Den 7 december 2021 antog Kusp beslut (Gusp) 2021/2210 (2), genom vilket mandatet för Christopher REYNOLDS som uppdragschef för Eucap Somalia förlängdes från och med den 1 januari 2022 till och med den 31 december 2022.

| (3) | Den 12 december 2022 antog rådet beslut (Gusp) 2022/2445 (3) om förlängning av uppdraget Eucap Somalia till och med den 31 december 2024. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 december 2022 antog rådet beslut (Gusp) 2022/2445 (3) om förlängning av uppdraget Eucap Somalia till och med den 31 december 2024.

| (4) | Den 17 november 2022 föreslog unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att Kauko AALTOMAA ska utses till uppdragschef för Eucap Somalia från och med den 1 januari 2023 till och med den 31 december 2023. |
| --- | --- |

(4)

Den 17 november 2022 föreslog unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att Kauko AALTOMAA ska utses till uppdragschef för Eucap Somalia från och med den 1 januari 2023 till och med den 31 december 2023.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kauko AALTOMAA utses härmed till uppdragschef för Europeiska unionens uppdrag för kapacitetsuppbyggnad i Somalia (Eucap Somalia) från och med den 1 januari 2023 till och med den 31 december 2023.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2023.

Utfärdat i Bryssel den 13 december 2022.

På kommittén för utrikes- och säkerhetspolitiks vägnar

D. PRONK

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 187, 17.7.2012, s. 40.

1

(2)  Beslut (Gusp) 2021/2210 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 7 december 2021 om förlängning av mandatet för uppdragschefen för Europeiska unionens uppdrag för kapacitetsuppbyggnad i Somalia (Eucap Somalia) (Eucap Somalia/1/2021) (EUT L 447, 14.12.2021, s. 3).

2

(3)  Rådets beslut (Gusp) 2022/2445 av den 12 december 2022 om ändring av beslut 2012/389/Gusp om Europeiska unionens uppdrag för kapacitetsuppbyggnad i Somalia (Eucap Somalia) (EUT L 319, 13.12.2022, s. 91).

3

---

| 22.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/99 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/99

---

BESLUT (Gusp) 2022/2539 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 13 december 2022

om utnämning av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära operation i Bosnien och Hercegovina och om upphävande av beslut (Gusp) 2022/59 (BiH/34/2022)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 38,

med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2004/570/Gusp av den 12 juli 2004 om Europeiska unionens militära operation i Bosnien och Hercegovina (1), särskilt artikel 6.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 6.1 i gemensam åtgärd 2004/570/Gusp bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att fatta lämpliga beslut om utnämningen av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära operation i Bosnien och Hercegovina (operation Althea) (befälhavaren för EU-styrkan). |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 6.1 i gemensam åtgärd 2004/570/Gusp bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att fatta lämpliga beslut om utnämningen av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära operation i Bosnien och Hercegovina (operation Althea) (befälhavaren för EU-styrkan).

| (2) | Den 10 januari 2022 antog Kusp beslut (Gusp) 2022/59 (2) om utnämning av generalmajor Anton WESSELY till befälhavare för EU-styrkan. |
| --- | --- |

(2)

Den 10 januari 2022 antog Kusp beslut (Gusp) 2022/59 (2) om utnämning av generalmajor Anton WESSELY till befälhavare för EU-styrkan.

| (3) | Den 13 oktober 2022 rekommenderade de österrikiska militära myndigheterna att generalmajor Helmut HABERMAYER skulle utnämnas till befälhavare för EU-styrkan som efterträdare till generalmajor Anton WESSELY från och med den 20 januari 2023. |
| --- | --- |

(3)

Den 13 oktober 2022 rekommenderade de österrikiska militära myndigheterna att generalmajor Helmut HABERMAYER skulle utnämnas till befälhavare för EU-styrkan som efterträdare till generalmajor Anton WESSELY från och med den 20 januari 2023.

| (4) | Operationschefen för operation Althea stödde de österrikiska militära myndigheternas rekommendation. |
| --- | --- |

(4)

Operationschefen för operation Althea stödde de österrikiska militära myndigheternas rekommendation.

| (5) | Den 24 november 2022 samtyckte EU:s militära kommitté till de österrikiska militära myndigheternas rekommendation. |
| --- | --- |

(5)

Den 24 november 2022 samtyckte EU:s militära kommitté till de österrikiska militära myndigheternas rekommendation.

| (6) | Beslut (Gusp) 2022/59 bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(6)

Beslut (Gusp) 2022/59 bör därför upphävas.

| (7) | Den 12 och 13 december 2002 antog Europeiska rådet i Köpenhamn ett uttalande enligt vilket Berlin plus-arrangemangen och deras genomförande endast ska gälla för de unionsmedlemsstater som är Natomedlemmar eller deltar i programmet Partnerskap för fred och därför har ingått bilaterala säkerhetsavtal med Nato. |
| --- | --- |

(7)

Den 12 och 13 december 2002 antog Europeiska rådet i Köpenhamn ett uttalande enligt vilket Berlin plus-arrangemangen och deras genomförande endast ska gälla för de unionsmedlemsstater som är Natomedlemmar eller deltar i programmet Partnerskap för fred och därför har ingått bilaterala säkerhetsavtal med Nato.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Generalmajor Helmut HABERMAYER utnämns härmed till befälhavare för EU-styrkan för Europeiska unionens militära operation i Bosnien och Hercegovina (operation Althea) från och med den 20 januari 2023.

Artikel 2

Beslut (Gusp) 2022/59 ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den 20 januari 2023.

Utfärdat i Bryssel den 13 december 2022.

På kommittén för utrikes- och säkerhetspolitiks vägnar

D. PRONK

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 252, 28.7.2004, s. 10.

1

(2)  Beslut (Gusp) 2022/59 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 10 januari 2022 om utnämning av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära operation i Bosnien och Hercegovina och om upphävande av beslut (Gusp) 2021/5 (BiH/32/2022) (EUT L 10, 17.1.2022, s. 77).

2

---

| 22.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/101 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/101

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2022/2540

av den 19 december 2022

om utnämning av en ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén på förslag av Konungariket Belgien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 302,

med beaktande av rådets beslut (EU) 2019/853 av den 21 maj 2019 om fastställande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs sammansättning (1),

med beaktande av den belgiska regeringens förslag,

efter att ha hört kommissionen, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 300.2 i fördraget ska Ekonomiska och sociala kommittén bestå av företrädare för organisationer för arbetsgivare, löntagare och andra företrädare för det civila samhället, särskilt inom socioekonomiska, medborgerliga områden och fackområden samt kulturella områden. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 300.2 i fördraget ska Ekonomiska och sociala kommittén bestå av företrädare för organisationer för arbetsgivare, löntagare och andra företrädare för det civila samhället, särskilt inom socioekonomiska, medborgerliga områden och fackområden samt kulturella områden.

| (2) | Den 2 oktober 2020 antog rådet beslut (EU) 2020/1392 (2) om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden 21 september 2020–20 september 2025. |
| --- | --- |

(2)

Den 2 oktober 2020 antog rådet beslut (EU) 2020/1392 (2) om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden 21 september 2020–20 september 2025.

| (3) | En plats som ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har blivit ledig till följd av att Dominique MICHEL har avgått. |
| --- | --- |

(3)

En plats som ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har blivit ledig till följd av att Dominique MICHEL har avgått.

| (4) | Den belgiska regeringen har föreslagit Olivier JORIS, Executive Manager du Centre de compétence Europe et International de la Fédération des Entreprises de Belgique (FEB) (verkställande direktör, departementet för europeiska och internationella frågor, belgiska företagsförbundet), som ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 20 september 2025. |
| --- | --- |

(4)

Den belgiska regeringen har föreslagit Olivier JORIS, Executive Manager du Centre de compétence Europe et International de la Fédération des Entreprises de Belgique (FEB) (verkställande direktör, departementet för europeiska och internationella frågor, belgiska företagsförbundet), som ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 20 september 2025.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Olivier JORIS, Executive Manager du Centre de compétence Europe et International de la Fédération des Entreprises de Belgique (FEB) (verkställande direktör, departementet för europeiska och internationella frågor, belgiska företagsförbundet), utnämns härmed till ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 20 september 2025.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2022.

På rådets vägnar

J. SÍKELA

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 139, 27.5.2019, s. 15.

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2020/1392 av den 2 oktober 2020 om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden 21 september 2020–20 september 2025 och om upphävande och ersättande av rådets beslut om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden 21 september 2020–20 september 2025 som antogs den 18 september 2020 (EUT L 322, 5.10.2020, s. 1).

2

---

| 22.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/103 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/103

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2022/2541

av den 19 december 2022

om utnämning av en ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén på förslag av Förbundsrepubliken Tyskland

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 302,

med beaktande av rådets beslut (EU) 2019/853 av den 21 maj 2019 om fastställande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs sammansättning (1),

med beaktande av den tyska regeringens förslag, och

efter att ha hört kommissionen, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 300.2 i fördraget ska Ekonomiska och sociala kommittén bestå av företrädare för organisationer för arbetsgivare, löntagare och andra företrädare för det civila samhället, särskilt inom socioekonomiska, medborgerliga områden och fackområden samt kulturella områden. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 300.2 i fördraget ska Ekonomiska och sociala kommittén bestå av företrädare för organisationer för arbetsgivare, löntagare och andra företrädare för det civila samhället, särskilt inom socioekonomiska, medborgerliga områden och fackområden samt kulturella områden.

| (2) | Den 2 oktober 2020 antog rådet beslut (EU) 2020/1392 (2) om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden 21 september 2020–20 september 2025. |
| --- | --- |

(2)

Den 2 oktober 2020 antog rådet beslut (EU) 2020/1392 (2) om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden 21 september 2020–20 september 2025.

| (3) | En plats som ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har blivit ledig till följd av att Gabriele MÜLLER-LIST har avgått. |
| --- | --- |

(3)

En plats som ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har blivit ledig till följd av att Gabriele MÜLLER-LIST har avgått.

| (4) | Den tyska regeringen har föreslagit att Andreas KRUSE, Mitglied im Vorstand der Bundesarbeitsgemeinschaft der Seniorenorganisation e.V. (BAGSO) (styrelseledamot i den tyska nationella sammanslutningen för seniororganisationer [BAGSO]), utnämns till ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 20 september 2025. |
| --- | --- |

(4)

Den tyska regeringen har föreslagit att Andreas KRUSE, Mitglied im Vorstand der Bundesarbeitsgemeinschaft der Seniorenorganisation e.V. (BAGSO) (styrelseledamot i den tyska nationella sammanslutningen för seniororganisationer [BAGSO]), utnämns till ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 20 september 2025.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Andreas KRUSE, Mitglied im Vorstand der Bundesarbeitsgemeinschaft der Seniorenorganisation e.V. (BAGSO) (styrelseledamot i den tyska nationella sammanslutningen för seniororganisationer (BAGSO)), utnämns härmed till ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 20 september 2025.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2022.

På rådets vägnar

J. SÍKELA

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 139, 27.5.2019, s. 15.

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2020/1392 av den 2 oktober 2020 om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden 21 september 2020–20 september 2025 och om upphävande och ersättande av rådets beslut om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden 21 september 2020–20 september 2025 som antogs den 18 september 2020 (EUT L 322, 5.10.2020, s. 1).

2

---

| 22.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/105 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/105

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/2542

av den 19 december 2022

om ändring av genomförandebeslut (EU) 2018/1904 om bemyndigande för Nederländerna att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 285 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (1), särskilt artikel 395.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets genomförandebeslut (EU) 2018/1904 (2) bemyndigades Nederländerna att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 285 i direktiv 2006/112/EG för att befria beskattningsbara personer vars årsomsättning är högst 25 000 EUR från mervärdesskatt (den särskilda åtgärden). |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets genomförandebeslut (EU) 2018/1904 (2) bemyndigades Nederländerna att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 285 i direktiv 2006/112/EG för att befria beskattningsbara personer vars årsomsättning är högst 25 000 EUR från mervärdesskatt (den särskilda åtgärden).

| (2) | Genomförandebeslut (EU) 2018/1904 ska upphöra att gälla den 31 december 2022. Genom en skrivelse av den 23 augusti 2022 ansökte Nederländerna om bemyndigande att fortsätta att tillämpa den särskilda åtgärden under ytterligare en period fram till och med den 31 december 2024, det datum då medlemsstaterna senast ska ha införlivat rådets direktiv (EU) 2020/285 (3). Det följer av det direktivet att medlemsstaterna från och med den 1 januari 2025 kommer att ha rätt att tillämpa undantag från mervärdesskatteplikt för leveranser av varor och tillhandahållanden av tjänster som görs av beskattningsbara personer vars årsomsättning i en given medlemsstat inte överstiger ett tröskelvärde på 85 000 EUR eller motsvarande värde i nationell valuta. |
| --- | --- |

(2)

Genomförandebeslut (EU) 2018/1904 ska upphöra att gälla den 31 december 2022. Genom en skrivelse av den 23 augusti 2022 ansökte Nederländerna om bemyndigande att fortsätta att tillämpa den särskilda åtgärden under ytterligare en period fram till och med den 31 december 2024, det datum då medlemsstaterna senast ska ha införlivat rådets direktiv (EU) 2020/285 (3). Det följer av det direktivet att medlemsstaterna från och med den 1 januari 2025 kommer att ha rätt att tillämpa undantag från mervärdesskatteplikt för leveranser av varor och tillhandahållanden av tjänster som görs av beskattningsbara personer vars årsomsättning i en given medlemsstat inte överstiger ett tröskelvärde på 85 000 EUR eller motsvarande värde i nationell valuta.

| (3) | I enlighet med artikel 395.2 andra stycket i direktiv 2006/112/EG översände kommissionen Nederländernas ansökan till övriga medlemsstater, förutom Spanien, genom en skrivelse av den 25 augusti 2022. Genom en skrivelse av den 26 augusti översände kommissionen den ansökan till Spanien. Genom en skrivelse av den 29 augusti 2022 underrättade kommissionen Nederländerna om att den hade alla uppgifter som var nödvändiga för behandlingen av ärendet. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 395.2 andra stycket i direktiv 2006/112/EG översände kommissionen Nederländernas ansökan till övriga medlemsstater, förutom Spanien, genom en skrivelse av den 25 augusti 2022. Genom en skrivelse av den 26 augusti översände kommissionen den ansökan till Spanien. Genom en skrivelse av den 29 augusti 2022 underrättade kommissionen Nederländerna om att den hade alla uppgifter som var nödvändiga för behandlingen av ärendet.

| (4) | Den särskilda åtgärden är i överensstämmelse med direktiv 2006/112/EG, i dess ändrade lydelse enligt direktiv (EU) 2020/285, som syftar till att minska små företags regelbörda och undvika snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(4)

Den särskilda åtgärden är i överensstämmelse med direktiv 2006/112/EG, i dess ändrade lydelse enligt direktiv (EU) 2020/285, som syftar till att minska små företags regelbörda och undvika snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden.

| (5) | Den särskilda åtgärden kommer fortsätta att vara frivillig för beskattningsbara personer, eftersom de fortfarande får välja de normala mervärdesskattereglerna enligt artikel 290 i direktiv 2006/112/EG. |
| --- | --- |

(5)

Den särskilda åtgärden kommer fortsätta att vara frivillig för beskattningsbara personer, eftersom de fortfarande får välja de normala mervärdesskattereglerna enligt artikel 290 i direktiv 2006/112/EG.

| (6) | Av de uppgifter som Nederländerna tillhandahållit framgår att den särskilda åtgärden endast i ringa utsträckning kommer att påverka Nederländernas totala skatteinkomster i det sista konsumtionsledet. |
| --- | --- |

(6)

Av de uppgifter som Nederländerna tillhandahållit framgår att den särskilda åtgärden endast i ringa utsträckning kommer att påverka Nederländernas totala skatteinkomster i det sista konsumtionsledet.

| (7) | Till följd av ikraftträdandet av rådets förordning (EU, Euratom) 2021/769 (4) kommer Nederländerna inte att genomföra någon kompensationsberäkning med avseende på översikten över de mervärdesskattebaserade egna medlen för budgetåret 2022 och framåt. |
| --- | --- |

(7)

Till följd av ikraftträdandet av rådets förordning (EU, Euratom) 2021/769 (4) kommer Nederländerna inte att genomföra någon kompensationsberäkning med avseende på översikten över de mervärdesskattebaserade egna medlen för budgetåret 2022 och framåt.

| (8) | Med tanke på att den särskilda åtgärden har haft en positiv effekt på förenklingen av mervärdesskatterelaterade skyldigheter, eftersom den har minskat den administrativa bördan och kostnaderna för regelefterlevnad både för små företag och för skattemyndigheter och med tanke på att den inte i någon större utsträckning påverkar de totala inkomsterna från mervärdesskatt, är det lämpligt att tillåta Nederländerna att tillämpa den särskilda åtgärd som anges i genomförandebeslut (EU) 2018/1904. |
| --- | --- |

(8)

Med tanke på att den särskilda åtgärden har haft en positiv effekt på förenklingen av mervärdesskatterelaterade skyldigheter, eftersom den har minskat den administrativa bördan och kostnaderna för regelefterlevnad både för små företag och för skattemyndigheter och med tanke på att den inte i någon större utsträckning påverkar de totala inkomsterna från mervärdesskatt, är det lämpligt att tillåta Nederländerna att tillämpa den särskilda åtgärd som anges i genomförandebeslut (EU) 2018/1904.

| (9) | Tillämpningen av den särskilda åtgärden bör vara tidsbegränsad. Tidsfristen bör vara tillräcklig för att kommissionen ska kunna bedöma det nuvarande tröskelvärdets verkan och lämplighet. Dessutom ska medlemsstaterna enligt artikel 3.1 i direktiv (EU) 2020/285 senast den 31 december 2024 anta och offentliggöra de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa artikel 1 i det direktivet, och tillämpa de bestämmelserna från och med den 1 januari 2025. Nederländerna bör därför bemyndigas att tillämpa den särskilda åtgärden till och med den 31 december 2024. |
| --- | --- |

(9)

Tillämpningen av den särskilda åtgärden bör vara tidsbegränsad. Tidsfristen bör vara tillräcklig för att kommissionen ska kunna bedöma det nuvarande tröskelvärdets verkan och lämplighet. Dessutom ska medlemsstaterna enligt artikel 3.1 i direktiv (EU) 2020/285 senast den 31 december 2024 anta och offentliggöra de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa artikel 1 i det direktivet, och tillämpa de bestämmelserna från och med den 1 januari 2025. Nederländerna bör därför bemyndigas att tillämpa den särskilda åtgärden till och med den 31 december 2024.

| (10) | Genomförandebeslut (EU) 2018/1904 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Genomförandebeslut (EU) 2018/1904 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 2 i genomförandebeslut (EU) 2018/1904 ska ersättas med följande:

”Artikel 2

Detta beslut ska tillämpas från och med den 1 januari 2020 till och med den 31 december 2024.”

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det delges.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Konungariket Nederländerna.

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2022.

På rådets vägnar

J. SÍKELA

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Rådets genomförandebeslut (EU) 2018/1904 av den 4 december 2018 om bemyndigande för Nederländerna att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 285 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt (EUT L 310, 6.12.2018, s. 25).

2

(3)  Rådets direktiv (EU) 2020/285 av den 18 februari 2020 om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller den särskilda ordningen för små företag och förordning (EU) nr 904/2010 vad gäller det administrativa samarbetet och utbyte av information för kontrollen av att den särskilda ordningen för små företag tillämpas på ett korrekt sätt (EUT L 62, 2.3.2020, s. 13).

3

(4)  Rådets förordning (EU, Euratom) 2021/769 av den 30 april 2021 om ändring av förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 om den slutliga enhetliga ordningen för uppbörd av egna medel som härrör från mervärdesskatt (EUT L 165, 11.5.2021, s. 9).

4

---

| 22.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/107 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/107

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT (Gusp) 2022/2543

av den 21 december 2022

om genomförande av beslut (Gusp) 2015/1333 om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Libyen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 31.2,

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2015/1333 av den 31 juli 2015 om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Libyen och om upphävande av beslut 2011/137/Gusp (1), särskilt artikel 12.2,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 31 juli 2015 antog rådet beslut (Gusp) 2015/1333. |
| --- | --- |

(1)

Den 31 juli 2015 antog rådet beslut (Gusp) 2015/1333.

| (2) | Till följd av tribunalens dom i mål T-627/20 (2) bör posten för en enhet som är uppförd på förteckningen utgå. |
| --- | --- |

(2)

Till följd av tribunalens dom i mål T-627/20 (2) bör posten för en enhet som är uppförd på förteckningen utgå.

| (3) | Beslut (Gusp) 2015/1333 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Beslut (Gusp) 2015/1333 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga IV till beslut (Gusp) 2015/1333 ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 21 december 2022.

På rådets vägnar

M. BEK

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 206, 1.8.2015, s. 34.

1

(2)  Tribunalens dom av den 28 september 2022, Libyan African Investment Co. (LAICO)/Europeiska unionens råd, T-627/20.

2

---

BILAGA

I bilaga IV till beslut (Gusp) 2015/1333 (Förteckning över de personer och enheter som avses i artikel 9.2), del B (Enheter), ska följande post utgå:

| ”1. | Libyan Arab African Investment Company – LAAICO (alias LAICO)”. |
| --- | --- |

”1.

Libyan Arab African Investment Company – LAAICO (alias LAICO)”.

---

| 22.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/109 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/109

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU, Euratom) 2022/2544

av den 19 december 2022

om fastställande av arrangemangen för administration och genomförande av EU:s upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin och därtill hörande utlåningstransaktioner

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (1), särskilt artikel 220a, och

av följande skäl:

| (1) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2022/2434 (2) ändrades förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (budgetförordningen) så att en diversifierad finansieringsstrategi fastställdes som den enda finansieringsmetoden för genomförandet av kommissionens upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner. Artikel 220a i budgetförordningen ska tillämpas på program för ekonomiskt stöd vars grundläggande akter träder i kraft från och med den 9 november 2022. Den diversifierade finansieringsstrategin ska inte tillämpas på befintliga program enligt vilka upp- och utlåningstransaktioner bör fortsätta att genomföras enligt den traditionella back-to-back-metoden, i enlighet med artikel 220 i budgetförordningen. Back-to-back-metoden kan också, som ett undantag, tillämpas på nya program för ekonomiskt stöd och ska tillämpas på alla Euratomprogram. |
| --- | --- |

(1)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2022/2434 (2) ändrades förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (budgetförordningen) så att en diversifierad finansieringsstrategi fastställdes som den enda finansieringsmetoden för genomförandet av kommissionens upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner. Artikel 220a i budgetförordningen ska tillämpas på program för ekonomiskt stöd vars grundläggande akter träder i kraft från och med den 9 november 2022. Den diversifierade finansieringsstrategin ska inte tillämpas på befintliga program enligt vilka upp- och utlåningstransaktioner bör fortsätta att genomföras enligt den traditionella back-to-back-metoden, i enlighet med artikel 220 i budgetförordningen. Back-to-back-metoden kan också, som ett undantag, tillämpas på nya program för ekonomiskt stöd och ska tillämpas på alla Euratomprogram.

| (2) | Enligt artikel 220a i budgetförordningen ska kommissionen fastställa de nödvändiga arrangemangen för genomförandet av den diversifierade finansieringsstrategin. Dessa arrangemang bör omfatta en styrningsram, förfaranden för riskhantering och en metod för kostnadsfördelning, vilken bör säkerställa att alla kostnader som unionen ådrar sig i samband med ekonomiskt stöd bärs av mottagarlandet. Det är därför nödvändigt att fastställa de arrangemang som ska tillämpas på de upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner som kommissionen genomför inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin och på de därtill hörande utlåningstransaktionerna. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 220a i budgetförordningen ska kommissionen fastställa de nödvändiga arrangemangen för genomförandet av den diversifierade finansieringsstrategin. Dessa arrangemang bör omfatta en styrningsram, förfaranden för riskhantering och en metod för kostnadsfördelning, vilken bör säkerställa att alla kostnader som unionen ådrar sig i samband med ekonomiskt stöd bärs av mottagarlandet. Det är därför nödvändigt att fastställa de arrangemang som ska tillämpas på de upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner som kommissionen genomför inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin och på de därtill hörande utlåningstransaktionerna.

| (3) | Kommissionen har för första gången tillämpat den diversifierade finansieringsstrategin på upplåningstransaktioner inom ramen för Europeiska unionens återhämtningsinstrument (Next Generation EU eller återhämtningsinstrumentet), unionens tillfälliga instrument för att stödja den ekonomiska återhämtningen efter covid-19-krisen. Detta har gjort det möjligt att framgångsrikt mobilisera medel för icke återbetalningspliktigt stöd och lån enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 (3) och andra unionsprogram som avses i artikel 2.2 i rådets förordning (EU) 2020/2094 (4). |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har för första gången tillämpat den diversifierade finansieringsstrategin på upplåningstransaktioner inom ramen för Europeiska unionens återhämtningsinstrument (Next Generation EU eller återhämtningsinstrumentet), unionens tillfälliga instrument för att stödja den ekonomiska återhämtningen efter covid-19-krisen. Detta har gjort det möjligt att framgångsrikt mobilisera medel för icke återbetalningspliktigt stöd och lån enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 (3) och andra unionsprogram som avses i artikel 2.2 i rådets förordning (EU) 2020/2094 (4).

| (4) | Styrningsmodellen och de processer som krävs för genomförandet av den diversifierade finansieringsstrategin inom ramen för Next Generation EU har fastställts i enlighet med kommissionens genomförandebeslut C(2021) 2502 (5). Dessa arrangemang innefattar bland annat en styrningsram och riskhanterings- och efterlevnadsförfaranden. En metod för kostnadsfördelning utvecklades i kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1095 (6). Arrangemangen för genomförande av den diversifierade finansieringsstrategin enligt artikel 220a i budgetförordningen bör baseras på styrningsmodellen för Next Generation EU. |
| --- | --- |

(4)

Styrningsmodellen och de processer som krävs för genomförandet av den diversifierade finansieringsstrategin inom ramen för Next Generation EU har fastställts i enlighet med kommissionens genomförandebeslut C(2021) 2502 (5). Dessa arrangemang innefattar bland annat en styrningsram och riskhanterings- och efterlevnadsförfaranden. En metod för kostnadsfördelning utvecklades i kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1095 (6). Arrangemangen för genomförande av den diversifierade finansieringsstrategin enligt artikel 220a i budgetförordningen bör baseras på styrningsmodellen för Next Generation EU.

| (5) | Även om detta beslut främst bör tillämpas på transaktioner som genomförs inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin, bör vissa av de arrangemang som anges i beslutet utvidgas till att omfatta transaktioner som genomförs enligt back-to-back-metoden. Detta tillvägagångssätt skulle säkerställa samstämmighet mellan de olika programmen, i tillämplig mån. Det skulle också garantera att alla transaktioner omfattas av högsta möjliga regelstandard, i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning. Detta bör vara fallet när det gäller arrangemang för riskhanterings- och efterlevnadsförfaranden. |
| --- | --- |

(5)

Även om detta beslut främst bör tillämpas på transaktioner som genomförs inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin, bör vissa av de arrangemang som anges i beslutet utvidgas till att omfatta transaktioner som genomförs enligt back-to-back-metoden. Detta tillvägagångssätt skulle säkerställa samstämmighet mellan de olika programmen, i tillämplig mån. Det skulle också garantera att alla transaktioner omfattas av högsta möjliga regelstandard, i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning. Detta bör vara fallet när det gäller arrangemang för riskhanterings- och efterlevnadsförfaranden.

| (6) | Ett årligt upplåningsbeslut bör innehålla en beskrivning av de planerade upplåningstransaktionerna inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin under en period på ett år. Det bör särskilt fastställa omfattningen av de upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner som ska genomföras, i syfte att ange en ram för den totala exponeringen för unionens budget och för låntagarna. I detta syfte bör det anges ett intervall för högsta emissionsbelopp för långfristig finansiering för alla ändamål, ett högsta utestående belopp för kortfristig finansiering, längsta genomsnittliga löptid för unionens långfristiga finansiering, en gräns för det slutliga utestående beloppet per emission och, i tillämpliga fall, det högsta belopp för kommissionens emissioner som kan innehas för dess egen räkning och som kan användas som en ytterligare finansieringskälla eller för att stödja andrahandsmarknaden. |
| --- | --- |

(6)

Ett årligt upplåningsbeslut bör innehålla en beskrivning av de planerade upplåningstransaktionerna inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin under en period på ett år. Det bör särskilt fastställa omfattningen av de upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner som ska genomföras, i syfte att ange en ram för den totala exponeringen för unionens budget och för låntagarna. I detta syfte bör det anges ett intervall för högsta emissionsbelopp för långfristig finansiering för alla ändamål, ett högsta utestående belopp för kortfristig finansiering, längsta genomsnittliga löptid för unionens långfristiga finansiering, en gräns för det slutliga utestående beloppet per emission och, i tillämpliga fall, det högsta belopp för kommissionens emissioner som kan innehas för dess egen räkning och som kan användas som en ytterligare finansieringskälla eller för att stödja andrahandsmarknaden.

| (7) | För att säkerställa att nödvändiga medel finns tillgängliga för att fullgöra åtaganden inom ramen för relaterade program för ekonomiskt stöd när de förfaller till betalning, bör upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin genomföras på grundval av halvårsvisa finansieringsplaner. Finansieringsplanerna skulle ange en ram för dessa transaktioner under respektive period genom att hänvisa till de betalningar som måste göras för att genomföra de relaterade programmen. Vid fastställandet av en finansieringsplan bör man därför säkerställa en direkt koppling till betalningsbehoven för att täcka de utgiftsåtaganden som ingåtts inom ramen för motsvarande grundläggande akter. Finansieringsplanen bör fastställas på grundval av de gränser som anges i det årliga upplåningsbeslutet. Finansieringsplanen är grunden för att informera marknadsaktörerna om de vägledande finansieringsplanerna under den kommande perioden. |
| --- | --- |

(7)

För att säkerställa att nödvändiga medel finns tillgängliga för att fullgöra åtaganden inom ramen för relaterade program för ekonomiskt stöd när de förfaller till betalning, bör upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin genomföras på grundval av halvårsvisa finansieringsplaner. Finansieringsplanerna skulle ange en ram för dessa transaktioner under respektive period genom att hänvisa till de betalningar som måste göras för att genomföra de relaterade programmen. Vid fastställandet av en finansieringsplan bör man därför säkerställa en direkt koppling till betalningsbehoven för att täcka de utgiftsåtaganden som ingåtts inom ramen för motsvarande grundläggande akter. Finansieringsplanen bör fastställas på grundval av de gränser som anges i det årliga upplåningsbeslutet. Finansieringsplanen är grunden för att informera marknadsaktörerna om de vägledande finansieringsplanerna under den kommande perioden.

| (8) | Genom att fastställa ett vägledande högsta upplåningsbelopp som i regel täcker en period på sex månader, och genom att fastställa vissa andra nyckelparametrar för de planerade transaktionerna, skulle finansieringsplanen också säkerställa större förutsägbarhet för emissioner, samtidigt som flexibilitet bibehålls och transparens på marknaderna säkras. Den bas av investerare man inriktar sig på behöver information om kommande emissioner och indikationer om en tidsplan så att de i sin tur kan utarbeta investeringsplaner. |
| --- | --- |

(8)

Genom att fastställa ett vägledande högsta upplåningsbelopp som i regel täcker en period på sex månader, och genom att fastställa vissa andra nyckelparametrar för de planerade transaktionerna, skulle finansieringsplanen också säkerställa större förutsägbarhet för emissioner, samtidigt som flexibilitet bibehålls och transparens på marknaderna säkras. Den bas av investerare man inriktar sig på behöver information om kommande emissioner och indikationer om en tidsplan så att de i sin tur kan utarbeta investeringsplaner.

| (9) | Det årliga upplåningsbeslutet och finansieringsplanen bör utgöra en grund för kommissionens information till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 220a.2 i budgetförordningen samt för information till marknaderna och allmänheten. Vidare bör kommissionen regelbundet och på ett heltäckande sätt rapportera till Europaparlamentet och rådet om alla aspekter av sin upplånings- och skuldförvaltningsstrategi, i enlighet med artikel 220a.2 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

(9)

Det årliga upplåningsbeslutet och finansieringsplanen bör utgöra en grund för kommissionens information till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 220a.2 i budgetförordningen samt för information till marknaderna och allmänheten. Vidare bör kommissionen regelbundet och på ett heltäckande sätt rapportera till Europaparlamentet och rådet om alla aspekter av sin upplånings- och skuldförvaltningsstrategi, i enlighet med artikel 220a.2 i budgetförordningen.

| (10) | Fastställandet av korrekta och meningsfulla finansieringsplaner inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin är beroende av att de utanordnare som ansvarar för genomförandet av programmen för ekonomiskt stöd regelbundet och i god tid lämnar information, så att programmen kan genomföras inom tidsramarna och inom ramen för beloppen för förväntade betalningsgodkännanden. Denna information bör lämnas till generaldirektoratet för budget, som är den avdelning som ansvarar för fastställandet och genomförandet av finansieringsplanerna, genom kommissionens verktyg för finansiella prognoser. |
| --- | --- |

(10)

Fastställandet av korrekta och meningsfulla finansieringsplaner inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin är beroende av att de utanordnare som ansvarar för genomförandet av programmen för ekonomiskt stöd regelbundet och i god tid lämnar information, så att programmen kan genomföras inom tidsramarna och inom ramen för beloppen för förväntade betalningsgodkännanden. Denna information bör lämnas till generaldirektoratet för budget, som är den avdelning som ansvarar för fastställandet och genomförandet av finansieringsplanerna, genom kommissionens verktyg för finansiella prognoser.

| (11) | Den diversifierade finansieringsstrategin bör syfta till att uppnå de mest fördelaktiga ekonomiska villkoren för unionen genom en sund planering och ett smidigt genomförande av transaktioner på bästa möjliga villkor under rådande marknadsförhållanden. Med tanke på behovet av att anskaffa medel för att möjliggöra utbetalningar till respektive program har kommissionen begränsad handlingsfrihet när det gäller tidpunkten för marknadstransaktioner. Den diversifierade finansieringsstrategin skulle ge kommissionen ett bredare spektrum av finansieringstekniker, inbegripet kortfristig finansiering, vilket gör att den kan minska risken i samband med utförandet på marknaden när så krävs för att anskaffa medel under mer ogynnsamma marknadsförhållanden. |
| --- | --- |

(11)

Den diversifierade finansieringsstrategin bör syfta till att uppnå de mest fördelaktiga ekonomiska villkoren för unionen genom en sund planering och ett smidigt genomförande av transaktioner på bästa möjliga villkor under rådande marknadsförhållanden. Med tanke på behovet av att anskaffa medel för att möjliggöra utbetalningar till respektive program har kommissionen begränsad handlingsfrihet när det gäller tidpunkten för marknadstransaktioner. Den diversifierade finansieringsstrategin skulle ge kommissionen ett bredare spektrum av finansieringstekniker, inbegripet kortfristig finansiering, vilket gör att den kan minska risken i samband med utförandet på marknaden när så krävs för att anskaffa medel under mer ogynnsamma marknadsförhållanden.

| (12) | Finansieringsinstrument inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin bör bland annat inbegripa en rad olika referensobligationer och EU-skuldväxlar. Upplåningstransaktioner inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin bör organiseras som auktioner, syndikerade transaktioner eller privata placeringar, beroende på vad som är lämpligast med tanke på transaktionernas storlek och art. |
| --- | --- |

(12)

Finansieringsinstrument inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin bör bland annat inbegripa en rad olika referensobligationer och EU-skuldväxlar. Upplåningstransaktioner inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin bör organiseras som auktioner, syndikerade transaktioner eller privata placeringar, beroende på vad som är lämpligast med tanke på transaktionernas storlek och art.

| (13) | Den diversifierade finansieringsstrategin bör inbegripa en förmåga att emittera kortfristiga instrument och upprätthålla en likviditetsbuffert som gör det möjligt för kommissionen att absorbera obalanser i tidpunkterna mellan upplåning och utbetalningar och att tillmötesgå en begäran om utbetalning i händelse av ogynnsamma finansieringsvillkor. För att uppnå flexibilitet och effektivitet bör kortfristiga upplåningstransaktioner via EU-skuldväxlar genomföras med hjälp av regelbundna auktioner. Dessa auktioner bör organiseras på ett sätt som säkerställer att unionen har en transparent och förutsägbar emittentstatus och att deltagare behandlas likvärdigt. |
| --- | --- |

(13)

Den diversifierade finansieringsstrategin bör inbegripa en förmåga att emittera kortfristiga instrument och upprätthålla en likviditetsbuffert som gör det möjligt för kommissionen att absorbera obalanser i tidpunkterna mellan upplåning och utbetalningar och att tillmötesgå en begäran om utbetalning i händelse av ogynnsamma finansieringsvillkor. För att uppnå flexibilitet och effektivitet bör kortfristiga upplåningstransaktioner via EU-skuldväxlar genomföras med hjälp av regelbundna auktioner. Dessa auktioner bör organiseras på ett sätt som säkerställer att unionen har en transparent och förutsägbar emittentstatus och att deltagare behandlas likvärdigt.

| (14) | Skuldförvaltningstransaktioner inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin gör det möjligt att hantera ränterisker och andra finansiella risker på ett bättre sätt. Det är därför lämpligt att tillåta användning av derivat såsom swappar för att hantera ränterisker eller andra finansiella risker i samband med lån till mottagarländer, samtidigt som principen om balans i budgeten alltid respekteras, eller att ingå säkrade eller osäkrade penningmarknadstransaktioner med medlemsstaternas skuldförvaltningskontor, överstatliga institut, nationella offentliga organ, kreditinstitut och värdepappersföretag med lämplig kreditvärdighet eller centrala motparter. I detta sammanhang bör kommissionen också få rätt att köpa tillbaka och/eller inneha egna obligationer för likviditetshanteringsändamål och för att stödja likviditeten på marknaden för EU-obligationer. |
| --- | --- |

(14)

Skuldförvaltningstransaktioner inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin gör det möjligt att hantera ränterisker och andra finansiella risker på ett bättre sätt. Det är därför lämpligt att tillåta användning av derivat såsom swappar för att hantera ränterisker eller andra finansiella risker i samband med lån till mottagarländer, samtidigt som principen om balans i budgeten alltid respekteras, eller att ingå säkrade eller osäkrade penningmarknadstransaktioner med medlemsstaternas skuldförvaltningskontor, överstatliga institut, nationella offentliga organ, kreditinstitut och värdepappersföretag med lämplig kreditvärdighet eller centrala motparter. I detta sammanhang bör kommissionen också få rätt att köpa tillbaka och/eller inneha egna obligationer för likviditetshanteringsändamål och för att stödja likviditeten på marknaden för EU-obligationer.

| (15) | Utlåningstransaktioner bör genomföras i enlighet med den relevanta grundläggande akten och motsvarande låneavtal. Det är lämpligt att fastställa minimivillkor för utbetalning av lån. Det bör också säkerställas att mottagarländerna bär alla de kostnader i samband med lånet som unionen ådrar sig, i enlighet med en metod som fastställts av kommissionen i ett separat beslut kompletterat med detaljerade riktlinjer för beräkning av sådana kostnader. |
| --- | --- |

(15)

Utlåningstransaktioner bör genomföras i enlighet med den relevanta grundläggande akten och motsvarande låneavtal. Det är lämpligt att fastställa minimivillkor för utbetalning av lån. Det bör också säkerställas att mottagarländerna bär alla de kostnader i samband med lånet som unionen ådrar sig, i enlighet med en metod som fastställts av kommissionen i ett separat beslut kompletterat med detaljerade riktlinjer för beräkning av sådana kostnader.

| (16) | Mottagarländer bör kunna begära att kommissionen arrangerar lån med en säkring av en fast ränta. Detta skulle kräva att kommissionen använder finansiella instrument såsom ränteswappar för att kunna erbjuda lån med fast ränta. Kostnaderna för att hantera risker med derivat bör bäras av mottagarlandet. |
| --- | --- |

(16)

Mottagarländer bör kunna begära att kommissionen arrangerar lån med en säkring av en fast ränta. Detta skulle kräva att kommissionen använder finansiella instrument såsom ränteswappar för att kunna erbjuda lån med fast ränta. Kostnaderna för att hantera risker med derivat bör bäras av mottagarlandet.

| (17) | Upplåningstransaktioner inom ramen för befintliga program för ekonomiskt stöd genomförs inom ramen för EU:s och Euratoms program för skuldemissioner, som inrättades 2019 och uppdaterades 2021 (skuldemissionsprogrammet). Detta inbegriper bland annat ett emissionscirkulär som innehåller all nödvändig information till marknaderna i enlighet med tillämplig lagstiftning samt operativa och avtalsmässiga arrangemang med motparter som medverkar i upplåningsverksamhet. Upplåningstransaktioner inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin bör genomföras inom ramen för skuldemissionsprogrammet, efter införandet av nödvändiga ändringar i den befintliga dokumentationen. |
| --- | --- |

(17)

Upplåningstransaktioner inom ramen för befintliga program för ekonomiskt stöd genomförs inom ramen för EU:s och Euratoms program för skuldemissioner, som inrättades 2019 och uppdaterades 2021 (skuldemissionsprogrammet). Detta inbegriper bland annat ett emissionscirkulär som innehåller all nödvändig information till marknaderna i enlighet med tillämplig lagstiftning samt operativa och avtalsmässiga arrangemang med motparter som medverkar i upplåningsverksamhet. Upplåningstransaktioner inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin bör genomföras inom ramen för skuldemissionsprogrammet, efter införandet av nödvändiga ändringar i den befintliga dokumentationen.

| (18) | För att genomföra upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin bör lämplig operativ kapacitet inrättas, inbegripet kapacitet för avveckling av transaktioner, en auktionsplattform och möjlighet att använda repor och swappar. |
| --- | --- |

(18)

För att genomföra upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin bör lämplig operativ kapacitet inrättas, inbegripet kapacitet för avveckling av transaktioner, en auktionsplattform och möjlighet att använda repor och swappar.

| (19) | För att genomföra upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin och därtill hörande utlåningstransaktioner bör kommissionen öppna särskilda konton som uteslutande används för dessa transaktioner. För dessa konton bör samma överväganden gälla som för de konton som används för transaktioner inom ramen för återhämtningsinstrumentet. För att i synnerhet hantera den likviditetsrisk som härrör från dessa transaktioner bör det inrättas säkra och ändamålsspecifika kassainnehav som används för betalningar. Kravet på en sådan särskild kassabuffert utgör en integrerad och oumbärlig del av riskhanteringsstrategin för en diversifierad finansieringsstrategi. För att säkerställa att dessa kritiska kassainnehav inte utsätts för någon motpartsrisk till följd av fallissemang för det institut hos vilket reserverna hålls, är det absolut nödvändigt att dessa kassainnehav hålls hos en centralbank. Dessa kassainnehav bör hållas på ett särskilt konto hos ECB och uppgå till den lägsta nivå som krävs för att klara kommande betalningar under en kort period, men kan variera i belopp beroende på emissions- och utbetalningsplaner. Ett avtal om ombudstjänster bör ingås med ECB som gör det möjligt att täcka de relaterade kostnaderna. |
| --- | --- |

(19)

För att genomföra upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin och därtill hörande utlåningstransaktioner bör kommissionen öppna särskilda konton som uteslutande används för dessa transaktioner. För dessa konton bör samma överväganden gälla som för de konton som används för transaktioner inom ramen för återhämtningsinstrumentet. För att i synnerhet hantera den likviditetsrisk som härrör från dessa transaktioner bör det inrättas säkra och ändamålsspecifika kassainnehav som används för betalningar. Kravet på en sådan särskild kassabuffert utgör en integrerad och oumbärlig del av riskhanteringsstrategin för en diversifierad finansieringsstrategi. För att säkerställa att dessa kritiska kassainnehav inte utsätts för någon motpartsrisk till följd av fallissemang för det institut hos vilket reserverna hålls, är det absolut nödvändigt att dessa kassainnehav hålls hos en centralbank. Dessa kassainnehav bör hållas på ett särskilt konto hos ECB och uppgå till den lägsta nivå som krävs för att klara kommande betalningar under en kort period, men kan variera i belopp beroende på emissions- och utbetalningsplaner. Ett avtal om ombudstjänster bör ingås med ECB som gör det möjligt att täcka de relaterade kostnaderna.

| (20) | Dessutom bör en ram för riskhantering och efterlevnad i samband med upplånings-, skuldförvaltnings- och utlåningstransaktioner säkerställa skyddet av unionens ekonomiska intressen och säkerställa att all verksamhet bedrivs på ett sätt som är förenligt med högsta standarder för integritet, redlighet och sund ekonomisk förvaltning och riskhantering. I detta avseende bör den funktion som riskchef som tidigare inrättats genom kommissionens beslut C(2021) 2502 utvidgas till att omfatta alla transaktioner inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin enligt detta beslut. Riskchefen bör vid fullgörandet av sina uppgifter bistås av risk- och efterlevnadskommittén. |
| --- | --- |

(20)

Dessutom bör en ram för riskhantering och efterlevnad i samband med upplånings-, skuldförvaltnings- och utlåningstransaktioner säkerställa skyddet av unionens ekonomiska intressen och säkerställa att all verksamhet bedrivs på ett sätt som är förenligt med högsta standarder för integritet, redlighet och sund ekonomisk förvaltning och riskhantering. I detta avseende bör den funktion som riskchef som tidigare inrättats genom kommissionens beslut C(2021) 2502 utvidgas till att omfatta alla transaktioner inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin enligt detta beslut. Riskchefen bör vid fullgörandet av sina uppgifter bistås av risk- och efterlevnadskommittén.

| (21) | Riskchefen bör, i enlighet med bästa praxis och erkända internationella standarder, utarbeta en risk- och efterlevnadspolicy på hög nivå som innehåller riktlinjer för risker och efterlevnad för ett fullt oberoende genomförande av transaktioner. |
| --- | --- |

(21)

Riskchefen bör, i enlighet med bästa praxis och erkända internationella standarder, utarbeta en risk- och efterlevnadspolicy på hög nivå som innehåller riktlinjer för risker och efterlevnad för ett fullt oberoende genomförande av transaktioner.

| (22) | I synnerhet bör riskchefen säkerställa att transaktionerna är förenliga med risk- och efterlevnadspolicyn på hög nivå och att risker i samband med dessa transaktioner identifieras, förstås, hanteras och rapporteras till riskchefen. Vid utförandet av dessa uppgifter bör riskchefen bistås av en regelefterlevnadsansvarig, som bör rapportera direkt till riskchefen om frågor som rör förenlighet med regler, förfaranden och förebyggande av penningtvätt och finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

(22)

I synnerhet bör riskchefen säkerställa att transaktionerna är förenliga med risk- och efterlevnadspolicyn på hög nivå och att risker i samband med dessa transaktioner identifieras, förstås, hanteras och rapporteras till riskchefen. Vid utförandet av dessa uppgifter bör riskchefen bistås av en regelefterlevnadsansvarig, som bör rapportera direkt till riskchefen om frågor som rör förenlighet med regler, förfaranden och förebyggande av penningtvätt och finansiering av terrorism.

| (23) | För att säkerställa att enhetliga arrangemang gäller för alla transaktioner som genomförs genom den diversifierade finansieringsstrategin bör beslut C(2021) 2502 upphävas. |
| --- | --- |

(23)

För att säkerställa att enhetliga arrangemang gäller för alla transaktioner som genomförs genom den diversifierade finansieringsstrategin bör beslut C(2021) 2502 upphävas.

| (24) | För att säkerställa att de kommande upplåningstransaktionerna inom ramen för instrumentet för att ge stöd till Ukraina (7) kommer att omfattas av den diversifierade finansieringsstrategin bör detta beslut av brådskande skäl träda i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(24)

För att säkerställa att de kommande upplåningstransaktionerna inom ramen för instrumentet för att ge stöd till Ukraina (7) kommer att omfattas av den diversifierade finansieringsstrategin bör detta beslut av brådskande skäl träda i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL 1

INNEHÅLL OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Innehåll och tillämpningsområde

1.   I detta beslut fastställs arrangemang för genomförande av den diversifierade finansieringsstrategin för upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner inom ramen för artikel 220a i budgetförordningen samt för därtill hörande utlåningstransaktioner.

2.   Kapitel 4 ska också tillämpas på upp- och utlåningstransaktioner som genomförs enligt back-to-back-metoden.

Artikel 2

Definitioner

I detta beslut gäller följande definitioner:

| 1. | upplåningstransaktioner: transaktioner på marknaderna, särskilt skuldemissioner för att låna upp medel, inklusive förlängningar av lån. |
| --- | --- |

1.

upplåningstransaktioner: transaktioner på marknaderna, särskilt skuldemissioner för att låna upp medel, inklusive förlängningar av lån.

upplåningstransaktioner

| 2. | skuldförvaltningstransaktioner: marknadstransaktioner kopplade till den skuld som följer av upplåningstransaktioner i syfte att optimera strukturen på utestående skulder och minska ränterisker, likviditetsrisker och andra finansiella risker, och transaktioner för att stödja likviditeten på andrahandsmarknader. |
| --- | --- |

2.

skuldförvaltningstransaktioner: marknadstransaktioner kopplade till den skuld som följer av upplåningstransaktioner i syfte att optimera strukturen på utestående skulder och minska ränterisker, likviditetsrisker och andra finansiella risker, och transaktioner för att stödja likviditeten på andrahandsmarknader.

skuldförvaltningstransaktioner

| 3. | utlåningstransaktioner: transaktioner i samband med genomförandet av lån och kreditramar för ekonomiskt stöd enligt artikel 220 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

3.

utlåningstransaktioner: transaktioner i samband med genomförandet av lån och kreditramar för ekonomiskt stöd enligt artikel 220 i budgetförordningen.

utlåningstransaktioner

| 4. | utbetalning: överföring av medel från upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner för att finansiera återbetalningspliktigt eller icke återbetalningspliktigt stöd till en stödmottagare. |
| --- | --- |

4.

utbetalning: överföring av medel från upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner för att finansiera återbetalningspliktigt eller icke återbetalningspliktigt stöd till en stödmottagare.

utbetalning

| 5. | programutanordnare: den utanordnare som, i enlighet med bilaga I till de interna regler som fastställs genom kommissionens beslut C(2018) 5120 (8), ansvarar för genomförandet av budgetposterna för ett program för ekonomiskt stöd och ett program som finansieras enligt artikel 2.2 i förordning (EU) 2020/2094, i den mån det genomför sådana åtgärder som avses i artikel 1.2 i den förordningen. |
| --- | --- |

5.

programutanordnare: den utanordnare som, i enlighet med bilaga I till de interna regler som fastställs genom kommissionens beslut C(2018) 5120 (8), ansvarar för genomförandet av budgetposterna för ett program för ekonomiskt stöd och ett program som finansieras enligt artikel 2.2 i förordning (EU) 2020/2094, i den mån det genomför sådana åtgärder som avses i artikel 1.2 i den förordningen.

programutanordnare

8

| 6. | swap: en swap enligt definitionen i avsnitt 1 punkt 10 i bilaga III till kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/583 (9). |
| --- | --- |

6.

swap: en swap enligt definitionen i avsnitt 1 punkt 10 i bilaga III till kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/583 (9).

swap

9

| 7. | derivat: derivat enligt definitionen i artikel 2.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 (10). |
| --- | --- |

7.

derivat: derivat enligt definitionen i artikel 2.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 (10).

derivat

10

| 8. | återköpstransaktion eller omvänd återköpstransaktion: en återköpstransaktion eller en omvänd återköpstransaktion enligt definitionen i artikel 3.9 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2365 (11). |
| --- | --- |

8.

återköpstransaktion eller omvänd återköpstransaktion: en återköpstransaktion eller en omvänd återköpstransaktion enligt definitionen i artikel 3.9 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2365 (11).

återköpstransaktion

omvänd återköpstransaktion

11

| 9. | köp- och återförsäljningstransaktion eller sälj- och återköpstransaktion: en köp- och återförsäljningstransaktion eller en sälj- och återköpstransaktion enligt definitionen i artikel 3.8 i förordning (EU) 2015/2365. |
| --- | --- |

9.

köp- och återförsäljningstransaktion eller sälj- och återköpstransaktion: en köp- och återförsäljningstransaktion eller en sälj- och återköpstransaktion enligt definitionen i artikel 3.8 i förordning (EU) 2015/2365.

köp- och återförsäljningstransaktion

sälj- och återköpstransaktion

| 10. | syndikerad transaktion: en transaktion genom vilken finansiering erbjuds av en grupp långivare, ett så kallat konsortium, till en enda låntagare. |
| --- | --- |

10.

syndikerad transaktion: en transaktion genom vilken finansiering erbjuds av en grupp långivare, ett så kallat konsortium, till en enda låntagare.

syndikerad transaktion

| 11. | auktion: emissionsförfarande för unionens och Euratoms skuldförbindelser på grundval av konkurrensutsatta bud genom en auktionsplattform. |
| --- | --- |

11.

auktion: emissionsförfarande för unionens och Euratoms skuldförbindelser på grundval av konkurrensutsatta bud genom en auktionsplattform.

auktion

| 12. | långfristig finansiering: finansiering genom upplåningstransaktioner med en löptid på mer än ett år, exklusive belopp som innehas för egen räkning. |
| --- | --- |

12.

långfristig finansiering: finansiering genom upplåningstransaktioner med en löptid på mer än ett år, exklusive belopp som innehas för egen räkning.

långfristig finansiering

| 13. | kortfristig finansiering: finansiering genom upplåningstransaktioner med en löptid på högst ett år och användning av osäkrade penningmarknadstransaktioner och säkrade penningmarknadstransaktioner med hjälp av värdepapper som innehas för egen räkning. |
| --- | --- |

13.

kortfristig finansiering: finansiering genom upplåningstransaktioner med en löptid på högst ett år och användning av osäkrade penningmarknadstransaktioner och säkrade penningmarknadstransaktioner med hjälp av värdepapper som innehas för egen räkning.

kortfristig finansiering

KAPITEL 2

UPPLÅNINGS-, SKULDFÖRVALTNINGS- OCH UTLÅNINGSTRANSAKTIONER

AVSNITT 1

Finansieringsstrategi

Artikel 3

Årligt upplåningsbeslut

1.   Kommissionen ska anta ett ramupplåningsbeslut som fastställer maximigränserna för upplåningstransaktioner och skuldförvaltningstransaktioner, vilket ska omfatta en period på ett år (det årliga upplåningsbeslutet).

2.   Det årliga upplåningsbeslutet ska ange följande finansieringsparametrar:

| a) | Det högsta årliga beloppet för långfristig finansiering baserat på förväntade volymer av planerade utbetalningar och refinansieringsbehov. |
| --- | --- |

a)

Det högsta årliga beloppet för långfristig finansiering baserat på förväntade volymer av planerade utbetalningar och refinansieringsbehov.

| b) | Det högsta utestående beloppet för kortfristig finansiering, inbegripet genom emission av EU-skuldväxlar, användning av osäkrade penningmarknadstransaktioner, baserat på de förväntade behoven av likviditetshantering, tillfällig finansiering och, i relevanta fall, användning av säkrade penningmarknadstransaktioner med hjälp av egna emissioner som innehas för egen räkning, inbegripet för att stödja andrahandsmarknaden för EU-obligationer. |
| --- | --- |

b)

Det högsta utestående beloppet för kortfristig finansiering, inbegripet genom emission av EU-skuldväxlar, användning av osäkrade penningmarknadstransaktioner, baserat på de förväntade behoven av likviditetshantering, tillfällig finansiering och, i relevanta fall, användning av säkrade penningmarknadstransaktioner med hjälp av egna emissioner som innehas för egen räkning, inbegripet för att stödja andrahandsmarknaden för EU-obligationer.

| c) | Det högsta slutliga utestående beloppet per emission, vilket återspeglar koncentrationsrisken på förfallodagen. |
| --- | --- |

c)

Det högsta slutliga utestående beloppet per emission, vilket återspeglar koncentrationsrisken på förfallodagen.

| d) | Den längsta genomsnittliga löptiden för långfristig finansiering. |
| --- | --- |

d)

Den längsta genomsnittliga löptiden för långfristig finansiering.

| e) | Om tillämpligt, det högsta utestående beloppet för egna emissioner som kan innehas för kommissionens egen räkning och som kan användas för säkrade penningmarknadstransaktioner eller för att stödja andrahandsmarknaden för EU-obligationer. |
| --- | --- |

e)

Om tillämpligt, det högsta utestående beloppet för egna emissioner som kan innehas för kommissionens egen räkning och som kan användas för säkrade penningmarknadstransaktioner eller för att stödja andrahandsmarknaden för EU-obligationer.

3.   Vid utarbetandet av det årliga upplåningsbeslutet ska följande faktorer beaktas:

| a) | De krav som härrör från de underliggande grundläggande akterna, särskilt de grundläggande akter som avses i artikel 220.1 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

a)

De krav som härrör från de underliggande grundläggande akterna, särskilt de grundläggande akter som avses i artikel 220.1 i budgetförordningen.

| b) | Skyldigheter att betala räntor och amorteringar på utestående skulder och återbetala kapitalbelopp, i enlighet med det årliga arbetsprogrammet och med beaktande av budgetplaneringen. |
| --- | --- |

b)

Skyldigheter att betala räntor och amorteringar på utestående skulder och återbetala kapitalbelopp, i enlighet med det årliga arbetsprogrammet och med beaktande av budgetplaneringen.

| c) | Efterlevnaden av de gränser som fastställs i beslut (EU, Euratom) 2020/2053 och, i tillämpliga fall, rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (12), och av de gränser för längsta duration eller längsta genomsnittliga löptid som anges i den underliggande grundläggande akten. När det gäller Next Generation EU ska dessa gränser vara de som anges i artikel 6 i beslut (EU, Euratom) 2020/2053 för taket för ytterligare egna medel på 0,6 procentenheter av medlemsstaternas BNI och, när det gäller planerad återbetalning av lån med medel från unionens budget, den gräns som anges i artikel 5.2 tredje stycket i det beslutet. |
| --- | --- |

c)

Efterlevnaden av de gränser som fastställs i beslut (EU, Euratom) 2020/2053 och, i tillämpliga fall, rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (12), och av de gränser för längsta duration eller längsta genomsnittliga löptid som anges i den underliggande grundläggande akten. När det gäller Next Generation EU ska dessa gränser vara de som anges i artikel 6 i beslut (EU, Euratom) 2020/2053 för taket för ytterligare egna medel på 0,6 procentenheter av medlemsstaternas BNI och, när det gäller planerad återbetalning av lån med medel från unionens budget, den gräns som anges i artikel 5.2 tredje stycket i det beslutet.

| d) | De löptider som anges i de låneavtal som ingås mellan kommissionen och mottagarlandet. |
| --- | --- |

d)

De löptider som anges i de låneavtal som ingås mellan kommissionen och mottagarlandet.

| e) | Andra faktorer som är relevanta för fastställandet av upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner. |
| --- | --- |

e)

Andra faktorer som är relevanta för fastställandet av upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner.

4.   Det årliga upplåningsbeslutet ska antas innan den period som det omfattar inleds.

5.   Det årliga upplåningsbeslutet får ändras särskilt om det finns en allvarlig risk för att den längsta genomsnittliga löptiden inte kan iakttas på grund av att emissioner av belopp för långfristig finansiering inte tecknas fullt ut eller vid ändring av en eller flera av de faktorer som avses i punkt 3.

6.   Kommissionen ska meddela Europaparlamentet och rådet det årliga upplåningsbeslutet.

Artikel 4

Finansieringsplan

1.   Finansieringsplanen ska fastställa ett vägledande mål för de medel som ska anskaffas genom upplåningstransaktioner och förvaltas genom skuldförvaltningstransaktioner, och ska i regel täcka en period på sex månader.

2.   Finansieringsplanen ska ange de planerade upplåningstransaktioner och, i förekommande fall, skuldförvaltningstransaktioner som ska genomföras inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin. Inom de gränser som fastställs i det årliga upplåningsbeslutet och med beaktande av de faktorer som avses i artikel 3.3 och de finansiella villkoren på primär- och andrahandsmarknaderna ska finansieringsplanen bland annat innehålla följande finansieringsparametrar:

| a) | Det högsta förväntade beloppet för kortfristig och långfristig finansiering för perioden. |
| --- | --- |

a)

Det högsta förväntade beloppet för kortfristig och långfristig finansiering för perioden.

| b) | Den viktade längsta genomsnittliga löptiden för långfristig finansiering som ska ingås. |
| --- | --- |

b)

Den viktade längsta genomsnittliga löptiden för långfristig finansiering som ska ingås.

| c) | En övre gräns för den förväntade genomsnittliga likviditet som ska finnas tillgänglig som reserv för att täcka betalningsbehoven för den planerade perioden. |
| --- | --- |

c)

En övre gräns för den förväntade genomsnittliga likviditet som ska finnas tillgänglig som reserv för att täcka betalningsbehoven för den planerade perioden.

| d) | Om tillämpligt, det högsta utestående beloppet för egna emissioner som kan innehas för kommissionens egen räkning och som kan användas för säkrade penningmarknadstransaktioner eller för att stödja andrahandsmarknaden. |
| --- | --- |

d)

Om tillämpligt, det högsta utestående beloppet för egna emissioner som kan innehas för kommissionens egen räkning och som kan användas för säkrade penningmarknadstransaktioner eller för att stödja andrahandsmarknaden.

Vid fastställandet av finansieringsplanen ska det yttrande från riskchefen som avses i artikel 18.2 a beaktas i vederbörlig mån.

3.   Finansieringsplanen ska antas innan den period som den omfattar inleds.

4.   Finansieringsplanen får ändras vid väsentliga ändringar av en eller flera av de faktorer som avses i artikel 3.3.

5.   Kommissionen ska informera Europaparlamentet och rådet på grundval av den antagna finansieringsplanen.

Artikel 5

Meddelande av prognostiserade utbetalningsbehov i syfte att utarbeta och genomföra finansieringsplanen

1.   Finansieringsplanen ska fastställas på grundval av aktuell information som programutanordnarna ska lämna till generaldirektoratet för budget angående tidsplanen för förväntade betalningar under den aktuella sexmånadersperioden. Den information som lämnas ska i möjligaste mån vara korrekt och tillförlitlig.

2.   En månad innan finansieringsplanen antas ska programutanordnarna lämna en detaljerad prognos över utbetalningsbehoven för respektive program.

3.   Programutanordnarna ska i möjligaste mån lämna regelbundna, korrekta och tillförlitliga uppdateringar av den information som lämnats om prognostiserade utbetalningar, inbegripet ändringar av tidpunkterna för slutförande av förfaranden för godkännande av betalningar.

4.   Programutanordnarna ska använda det elektroniska system för meddelande och uppdatering av information om prognostiserade utbetalningsbehov som avses i artikel 11.2 h, i syfte att meddela den information som krävs enligt punkterna 1–3 i den här artikeln.

Artikel 6

Genomförande av upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner

1.   De enskilda upplåningstransaktionerna ska genomföras i linje med den senaste tillämpliga uppdateringen av finansieringsplanen för perioden i fråga.

På grundval av de regelbundna uppdateringar som föreskrivs i artikel 5.3 av informationen om belopp och förväntad tidpunkt för godkännande av utbetalningar från programutanordnare ska generaldirektören för generaldirektoratet för budget regelbundet utfärda instruktioner om de belopp som ska anskaffas genom skuldemissioner.

2.   De instruerade beloppen ska anskaffas genom tillämpning av den diversifierade finansieringsstrategi som fastställs i artikel 7, samtidigt som de finansieringsparametrar för finansieringsplanen som anges i artikel 4.2 iakttas.

Upplånings- och skuldförvaltningstransaktionerna ska respektera principen om sund ekonomisk förvaltning, som inbegriper en lämplig åtskillnad av funktioner och ansvarsområden, informations- och rapporteringsflöden som syftar till att garantera oberoende tillsyn och ansvarsskyldighet samt att alla transaktioner är lagliga och korrekta. Dessa transaktioner ska genomföras i enlighet med bästa praxis på marknaden och med respekt för marknadskonventioner.

Artikel 7

En diversifierad finansieringsstrategi

1.   Vid genomförandet av den diversifierade finansieringsstrategin ska kommissionens avdelningar tillämpa följande principer, när så är lämpligt och med full respekt för principen om sund ekonomisk förvaltning, för att låna upp den finansiering som krävs för att i god tid tillgodose de relevanta programmens behov av återbetalningspliktigt och icke återbetalningspliktigt stöd och för att hantera de skulder som blir följden så effektivt och snabbt som möjligt, samtidigt som de strävar efter att under rådande marknadsförhållanden uppnå de mest fördelaktiga finansiella villkoren för unionens budget och mottagarländerna och strävar efter en regelbunden närvaro på kapitalmarknaden:

| a) | Upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner får genomföras på primärmarknaden, på andrahandsmarknaden och på penningmarknaderna. |
| --- | --- |

a)

Upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner får genomföras på primärmarknaden, på andrahandsmarknaden och på penningmarknaderna.

| b) | Upplåningstransaktioner ska organiseras genom en uppsättning individuella lån med olika löptider, från kortfristig till långfristig finansiering. |
| --- | --- |

b)

Upplåningstransaktioner ska organiseras genom en uppsättning individuella lån med olika löptider, från kortfristig till långfristig finansiering.

| c) | Upplåningstransaktioner kan organiseras genom en blandning av syndikerade transaktioner och auktioner respektive privata placeringar, i båda fallen med hjälp av tjänster från kreditinstitut och värdepappersföretag som är medlemmar i det nätverk av aktörer på den primära marknaden för statspapper som inrättats genom kommissionens beslut (EU, Euratom) 2021/625 (13). |
| --- | --- |

c)

Upplåningstransaktioner kan organiseras genom en blandning av syndikerade transaktioner och auktioner respektive privata placeringar, i båda fallen med hjälp av tjänster från kreditinstitut och värdepappersföretag som är medlemmar i det nätverk av aktörer på den primära marknaden för statspapper som inrättats genom kommissionens beslut (EU, Euratom) 2021/625 (13).

| d) | Resulterande skulder får förlängas av löptidsskäl. |
| --- | --- |

d)

Resulterande skulder får förlängas av löptidsskäl.

| e) | Obalanser i kassaflödet och likviditetsrisker ska hanteras genom kortfristig likviditetsförvaltning av belopp som hålls på ett särskilt konto, med hjälp av säkrade och osäkrade penningmarknadstransaktioner. |
| --- | --- |

e)

Obalanser i kassaflödet och likviditetsrisker ska hanteras genom kortfristig likviditetsförvaltning av belopp som hålls på ett särskilt konto, med hjälp av säkrade och osäkrade penningmarknadstransaktioner.

2.   När så krävs för att säkerställa en bättre hantering av ränterisker och andra finansiella risker som uppstår i samband med genomförandet av den diversifierade finansieringsstrategin får kommissionens avdelningar också använda skuldförvaltningstransaktioner, som kan bestå i att använda derivat såsom swappar för att hantera ränterisker eller andra finansiella risker, eller som kan innebära att säkrade eller osäkrade penningmarknadstransaktioner ingås med medlemsstaternas skuldförvaltningskontor, överstatliga institut, nationella offentliga organ, kreditinstitut och värdepappersföretag med lämplig kreditvärdighet och centrala motparter. För detta ändamål får kommissionens avdelningar köpa tillbaka och inneha egna obligationer. I synnerhet får swappar endast användas för att säkra ränterisker som bärs av länder som får lån. Kostnaderna för att hantera risker med derivat ska bäras av den som gynnas av riskhanteringstransaktionen.

AVSNITT 2

Utlåningstransaktioner

Artikel 8

Utlåningstransaktioner

Utlåningstransaktioner ska genomföras i enlighet med de särskilda regler som anges i den relevanta grundläggande akten samt villkoren i de låneavtal som ingås mellan kommissionen och mottagarlandet i enlighet med den relevanta grundläggande akten.

Artikel 9

Utbetalningar och återbetalning av lån i förtid

Utbetalningar av delar av lån eller trancher ska göras så effektivt och snabbt som möjligt, förutsatt att finansiering finns att tillgå. Låneavtal ska innehålla ett ovillkorligt och oåterkalleligt åtagande från mottagarlandet om att bära alla kostnader i samband med upplåningen, inklusive administrativa kostnader, och att återbetala kapitalbelopp och räntor, och får tillåta användning av derivat, särskilt swappar.

Låneavtal enligt förordning (EU) 2021/241 ska innehålla en regel om förtida betalning som ger kommissionen rätt att bland annat begära återbetalning av lån i förtid, i enlighet med artiklarna 22.5 och 24.9 i förordning (EU) 2021/241, och om återkrävande av förfinansiering som inte har avräknats.

Artikel 10

Kostnader för lån

Alla kostnader, inbegripet kostnader i samband med förvaltningen av ränterisker och andra finansiella risker, som unionen ådrar sig i samband med upplåningen av medel för lånen ska bäras av mottagarländerna i enlighet med artikel 220 i budgetförordningen och relevanta grundläggande akter och ska beräknas enligt en metod som fastställs av kommissionen i kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/2545 (14), kompletterat med särskilda riktlinjer, och med full respekt för principerna om transparens och likabehandling.

14

Alla kostnader som unionen ådrar sig för derivat ska bäras av mottagarlandet.

Kostnaderna ska regelbundet faktureras mottagarlandet.

AVSNITT 3

Genomförande och rapportering

Artikel 11

Inrättande av operativ kapacitet

1.   Genomförandet av upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin och därtill hörande utlåningstransaktioner ska omfatta inrättande och förvaltning av operativ kapacitet som säkerställer att de system som införts säkrar en sund ekonomisk förvaltning och inbegriper en robust riskhantering och dokumentation av processer och beslut.

2.   Denna operativa kapacitet ska särskilt innefatta följande:

| a) | Framförhandlande, översyn och undertecknande av sådana avtal med offentliga eller privata kreditinstitut och nationella eller internationella värdepapperscentraler som krävs för att slutföra avveckling av transaktioner. |
| --- | --- |

a)

Framförhandlande, översyn och undertecknande av sådana avtal med offentliga eller privata kreditinstitut och nationella eller internationella värdepapperscentraler som krävs för att slutföra avveckling av transaktioner.

| b) | Översyn, ändring, omformulering och färdigställande av upplåningsdokumentation, inbegripet dokumentation inom ramen för skuldemissionsprogrammet. |
| --- | --- |

b)

Översyn, ändring, omformulering och färdigställande av upplåningsdokumentation, inbegripet dokumentation inom ramen för skuldemissionsprogrammet.

| c) | Fastställande av arrangemang och regler för organisering av auktioner, inbegripet avtal med externa systemleverantörer och kontinuerlig övervakning av hur auktionerna genomförs. |
| --- | --- |

c)

Fastställande av arrangemang och regler för organisering av auktioner, inbegripet avtal med externa systemleverantörer och kontinuerlig övervakning av hur auktionerna genomförs.

| d) | Genomförande av enskilda upplåningstransaktioner genom syndikerade transaktioner, auktioner och privata placeringar. |
| --- | --- |

d)

Genomförande av enskilda upplåningstransaktioner genom syndikerade transaktioner, auktioner och privata placeringar.

| e) | Beräkning av uppkomna kostnader i enlighet med den metod som kommissionen kommer att fastställa i särskilda riktlinjer och vilka ska belasta unionens budget och mottagarländerna i samband med utlåningstransaktioner. |
| --- | --- |

e)

Beräkning av uppkomna kostnader i enlighet med den metod som kommissionen kommer att fastställa i särskilda riktlinjer och vilka ska belasta unionens budget och mottagarländerna i samband med utlåningstransaktioner.

| f) | Fastställande av arrangemang och framförhandlande, översyn och undertecknande av avtal, inbegripet avtal med motparter och leverantörer av handelssystem, som krävs för att genomföra följande transaktioner och instrument:






  i) | Återköpstransaktioner eller omvända återköpstransaktioner, köp- och återförsäljningstransaktioner eller sälj- och återköpstransaktioner och andra transaktioner som ger upphov till skulder. |
| --- | --- | --- |

f)

Fastställande av arrangemang och framförhandlande, översyn och undertecknande av avtal, inbegripet avtal med motparter och leverantörer av handelssystem, som krävs för att genomföra följande transaktioner och instrument:

i)

Återköpstransaktioner eller omvända återköpstransaktioner, köp- och återförsäljningstransaktioner eller sälj- och återköpstransaktioner och andra transaktioner som ger upphov till skulder.

| ii) | Derivat, såsom swappar, för riskhantering och risksäkring enbart för låneändamål. |
| --- | --- |

ii)

Derivat, såsom swappar, för riskhantering och risksäkring enbart för låneändamål.

| g) | Genomförande av andrahandsmarknadstransaktioner och osäkrade och säkrade penningmarknadstransaktioner, inbegripet de transaktioner som avses i led f i och ii ovan. |
| --- | --- |

g)

Genomförande av andrahandsmarknadstransaktioner och osäkrade och säkrade penningmarknadstransaktioner, inbegripet de transaktioner som avses i led f i och ii ovan.

| h) | Inrättande och förvaltning av det elektroniska system för meddelande och uppdatering av information om prognostiserade utbetalningsbehov som avses i artikel 5.4. |
| --- | --- |

h)

Inrättande och förvaltning av det elektroniska system för meddelande och uppdatering av information om prognostiserade utbetalningsbehov som avses i artikel 5.4.

Artikel 12

Rapportering om genomförandet av upplånings-, skuldförvaltnings- och utlåningstransaktioner

Kommissionen ska två gånger per år utarbeta en rapport om alla aspekter av sin upplånings- och skuldförvaltningsstrategi, såsom i fråga om rättsliga grunder, utestående belopp för obligationer och växlar, löptidsprofiler, utbetalda bidrag och lån, återbetalningsplaner för utbetalda lån, finansieringskostnader och det belopp som kommissionen avser att emittera under det kommande halvåret. Rapporten ska lämnas till Europaparlamentet och rådet.

KAPITEL 3

REDOVISNING OCH RÄKENSKAPSFÖRARE

Artikel 13

Konto för förvaltning av inkomster

1.   Inkomsterna från upplånings-, skuldförvaltnings- och utlåningstransaktioner ska förvaltas på ett konto som öppnas av kommissionens räkenskapsförare. Räkenskapsföraren ska delegera förvaltningen av detta konto till berörda avdelningar inom generaldirektoratet för budget, som ska förvalta det i linje med de regler, principer och förfaranden som anges i detta beslut.

2.   Kontot ska hållas hos ECB på grundval av ett avtal om ombudstjänster. Det ska användas för särskilda kassainnehav, som ska anpassas till beloppen för kommande betalningar.

Artikel 14

Redovisning av upplånings-, skuldförvaltnings- och utlåningstransaktioner

Räkenskapsföraren ska ansvara för att säkerställa att alla upplånings-, skuldförvaltnings- och utlåningstransaktioner redovisas på lämpligt sätt i enlighet med unionens redovisningsregler och avdelning XIII i budgetförordningen.

Artikel 15

Upprättande av finansiella rapporter

1.   Räkenskapsföraren ska ansvara för att årsredovisningar för upplånings-, skuldförvaltnings- och utlåningstransaktioner upprättas i enlighet med unionens redovisningsregler och på grundval av de uppgifter som programutanordnarna lämnar.

2.   Dessa finansiella rapporter ska ingå i unionsbudgetens konsoliderade årsredovisning.

KAPITEL 4

RISKHANTERING OCH EFTERLEVNAD

Artikel 16

Riskchefens funktion i samband med upplånings-, skuldförvaltnings- och utlåningstransaktioner

1.   En riskchef för upplånings-, skuldförvaltnings- och utlåningstransaktioner ska utses, vars befogenheter och uppgifter fastställs i detta beslut.

2.   Riskchefens funktion är att säkerställa att de system och processer som används för att genomföra upplånings-, skuldförvaltnings- och utlåningstransaktioner utformas och genomförs på ett sätt som i största möjliga utsträckning säkerställer skyddet av unionens ekonomiska intressen och en sund ekonomisk förvaltning av upplånings-, skuldförvaltnings- och utlåningstransaktionerna.

3.   Funktionen som riskchef ska utövas oberoende av de funktioner och uppgifter som rör planering, genomförande, utförande och redovisning av transaktioner. Riskchefen ska vara självständig vid utförandet av de uppgifter och utövandet av det ansvar som beskrivs i detta kapitel och ska få tillgång till nödvändiga resurser.

4.   Riskchefen ska rapportera direkt till den ledamot av kollegiet som ansvarar för budgeten med avseende på de ansvarsområden som anges i detta kapitel.

5.   En anställd som anförtrotts uppgiften som regelefterlevnadsansvarig ska rapportera direkt till riskchefen om de frågor som behandlas i artikel 17.4.

Artikel 17

Upprättande av en risk- och efterlevnadspolicy på hög nivå

1.   Riskchefen ska utarbeta en risk- och efterlevnadspolicy på hög nivå, som ska identifiera de huvudsakliga risker för unionens ekonomiska intressen som uppstår i samband med genomförandet av upplånings-, skuldförvaltnings- och utlåningstransaktioner. Därvid ska riskchefen beakta principerna för erkännande och bedömning av risker, enligt vilka ett ändamålsenligt internt kontrollsystem ska identifiera och kontinuerligt bedöma de huvudsakliga riskerna.

2.   Risk- och efterlevnadspolicyn på hög nivå ska fastställa de strategiska riskmålen och utgöra den övergripande ramen för de riktlinjer för riskhantering som är tillämpliga på upplånings-, skuldförvaltnings- och utlåningstransaktioner.

3.   Risk- och efterlevnadspolicyn på hög nivå ska identifiera alla relaterade risker, inbegripet likviditets-, marknads-, finansierings-, kredit- och motpartsrisker och operativa risker, som uppstår i samband med genomförandet av upplånings-, skuldförvaltnings- och utlåningstransaktioner. Risk- och efterlevnadspolicyn på hög nivå ska för varje risk fastställa riskaptiten på hög nivå, allmänna metoder för att mäta riskexponeringen, övervaknings- och rapporteringskrav samt den eskaleringsmekanism som ska användas vid överträdelser eller bristande efterlevnad. Den ska kontrollera att de förfaranden som krävs för att säkerställa dessa transaktioners redlighet, integritet och transparens är solida och ska på lämpligt sätt begränsa alla finansiella eller operativa risker.

4.   Risk- och efterlevnadspolicyn på hög nivå ska inbegripa följande regler och förfaranden:

| a) | De regler och förfaranden som ska följas av personer som ansvarar för det operativa genomförandet och utförandet av den diversifierade finansieringsstrategin. |
| --- | --- |

a)

De regler och förfaranden som ska följas av personer som ansvarar för det operativa genomförandet och utförandet av den diversifierade finansieringsstrategin.

| b) | Regler och förfaranden för att förhindra penningtvätt, finansiering av terrorism och genomförande av upplånings-, skuldförvaltnings- och utlåningstransaktioner av enheter som är registrerade i eller etablerade i jurisdiktioner som förtecknas enligt den relevanta policyn för icke samarbetsvilliga jurisdiktioner eller som identifierats som högriskländer i enlighet med artikel 9.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 (15), eller som i praktiken inte uppfyller unionens eller internationellt överenskomna standarder på skatteområdet i fråga om transparens och informationsutbyte, och regler och förfaranden för överträdelser av sanktionssystem och andra relevanta finansiella oriktigheter. |
| --- | --- |

b)

Regler och förfaranden för att förhindra penningtvätt, finansiering av terrorism och genomförande av upplånings-, skuldförvaltnings- och utlåningstransaktioner av enheter som är registrerade i eller etablerade i jurisdiktioner som förtecknas enligt den relevanta policyn för icke samarbetsvilliga jurisdiktioner eller som identifierats som högriskländer i enlighet med artikel 9.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 (15), eller som i praktiken inte uppfyller unionens eller internationellt överenskomna standarder på skatteområdet i fråga om transparens och informationsutbyte, och regler och förfaranden för överträdelser av sanktionssystem och andra relevanta finansiella oriktigheter.

5.   Risk- och efterlevnadspolicyn på hög nivå ska ses över minst en gång per år och revideras vid behov.

6.   Risk- och efterlevnadspolicyn på hög nivå ska läggas fram av riskchefen för godkännande av den ledamot av kollegiet som ansvarar för budgeten.

Artikel 18

Riskchefens funktion

1.   Riskchefen ska övervaka att risk- och efterlevnadspolicyn på hög nivå genomförs på ett heltäckande och konsekvent sätt.

2.   Riskchefen ska särskilt utföra följande uppgifter:

| a) | Avgivande av ett yttrande om utkastet till finansieringsplan. |
| --- | --- |

a)

Avgivande av ett yttrande om utkastet till finansieringsplan.

| b) | Översyn av interna regler och vägledande dokument för genomförandet av detta beslut som utfärdats av generaldirektören för generaldirektoratet för budget, så att de är förenliga med risk- och efterlevnadspolicyn på hög nivå, varvid riskchefen kan begära ändring av dessa regler och dokument. |
| --- | --- |

b)

Översyn av interna regler och vägledande dokument för genomförandet av detta beslut som utfärdats av generaldirektören för generaldirektoratet för budget, så att de är förenliga med risk- och efterlevnadspolicyn på hög nivå, varvid riskchefen kan begära ändring av dessa regler och dokument.

| c) | Fastställande av robusta processer för identifiering, kvantifiering och övervakning av risker och kontinuerlig övervakning av att de följs. |
| --- | --- |

c)

Fastställande av robusta processer för identifiering, kvantifiering och övervakning av risker och kontinuerlig övervakning av att de följs.

| d) | Identifiering av potentiella överträdelser av risk- och efterlevnadspolicyn på hög nivå eller andra riskrelaterade riktlinjer, policyer och gränser och rekommendation om möjliga åtgärder att vidta vid överträdelser eller bristande efterlevnad. |
| --- | --- |

d)

Identifiering av potentiella överträdelser av risk- och efterlevnadspolicyn på hög nivå eller andra riskrelaterade riktlinjer, policyer och gränser och rekommendation om möjliga åtgärder att vidta vid överträdelser eller bristande efterlevnad.

Artikel 19

Rapportering av riskchefen

1.   Riskchefen ska regelbundet rapportera om väsentliga risker och om efterlevnaden av de regler och förfaranden som fastställs i enlighet med artikel 17.4 till den ledamot av kollegiet som ansvarar för budgeten, till risk- och efterlevnadskommittén, till generaldirektören för generaldirektoratet för budget och till räkenskapsföraren. Riskchefen ska också lämna regelbunden information om risker och gränser till personer som ansvarar för det operativa genomförandet av den diversifierade finansieringsstrategin.

Generaldirektören för generaldirektoratet för budget ska utan onödigt dröjsmål vidta nödvändiga åtgärder för att reagera på dessa undersökningsresultat och lämna förklaringar om de åtgärder som vidtagits till riskchefen.

Vid rapportering till den ledamot av kollegiet som ansvarar för budgeten får riskchefen också, när så är lämpligt, informera den ledamoten om de undersökningsresultat som avses i andra stycket och om risk- och efterlevnadskommitténs överläggningar.

2.   Riskchefen ska en gång per år rapportera till kommissionen om genomförandet av risk- och efterlevnadspolicyn på hög nivå.

Artikel 20

Risk- och efterlevnadskommitténs funktion

1.   En risk- och efterlevnadskommitté ska inrättas för att stödja riskchefen i dennes fullgörande av sitt ansvar.

2.   Risk- och efterlevnadskommittén ska

| a) | konsulteras av riskchefen om risk- och efterlevnadspolicyn på hög nivå, |
| --- | --- |

a)

konsulteras av riskchefen om risk- och efterlevnadspolicyn på hög nivå,

| b) | stödja riskchefen i de uppgifter som avses i artikel 18.2 a, b och c, |
| --- | --- |

b)

stödja riskchefen i de uppgifter som avses i artikel 18.2 a, b och c,

| c) | delta i utvärderingen, övervakningen och godkännandet av praxis för genomförandet av risk- och efterlevnadspolicyn på hög nivå och för riskhantering i samband med upplånings-, skuldförvaltnings- och utlåningstransaktioner, |
| --- | --- |

c)

delta i utvärderingen, övervakningen och godkännandet av praxis för genomförandet av risk- och efterlevnadspolicyn på hög nivå och för riskhantering i samband med upplånings-, skuldförvaltnings- och utlåningstransaktioner,

| d) | stödja riskchefen vid bedömningen av framväxande riskexponeringar i samband med upplånings-, skuldförvaltnings- och utlåningstransaktioner och informeras av riskchefen om överskridanden av de gränser som fastställts för att minska risker eller bristande efterlevnad av risk- och efterlevnadspolicyn på hög nivå och andra riskrelaterade riktlinjer, policyer och gränser. |
| --- | --- |

d)

stödja riskchefen vid bedömningen av framväxande riskexponeringar i samband med upplånings-, skuldförvaltnings- och utlåningstransaktioner och informeras av riskchefen om överskridanden av de gränser som fastställts för att minska risker eller bristande efterlevnad av risk- och efterlevnadspolicyn på hög nivå och andra riskrelaterade riktlinjer, policyer och gränser.

Artikel 21

Risk- och efterlevnadskommitténs ledamöter och organisation

1.   Ledamöterna i risk- och efterlevnadskommittén ska vara riskchefen, kommissionens räkenskapsförare, den regelefterlevnadsansvarige, två anställda från generaldirektorat vars uppgifter inbegriper kunskap om riskhantering och tillsyn av finansmarknaderna samt två anställda vid generaldirektoratet för budget som utses av generaldirektören för det generaldirektoratet.

2.   Riskchefen ska bjuda in två externa experter till risk- och efterlevnadskommitténs möten. De externa experterna ska avge yttranden och delta utan rösträtt i överläggningar i ärenden som föreläggs kommittén.

3.   Risk- och efterlevnadskommittén ska när så är möjligt anta ståndpunkter på grundval av konsensus eller, om konsensus inte uppnås, på grundval av en enkel majoritet av dess ledamöter. Vid lika röstetal ska riskchefens röst fälla avgörandet.

4.   Risk- och efterlevnadskommittén ska anta sin egen arbetsordning.

KAPITEL 5

ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSE

Artikel 22

Upphävande

Beslut C(2021) 2502 ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till det upphävda beslutet ska anses som hänvisningar till det här beslutet.

Artikel 23

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2022/2434 av den 6 december 2022 om ändring av förordning (EU, Euratom) 2018/1046 vad gäller inrättandet av en diversifierad finansieringsstrategi som en allmän lånemetod (EUT L 319, 13.12.2022, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

3

(4)  Rådets förordning (EU) 2020/2094 av den 14 december 2020 om inrättande av Europeiska unionens återhämtningsinstrument för att stödja återhämtningen efter covid-19-krisen (EUT L 433I, 22.12.2020, s. 23).

4

(5)  Commission Implementing Decision of 14 April 2021 establishing the necessary arrangements for the administration of the borrowing operations under Council Decision (EU, Euratom) 2020/2053 and for the lending operations related to loans granted in accordance with Article 15 of Regulation (EU) 2021/241 of the European Parliament and of the Council (ej översatt till svenska).

5

(6)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1095 av den 2 juli 2021 om fastställande av metoden för kostnadsfördelning i samband med upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner inom ramen för återhämtningsinstrumentet (EUT L 236, 5.7.2021, s. 75).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2463 av den 14 december 2022 om inrättande av ett instrument för stöd till Ukraina för 2023 (makroekonomiskt stöd +) (EUT L 322, 16.12.2022, s. 1).

7

(8)  Kommissionens beslut C(2018) 5120 final av den 3 augusti 2018 om interna regler riktade till kommissionens avdelningar avseende genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget (Europeiska kommissionens avsnitt).

8

(9)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/583 av den 14 juli 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 avseende tekniska tillsynsstandarder när det gäller krav på transparens för handelsplatser och värdepappersföretag för obligationer, strukturerade finansiella produkter, utsläppsrätter och derivat (EUT L 87, 31.3.2017, s. 229).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (EUT L 201, 27.7.2012, s. 1).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2365 av den 25 november 2015 om transparens i transaktioner för värdepappersfinansiering och om återanvändning samt om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 337, 23.12.2015, s. 1).

11

(12)  Rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

12

(13)  Kommissionens beslut (EU, Euratom) 2021/625 av den 14 april 2021 om inrättande av nätverket av aktörer på den primära marknaden för statspapper och fastställande av behörighetskriterier för mandat för företrädare och medföreträdare för syndikerade transaktioner i samband med kommissionens upplåningsverksamhet på unionens och Europeiska atomenergigemenskapens vägnar (EUT L 131, 16.4.2021, s. 170).

13

(14)  Kommissionens genomförandebeslut (EU, Euratom) 2022/2545 av den 19 december 2022 om fastställande av en ram för kostnadsfördelning i samband med upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin (se sidan 123 i detta nummer av EUT).

14

(15)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och kommissionens direktiv 2006/70/EG (EUT L 141, 5.6.2015, s. 73).

15

---

| 22.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/123 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/123

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU, EURATOM) 2022/2545

av den 19 december 2022

om fastställande av en ram för kostnadsfördelning i samband med upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (1), särskilt artikel 220a, och

av följande skäl:

| (1) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2022/2434 (2) införs den diversifierade finansieringsstrategin som en enda finansieringsmetod för genomförandet av de upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner som kommissionen genomför i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (budgetförordningen). Efter ikraftträdandet av förordning (EU, Euratom) 2022/2434 ska den diversifierade finansieringsstrategin tillämpas på program för ekonomiskt stöd för vilka de grundläggande rättsakterna träder i kraft den 9 november 2022 eller senare. |
| --- | --- |

(1)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2022/2434 (2) införs den diversifierade finansieringsstrategin som en enda finansieringsmetod för genomförandet av de upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner som kommissionen genomför i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (budgetförordningen). Efter ikraftträdandet av förordning (EU, Euratom) 2022/2434 ska den diversifierade finansieringsstrategin tillämpas på program för ekonomiskt stöd för vilka de grundläggande rättsakterna träder i kraft den 9 november 2022 eller senare.

| (2) | Kommissionen bör fastställa de nödvändiga åtgärderna för genomförande av den diversifierade finansieringsstrategin. Tillämpningen av den diversifierade finansieringsstrategin kräver att ett antal regler antas för att fastställa fördelningen av respektive kostnader till de relevanta programmen för ekonomiskt stöd, vilket bör säkerställa att alla kostnader som unionen ådrar sig och som har samband med ekonomiskt stöd kommer att belasta stödmottagaren. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen bör fastställa de nödvändiga åtgärderna för genomförande av den diversifierade finansieringsstrategin. Tillämpningen av den diversifierade finansieringsstrategin kräver att ett antal regler antas för att fastställa fördelningen av respektive kostnader till de relevanta programmen för ekonomiskt stöd, vilket bör säkerställa att alla kostnader som unionen ådrar sig och som har samband med ekonomiskt stöd kommer att belasta stödmottagaren.

| (3) | Metoden för kostnadsfördelning i samband med genomförandet av den diversifierade finansieringsstrategin inom ramen för Next Generation EU (NGEU) har fastställts genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1095 (3). Dessa arrangemang bör utvidgas till att omfatta upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner som genomförs inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin i enlighet med artikel 220a i budgetförordningen. |
| --- | --- |

(3)

Metoden för kostnadsfördelning i samband med genomförandet av den diversifierade finansieringsstrategin inom ramen för Next Generation EU (NGEU) har fastställts genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1095 (3). Dessa arrangemang bör utvidgas till att omfatta upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner som genomförs inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin i enlighet med artikel 220a i budgetförordningen.

| (4) | Återbetalningsskyldigheterna bör ligga kvar hos mottagarna av det ekonomiska stödet, i enlighet med artikel 220.5 e i budgetförordningen och i linje med budgetprinciperna om sund ekonomisk förvaltning och balans. Alla kostnader bör belasta stödmottagarna på grundval av en enda metod för kostnadsfördelning som säkerställer en öppen och proportionell fördelning av kostnaderna. |
| --- | --- |

(4)

Återbetalningsskyldigheterna bör ligga kvar hos mottagarna av det ekonomiska stödet, i enlighet med artikel 220.5 e i budgetförordningen och i linje med budgetprinciperna om sund ekonomisk förvaltning och balans. Alla kostnader bör belasta stödmottagarna på grundval av en enda metod för kostnadsfördelning som säkerställer en öppen och proportionell fördelning av kostnaderna.

| (5) | Metoden för kostnadsfördelning bör säkerställa att kostnader som uppstått hos en kategori av mottagare inte korssubventioneras med en annan. Lånekostnader bör helt och hållet påföras mottagarna av dessa lån, å ena sidan, och kostnader för icke återbetalningspliktigt stöd till EU:s budget, å andra sidan, bör baseras på faktiska kostnader för att anskaffa och betala ut respektive andel av medlen till de olika stödmottagarna. Metoden bör omfatta alla kostnader som kommissionen ådrar sig för upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner, inbegripet alla administrativa kostnader, och bör säkerställa att olika kategorier av kostnader beräknas för varje utbetalning. |
| --- | --- |

(5)

Metoden för kostnadsfördelning bör säkerställa att kostnader som uppstått hos en kategori av mottagare inte korssubventioneras med en annan. Lånekostnader bör helt och hållet påföras mottagarna av dessa lån, å ena sidan, och kostnader för icke återbetalningspliktigt stöd till EU:s budget, å andra sidan, bör baseras på faktiska kostnader för att anskaffa och betala ut respektive andel av medlen till de olika stödmottagarna. Metoden bör omfatta alla kostnader som kommissionen ådrar sig för upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner, inbegripet alla administrativa kostnader, och bör säkerställa att olika kategorier av kostnader beräknas för varje utbetalning.

| (6) | För att säkerställa rättvis och lika behandling av stödmottagare bör kommissionen införa en gemensam och enhetlig metod för kostnader, som är tillämplig på alla typer av utbetalningar (både på dem som återbetalas genom unionens budget och dem som återbetalas av stödmottagarna), och som påför stödmottagarna kostnader på grundval av den andel av medlen som erhållits. |
| --- | --- |

(6)

För att säkerställa rättvis och lika behandling av stödmottagare bör kommissionen införa en gemensam och enhetlig metod för kostnader, som är tillämplig på alla typer av utbetalningar (både på dem som återbetalas genom unionens budget och dem som återbetalas av stödmottagarna), och som påför stödmottagarna kostnader på grundval av den andel av medlen som erhållits.

| (7) | När denna metod för beräkning och fördelning av kostnader används bör man skilja mellan tre kategorier av kostnader: finansieringskostnader, kostnader för likviditetsförvaltning och administrativa kostnader. Finansieringskostnaden härrör från ränta och andra avgifter som kommissionen måste betala för de olika instrument som emitterats för att finansiera utbetalningarna i fråga. Kostnaderna för likviditetsförvaltning, är de kostnader som uppkommer till följd av belopp som tillfälligt hålls på likviditetskonton som reserver för framtida betalningar. Dessa löpande operativa omkostnader är ett inneboende inslag i den diversifierade finansieringsstrategin och bör fördelas rättvist mellan alla stödmottagare. Den tredje kostnadskategorin är administrativa kostnader för att bygga upp den tekniska och operativa kapaciteten att genomföra en diversifierad finansieringsstrategi och som helt klart uppstår till följd av genomförandet av den diversifierade finansieringsstrategin. |
| --- | --- |

(7)

När denna metod för beräkning och fördelning av kostnader används bör man skilja mellan tre kategorier av kostnader: finansieringskostnader, kostnader för likviditetsförvaltning och administrativa kostnader. Finansieringskostnaden härrör från ränta och andra avgifter som kommissionen måste betala för de olika instrument som emitterats för att finansiera utbetalningarna i fråga. Kostnaderna för likviditetsförvaltning, är de kostnader som uppkommer till följd av belopp som tillfälligt hålls på likviditetskonton som reserver för framtida betalningar. Dessa löpande operativa omkostnader är ett inneboende inslag i den diversifierade finansieringsstrategin och bör fördelas rättvist mellan alla stödmottagare. Den tredje kostnadskategorin är administrativa kostnader för att bygga upp den tekniska och operativa kapaciteten att genomföra en diversifierad finansieringsstrategi och som helt klart uppstår till följd av genomförandet av den diversifierade finansieringsstrategin.

| (8) | Kostnaderna ska fördelas rättvist och proportionellt genom uppdelning av utbetalningar och tillhörande finansieringsinstrument i tidsperioder (tidskomponenter). Utbetalningar och därmed sammanhängande upplåningstransaktioner som redan gjorts inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin, och som redan har tilldelats tidskomponenter, ska inte påverkas av att utbetalningar inom ramen för program för ekonomiskt stöd som omfattas av artikel 220a i budgetförordningen läggs till. När sådana låneutbetalningar har inletts kommer fortsättningsvis alla utbetalningar som finansieras genom den diversifierade finansieringsstrategin att kostnadsberäknas och fördelas på samma sätt. Den största fördelen med detta tillvägagångssätt är att finansieringskostnaden är densamma för alla utbetalningar som hänförs till samma tidskomponent, vilket säkerställer att upplåningen är anpassad till utbetalningsbehoven. |
| --- | --- |

(8)

Kostnaderna ska fördelas rättvist och proportionellt genom uppdelning av utbetalningar och tillhörande finansieringsinstrument i tidsperioder (tidskomponenter). Utbetalningar och därmed sammanhängande upplåningstransaktioner som redan gjorts inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin, och som redan har tilldelats tidskomponenter, ska inte påverkas av att utbetalningar inom ramen för program för ekonomiskt stöd som omfattas av artikel 220a i budgetförordningen läggs till. När sådana låneutbetalningar har inletts kommer fortsättningsvis alla utbetalningar som finansieras genom den diversifierade finansieringsstrategin att kostnadsberäknas och fördelas på samma sätt. Den största fördelen med detta tillvägagångssätt är att finansieringskostnaden är densamma för alla utbetalningar som hänförs till samma tidskomponent, vilket säkerställer att upplåningen är anpassad till utbetalningsbehoven.

| (9) | Det bör säkerställas att kostnadsfördelningen inte påverkas av något av de program som omfattas av kostnadsfördelningsmetoden. Kostnadsfördelningsmetoden skulle från och med antagandet gälla för upplåning inom ramen för Next Generation EU och lån enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2463 (4), som har liknande löptid och struktur. Därför är det möjligt att inkludera dem inom samma tidskomponenter. Om ett nytt program för ekonomiskt stöd inrättas, med en annan varaktighet och struktur, som sannolikt kommer att påverka kostnaderna, bör denna metod ses över på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

(9)

Det bör säkerställas att kostnadsfördelningen inte påverkas av något av de program som omfattas av kostnadsfördelningsmetoden. Kostnadsfördelningsmetoden skulle från och med antagandet gälla för upplåning inom ramen för Next Generation EU och lån enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2463 (4), som har liknande löptid och struktur. Därför är det möjligt att inkludera dem inom samma tidskomponenter. Om ett nytt program för ekonomiskt stöd inrättas, med en annan varaktighet och struktur, som sannolikt kommer att påverka kostnaderna, bör denna metod ses över på lämpligt sätt.

| (10) | Beräkningen av de finansieringskostnader som följer av upplåningstransaktioner bör baseras på kostnaderna för alla upplåningstransaktioner under sexmånadersperioden runt tidpunkten för utbetalningen. Denna uppdelning av finansieringskostnaderna är nödvändig för att säkerställa att den finansieringskostnad som belastar utbetalningen är nära kopplad till de marknadsräntor som gällde vid den tidpunkt då utbetalningen gjordes. Detta innebär att den exakta finansieringskostnaden fastställs först när upplåningspoolen är klar vid utgången av sexmånaderskomponenten, men vägledande priser kommer att finnas tillgängliga för låntagarna före den slutliga kostnadsberäkningen. Låntagare eller EU-budgeten, när det gäller externa inkomster avsatta för särskilda ändamål enligt artikel 3.1 i rådets förordning (EU) nr 2020/2094 (5), bör betala samma avgift. På så sätt undviker man den godtycklighet eller osäkerhet som kännetecknar den traditionella back-to-back-metoden där kostnaderna för en viss stödmottagare motsvarade de villkor som kunde erhållas den dag då upplåningen ägde rum. |
| --- | --- |

(10)

Beräkningen av de finansieringskostnader som följer av upplåningstransaktioner bör baseras på kostnaderna för alla upplåningstransaktioner under sexmånadersperioden runt tidpunkten för utbetalningen. Denna uppdelning av finansieringskostnaderna är nödvändig för att säkerställa att den finansieringskostnad som belastar utbetalningen är nära kopplad till de marknadsräntor som gällde vid den tidpunkt då utbetalningen gjordes. Detta innebär att den exakta finansieringskostnaden fastställs först när upplåningspoolen är klar vid utgången av sexmånaderskomponenten, men vägledande priser kommer att finnas tillgängliga för låntagarna före den slutliga kostnadsberäkningen. Låntagare eller EU-budgeten, när det gäller externa inkomster avsatta för särskilda ändamål enligt artikel 3.1 i rådets förordning (EU) nr 2020/2094 (5), bör betala samma avgift. På så sätt undviker man den godtycklighet eller osäkerhet som kännetecknar den traditionella back-to-back-metoden där kostnaderna för en viss stödmottagare motsvarade de villkor som kunde erhållas den dag då upplåningen ägde rum.

| (11) | Varje tidskomponent bör omfatta en period på sex månader som inleds den 1 januari eller den 1 juli. Den första tidskomponenten bör dock omfatta perioden från och med den 1 juni 2021 till och med den 31 december 2021 enligt vad som anges i artikel 4 i beslutet. |
| --- | --- |

(11)

Varje tidskomponent bör omfatta en period på sex månader som inleds den 1 januari eller den 1 juli. Den första tidskomponenten bör dock omfatta perioden från och med den 1 juni 2021 till och med den 31 december 2021 enligt vad som anges i artikel 4 i beslutet.

| (12) | Finansieringskostnaderna kan variera mellan sexmånaderskomponenterna på grund av skillnader i finansieringsvillkor som ligger utanför kommissionens kontroll, men kommissionen kommer att förvalta upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner för att se till att varje tidskomponent så långt möjligt har liknande löptidsprofiler. |
| --- | --- |

(12)

Finansieringskostnaderna kan variera mellan sexmånaderskomponenterna på grund av skillnader i finansieringsvillkor som ligger utanför kommissionens kontroll, men kommissionen kommer att förvalta upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner för att se till att varje tidskomponent så långt möjligt har liknande löptidsprofiler.

| (13) | Kommissionens finansieringsstrategi möjliggör en bättre hantering av ränterisker och andra finansiella risker. Även om de räntesatser som tas ut av låntagarna kommer att vara stabila, kommer det att bli nödvändigt att regelbundet och marginellt räkna om räntesatserna när instrument i upplåningspoolen som förfaller behöver ersättas. Om det är motiverat, kommer kommissionen att utveckla sin kapacitet att använda derivat såsom swappar för att hantera eventuella kvarstående ränterisker och erbjuda stödmottagarna möjlighet till lån med fast ränta. Kostnaderna för denna facilitet med fast ränta bör helt och hållet belasta de stödmottagare som väljer detta alternativ. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionens finansieringsstrategi möjliggör en bättre hantering av ränterisker och andra finansiella risker. Även om de räntesatser som tas ut av låntagarna kommer att vara stabila, kommer det att bli nödvändigt att regelbundet och marginellt räkna om räntesatserna när instrument i upplåningspoolen som förfaller behöver ersättas. Om det är motiverat, kommer kommissionen att utveckla sin kapacitet att använda derivat såsom swappar för att hantera eventuella kvarstående ränterisker och erbjuda stödmottagarna möjlighet till lån med fast ränta. Kostnaderna för denna facilitet med fast ränta bör helt och hållet belasta de stödmottagare som väljer detta alternativ.

| (14) | Utbetalningsbeloppen under en viss tidskomponent bör motsvara det belopp för långfristiga finansieringsinstrument som hänförs till den tidskomponenten. I de flesta fall kommer medlen att utbetalas under och hänföras till samma tidskomponent som utfärdandet av de långfristiga finansieringsinstrument som användes för att anskaffa medlen. Oförutsedda förseningar i utbetalningarna kan dock leda till situationer där medel från den långfristiga finansieringen har anskaffats, men inte kan betalas ut som ursprungligen planerats. Enligt detta scenario kan utbetalningen skjutas upp från en tidskomponent till nästa tidskomponent. Om medlen för dessa särskilda finansieringsbehov redan har anskaffats och hänförts till föregående tidskomponent kan de dock inte användas för andra behov under den här tidskomponenten. Under dessa omständigheter bör det vara möjligt att hänföra utbetalningarna till den tidskomponent till vilken finansieringsinstrumenten har tilldelats. Det bör också vara möjligt att hänföra långfristiga finansieringsinstrument avseende påföljande tidskomponent till föregående tidskomponent, om beloppet för långfristiga finansieringsinstrument under den tidskomponenten inte är tillräckligt för att täcka utbetalningarna. |
| --- | --- |

(14)

Utbetalningsbeloppen under en viss tidskomponent bör motsvara det belopp för långfristiga finansieringsinstrument som hänförs till den tidskomponenten. I de flesta fall kommer medlen att utbetalas under och hänföras till samma tidskomponent som utfärdandet av de långfristiga finansieringsinstrument som användes för att anskaffa medlen. Oförutsedda förseningar i utbetalningarna kan dock leda till situationer där medel från den långfristiga finansieringen har anskaffats, men inte kan betalas ut som ursprungligen planerats. Enligt detta scenario kan utbetalningen skjutas upp från en tidskomponent till nästa tidskomponent. Om medlen för dessa särskilda finansieringsbehov redan har anskaffats och hänförts till föregående tidskomponent kan de dock inte användas för andra behov under den här tidskomponenten. Under dessa omständigheter bör det vara möjligt att hänföra utbetalningarna till den tidskomponent till vilken finansieringsinstrumenten har tilldelats. Det bör också vara möjligt att hänföra långfristiga finansieringsinstrument avseende påföljande tidskomponent till föregående tidskomponent, om beloppet för långfristiga finansieringsinstrument under den tidskomponenten inte är tillräckligt för att täcka utbetalningarna.

| (15) | Under den föregående tidskomponenten kommer kommissionen också att behöva medel för att ombesörja de utbetalningsbehov som uppkommer i ett tidigt skede under nästa tidskomponent. För att hantera sådana situationer och säkerställa att kommissionen har resurser tillgängliga till förmånliga villkor för att göra utbetalningar som sker nära övergången mellan tidskomponenter bör kommissionen ha möjlighet att hänföra långfristiga finansieringsinstrument till påföljande tidskomponent. |
| --- | --- |

(15)

Under den föregående tidskomponenten kommer kommissionen också att behöva medel för att ombesörja de utbetalningsbehov som uppkommer i ett tidigt skede under nästa tidskomponent. För att hantera sådana situationer och säkerställa att kommissionen har resurser tillgängliga till förmånliga villkor för att göra utbetalningar som sker nära övergången mellan tidskomponenter bör kommissionen ha möjlighet att hänföra långfristiga finansieringsinstrument till påföljande tidskomponent.

| (16) | Förmågan att hantera den likviditet som behövs för finansieringstransaktionerna genom att ha tillgång till kortfristig upplåning och likvida medel av försiktighetsskäl är en central och avgörande egenskap i den diversifierade finansieringsstrategin. Denna likviditetsförvaltning kommer att göra det möjligt för kommissionen att tillgodose alla betalningsbehov och anpassa utfärdandet till marknadsvillkoren. Denna kapacitet ger upphov till kostnader för anskaffande av medel genom utfärdande av kortfristiga värdepapper och tillfälligt innehav av vissa medel på ett likviditetskonto, så att kapaciteten att göra alla utbetalningar garanteras. Skuldförvaltningstransaktioner inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin möjliggör bättre hantering av räntor och andra finansiella risker. De kan inbegripa användning av derivat såsom swappar för att hantera ränterisker eller andra finansiella risker i samband med lån för stödmottagare, eller genomförande av penningmarknadstransaktioner med säkerhet eller utan säkerhet. Kostnader som uppstår i samband med återköp och/eller innehav av egna obligationer för likviditetsförvaltning bör betraktas som kostnader för likviditetsförvaltning. Detta beslut bör fastställa en grund för att beräkna dessa likviditetskostnader och fördela dem på en rimlig och rättvis grund mellan alla berörda stödmottagare under året i fråga. |
| --- | --- |

(16)

Förmågan att hantera den likviditet som behövs för finansieringstransaktionerna genom att ha tillgång till kortfristig upplåning och likvida medel av försiktighetsskäl är en central och avgörande egenskap i den diversifierade finansieringsstrategin. Denna likviditetsförvaltning kommer att göra det möjligt för kommissionen att tillgodose alla betalningsbehov och anpassa utfärdandet till marknadsvillkoren. Denna kapacitet ger upphov till kostnader för anskaffande av medel genom utfärdande av kortfristiga värdepapper och tillfälligt innehav av vissa medel på ett likviditetskonto, så att kapaciteten att göra alla utbetalningar garanteras. Skuldförvaltningstransaktioner inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin möjliggör bättre hantering av räntor och andra finansiella risker. De kan inbegripa användning av derivat såsom swappar för att hantera ränterisker eller andra finansiella risker i samband med lån för stödmottagare, eller genomförande av penningmarknadstransaktioner med säkerhet eller utan säkerhet. Kostnader som uppstår i samband med återköp och/eller innehav av egna obligationer för likviditetsförvaltning bör betraktas som kostnader för likviditetsförvaltning. Detta beslut bör fastställa en grund för att beräkna dessa likviditetskostnader och fördela dem på en rimlig och rättvis grund mellan alla berörda stödmottagare under året i fråga.

| (17) | Högre utbetalningsbehov än det belopp för långfristiga finansieringsinstrument som fördelats till respektive tidskomponent eller räntebetalningar kan leda till ett likviditetsunderskott under en tidskomponent. Lägre utbetalningsbehov än det belopp för långfristiga finansieringsinstrument som fördelats till respektive tidskomponent, eller inlösenbelopp som inkommit avseende utestående utbetalningar som fördelats till komponenten, kan leda till ett likviditetsöverskott. Kompensation för dessa likviditetsöverskott eller likviditetsunderskott är ett oavvisligt krav för genomförandet av den diversifierade finansieringsstrategin. Dessa kostnader bör inte belasta respektive tidskomponent, utan bör isoleras och hanteras som en del av en separat kostnad för likviditetsförvaltning. Genom detta beslut bör det inrättas en mekanism för att särskilja kostnader till följd av likviditetsunderskott eller likviditetsöverskott, så att de kan absorberas av det bredare finansieringsprogrammet i form av kostnader för likviditetsförvaltning. Kommissionen bör använda den uppdelade komponenten av likviditetsförvaltningen till att utjämna eventuella positiva eller negativa kassabehållningar i tidskomponenterna i förhållande till de totala utbetalningarna. |
| --- | --- |

(17)

Högre utbetalningsbehov än det belopp för långfristiga finansieringsinstrument som fördelats till respektive tidskomponent eller räntebetalningar kan leda till ett likviditetsunderskott under en tidskomponent. Lägre utbetalningsbehov än det belopp för långfristiga finansieringsinstrument som fördelats till respektive tidskomponent, eller inlösenbelopp som inkommit avseende utestående utbetalningar som fördelats till komponenten, kan leda till ett likviditetsöverskott. Kompensation för dessa likviditetsöverskott eller likviditetsunderskott är ett oavvisligt krav för genomförandet av den diversifierade finansieringsstrategin. Dessa kostnader bör inte belasta respektive tidskomponent, utan bör isoleras och hanteras som en del av en separat kostnad för likviditetsförvaltning. Genom detta beslut bör det inrättas en mekanism för att särskilja kostnader till följd av likviditetsunderskott eller likviditetsöverskott, så att de kan absorberas av det bredare finansieringsprogrammet i form av kostnader för likviditetsförvaltning. Kommissionen bör använda den uppdelade komponenten av likviditetsförvaltningen till att utjämna eventuella positiva eller negativa kassabehållningar i tidskomponenterna i förhållande till de totala utbetalningarna.

| (18) | Genomförandet av den diversifierade finansieringsstrategin kräver förvärv av ny kapacitet för att få den mest fördelaktiga tillgången till kapitalmarknaderna och säkerställa att denna infrastruktur upprätthålls på ett kontinuerligt och effektivt sätt. Detta inbegriper kostnader för att föra likviditetskonton, förvärva kapacitet att hålla auktioner för EU-skuldväxlar och EU-obligationer och för att införa ny intern databehandlingskapacitet. Kostnader som är en direkt följd av genomförandet av upplånings- och utbetalningstransaktioner bör behandlas som allmänna omkostnader, utifrån vilka kostnader i samband med etablering och underhåll av upplånings- och utbetalningsinfrastruktur kan fastställas separat. Dessa kostnader bör tas upp som kostnader i samband med tjänster till allmänna administrativa kostnader. |
| --- | --- |

(18)

Genomförandet av den diversifierade finansieringsstrategin kräver förvärv av ny kapacitet för att få den mest fördelaktiga tillgången till kapitalmarknaderna och säkerställa att denna infrastruktur upprätthålls på ett kontinuerligt och effektivt sätt. Detta inbegriper kostnader för att föra likviditetskonton, förvärva kapacitet att hålla auktioner för EU-skuldväxlar och EU-obligationer och för att införa ny intern databehandlingskapacitet. Kostnader som är en direkt följd av genomförandet av upplånings- och utbetalningstransaktioner bör behandlas som allmänna omkostnader, utifrån vilka kostnader i samband med etablering och underhåll av upplånings- och utbetalningsinfrastruktur kan fastställas separat. Dessa kostnader bör tas upp som kostnader i samband med tjänster till allmänna administrativa kostnader.

| (19) | Kostnader i samband med tjänster till allmänna administrativa kostnader kombinerar alla administrativa kostnader som uppkommer direkt i samband med genomförandet av den diversifierade finansieringsstrategin. Dessa kostnader uppkommer antingen som etableringskostnader med koppling till engångskostnader för uppbyggnad av operativ kapacitet eller som återkommande kostnader, vilka är oundvikliga kostnader direkt hänförbara till upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin och som uppkommer med tiden. Även om de återkommande kostnaderna är regelbundna årliga kostnader som tas ut för att täcka de utbetalningar som görs under ett visst år, bör etableringskostnaderna påföras som engångsavgifter. |
| --- | --- |

(19)

Kostnader i samband med tjänster till allmänna administrativa kostnader kombinerar alla administrativa kostnader som uppkommer direkt i samband med genomförandet av den diversifierade finansieringsstrategin. Dessa kostnader uppkommer antingen som etableringskostnader med koppling till engångskostnader för uppbyggnad av operativ kapacitet eller som återkommande kostnader, vilka är oundvikliga kostnader direkt hänförbara till upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin och som uppkommer med tiden. Även om de återkommande kostnaderna är regelbundna årliga kostnader som tas ut för att täcka de utbetalningar som görs under ett visst år, bör etableringskostnaderna påföras som engångsavgifter.

| (20) | Kostnader i samband med etableringen och kapacitetsuppbyggnaden av dessa transaktioner har uppstått sedan 2021 och har redan hänförts till mottagare av finansiellt stöd från Next Generation EU genom särskilda etableringsomkostnader. Därför bör mottagarna av ekonomiskt stöd från andra program som omfattas av artikel 220a i budgetförordningen inte bära kostnader för denna tidigare kapacitetsuppbyggnad utan endast framtida utgifter för att upprätthålla denna infrastruktur. Den andel av de administrativa kostnaderna för program för ekonomiskt stöd inom tillämpningsområdet för artikel 220a i budgetförordningen, med undantag för Next Generation EU, bör därför begränsas till återkommande kostnader och de berörda stödmottagarna bör behandlas som stödmottagare inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin. |
| --- | --- |

(20)

Kostnader i samband med etableringen och kapacitetsuppbyggnaden av dessa transaktioner har uppstått sedan 2021 och har redan hänförts till mottagare av finansiellt stöd från Next Generation EU genom särskilda etableringsomkostnader. Därför bör mottagarna av ekonomiskt stöd från andra program som omfattas av artikel 220a i budgetförordningen inte bära kostnader för denna tidigare kapacitetsuppbyggnad utan endast framtida utgifter för att upprätthålla denna infrastruktur. Den andel av de administrativa kostnaderna för program för ekonomiskt stöd inom tillämpningsområdet för artikel 220a i budgetförordningen, med undantag för Next Generation EU, bör därför begränsas till återkommande kostnader och de berörda stödmottagarna bör behandlas som stödmottagare inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin.

| (21) | De administrativa kostnader som ingår i kostnader för tjänster till allmänna administrativa kostnader bör begränsas till en sluten förteckning över stödberättigade kostnader som direkt kan hänföras till den diversifierade finansieringsstrategin. Avtalsenliga avgifter för rekrytering av externa konsulter läggs till i förteckningen över stödberättigande administrativa kostnader efter överenskommelser inom ramen för den årliga budgeten för 2023. Medlemsstaternas myndigheter underrättades om utvidgningen av förteckningen över stödberättigande administrativa kostnader innan detta beslut antogs. De sammanlagda kostnaderna i samband med tjänster till allmänna administrativa kostnader utgör en mycket begränsad andel av de sammanlagda kostnaderna för den diversifierade finansieringsstrategins transaktioner. |
| --- | --- |

(21)

De administrativa kostnader som ingår i kostnader för tjänster till allmänna administrativa kostnader bör begränsas till en sluten förteckning över stödberättigade kostnader som direkt kan hänföras till den diversifierade finansieringsstrategin. Avtalsenliga avgifter för rekrytering av externa konsulter läggs till i förteckningen över stödberättigande administrativa kostnader efter överenskommelser inom ramen för den årliga budgeten för 2023. Medlemsstaternas myndigheter underrättades om utvidgningen av förteckningen över stödberättigande administrativa kostnader innan detta beslut antogs. De sammanlagda kostnaderna i samband med tjänster till allmänna administrativa kostnader utgör en mycket begränsad andel av de sammanlagda kostnaderna för den diversifierade finansieringsstrategins transaktioner.

| (22) | Faktureringsprocessen i efterhand är utformad för att säkerställa att kostnaderna återvinns under påföljande år och fram till dess att kostnader inte längre genereras av upplånings-, skuldförvaltnings- och betalningstransaktioner inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin. |
| --- | --- |

(22)

Faktureringsprocessen i efterhand är utformad för att säkerställa att kostnaderna återvinns under påföljande år och fram till dess att kostnader inte längre genereras av upplånings-, skuldförvaltnings- och betalningstransaktioner inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin.

| (23) | I undantagsfall kan unionen bära kostnaderna för räntor och administrativa kostnader i samband med upp- och utlåning i enlighet med artikel 17 i förordning (EU) 2022/2463 för det ekonomiska stödet till Ukraina enligt förordning (EU) 2022/2463. De nödvändiga medlen skulle tillhandahållas genom bidrag från medlemsstaterna i enlighet med artikel 5.1 i förordning (EU) 2022/2463. Faktureringen av dessa kostnader bör därför anpassas till faktureringen av kostnader för utbetalningar som externa inkomster avsatta för särskilda ändamål enligt artikel 3.1 i förordning (EU) nr 2020/2094 och grupperas per kvartal under året. |
| --- | --- |

(23)

I undantagsfall kan unionen bära kostnaderna för räntor och administrativa kostnader i samband med upp- och utlåning i enlighet med artikel 17 i förordning (EU) 2022/2463 för det ekonomiska stödet till Ukraina enligt förordning (EU) 2022/2463. De nödvändiga medlen skulle tillhandahållas genom bidrag från medlemsstaterna i enlighet med artikel 5.1 i förordning (EU) 2022/2463. Faktureringen av dessa kostnader bör därför anpassas till faktureringen av kostnader för utbetalningar som externa inkomster avsatta för särskilda ändamål enligt artikel 3.1 i förordning (EU) nr 2020/2094 och grupperas per kvartal under året.

| (24) | Kommissionen bör utfärda ett bekräftelsemeddelande för varje utbetalning, inklusive icke återbetalningspliktigt stöd i den mening som avses i artikel 2.2 a och c i förordning (EU) 2020/2094, återbetalningspliktigt stöd till medlemsstater i den mening som avses i artikel 2.2 b i förordning (EU) 2020/2094 och lån till en medlemsstat eller ett tredjeland inom ramen för program för ekonomiskt stöd som omfattas av artikel 220a i budgetförordningen. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen bör utfärda ett bekräftelsemeddelande för varje utbetalning, inklusive icke återbetalningspliktigt stöd i den mening som avses i artikel 2.2 a och c i förordning (EU) 2020/2094, återbetalningspliktigt stöd till medlemsstater i den mening som avses i artikel 2.2 b i förordning (EU) 2020/2094 och lån till en medlemsstat eller ett tredjeland inom ramen för program för ekonomiskt stöd som omfattas av artikel 220a i budgetförordningen.

| (25) | Lån inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin ska genomföras till finansiella standardvillkor (löptid och återbetalningsprofil) för varje utbetalning. När det gäller icke återbetalningspliktigt stöd, bör bekräftelsemeddelandet vara det huvudsakliga underlaget för fastställande av de finansiella villkoren för EU:s budget. I bekräftelsemeddelandet bör ersättningsanspråket fastställas på grundval av de finansiella villkoren. Dessa villkor bör omfatta utbetalningsdatum, stödbelopp, datum för finansieringskostnader och förfallodag. Bekräftelsemeddelandet utgör den viktigaste grunden för EU:s budgetplanering, budgetförfarande och redovisning av icke återbetalningspliktigt stöd. |
| --- | --- |

(25)

Lån inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin ska genomföras till finansiella standardvillkor (löptid och återbetalningsprofil) för varje utbetalning. När det gäller icke återbetalningspliktigt stöd, bör bekräftelsemeddelandet vara det huvudsakliga underlaget för fastställande av de finansiella villkoren för EU:s budget. I bekräftelsemeddelandet bör ersättningsanspråket fastställas på grundval av de finansiella villkoren. Dessa villkor bör omfatta utbetalningsdatum, stödbelopp, datum för finansieringskostnader och förfallodag. Bekräftelsemeddelandet utgör den viktigaste grunden för EU:s budgetplanering, budgetförfarande och redovisning av icke återbetalningspliktigt stöd.

| (26) | Lämpliga hänvisningar i låneavtalen kommer att klargöra att kostnaderna för utbetalningar fastställs genom tillämpning av den metod som anges i detta beslut. |
| --- | --- |

(26)

Lämpliga hänvisningar i låneavtalen kommer att klargöra att kostnaderna för utbetalningar fastställs genom tillämpning av den metod som anges i detta beslut.

| (27) | Detta beslut bör tillämpas på alla utlåningstransaktioner och utbetalningar inom ramen för Next Generation EU, även de som ägde rum innan det trädde i kraft. |
| --- | --- |

(27)

Detta beslut bör tillämpas på alla utlåningstransaktioner och utbetalningar inom ramen för Next Generation EU, även de som ägde rum innan det trädde i kraft.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL 1

INNEHÅLL, DEFINITIONER OCH ALLMÄNNA REGLER

Artikel 1

Innehåll, tillämpningsområde och styrande principer

1.   I detta beslut fastställs en enda och enhetlig metod för fördelning av kostnader som uppstår till följd av upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner som genomförs inom ramen för program för ekonomiskt stöd som omfattas av artikel 220a i budgetförordningen och icke återbetalningspliktigt stöd enligt artikel 5.1 i rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 (6) (CAM-program).

2.   Genomförandet av metoden för kostnadsfördelning ska vägledas av principerna om rättvisa och lika behandling genom säkerställande av att kostnaderna fördelas på grundval av den relativa andel stöd som mottagits.

Artikel 2

Definitioner

I detta beslut avses med

| 1. | stödmottagare: en medlemsstat eller ett tredjeland som är part i ett låneavtal inom ett CAM-program, eller unionens budget för icke återbetalningspliktigt stöd enligt artikel 5.1 i beslut (EU, Euratom) 2020/2053. |
| --- | --- |

1.

stödmottagare: en medlemsstat eller ett tredjeland som är part i ett låneavtal inom ett CAM-program, eller unionens budget för icke återbetalningspliktigt stöd enligt artikel 5.1 i beslut (EU, Euratom) 2020/2053.

stödmottagare

| 2. | utbetalning: överföring av medel som erhållits genom upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner för att finansiera en stödmottagares återbetalningspliktiga eller icke återbetalningspliktiga stöd. |
| --- | --- |

2.

utbetalning: överföring av medel som erhållits genom upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner för att finansiera en stödmottagares återbetalningspliktiga eller icke återbetalningspliktiga stöd.

utbetalning

| 3. | finansieringsinstrument: obligationer, växlar, företagscertifikat, EU-skuldväxlar eller andra lämpliga kort- och/eller långfristiga finansiella transaktioner inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin. |
| --- | --- |

3.

finansieringsinstrument: obligationer, växlar, företagscertifikat, EU-skuldväxlar eller andra lämpliga kort- och/eller långfristiga finansiella transaktioner inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin.

finansieringsinstrument

| 4. | ränteperiod: en period på tolv (12) månader, eller en annan period som kan fastställas i bekräftelsemeddelandet, räknat från dagen för utbetalningen eller den dag som föregår räntebetalningen. |
| --- | --- |

4.

ränteperiod: en period på tolv (12) månader, eller en annan period som kan fastställas i bekräftelsemeddelandet, räknat från dagen för utbetalningen eller den dag som föregår räntebetalningen.

ränteperiod

| 5. | likviditetsförvaltning: hantering av kassaflöden i samband med finansieringsinstrument och utbetalningar. |
| --- | --- |

5.

likviditetsförvaltning: hantering av kassaflöden i samband med finansieringsinstrument och utbetalningar.

likviditetsförvaltning

| 6. | låneavtal: ett avtal mellan kommissionen och en stödmottagare inom ramen för ett CAM-program. |
| --- | --- |

6.

låneavtal: ett avtal mellan kommissionen och en stödmottagare inom ramen för ett CAM-program.

låneavtal

| 7. | upplåningstransaktioner: transaktioner som avses i artikel 2.1 i kommissionens genomförandebeslut (EU, Euratom) 2022/2544 (7). |
| --- | --- |

7.

upplåningstransaktioner: transaktioner som avses i artikel 2.1 i kommissionens genomförandebeslut (EU, Euratom) 2022/2544 (7).

upplåningstransaktioner

7

| 8. | skuldförvaltningstransaktioner: transaktioner som avses i artikel 2.2 i genomförandebeslut (EU, Euratom) 2022/2544. |
| --- | --- |

8.

skuldförvaltningstransaktioner: transaktioner som avses i artikel 2.2 i genomförandebeslut (EU, Euratom) 2022/2544.

skuldförvaltningstransaktioner

| 9. | kortfristig finansiering: finansiering som avses i artikel 2.11 i genomförandebeslut (EU, Euratom) 2022/2544. |
| --- | --- |

9.

kortfristig finansiering: finansiering som avses i artikel 2.11 i genomförandebeslut (EU, Euratom) 2022/2544.

kortfristig finansiering

| 10. | långfristig finansiering: finansiering som avses i artikel 2.10 i genomförandebeslut (EU, Euratom) 2022/2544. |
| --- | --- |

10.

långfristig finansiering: finansiering som avses i artikel 2.10 i genomförandebeslut (EU, Euratom) 2022/2544.

långfristig finansiering

Artikel 3

Typer av kostnader

Följande kostnadskategorier ska fastställas:

| a) | finansieringskostnader, |
| --- | --- |

a)

finansieringskostnader,

| b) | kostnader för likviditetsförvaltning, |
| --- | --- |

b)

kostnader för likviditetsförvaltning,

| c) | kostnader i samband med tjänster till allmänna administrativa kostnader. |
| --- | --- |

c)

kostnader i samband med tjänster till allmänna administrativa kostnader.

KAPITEL 2

FINANSIERINGSKOSTNADER OCH KOSTNADER FÖR LIKVIDITETSFÖRVALTNING

AVSNITT 1

Komponenter

Artikel 4

Tidskomponenter

1.   En tidskomponent ska omfatta en period på sex månader som inleds den 1 januari eller den 1 juli. Den första tidskomponenten ska dock omfatta perioden 1 juni 2021–31 december 2021.

2.   Tidskomponenten ska utgöras av de utbetalningar som gjorts under komponentens aktivitetsperiod och de därtill hörande finansieringsinstrument som fördelats till den. Alla utbetalningar ska hänföras till den tidskomponent som gäller den dag då utbetalningen görs.

Om det belopp av medlen från långfristiga finansieringsinstrument som hänförs till den föregående tidskomponenten överstiger det utbetalningsbelopp som hänförs till den komponenten enligt det första stycket ska utbetalningarna, genom undantag från första stycket, fortsätta att fördelas till den tidskomponenten till dess att utbetalningsbeloppen når beloppet för medlen från de långfristiga finansieringsinstrument som hänförs till den.

Utbetalningen ska fortsätta att hänföras till tidskomponenten med avseende på eventuella utestående belopp som ännu inte har återbetalats.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 6.2 ska medlen från de långsiktiga finansieringsinstrumenten hänföras till en tidskomponent.

4.   Andra långfristiga finansieringsinstrument än de som avses i punkt 5 ska hänföras till den tidskomponent som gäller vid tidpunkten för ingåendet av den upplåningstransaktion som genererar finansieringsinstrumenten.

Genom undantag från första stycket gäller följande:

| a) | Finansieringsinstrument som anskaffats i syfte att finansiera en utbetalning under påföljande tidskomponent får hänföras till den tidskomponenten. |
| --- | --- |

a)

Finansieringsinstrument som anskaffats i syfte att finansiera en utbetalning under påföljande tidskomponent får hänföras till den tidskomponenten.

| b) | Om utbetalningsbeloppet vid utgången av den gällande tidskomponenten överstiger medlen från långfristiga finansieringsinstrument, ska de långfristiga finansieringsinstrument som genererats av sådana upplåningstransaktioner som ingåtts efter utgången av den gällande tidskomponenten hänföras till den tidskomponenten till dess att medlen från de långfristiga finansieringsinstrumenten når den tidskomponentens utbetalningsbelopp. |
| --- | --- |

b)

Om utbetalningsbeloppet vid utgången av den gällande tidskomponenten överstiger medlen från långfristiga finansieringsinstrument, ska de långfristiga finansieringsinstrument som genererats av sådana upplåningstransaktioner som ingåtts efter utgången av den gällande tidskomponenten hänföras till den tidskomponenten till dess att medlen från de långfristiga finansieringsinstrumenten når den tidskomponentens utbetalningsbelopp.

5.   Långfristiga finansieringsinstrument som ersätter långfristiga finansieringsinstrument som förfaller ska hänföras till samma tidskomponent. Artikel 6 ska tillämpas i händelse av obalans mellan förfallodagen för det långfristiga instrument som förfaller och dagen för upplåningen av det långfristiga instrument som ersätter det.

Artikel 5

En uppdelad komponent av likviditetsförvaltningen

1.   Den uppdelade komponenten av likviditetsförvaltningen ska fungera till dess att de upplåningstransaktioner som godkänts i CAM-program har återbetalats i sin helhet.

2.   Kortfristiga finansieringsinstrument, skuldförvaltningstransaktioner och de kostnader som uppstår till följd av dessa ska hänföras till den uppdelade komponenten av likviditetsförvaltningen.

Artikel 6

Utjämning av likviditetssaldon

1.   Nivån på likviditetsinnehavet i en tidskomponent ska beräknas dagligen som skillnaden mellan in- och utflöden, i enlighet med steg 3 i punkt 1 i bilagan.

2.   Alla positiva belopp som avses i punkt 1 (likviditetsöverskott) ska dagligen allokeras från tidskomponenten till den uppdelade komponenten av likviditetsförvaltningen, i enlighet med steg 4 i punkt 1 i bilagan, till finansieringskostnaden för den relevanta tidskomponenten den dagen.

3.   Alla belopp som motsvarar det negativa belopp som avses i punkt 1 (likviditetsunderskott) ska dagligen tilldelas från den uppdelade komponenten av likviditetsförvaltningen till tidskomponenten, i enlighet med steg 6 i punkt 1 i bilagan, till finansieringskostnaden för den uppdelade komponenten av likviditetsförvaltningen den dagen.

AVSNITT 2

Beräkning av finansieringskostnader och kostnader för likviditetsförvaltning

Artikel 7

Beräkning av finansieringskostnaden för en tidskomponent

1.   Finansieringskostnaderna ska beräknas dagligen.

2.   Finansieringskostnaden för ett finansieringsinstrument ska omfatta den dagliga räntan i förhållande till varje finansieringsinstrument och ett potentiellt agio eller disagio baserat på det totala emissionspriset.

3.   Den dagliga finansieringskostnaden för tidskomponenten ska omfatta den dagliga finansieringskostnaden för de finansieringsinstrument som hänförs till tidskomponenten efter resultaten av tillämpningen av artikel 6.2 och 6.3.

Artikel 8

Beräkning av kostnaderna för likviditetsförvaltningen

1.   Kostnaden för likviditetsförvaltningen ska vara summan av innehavs- och emissionskostnaderna i den uppdelade komponenten av likviditetsförvaltningen, i enlighet med punkt 2 i bilagan.

2.   Innehavs- och emissionskostnaderna ska vara skillnaden mellan den upplupna räntan enligt de relevanta finansieringsinstrumenten i den uppdelade komponenten av likviditetsförvaltningen, kostnaderna och avkastningen från utjämningen av eventuella likviditetsöverskott eller likviditetsunderskott som avses i artikel 6.2 och 6.3, och avkastningen på investeringar som genererats av innehaven.

3.   Kostnaderna för likviditetsförvaltning ska beräknas dagligen.

Artikel 9

Fördelning av kostnaderna för likviditetsförvaltning

1.   Kostnaderna för likviditetsförvaltning ska beräknas som summan av de dagliga kostnaderna för likviditetsförvaltning under ett kvartal. Dessa kostnader ska fördelas på varje utbetalning i proportion till den relativa andelen av utbetalningarna i förhållande till de totala utestående utbetalningarna i slutet av kvartalet.

2.   Kostnaden för likviditetsförvaltning ska beräknas på grundval av den metod och de steg som anges i punkt 2 i bilagan.

Artikel 10

Fördelning av finansieringskostnader på en utbetalning

1.   Utbetalningarna inom samma tidskomponent ska bära samma genomsnittliga dagliga finansieringskostnad fram till återbetalningen.

2.   För varje utbetalning som gjorts ska den dagliga finansieringskostnaden beräknas genom att den totala finansieringskostnaden för komponenten efter tillämpning av artikel 6.2 och 6.3 multipliceras med utbetalningsbeloppet dividerat med de totala utestående beloppen för utbetalningar inom den tidskomponent som utbetalningen hänför sig till.

KAPITEL 3

KOSTNADER I SAMBAND MED TJÄNSTER TILL ALLMÄNNA ADMINISTRATIVA KOSTNADER

Artikel 11

Kostnader i samband med tjänster till allmänna administrativa kostnader

Kostnader i samband med tjänster till allmänna administrativa kostnader ska omfatta återkommande administrativa kostnader för stödmottagare och etableringskostnader för lån från faciliteten för återhämtning och resiliens (RRF-lån). De ska beräknas i enlighet med punkt 3 i bilagan.

RRF-lån

Artikel 12

Återkommande administrativa kostnader:

1.   Återkommande administrativa kostnader ska omfatta alla kostnader som kommissionen ådragit sig vid genomförandet av upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner, bestående av följande typer: juridiska avgifter såsom arvoden för juridiska utlåtanden, återkommande kostnader för kontoförvaltning, kostnader för extern revision, avgifter för underhåll av auktionsplattformar, avgifter från kreditvärderingsinstitut, avgifter för notering, skatter, registrering, publicering- och avveckling, informationsteknik, utgifter för marknadsundersökningar och avgifter för kontraktsanställda i samband med genomförandet av den diversifierade finansieringsstrategin.

2.   I den mån sådana kostnader är gemensamma för upplåningstransaktioner som genomförs för andra program för finansiellt stöd, ska de kostnader som ingår i beräkningen beräknas på grundval av den proportionella andel som hänförts till upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner under det berörda kalenderåret.

3.   Återkommande administrativa kostnader ska beräknas för varje utbetalning som mottagits inom ramen för varje låneavtal proportionellt mot de totala utbetalningarna i slutet av kalenderåret.

Artikel 13

Etableringskostnader för lån från faciliteten för återhämtning och resiliens

1.   Etableringskostnader för lån från faciliteten för återhämtning och resiliens ska omfatta alla kostnader som kommissionen ådrar sig för att bygga upp kapaciteten att genomföra upplånings-, skuldförvaltnings- och betalningstransaktioner inom ramen för Next Generation EU. De omfattar kostnader i samband med upprättandet av Next Generation EU-konton, inrättandet av en auktionsplattform, ett förvaltningsverktyg för investerare, andra kostnader för informationsteknik och kostnader för marknadsundersökningar och konsultarvoden.

2.   Medlemsstater som undertecknar låneavtal inom faciliteten för återhämtning och resiliens ska bära 48 % av de totala etableringskostnaderna.

3.   Under 2021, 2022 och 2023 ska medlemsstaterna betala de etableringskostnader som avses i punkt 1 för lånebeloppet enligt det undertecknade låneavtalet från faciliteten för återhämtning och resiliens proportionellt i förhållande till det totala lånebeloppet enligt alla undertecknade låneavtal från faciliteten för återhämtning och resiliens, i enlighet med punkt 3.2 a och 3.2 b i bilagan.

4.   Senast den 30 juni 2024 ska eventuella icke fördelade etableringskostnader för medlemsstater som har undertecknat låneavtal från faciliteten för återhämtning och resiliens fördelas proportionellt på det lånebelopp som undertecknats inom ramen för varje låneavtal från faciliteten för återhämtning och resiliens i förhållande till de totala lånebeloppen enligt alla undertecknade låneavtal från faciliteten till och med den 31 december 2023, i enlighet med punkt 3.2 c i bilagan.

5.   Inga ytterligare etableringskostnader för upplåningstransaktioner ska förfalla till betalning efter utgången av 2023 eller anslås till CAM-program, såvida de inte omfattas av artikel 5.1 i beslut (EU, Euratom) 2020/2053.

KAPITEL 4

FAKTURERING

Artikel 14

Bekräftelsemeddelande

1.   För varje utbetalning ska det upprättas ett bekräftelsemeddelande med de villkor som ligger till grund för kommissionens ersättningsanspråk.

2.   Bekräftelsemeddelandet ska fastställa villkoren för betalning av finansieringskostnader och återbetalning av kapitalbeloppet som ska återbetalas från unionens budget enligt artikel 5.1 första stycket i beslut (EU, Euratom) 2020/2053 för icke återbetalningspliktigt stöd och från mottagarna av låneavtal.

3.   Bekräftelsemeddelandet ska innehålla följande delar:

| a) | Utbetalningsbelopp. |
| --- | --- |

a)

Utbetalningsbelopp.

| b) | Löptid. |
| --- | --- |

b)

Löptid.

| c) | Återbetalningsplan. |
| --- | --- |

c)

Återbetalningsplan.

| d) | Hänförande av utbetalningen till en tidskomponent. |
| --- | --- |

d)

Hänförande av utbetalningen till en tidskomponent.

| e) | Ränteperiod med uppgift om betalningsdatum. |
| --- | --- |

e)

Ränteperiod med uppgift om betalningsdatum.

4.   Bekräftelsemeddelandet för lån ska också innehålla ytterligare uppgifter som anges i låneavtalen.

Artikel 15

Fakturering av finansieringskostnader

1.   Finansieringskostnaderna ska beräknas i förhållande till varje utbetalning vid utgången av den ränteperiod som fastställs i bekräftelsemeddelandet.

2.   Faktureringen ska genomföras vid utgången av den ränteperiod som fastställs i bekräftelsemeddelandet. När det gäller utbetalningar som externa inkomster avsatta för särskilda ändamål enligt artikel 3.1 i förordning (EU) 2020/2094 och utbetalningar inom ramen för instrumentet för makroekonomiskt stöd+, får fakturorna grupperas per kvartal om Ukraina begär subventionering av dithörande kostnader.

Artikel 16

Fakturering av kostnaderna för likviditetsförvaltning

Kostnader för likviditetsförvaltning ska faktureras i början av varje kalenderår för kostnader som uppkommit under det föregående kalenderåret.

Artikel 17

Fakturering av kostnader i samband med tjänster till allmänna administrativa kostnader

Mottagare av lån ska faktureras i början av varje kalenderår för kostnader i samband med tjänster till allmänna administrativa kostnader som uppkommit under det föregående kalenderåret, med hänsyn till de sammanlagda kostnader som fördelats enligt artikel 11.

Mottagarnas betalningar för kostnaderna i samband med tjänster ska utgöra interna inkomster avsatta för särskilda ändamål i den mening som avses i artikel 21.3 a i budgetförordningen.

Artikel 18

Upphävande

Genomförandebeslut (EU) 2021/1095 ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till det upphävda beslutet ska anses som hänvisningar till det här beslutet.

Artikel 19

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2022/2434 av den 6 december 2022 om ändring av förordning (EU, Euratom) 2018/1046 vad gäller inrättandet av en diversifierad finansieringsstrategi som en allmän lånemetod (EUT L 319, 13.12.2022, s. 1).

2

(3)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1095 av den 2 juli 2021 om fastställande av metoden för kostnadsfördelning i samband med upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner inom ramen för återhämtningsinstrumentet (EUT L 236, 5.7.2021, s. 75), i enlighet med rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 och för utlåningstransaktioner i samband med lån som beviljats enligt artikel 15 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2463 av den 14 december 2022 om inrättande av ett instrument för stöd till Ukraina för 2023 (makroekonomiskt stöd +) (EUT L 322, 16.12.2022, s. 1).

4

(5)  Rådets förordning (EU) 2020/2094 av den 14 december 2020 om inrättande av Europeiska unionens återhämtningsinstrument för att stödja återhämtningen efter covid-19-krisen (EUT L 433I, 22.12.2020, s. 23).

5

(6)  Rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (EUT L 424, 15.12.2020, s. 1).

6

(7)  Kommissionens genomförandebeslut (EU, Euratom) 2022/2544 av den 19 december 2022 om fastställande av arrangemangen för administration och genomförande av EU:s upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner inom ramen för den diversifierade finansieringsstrategin och därtill hörande utlåningstransaktioner (se sidan 109 i detta nummer av EUT).

7

---

BILAGA

1.   Beräkning av finansieringskostnaden

Finansieringskostnaden ska beräknas i följande steg:

Steg 1: Beräkning av de dagliga totala kostnaderna för ett enskilt finansieringsinstrument i en tidskomponent eller en uppdelad komponent av likviditetsförvaltningen

De dagliga upplupna kostnaderna ska beräknas enligt följande:

Formula

För varje finansieringsinstrument ska agio eller disagio fördelas linjärt över instrumentets livstid:

Agio/disagio dagligen = (100-emissionspris): (förfallodag-emissionsdag)

där emissionspris = totalpris (inklusive bankavgifter)

För varje finansieringsinstrument ska de dagliga totala kostnaderna beräknas enligt följande:

CoFdagligen per instrument = ACCdagligen+agio/disagiodagligen

Steg 2: Beräkning av de sammanlagda dagliga totala finansieringskostnaderna

För varje tidskomponent (TC1–TC11) ska de dagliga totala kostnaderna för tidskomponenten före utjämningen som avses i artikel 5 vara summan av alla dagliga totala kostnader för varje finansieringsinstrument som hänförs till tidskomponenten enligt följande:

CoFdagligTC(x)föreutjämning=∑ CoFdagligen per instrument som hänförs till TC(x)

För varje uppdelad komponent av likviditetsförvaltningen ska finansieringskostnaden vara följande:

CoFdagligLMCföreutjämning=∑ CoFdagligen per instrument som hänförs till LMC

Steg 3: Beräkning av likviditetssaldona i tidskomponenterna

Nivån på likviditetsinnehavet ska beräknas dagligen enligt följande:

LikviditetTC(x) = Inflöden [medel från emissioner + räntalån/bidrag + återbetalningarlån/bidrag] – utflöden [utbetalningar + kupongerutestående skuld + skuldinlösen]

Steg 4: Beräkning av finansieringskostnaden för finansieringsinstrument som påverkas av likviditetsöverskott

I detta steg identifieras den del av CoF för tidskomponenterna med ett likviditetsöverskott som kan hänföras till den likviditet som innehas i den komponenten.

Finansieringskostnaderna för finansieringsinstrumenten ska beräknas enligt följande:

CoFLikviditetsöverskottTC(överskott)=

CoFdagligTC(överskott)föreutjämning * Likviditet dagligTC(överskott): TC(överskott)

CoFdagligTC(överskott)efterutjämning = CoFdagligTC(överskott)föreutjämning - CoFLikviditetsöverskottTC(överskott)

Steg 5: Beräkning av kostnaden för den uppdelade komponenten av likviditetsförvaltningen om finansieringskostnaden tillskrivs den från tidskomponenten med likviditetsöverskott

Om den uppdelade komponenten av likviditetsförvaltningen får överskott från tidskomponenten, ska kostnaden för den uppdelade komponenten av likviditetsförvaltningen beräknas enligt följande:

CoFdagligLMCefterutjämning = CoFdagligLMCföreutjämning + ∑ CoFLikviditetsöverskottTC(överskott)

Steg 6: Beräkning av finansieringskostnaden för tidskomponenten med likviditetsunderskott.

Allt likviditetsunderskott i en tidskomponent ska utjämnas med en överföring av likviditet från den uppdelade komponenten av likviditetsförvaltningen till dess dagliga finansieringskostnad (steg 5).

För tidskomponenter med ett positivt likviditetssaldo är kostnaden för finansiering efter utjämning redan resultatet av steg 4 ovan.

CoFLikviditetsöverföring från LMC = CoFdagligLMCefterutjämning * Överfört belopp: LMC

CoFdagligTC(underskott)efterutjämning = CoFdagligTC(underskott)föreutjämning + CoFLikviditetsöverföring från LMC

Finansieringskostnaderna kan variera mellan sexmånaderskomponenter på grund av skillnader i finansieringsvillkor som ligger utanför kommissionens kontroll, men kommissionen ska förvalta upplånings- och skuldförvaltningstransaktioner för att se till att varje tidskomponent har liknande löptidsprofiler i största möjliga utsträckning.

Steg 7: Beräkning av en utbetalnings dagliga finansieringskostnad

Den dagliga kostnaden för finansieringen av utbetalningar ska vara utbetalningsbeloppet multiplicerat med den relativa andelen av utbetalningen i förhållande till den tidskomponent som den hänförs till.

CoF för utbetalning i TC(x) =

CoFdagligTC(x)efterutjämning * utestående belopp för utbetalning: ∑ utestående utbetalningar i TC(x)

2.   Beräkning av kostnaderna för likviditetsförvaltningen

Kostnaderna för likviditetsförvaltning per utbetalning ska beräknas som summan av de dagliga kostnaderna för den uppdelade komponenten av likviditetsförvaltningen som innehas efter utjämningen av likviditetsbalansen i tidskomponenterna under beräkningsperioden. Eventuell avkastning (eller kostnader vid negativa räntor) ska dras av enligt följande:

LIQMkvartal= ∑ CoFdagligLMCefterutjämning under kvartalet – Räntabilitet på likviditetsinnehavkvartal

Kostnaderna för likviditetsförvaltning (LIQM) per kvartal ska hänföras till varje utbetalning enligt följande:

LIQM för utbetalning =

LIQMkvartal *

∑ utestående utbetalningkvartalets slut: ∑ utestående utbetalningkvartalets slut

3.   Beräkning av kostnader i samband med tjänster till allmänna administrativa kostnader

3.1   Beräkning av återkommande administrativa kostnader

Återkommande administrativa kostnader ska beräknas enligt följande:

årliga återkommande administrativa kostnader totalt = ∑ återkommande administrativa kostnadsposter för kalenderåret

Återkommande administrativa kostnader ska fördelas enligt följande:

årliga återkommande administrativa kostnader per mottagare = årliga löpande administrativa kostnader totalt *

∑ utestående utbetalningar till mottagareårets slut: ∑ utestående utbetalningarkvartalets slut

3.2   Beräkning och fördelning av etableringskostnader

Etableringskostnaderna per mottagare av lån från faciliteten för återhämtning och resiliens ska beräknas i följande två steg:

| a) | Etableringskostnaderna för lån från faciliteten för återhämtning och resiliens (RRF-lån) ska beräknas enligt följande:
  etableringskostnader för RRF-lån = 48 %*∑ etableringskostnadsposter |
| --- | --- |

a)

Etableringskostnaderna för lån från faciliteten för återhämtning och resiliens (RRF-lån) ska beräknas enligt följande:

etableringskostnader för RRF-lån = 48 %*∑ etableringskostnadsposter

| b) | Etableringskostnaderna för lån från faciliteten för återhämtning och resiliens ska fördelas för åren 2021, 2022 och 2023 till varje medlemsstat som har undertecknat ett låneavtal från faciliteten för återhämtning och resiliens enligt följande:
  etableringskostnader per undertecknat RRF-lån = etableringskostnader för RRF-lån*
  lånebelopp som undertecknats per medlemsstat årets slut: totalt maximalt lånebelopp från faciliteten för återhämtning och resiliens |
| --- | --- |

b)

Etableringskostnaderna för lån från faciliteten för återhämtning och resiliens ska fördelas för åren 2021, 2022 och 2023 till varje medlemsstat som har undertecknat ett låneavtal från faciliteten för återhämtning och resiliens enligt följande:

etableringskostnader per undertecknat RRF-lån = etableringskostnader för RRF-lån*

lånebelopp som undertecknats per medlemsstat årets slut: totalt maximalt lånebelopp från faciliteten för återhämtning och resiliens

| c) | Från och med den 1 januari 2024 ska eventuella icke fördelade etableringskostnader beräknas enligt följande:
  icke fördelade etableringskostnader för RRF-lån = etableringskostnader för RRF-lån - ∑ fördelade etableringskostnadsposter för RRF-lånunder 2021, 2022 och 2023

  De ska fördelas som extra etableringskostnader för utbetalningar till medlemsstaterna enligt låneavtalet med faciliteten för återhämtning och resiliens enligt följande:
  extra etableringskostnaderper mottagare = icke fördelade etableringskostnader för RRF-lånslutet av 2023 *
  ∑ lånebelopp som undertecknats per mottagareslutet av 2023: totalt lånebelopp enligt undertecknade RRF-låneavtalslutet av 2023 |
| --- | --- |

c)

Från och med den 1 januari 2024 ska eventuella icke fördelade etableringskostnader beräknas enligt följande:

icke fördelade etableringskostnader för RRF-lån = etableringskostnader för RRF-lån - ∑ fördelade etableringskostnadsposter för RRF-lånunder 2021, 2022 och 2023

De ska fördelas som extra etableringskostnader för utbetalningar till medlemsstaterna enligt låneavtalet med faciliteten för återhämtning och resiliens enligt följande:

extra etableringskostnaderper mottagare = icke fördelade etableringskostnader för RRF-lånslutet av 2023 *

∑ lånebelopp som undertecknats per mottagareslutet av 2023: totalt lånebelopp enligt undertecknade RRF-låneavtalslutet av 2023

3.3   Beräkning av kostnader i samband med tjänster per låntagare

CoSårlig = ∑ återkommande administrativa kostnadsposter + ∑ administrativa etableringskostnadsposter

4.   Förkortningar

| ACCdaily | Upplupna räntekostnader uppdelade per dag |
| --- | --- |
| (ACC) dagligen | Dagliga upplupna räntekostnader för ett enskilt finansieringsinstrument |
| agio/disagiodagligen | Agio eller disagio uppdelade per dag |
| Stödmottagare | Medlemsstat eller ett tredjeland som är part i ett låneavtal inom ett CAM-program, eller unionens budget när det gäller icke återbetalningspliktigt stöd enligt artikel 5.1 i beslut (EU, Euratom) 2020/2053. |
| CoF av en enskild fordran under TC(x) | Finansieringskostnad för en fordran i tidskomponent X |
| CoFdagligen per instrument | Finansieringskostnad per dag per finansieringsinstrument |
| CoFdagligLMCefter utjämning | Finansieringskostnad per dag för en uppdelad komponent av likviditetsförvaltningen efter utjämning |
| CoFdagligLMCföre utjämning | Finansieringskostnad per dag för en uppdelad komponent av likviditetsförvaltningen före utjämning |
| CoFdagligTC(underskott)efter utjämning | Finansieringskostnad per dag efter utjämningen för de komponenter som har ett inledande likviditetsunderskott |
| CoFdagligTC(överskott)efter utjämning | Finansieringskostnad per dag efter utjämningen för de komponenter som har ett inledande likviditetsöverskott |
| CoFdagligTC(x)före utjämning | Finansieringskostnad per dag före utjämningen för komponent X |
| CoFLikviditetsöverskottTC(överskott) | Finansieringskostnad per dag avseende likviditetsöverskottet i tidskomponenten |
| CoFLikviditetsöverföring från LMC | Finansieringskostnad per dag avseende den likviditet som överförs till den uppdelade komponenten av likviditetsförvaltningen |
| CoSårlig | Summan av administrativa kostnader till tjänster under kalenderåret |
| Kupong | Ränta som emittenten betalar för obligationen |
| LikviditetTC(x) | Likviditetsbeloppet i tidskomponenten X. Överskott eller underskott anges enligt steg 3. |
| LMC kostnaderkvartal | Kostnader för likviditetsförvaltningen under ett kvartal |
| Teoretiska värden | Nominellt belopp |
| Räntabilitet på likviditetsinnehavkvartal | Räntabilitet på likviditetsinnehav under ett kvartal |
| TC(x) | Total summa fordringar och likviditet i tidskomponent X |

ACCdaily

Upplupna räntekostnader uppdelade per dag

(ACC) dagligen

Dagliga upplupna räntekostnader för ett enskilt finansieringsinstrument

agio/disagiodagligen

Agio eller disagio uppdelade per dag

Stödmottagare

Medlemsstat eller ett tredjeland som är part i ett låneavtal inom ett CAM-program, eller unionens budget när det gäller icke återbetalningspliktigt stöd enligt artikel 5.1 i beslut (EU, Euratom) 2020/2053.

CoF av en enskild fordran under TC(x)

Finansieringskostnad för en fordran i tidskomponent X

CoFdagligen per instrument

Finansieringskostnad per dag per finansieringsinstrument

CoFdagligLMCefter utjämning

Finansieringskostnad per dag för en uppdelad komponent av likviditetsförvaltningen efter utjämning

CoFdagligLMCföre utjämning

Finansieringskostnad per dag för en uppdelad komponent av likviditetsförvaltningen före utjämning

CoFdagligTC(underskott)efter utjämning

Finansieringskostnad per dag efter utjämningen för de komponenter som har ett inledande likviditetsunderskott

CoFdagligTC(överskott)efter utjämning

Finansieringskostnad per dag efter utjämningen för de komponenter som har ett inledande likviditetsöverskott

CoFdagligTC(x)före utjämning

Finansieringskostnad per dag före utjämningen för komponent X

CoFLikviditetsöverskottTC(överskott)

Finansieringskostnad per dag avseende likviditetsöverskottet i tidskomponenten

CoFLikviditetsöverföring från LMC

Finansieringskostnad per dag avseende den likviditet som överförs till den uppdelade komponenten av likviditetsförvaltningen

CoSårlig

Summan av administrativa kostnader till tjänster under kalenderåret

Kupong

Ränta som emittenten betalar för obligationen

LikviditetTC(x)

Likviditetsbeloppet i tidskomponenten X. Överskott eller underskott anges enligt steg 3.

LMC kostnaderkvartal

Kostnader för likviditetsförvaltningen under ett kvartal

Teoretiska värden

Nominellt belopp

Räntabilitet på likviditetsinnehavkvartal

Räntabilitet på likviditetsinnehav under ett kvartal

TC(x)

Total summa fordringar och likviditet i tidskomponent X

---

| 22.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/136 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/136

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS BESLUT (EU) 2022/2546

av den 16 december 2022

om ändring av beslut ECB/2010/29 om utgivningen av eurosedlar (ECB/2022/46)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 128.1,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 16, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 1 i rådets beslut (EU) 2022/1211 (1), i enlighet med artikel 140.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF) uppfyller Kroatien nu de nödvändiga villkoren för att införa euron och Kroatiens undantag enligt artikel 5 i 2012 års anslutningsakt (2) kommer att upphävas från och med 1 januari 2023. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 1 i rådets beslut (EU) 2022/1211 (1), i enlighet med artikel 140.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF) uppfyller Kroatien nu de nödvändiga villkoren för att införa euron och Kroatiens undantag enligt artikel 5 i 2012 års anslutningsakt (2) kommer att upphävas från och med 1 januari 2023.

| (2) | I artikel 1 d i Europeiska centralbankens beslut ECB/2010/29 (3) definieras "fördelningsnyckel för sedlar" genom hänvisning till bilaga I i det beslutet som anger den fördelningsnyckel som gäller från och med den 1 februari 2020. Mot bakgrund av Kroatiens införande av euron den 1 januari 2023 kommer nya vikter i fördelningsnyckeln att tillämpas från och med den dagen, och därför bör beslut ECB/2010/29 ändras för att fastställa den fördelningsnyckel för sedlar som ska gälla från och med den 1 januari 2023. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 1 d i Europeiska centralbankens beslut ECB/2010/29 (3) definieras "fördelningsnyckel för sedlar" genom hänvisning till bilaga I i det beslutet som anger den fördelningsnyckel som gäller från och med den 1 februari 2020. Mot bakgrund av Kroatiens införande av euron den 1 januari 2023 kommer nya vikter i fördelningsnyckeln att tillämpas från och med den dagen, och därför bör beslut ECB/2010/29 ändras för att fastställa den fördelningsnyckel för sedlar som ska gälla från och med den 1 januari 2023.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar

Beslut ECB/2010/29 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 d sista meningen ska ersättas med följande:

  ”I bilaga I till detta beslut anges den fördelningsnyckel för sedlar som ska gälla från och med den 1 januari 2023.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 1 d sista meningen ska ersättas med följande:

”I bilaga I till detta beslut anges den fördelningsnyckel för sedlar som ska gälla från och med den 1 januari 2023.”

| 2. | Bilaga I ska ersättas med bilagan till det här beslutet. |
| --- | --- |

2.

Bilaga I ska ersättas med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den 1 januari 2023.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 16 december 2022.

Christine LAGARDE

ECB:s ordförande

---

(1)  Rådets beslut (EU) 2022/1211 av den 12 juli 2022 om Kroatiens införande av euron den 1 januari 2023 (EUT L 187, 14.7.2022, s. 31).

1

(2)  Akt om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning och om anpassning av fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (EUT L 112, 24.4.2012, s. 21).

2

(3)  Europeiska centralbankens beslut ECB/2010/29 av den 13 december 2010 om utgivande av eurosedlar (EUT L 35, 9.2.2011, s. 26).

3

---

BILAGA

”BILAGA I

FÖRDELNINGSNYCKEL FÖR SEDLAR FRÅN OCH MED DEN 1 JANUARI 2023

| % |
| --- |
| Europeiska centralbanken | 8,0000 |
| Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 3,3250 |
| Deutsche Bundesbank | 24,0575 |
| Eesti Pank | 0,2570 |
| Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland | 1,5455 |
| Bank of Greece | 2,2575 |
| Banco de España | 10,8825 |
| Banque de France | 18,6390 |
| Hrvatska narodna banka | 0,7400 |
| Banca d’Italia | 15,5035 |
| Central Bank of Cyprus | 0,1965 |
| Latvijas Banka | 0,3555 |
| Lietuvos bankas | 0,5280 |
| Banque centrale du Luxembourg | 0,3005 |
| Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta | 0,0960 |
| De Nederlandsche Bank | 5,3480 |
| Oesterreichische Nationalbank | 2,6710 |
| Banco de Portugal | 2,1360 |
| Banka Slovenije | 0,4395 |
| Národná banka Slovenska | 1,0450 |
| Suomen Pankki | 1,6765 |
| TOTALT | 100,0000 |

%

Europeiska centralbanken

8,0000

Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

3,3250

Deutsche Bundesbank

24,0575

Eesti Pank

0,2570

Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

1,5455

Bank of Greece

2,2575

Banco de España

10,8825

Banque de France

18,6390

Hrvatska narodna banka

0,7400

Banca d’Italia

15,5035

Central Bank of Cyprus

0,1965

Latvijas Banka

0,3555

Lietuvos bankas

0,5280

Banque centrale du Luxembourg

0,3005

Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

0,0960

De Nederlandsche Bank

5,3480

Oesterreichische Nationalbank

2,6710

Banco de Portugal

2,1360

Banka Slovenije

0,4395

Národná banka Slovenska

1,0450

Suomen Pankki

1,6765

TOTALT

100,0000

---

REKOMMENDATIONER

| 22.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/138 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/138

---

RÅDETS REKOMMENDATION (EU) 2022/2547

av den 13 december 2022

om ändring av rekommendation (EU) 2022/107 om en samordnad strategi för att underlätta säker fri rörlighet under covid-19-pandemin

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 21.2 och 168.6 samt artikel 292 första och andra meningen,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 25 januari 2022 antog rådet rekommendation (EU) 2022/107 (1). Rekommendation (EU) 2022/107 följer en ”personbaserad” strategi när det gäller inskränkningar i den fria rörligheten i samband med covid-19-pandemin, genom att föreskriva att en person som har ett giltigt intyg som utfärdats på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/953 (2) (EU:s digitala covidintyg eller digitalt EU-covidintyg) i princip inte bör omfattas av ytterligare restriktioner såsom tester eller karantän, oavsett deras avreseort i unionen. Personer som inte har ett giltigt digitalt EU-covidintyg skulle kunna bli skyldiga att testa sig före eller senast 24 timmar efter ankomsten. Genom rekommendation (EU) 2022/107 anpassades också metoden för den trafikljuskarta som visar den epidemiologiska situationen på regional nivå i hela unionen, vilken inrättades genom rådets rekommendation (EU) 2020/1475 (3) och offentliggjordes varje vecka av Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar. |
| --- | --- |

(1)

Den 25 januari 2022 antog rådet rekommendation (EU) 2022/107 (1). Rekommendation (EU) 2022/107 följer en ”personbaserad” strategi när det gäller inskränkningar i den fria rörligheten i samband med covid-19-pandemin, genom att föreskriva att en person som har ett giltigt intyg som utfärdats på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/953 (2) (EU:s digitala covidintyg eller digitalt EU-covidintyg) i princip inte bör omfattas av ytterligare restriktioner såsom tester eller karantän, oavsett deras avreseort i unionen. Personer som inte har ett giltigt digitalt EU-covidintyg skulle kunna bli skyldiga att testa sig före eller senast 24 timmar efter ankomsten. Genom rekommendation (EU) 2022/107 anpassades också metoden för den trafikljuskarta som visar den epidemiologiska situationen på regional nivå i hela unionen, vilken inrättades genom rådets rekommendation (EU) 2020/1475 (3) och offentliggjordes varje vecka av Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar.

| (2) | När kommissionen den 25 november 2021 antog sitt förslag (4) till vad som skulle bli rådets rekommendation (EU) 2022/107 skilde sig den epidemiologiska situationen avseende covid-19-pandemin avsevärt från i dag. Vid den tidpunkten var deltavarianten av särskild betydelse fortfarande utbredd i unionen. Mer än tio månader senare har den mycket överförbara omikronvarianten – i form av olika subvarianter – blivit den dominerande varianten i unionen. |
| --- | --- |

(2)

När kommissionen den 25 november 2021 antog sitt förslag (4) till vad som skulle bli rådets rekommendation (EU) 2022/107 skilde sig den epidemiologiska situationen avseende covid-19-pandemin avsevärt från i dag. Vid den tidpunkten var deltavarianten av särskild betydelse fortfarande utbredd i unionen. Mer än tio månader senare har den mycket överförbara omikronvarianten – i form av olika subvarianter – blivit den dominerande varianten i unionen.

| (3) | Omikron är mindre allvarlig än den tidigare observerade deltavarianten, vilket åtminstone delvis kan tillskrivas den skyddande effekten av vaccinering och tidigare infektion (5). Till följd av detta, och i kombination med högre skyddsnivåer till följd av vaccination och tidigare infektion, ligger trycket på hälso- och sjukvårdssystemen för närvarande kvar på hanterbara nivåer även under tillfälliga infektionstoppar, såsom den våg som drevs av subvarianterna omikron BA.4 och BA.5 och som observerades under sommaren 2022. |
| --- | --- |

(3)

Omikron är mindre allvarlig än den tidigare observerade deltavarianten, vilket åtminstone delvis kan tillskrivas den skyddande effekten av vaccinering och tidigare infektion (5). Till följd av detta, och i kombination med högre skyddsnivåer till följd av vaccination och tidigare infektion, ligger trycket på hälso- och sjukvårdssystemen för närvarande kvar på hanterbara nivåer även under tillfälliga infektionstoppar, såsom den våg som drevs av subvarianterna omikron BA.4 och BA.5 och som observerades under sommaren 2022.

| (4) | Inskränkningar i den fria rörligheten som införs till följd av covid-19-pandemin får inte gå utöver vad som är absolut nödvändigt för att skydda folkhälsan. Såsom anges i punkterna 1 och 2 i rekommendation (EU) 2022/107 bör alla sådana inskränkningar avskaffas så snart den epidemiologiska situationen så tillåter i enlighet med principerna om nödvändighet och proportionalitet. I augusti 2022 hade alla medlemsstater hävt alla åtgärder som påverkade den fria rörligheten för personer i unionen, inbegripet kravet på att resenärer skulle ha EU:s digitala covidintyg. |
| --- | --- |

(4)

Inskränkningar i den fria rörligheten som införs till följd av covid-19-pandemin får inte gå utöver vad som är absolut nödvändigt för att skydda folkhälsan. Såsom anges i punkterna 1 och 2 i rekommendation (EU) 2022/107 bör alla sådana inskränkningar avskaffas så snart den epidemiologiska situationen så tillåter i enlighet med principerna om nödvändighet och proportionalitet. I augusti 2022 hade alla medlemsstater hävt alla åtgärder som påverkade den fria rörligheten för personer i unionen, inbegripet kravet på att resenärer skulle ha EU:s digitala covidintyg.

| (5) | Därför bör strategin i rekommendation (EU) 2022/107 anpassas. Rekommendationen bör särskilt ändras för att fastställa att medlemsstaterna i princip inte bör införa några pandemirelaterade inskränkningar i den fria rörligheten för personer av folkhälsoskäl. Sommarvågen 2022 är ett exempel på hur en stor spridning av virus efter uppkomsten av en ny virusvariant av särskild betydelse inte nödvändigtvis leder till en betydande belastning på de nationella hälso- och sjukvårdssystemen. Detta belyser vikten av en försiktig strategi när man överväger att införa inskränkningar i den fria rörligheten för personer på grundval av antalet fall eller förekomsten av en ny variant. |
| --- | --- |

(5)

Därför bör strategin i rekommendation (EU) 2022/107 anpassas. Rekommendationen bör särskilt ändras för att fastställa att medlemsstaterna i princip inte bör införa några pandemirelaterade inskränkningar i den fria rörligheten för personer av folkhälsoskäl. Sommarvågen 2022 är ett exempel på hur en stor spridning av virus efter uppkomsten av en ny virusvariant av särskild betydelse inte nödvändigtvis leder till en betydande belastning på de nationella hälso- och sjukvårdssystemen. Detta belyser vikten av en försiktig strategi när man överväger att införa inskränkningar i den fria rörligheten för personer på grundval av antalet fall eller förekomsten av en ny variant.

| (6) | Samtidigt är den globala covid-19-pandemin inte över. Nya smittvågor som kan leda till att den epidemiologiska situationen förvärras, bland annat till följd av uppkomsten av en ny virusvariant av särskild betydelse eller av intresse, kan inte uteslutas. Det är därför viktigt att fortsätta att samordna beredskapsinsatserna i hela unionen. Som en del av dessa insatser förlängde Europaparlamentet och rådet den 29 juni 2022 tillämpningsperioden för förordning (EU) 2021/953 om EU:s digitala covidintyg till och med den 30 juni 2023. |
| --- | --- |

(6)

Samtidigt är den globala covid-19-pandemin inte över. Nya smittvågor som kan leda till att den epidemiologiska situationen förvärras, bland annat till följd av uppkomsten av en ny virusvariant av särskild betydelse eller av intresse, kan inte uteslutas. Det är därför viktigt att fortsätta att samordna beredskapsinsatserna i hela unionen. Som en del av dessa insatser förlängde Europaparlamentet och rådet den 29 juni 2022 tillämpningsperioden för förordning (EU) 2021/953 om EU:s digitala covidintyg till och med den 30 juni 2023.

| (7) | Förlängningen av ramen för EU:s digitala covidintyg säkerställer att unionsmedborgare kan fortsätta att dra nytta av interoperabla och ömsesidigt godtagna intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 i situationer där medlemsstaterna kan anse det nödvändigt att tillfälligt återinföra vissa inskränkningar i den fria rörligheten på grund av folkhälsan. Samtidigt är det viktigt att understryka att förordning (EU) 2021/953 inte på något sätt ålägger medlemsstaterna att kräva bevis på vaccination, testning eller tillfrisknande i samband med utövandet av den fria rörligheten. |
| --- | --- |

(7)

Förlängningen av ramen för EU:s digitala covidintyg säkerställer att unionsmedborgare kan fortsätta att dra nytta av interoperabla och ömsesidigt godtagna intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 i situationer där medlemsstaterna kan anse det nödvändigt att tillfälligt återinföra vissa inskränkningar i den fria rörligheten på grund av folkhälsan. Samtidigt är det viktigt att understryka att förordning (EU) 2021/953 inte på något sätt ålägger medlemsstaterna att kräva bevis på vaccination, testning eller tillfrisknande i samband med utövandet av den fria rörligheten.

| (8) | Om en medlemsstat, till följd av en allvarlig försämring av den epidemiologiska situationen, anser att inskränkningar i den fria rörligheten ändå är nödvändiga för att skydda folkhälsan och att dessa inskränkningar är proportionella, bör inskränkningarna begränsas till krav på att resenärer ska ha ett giltigt digitalt EU-covidintyg. I synnerhet bör personer som reser inom unionen och som har ett giltigt digitalt EU-covidintyg i sådana situationer inte behöva sitta i karantän, självisolera sig eller genomgå ytterligare testning. För att avgöra om en situation bör betraktas som en allvarlig försämring av den epidemiologiska situationen bör medlemsstaterna särskilt beakta belastningen från covid-19 på deras hälso- och sjukvårdssystem, i synnerhet när det gäller intagningar och antalet intagna patienter på sjukhus och intensivvårdsavdelningar, hur allvarliga de cirkulerande SARS-CoV-2-varianterna är, samt den information som tillhandahålls av Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar vad gäller utvecklingen av den epidemiologiska situationen. I detta sammanhang offentliggör Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar relevanta uppgifter om den epidemiologiska situationens utveckling. |
| --- | --- |

(8)

Om en medlemsstat, till följd av en allvarlig försämring av den epidemiologiska situationen, anser att inskränkningar i den fria rörligheten ändå är nödvändiga för att skydda folkhälsan och att dessa inskränkningar är proportionella, bör inskränkningarna begränsas till krav på att resenärer ska ha ett giltigt digitalt EU-covidintyg. I synnerhet bör personer som reser inom unionen och som har ett giltigt digitalt EU-covidintyg i sådana situationer inte behöva sitta i karantän, självisolera sig eller genomgå ytterligare testning. För att avgöra om en situation bör betraktas som en allvarlig försämring av den epidemiologiska situationen bör medlemsstaterna särskilt beakta belastningen från covid-19 på deras hälso- och sjukvårdssystem, i synnerhet när det gäller intagningar och antalet intagna patienter på sjukhus och intensivvårdsavdelningar, hur allvarliga de cirkulerande SARS-CoV-2-varianterna är, samt den information som tillhandahålls av Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar vad gäller utvecklingen av den epidemiologiska situationen. I detta sammanhang offentliggör Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar relevanta uppgifter om den epidemiologiska situationens utveckling.

| (9) | Medlemsstaterna bör också bedöma om sådana inskränkningar sannolikt kommer att ha en positiv inverkan på den epidemiologiska situationen, inbegripet om de kommer att innebära en betydande minskning av belastningen på de nationella hälso- och sjukvårdssystemen, med tanke på att inhemska faktorer normalt sett är mer drivande för den epidemiologiska situationen än gränsöverskridande resor. I sådana situationer kan icke-farmaceutiska insatser inom landet, som användning av munskydd, ventilation och fysisk distansering, vara effektivare än reserestriktioner när det gäller att begränsa spridningen av covid-19, om de genomförs tidigt och i stor omfattning och om de används i tillräcklig utsträckning i samhället (6). |
| --- | --- |

(9)

Medlemsstaterna bör också bedöma om sådana inskränkningar sannolikt kommer att ha en positiv inverkan på den epidemiologiska situationen, inbegripet om de kommer att innebära en betydande minskning av belastningen på de nationella hälso- och sjukvårdssystemen, med tanke på att inhemska faktorer normalt sett är mer drivande för den epidemiologiska situationen än gränsöverskridande resor. I sådana situationer kan icke-farmaceutiska insatser inom landet, som användning av munskydd, ventilation och fysisk distansering, vara effektivare än reserestriktioner när det gäller att begränsa spridningen av covid-19, om de genomförs tidigt och i stor omfattning och om de används i tillräcklig utsträckning i samhället (6).

| (10) | När det gäller det eventuella kravet på innehav av ett giltigt digitalt EU-covidintyg bör de ändringar av förordning (EU) 2021/953 som införs genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/1034 (7) återspeglas i rekommendation (EU) 2022/107. För det första bör det nämnas att EU:s digitala covidintyg utfärdade till personer som deltar i kliniska prövningar av covid-19-vacciner kan godtas av andra medlemsstater i syfte att bevilja undantag från inskränkningar i den fria rörligheten. För att underlätta utövandet av den fria rörligheten för unionsmedborgare som har fått ett covid-19-vaccin vilket har genomgått WHO:s godkännandeprocess för användning i nödsituationer rekommenderas medlemsstaterna också att godta EU:s digitala covidintyg som utfärdats efter vaccinering med sådana vacciner. Dessutom kan intyg om testning och tillfrisknande nu utfärdas på grundval av laboratoriebaserade antigentester. |
| --- | --- |

(10)

När det gäller det eventuella kravet på innehav av ett giltigt digitalt EU-covidintyg bör de ändringar av förordning (EU) 2021/953 som införs genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/1034 (7) återspeglas i rekommendation (EU) 2022/107. För det första bör det nämnas att EU:s digitala covidintyg utfärdade till personer som deltar i kliniska prövningar av covid-19-vacciner kan godtas av andra medlemsstater i syfte att bevilja undantag från inskränkningar i den fria rörligheten. För att underlätta utövandet av den fria rörligheten för unionsmedborgare som har fått ett covid-19-vaccin vilket har genomgått WHO:s godkännandeprocess för användning i nödsituationer rekommenderas medlemsstaterna också att godta EU:s digitala covidintyg som utfärdats efter vaccinering med sådana vacciner. Dessutom kan intyg om testning och tillfrisknande nu utfärdas på grundval av laboratoriebaserade antigentester.

| (11) | Vissa kategorier av resenärer bör på grund av sin särskilda situation eller nödvändiga funktion vara undantagna från det möjliga kravet att inneha EU:s digitala covidintyg, vid utövandet av denna nödvändiga funktion. Mot bakgrund av den rådande säkerhetssituationen är det viktigt att förteckningen över dessa kategorier uttryckligen omfattar diplomater, personal vid internationella organisationer, personer som bjudits in av internationella organisationer, militär personal, biståndsarbetare samt civilskyddspersonal. Förteckningen bör också omfatta personer som omfattas av artikel 2 i rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 (8) och vara förenlig med rådets rekommendation (EU) 2022/2548 (9). Samtidigt bör detta inte hindra medlemsstaterna från att erbjuda vaccination och testning till dessa kategorier av personer. |
| --- | --- |

(11)

Vissa kategorier av resenärer bör på grund av sin särskilda situation eller nödvändiga funktion vara undantagna från det möjliga kravet att inneha EU:s digitala covidintyg, vid utövandet av denna nödvändiga funktion. Mot bakgrund av den rådande säkerhetssituationen är det viktigt att förteckningen över dessa kategorier uttryckligen omfattar diplomater, personal vid internationella organisationer, personer som bjudits in av internationella organisationer, militär personal, biståndsarbetare samt civilskyddspersonal. Förteckningen bör också omfatta personer som omfattas av artikel 2 i rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 (8) och vara förenlig med rådets rekommendation (EU) 2022/2548 (9). Samtidigt bör detta inte hindra medlemsstaterna från att erbjuda vaccination och testning till dessa kategorier av personer.

| (12) | För att snabbt kunna reagera på nya SARS-CoV-2-varianter bör ”nödbromsen”, dvs. det förfarande som tillåter att åtgärder vidtas utöver EU:s digitala covidintyg, bibehållas. Nödbromsförfarandet kan användas som svar på uppkomsten av en ny SARS-CoV-2-variant av särskild betydelse eller av intresse, i syfte att bromsa variantens spridning genom reserestriktioner, vinna tid för att mobilisera akut sjukhuskapacitet och påbörja vaccinutveckling. Det skulle också kunna användas i situationer där den epidemiologiska situationen försämras snabbt och allvarligt på ett sätt som tyder på att en ny SARS-CoV-2-variant av särskild betydelse eller av intresse har uppstått. |
| --- | --- |

(12)

För att snabbt kunna reagera på nya SARS-CoV-2-varianter bör ”nödbromsen”, dvs. det förfarande som tillåter att åtgärder vidtas utöver EU:s digitala covidintyg, bibehållas. Nödbromsförfarandet kan användas som svar på uppkomsten av en ny SARS-CoV-2-variant av särskild betydelse eller av intresse, i syfte att bromsa variantens spridning genom reserestriktioner, vinna tid för att mobilisera akut sjukhuskapacitet och påbörja vaccinutveckling. Det skulle också kunna användas i situationer där den epidemiologiska situationen försämras snabbt och allvarligt på ett sätt som tyder på att en ny SARS-CoV-2-variant av särskild betydelse eller av intresse har uppstått.

| (13) | Om en medlemsstat inför ett krav på uppvisande av ett giltigt digitalt EU-covidintyg, eller om den vidtar ytterligare åtgärder i enlighet med nödbromsförfarandet, bör den snabbt informera kommissionen och andra medlemsstater om detta via nätverket för EU-arrangemangen för integrerad politisk krishantering (IPCR) och tillhandahålla information om skälen till, den förväntade effekten av, ikraftträdandet av och varaktigheten för eventuella reserestriktioner. Detta bör inbegripa information om varför införandet av sådana reserestriktioner är förenligt med principerna om nödvändighet och proportionalitet, till exempel på grund av den berörda medlemsstatens särskilda geografiska läge eller den särskilda sårbarheten i dess nationella hälso- och sjukvårdssystem. Detta bör också bidra till att säkerställa överensstämmelse med reglerna om resor från tredjeländer. För att säkerställa en effektiv samordning på unionsnivå bör IPCR-nätverket snabbt sammankallas för att se över situationen om en medlemsstat utlöser nödbromsen. |
| --- | --- |

(13)

Om en medlemsstat inför ett krav på uppvisande av ett giltigt digitalt EU-covidintyg, eller om den vidtar ytterligare åtgärder i enlighet med nödbromsförfarandet, bör den snabbt informera kommissionen och andra medlemsstater om detta via nätverket för EU-arrangemangen för integrerad politisk krishantering (IPCR) och tillhandahålla information om skälen till, den förväntade effekten av, ikraftträdandet av och varaktigheten för eventuella reserestriktioner. Detta bör inbegripa information om varför införandet av sådana reserestriktioner är förenligt med principerna om nödvändighet och proportionalitet, till exempel på grund av den berörda medlemsstatens särskilda geografiska läge eller den särskilda sårbarheten i dess nationella hälso- och sjukvårdssystem. Detta bör också bidra till att säkerställa överensstämmelse med reglerna om resor från tredjeländer. För att säkerställa en effektiv samordning på unionsnivå bör IPCR-nätverket snabbt sammankallas för att se över situationen om en medlemsstat utlöser nödbromsen.

| (14) | För att erhålla aktuell, relevant och representativ information om uppkomsten och spridningen av olika SARS-CoV-2-varianter av särskild betydelse eller av intresse bör medlemsstaterna bedöma spridningen av olika SARS-CoV-2-varianter i samhället genom att välja ut representativa prover för sekvensbestämning, utföra genetisk karakterisering och rapportera typningsresultaten för varianter i linje med de riktlinjer för sekvensbestämning som offentliggjorts av Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (10). |
| --- | --- |

(14)

För att erhålla aktuell, relevant och representativ information om uppkomsten och spridningen av olika SARS-CoV-2-varianter av särskild betydelse eller av intresse bör medlemsstaterna bedöma spridningen av olika SARS-CoV-2-varianter i samhället genom att välja ut representativa prover för sekvensbestämning, utföra genetisk karakterisering och rapportera typningsresultaten för varianter i linje med de riktlinjer för sekvensbestämning som offentliggjorts av Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (10).

| (15) | Det förblir också viktigt att säkerställa att informationen om eventuella nya åtgärder blir allmänt tillgänglig så tidigt som möjligt. Som kommissionen konstaterar i sitt meddelande av den 2 september 2022 (11) bör medlemsstaterna göra sitt yttersta för att se till att potentiella resenärer är välinformerade om eventuella reserestriktioner som de kan ställas inför när de reser in i en annan medlemsstat. Webbplattformen Re-open EU är fortfarande en viktig referenspunkt för alla som reser i EU. |
| --- | --- |

(15)

Det förblir också viktigt att säkerställa att informationen om eventuella nya åtgärder blir allmänt tillgänglig så tidigt som möjligt. Som kommissionen konstaterar i sitt meddelande av den 2 september 2022 (11) bör medlemsstaterna göra sitt yttersta för att se till att potentiella resenärer är välinformerade om eventuella reserestriktioner som de kan ställas inför när de reser in i en annan medlemsstat. Webbplattformen Re-open EU är fortfarande en viktig referenspunkt för alla som reser i EU.

| (16) | Det är lämpligt att upphöra att använda den trafikljuskarta som offentliggjorts av Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar sedan rekommendation (EU) 2020/1475 antogs i oktober 2020. Mot bakgrund av den epidemiologiska utvecklingen anpassades metoden för kartan vid flera tillfällen. Den senaste versionen, med det samlade antalet fall under en 14-dagars period viktat efter vaccinationstäckning, baserades på erfarenheterna av deltavarianten. Det stora antalet infektioner orsakade av omikronvarianten ledde dock till att stora delar av kartan markerades med mörkrött trots att alla medlemsstater hade lättat på sina inskränkningar i den fria rörligheten. I och med att medlemsstater anpassade sina testsystem framträdde dessutom flera regioner i mörkgrått på grund av att de rapporterade testfrekvenserna sjönk under det tröskelvärde som fastställs i rekommendation (EU) 2022/107. Denna övergång i fråga om teststrategier till representativa urval av befolkningen kommer inte att förändras inom överskådlig framtid. Till följd av detta gav trafikljuskartan en otillräcklig bild av den epidemiologiska situationen i unionen. Efter diskussioner med medlemsstaterna och kommissionen slutade Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar redan tillfälligt att offentliggöra kartan i juli 2022. |
| --- | --- |

(16)

Det är lämpligt att upphöra att använda den trafikljuskarta som offentliggjorts av Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar sedan rekommendation (EU) 2020/1475 antogs i oktober 2020. Mot bakgrund av den epidemiologiska utvecklingen anpassades metoden för kartan vid flera tillfällen. Den senaste versionen, med det samlade antalet fall under en 14-dagars period viktat efter vaccinationstäckning, baserades på erfarenheterna av deltavarianten. Det stora antalet infektioner orsakade av omikronvarianten ledde dock till att stora delar av kartan markerades med mörkrött trots att alla medlemsstater hade lättat på sina inskränkningar i den fria rörligheten. I och med att medlemsstater anpassade sina testsystem framträdde dessutom flera regioner i mörkgrått på grund av att de rapporterade testfrekvenserna sjönk under det tröskelvärde som fastställs i rekommendation (EU) 2022/107. Denna övergång i fråga om teststrategier till representativa urval av befolkningen kommer inte att förändras inom överskådlig framtid. Till följd av detta gav trafikljuskartan en otillräcklig bild av den epidemiologiska situationen i unionen. Efter diskussioner med medlemsstaterna och kommissionen slutade Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar redan tillfälligt att offentliggöra kartan i juli 2022.

| (17) | Därför bör hänvisningarna till särskilda kompletterande åtgärder för personer som reser från ”mörkröda” områden tas bort från rekommendation (EU) 2022/107 tillsammans med trafikljuskartan. |
| --- | --- |

(17)

Därför bör hänvisningarna till särskilda kompletterande åtgärder för personer som reser från ”mörkröda” områden tas bort från rekommendation (EU) 2022/107 tillsammans med trafikljuskartan.

| (18) | Den obligatoriska inlämningen av passagerarlokaliseringsformulär (PLF) i samband med resor inom EU för kontaktspårning utgör ett ytterligare krav för utövandet av den fria rörligheten. Ett sådant krav är endast motiverat om det är nödvändigt och proportionerligt. Medlemsstater bör i synnerhet inte kräva att resenärer som använder privat transport, oavsett om det är bil, cykel eller om de tar sig fram till fots, skickar in ett PLF. Detta beror på att deras exponering nödvändigtvis är mindre intensiv än i kollektivtrafiken och att de vanligtvis känner till identiteten på sina medresenärer. |
| --- | --- |

(18)

Den obligatoriska inlämningen av passagerarlokaliseringsformulär (PLF) i samband med resor inom EU för kontaktspårning utgör ett ytterligare krav för utövandet av den fria rörligheten. Ett sådant krav är endast motiverat om det är nödvändigt och proportionerligt. Medlemsstater bör i synnerhet inte kräva att resenärer som använder privat transport, oavsett om det är bil, cykel eller om de tar sig fram till fots, skickar in ett PLF. Detta beror på att deras exponering nödvändigtvis är mindre intensiv än i kollektivtrafiken och att de vanligtvis känner till identiteten på sina medresenärer.

| (19) | Om medlemsstaterna vill aktivera kontaktspårning av gränsöverskridande passagerare finns gemensamma verktyg, såsom EU:s passagerarlokaliseringsformulär och modulen selektivt informationsutbyte i systemet för tidig varning och reaktion, tillgängliga för utbyte av passageraruppgifter för att medlemsstaterna ska kunna förbättra sin kontaktspårningskapacitet och samtidigt begränsa bördan för passagerare och transportföretag. För att undvika att PLF ska behöva lämnas in kan medlemsstaterna, när så är möjligt enligt nationell lagstiftning och i överensstämmelse med dataskyddsregler, också överväga att använda befintliga passageraruppgifter för kontaktspårning. |
| --- | --- |

(19)

Om medlemsstaterna vill aktivera kontaktspårning av gränsöverskridande passagerare finns gemensamma verktyg, såsom EU:s passagerarlokaliseringsformulär och modulen selektivt informationsutbyte i systemet för tidig varning och reaktion, tillgängliga för utbyte av passageraruppgifter för att medlemsstaterna ska kunna förbättra sin kontaktspårningskapacitet och samtidigt begränsa bördan för passagerare och transportföretag. För att undvika att PLF ska behöva lämnas in kan medlemsstaterna, när så är möjligt enligt nationell lagstiftning och i överensstämmelse med dataskyddsregler, också överväga att använda befintliga passageraruppgifter för kontaktspårning.

| (20) | Kommissionen bör, med stöd av Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar, fortsätta sin regelbundna översyn av rekommendation (EU) 2022/107 och översända sina slutsatser till rådet för behandling, tillsammans med ett förslag om att vid behov ändra den rekommendationen. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen bör, med stöd av Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar, fortsätta sin regelbundna översyn av rekommendation (EU) 2022/107 och översända sina slutsatser till rådet för behandling, tillsammans med ett förslag om att vid behov ändra den rekommendationen.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

Rådets rekommendation (EU) 2022/107 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Rubriken ”Samordnad ram för att underlätta säker fri rörlighet under covid-19-pandemin” efter punkt 10 ska ersättas med följande:

  ”Samordnad ram för fri rörlighet under covid-19-pandemin”. |
| --- | --- |

1.

Rubriken ”Samordnad ram för att underlätta säker fri rörlighet under covid-19-pandemin” efter punkt 10 ska ersättas med följande:

”Samordnad ram för fri rörlighet under covid-19-pandemin”.

| 2. | Punkt 11 ska ersättas med följande:






  ”11. | Medlemsstaterna bör inte införa några pandemirelaterade inskränkningar i den fria rörligheten för personer av folkhälsoskäl förutom i situationer som omfattas av punkterna 11a och 22.” |
| --- | --- | --- |

2.

Punkt 11 ska ersättas med följande:

”11.

Medlemsstaterna bör inte införa några pandemirelaterade inskränkningar i den fria rörligheten för personer av folkhälsoskäl förutom i situationer som omfattas av punkterna 11a och 22.”

| 3. | Följande punkter ska införas som punkterna 11a, 11b och 11c:






  ”11a. | Utan att det påverkar tillämpningen av nödbromsförfarandet i punkt 22 bör en medlemsstat införa pandemirelaterade inskränkningar i rätten till fri rörlighet för personer av folkhälsoskäl endast i enlighet med de allmänna principerna i punkterna 1–10 och som reaktion på en allvarlig försämring av den epidemiologiska situationen.
  För att vid tillämpning av första stycket avgöra om en situation kan betraktas som en allvarlig försämring av den epidemiologiska situationen bör medlemsstaterna särskilt beakta belastningen på sina hälso- och sjukvårdssystem orsakad av covid-19, i synnerhet när det gäller inläggningar och antalet intagna patienter på sjukhus och intensivvårdsavdelningar, hur allvarliga de cirkulerande SARS-CoV-2-varianterna är samt den information som regelbundet tillhandahålls av Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar vad gäller utvecklingen av den epidemiologiska situationen.
  Innan den berörda medlemsstaten inför sådana inskränkningar bör den bedöma om de sannolikt kommer att ha en positiv inverkan på den epidemiologiska situationen, inbegripet om de kommer att innebära en betydande minskning av belastningen på de nationella hälso- och sjukvårdssystemen. |
| --- | --- | --- |

3.

Följande punkter ska införas som punkterna 11a, 11b och 11c:

”11a.

Utan att det påverkar tillämpningen av nödbromsförfarandet i punkt 22 bör en medlemsstat införa pandemirelaterade inskränkningar i rätten till fri rörlighet för personer av folkhälsoskäl endast i enlighet med de allmänna principerna i punkterna 1–10 och som reaktion på en allvarlig försämring av den epidemiologiska situationen.

För att vid tillämpning av första stycket avgöra om en situation kan betraktas som en allvarlig försämring av den epidemiologiska situationen bör medlemsstaterna särskilt beakta belastningen på sina hälso- och sjukvårdssystem orsakad av covid-19, i synnerhet när det gäller inläggningar och antalet intagna patienter på sjukhus och intensivvårdsavdelningar, hur allvarliga de cirkulerande SARS-CoV-2-varianterna är samt den information som regelbundet tillhandahålls av Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar vad gäller utvecklingen av den epidemiologiska situationen.

Innan den berörda medlemsstaten inför sådana inskränkningar bör den bedöma om de sannolikt kommer att ha en positiv inverkan på den epidemiologiska situationen, inbegripet om de kommer att innebära en betydande minskning av belastningen på de nationella hälso- och sjukvårdssystemen.

| 11b. | Om en medlemsstat inför restriktioner i enlighet med punkt 11a bör resenärer endast behöva inneha ett giltigt digitalt EU-covidintyg som utfärdats i enlighet med förordning (EU) 2021/953 och som uppfyller villkoren i punkt 12.
  I detta sammanhang bör följande undantag gälla:






  a) | De undantag från kravet att inneha ett giltigt digitalt EU-covidintyg som anges i punkt 16. |
| --- | --- | --- |

11b.

Om en medlemsstat inför restriktioner i enlighet med punkt 11a bör resenärer endast behöva inneha ett giltigt digitalt EU-covidintyg som utfärdats i enlighet med förordning (EU) 2021/953 och som uppfyller villkoren i punkt 12.

I detta sammanhang bör följande undantag gälla:

a)

De undantag från kravet att inneha ett giltigt digitalt EU-covidintyg som anges i punkt 16.

| b) | Ytterligare åtgärder som vidtas i enlighet med det nödbromsförfarande som fastställs i punkt 22 för att fördröja spridningen av nya SARS-CoV-2-varianter av särskild betydelse eller av intresse. |
| --- | --- |

b)

Ytterligare åtgärder som vidtas i enlighet med det nödbromsförfarande som fastställs i punkt 22 för att fördröja spridningen av nya SARS-CoV-2-varianter av särskild betydelse eller av intresse.

| 11c. | Om en medlemsstat inför inskränkningar i enlighet med punkt 11a bör den snabbt informera kommissionen och de andra medlemsstaterna om detta genom nätverket för EU-arrangemangen för integrerad politisk krishantering (IPCR). I detta syfte bör medlemsstaten lämna följande uppgifter:






  a) | Skälen till ett sådant krav, inbegripet dess förenlighet med nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- | --- |

11c.

Om en medlemsstat inför inskränkningar i enlighet med punkt 11a bör den snabbt informera kommissionen och de andra medlemsstaterna om detta genom nätverket för EU-arrangemangen för integrerad politisk krishantering (IPCR). I detta syfte bör medlemsstaten lämna följande uppgifter:

a)

Skälen till ett sådant krav, inbegripet dess förenlighet med nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna.

| b) | En uppskattning av de förväntade effekterna av ett sådant krav på den epidemiologiska situationen. |
| --- | --- |

b)

En uppskattning av de förväntade effekterna av ett sådant krav på den epidemiologiska situationen.

| c) | Ikraftträdandet, datumet för översyn i förekommande fall och den planerade varaktigheten för ett sådant krav. |
| --- | --- |

c)

Ikraftträdandet, datumet för översyn i förekommande fall och den planerade varaktigheten för ett sådant krav.

Dessutom bör sådana inskränkningar diskuteras inom IPCR-nätverket, bland annat i syfte att säkerställa överensstämmelse med rekommendation (EU) 2022/2548.”

| 4. | Punkt 12 ska ersättas med följande:






  ”12. | Följande digitala EU-covidintyg bör godtas om dess äkthet, giltighet och integritet kan verifieras:






  a) | Vaccinationsintyg som utfärdats i enlighet med förordning (EU) 2021/953 för ett covid-19-vaccin som omfattas av artikel 5.5 första stycket i den förordningen eller för ett covid-19-vaccin som har genomgått WHO:s godkännandeprocess för användning i nödsituationer och som visar att innehavaren antingen har






  — | genomgått en avslutad primärvaccinationsserie, och det har gått minst 14 dagar sedan den sista dosen, eller |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4.

Punkt 12 ska ersättas med följande:

”12.

Följande digitala EU-covidintyg bör godtas om dess äkthet, giltighet och integritet kan verifieras:

a)

Vaccinationsintyg som utfärdats i enlighet med förordning (EU) 2021/953 för ett covid-19-vaccin som omfattas av artikel 5.5 första stycket i den förordningen eller för ett covid-19-vaccin som har genomgått WHO:s godkännandeprocess för användning i nödsituationer och som visar att innehavaren antingen har

—

genomgått en avslutad primärvaccinationsserie, och det har gått minst 14 dagar sedan den sista dosen, eller

| — | fått en eller flera påfyllnadsdoser efter avslutad primärvaccinationsserie, |
| --- | --- |

—

fått en eller flera påfyllnadsdoser efter avslutad primärvaccinationsserie,

förutsatt att den godkännandeperiod som fastställs i förordning (EU) 2021/953 ännu inte har löpt ut.

Medlemsstaterna kan också godta vaccinationsintyg som utfärdats för andra covid-19-vacciner som omfattas av artikel 5.5 andra stycket i förordning (EU) 2021/953 eller vaccinationsintyg som utfärdats i enlighet med artikel 5.5 fjärde stycket i förordning (EU) 2021/953.

Kommissionen bör regelbundet ompröva det tillvägagångssätt som anges i led a på grundval av nya vetenskapliga rön.

| b) | Testintyg som utfärdats i enlighet med förordning (EU) 2021/953 och som visar att ett negativt testresultat har erhållits






  — | högst 72 timmar före avresan, om det rör sig om ett molekylärt nukleinsyraamplifieringstest (NAAT), eller |
| --- | --- | --- |

b)

Testintyg som utfärdats i enlighet med förordning (EU) 2021/953 och som visar att ett negativt testresultat har erhållits

—

högst 72 timmar före avresan, om det rör sig om ett molekylärt nukleinsyraamplifieringstest (NAAT), eller

| — | högst 24 timmar före avresan, om det rör sig om ett antigentest som finns med i EU:s gemensamma förteckning över antigentester för covid-19 som godkänts av hälsosäkerhetskommittén (12). |
| --- | --- |

—

högst 24 timmar före avresan, om det rör sig om ett antigentest som finns med i EU:s gemensamma förteckning över antigentester för covid-19 som godkänts av hälsosäkerhetskommittén (12).

För resor inom ramen för rätten till fri rörlighet bör medlemsstaterna godta båda typerna av tester.

Medlemsstaterna bör sträva efter att säkerställa att testintyg utfärdas så snart som möjligt efter det att provet tagits.

| c) | Intyg om tillfrisknande som utfärdats i enlighet med förordning (EU) 2021/953, förutsatt att giltighetstiden i enlighet med den förordningen ännu inte har löpt ut.” |
| --- | --- |

c)

Intyg om tillfrisknande som utfärdats i enlighet med förordning (EU) 2021/953, förutsatt att giltighetstiden i enlighet med den förordningen ännu inte har löpt ut.”

| 5. | Punkt 15 ska ersättas med följande:






  ”15. | Om en medlemsstat inför ett krav på att ha ett giltigt digitalt EU-covidintyg kan personer som inte har det behöva genomgå ett NAAT-test eller antigentest som finns med i EU:s gemensamma förteckning över antigentester för covid-19 före, eller senast 24 timmar efter, ankomsten. Detta gäller inte personer som är undantagna från kravet på innehav av EU:s digitala covidintyg i enlighet med punkt 16.” |
| --- | --- | --- |

5.

Punkt 15 ska ersättas med följande:

”15.

Om en medlemsstat inför ett krav på att ha ett giltigt digitalt EU-covidintyg kan personer som inte har det behöva genomgå ett NAAT-test eller antigentest som finns med i EU:s gemensamma förteckning över antigentester för covid-19 före, eller senast 24 timmar efter, ankomsten. Detta gäller inte personer som är undantagna från kravet på innehav av EU:s digitala covidintyg i enlighet med punkt 16.”

| 6. | Punkt 16 a ska ersättas med följande:






  ”a) | Följande kategorier av resenärer med en nödvändig funktion eller ett nödvändigt behov, vid utövandet av denna nödvändiga funktion eller detta nödvändiga behov:






  — | Transportarbetare eller transporttjänstleverantörer, däribland förare av och besättning på transportfordon som antingen transporterar varor för användning inom territoriet eller endast transiterar. |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Punkt 16 a ska ersättas med följande:

”a)

Följande kategorier av resenärer med en nödvändig funktion eller ett nödvändigt behov, vid utövandet av denna nödvändiga funktion eller detta nödvändiga behov:

—

Transportarbetare eller transporttjänstleverantörer, däribland förare av och besättning på transportfordon som antingen transporterar varor för användning inom territoriet eller endast transiterar.

| — | Hälso- och sjukvårdspersonal, forskare inom hälso- och sjukvård samt personal inom äldreomsorgen. |
| --- | --- |

—

Hälso- och sjukvårdspersonal, forskare inom hälso- och sjukvård samt personal inom äldreomsorgen.

| — | Passagerare som reser av tvingande medicinska skäl eller tvingande familjeskäl. |
| --- | --- |

—

Passagerare som reser av tvingande medicinska skäl eller tvingande familjeskäl.

| — | Diplomater, personal vid internationella organisationer, personer som bjudits in av internationella organisationer, militär personal, biståndsarbetare, civilskyddspersonal och personer som omfattas av artikel 2 i rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 (13). |
| --- | --- |

—

Diplomater, personal vid internationella organisationer, personer som bjudits in av internationella organisationer, militär personal, biståndsarbetare, civilskyddspersonal och personer som omfattas av artikel 2 i rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 (13).

| — | Transitpassagerare. |
| --- | --- |

—

Transitpassagerare.

| — | Sjöfolk. |
| --- | --- |

—

Sjöfolk.

| — | Personer som arbetar med kritisk eller på annat sätt nödvändig infrastruktur.” |
| --- | --- |

—

Personer som arbetar med kritisk eller på annat sätt nödvändig infrastruktur.”

| 7. | Rubriken ”EU:s trafikljuskarta samt undantag och ytterligare åtgärder baserade på denna” efter punkt 16 ska utgå. |
| --- | --- |

7.

Rubriken ”EU:s trafikljuskarta samt undantag och ytterligare åtgärder baserade på denna” efter punkt 16 ska utgå.

| 8. | Punkterna 17, 18 och 19 ska utgå. |
| --- | --- |

8.

Punkterna 17, 18 och 19 ska utgå.

| 9. | I punkt 20 ska andra stycket ersättas med följande:

  ”För att stödja medlemsstaterna bör Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar fortsätta att offentliggöra information och uppgifter om SARS-CoV-2-varianter av särskild betydelse eller av intresse.” |
| --- | --- |

9.

I punkt 20 ska andra stycket ersättas med följande:

”För att stödja medlemsstaterna bör Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar fortsätta att offentliggöra information och uppgifter om SARS-CoV-2-varianter av särskild betydelse eller av intresse.”

| 10. | Punkterna 21, 22 och 23 ska ersättas med följande:






  ”21. | Medlemsstaterna bör bedöma spridningen av olika SARS-CoV-2-varianter i samhället genom att välja ut representativa prover för sekvensbestämning, utföra genetisk karakterisering och rapportera typningsresultaten för varianter i linje med de riktlinjer för sekvensbestämning som offentliggjorts av Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar. |
| --- | --- | --- |

10.

Punkterna 21, 22 och 23 ska ersättas med följande:

”21.

Medlemsstaterna bör bedöma spridningen av olika SARS-CoV-2-varianter i samhället genom att välja ut representativa prover för sekvensbestämning, utföra genetisk karakterisering och rapportera typningsresultaten för varianter i linje med de riktlinjer för sekvensbestämning som offentliggjorts av Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar.

| 22. | Om en medlemsstat kräver att resenärer, inbegripet innehavare av EU:s digitala covidintyg, efter inresa till dess territorium ska sitta i karantän, självisolera sig eller testa sig för SARS-CoV-2-infektion, eller om den inför andra inskränkningar för innehavare av sådana intyg, som svar på uppkomsten av en ny SARS-CoV-2-variant av särskild betydelse eller av intresse, bör den, genom IPCR-nätverket, snabbt underrätta kommissionen och de övriga medlemsstaterna om detta, inbegripet genom att lämna den information som avses i punkt 11c i denna rekommendation samt i artikel 11.2 i förordning (EU) 2021/953. Om möjligt bör sådan information lämnas 48 timmar innan sådana nya restriktioner införs. När så är möjligt bör sådana åtgärder begränsas till regional nivå. Medlemsstaterna bör prioritera testning framför andra åtgärder.
  Detta bör också tillämpas i situationer där den epidemiologiska situationen försämras snabbt och allvarligt på ett sätt som tyder på att en ny SARS-CoV-2-variant av särskild betydelse eller av intresse har uppstått. |
| --- | --- |

22.

Om en medlemsstat kräver att resenärer, inbegripet innehavare av EU:s digitala covidintyg, efter inresa till dess territorium ska sitta i karantän, självisolera sig eller testa sig för SARS-CoV-2-infektion, eller om den inför andra inskränkningar för innehavare av sådana intyg, som svar på uppkomsten av en ny SARS-CoV-2-variant av särskild betydelse eller av intresse, bör den, genom IPCR-nätverket, snabbt underrätta kommissionen och de övriga medlemsstaterna om detta, inbegripet genom att lämna den information som avses i punkt 11c i denna rekommendation samt i artikel 11.2 i förordning (EU) 2021/953. Om möjligt bör sådan information lämnas 48 timmar innan sådana nya restriktioner införs. När så är möjligt bör sådana åtgärder begränsas till regional nivå. Medlemsstaterna bör prioritera testning framför andra åtgärder.

Detta bör också tillämpas i situationer där den epidemiologiska situationen försämras snabbt och allvarligt på ett sätt som tyder på att en ny SARS-CoV-2-variant av särskild betydelse eller av intresse har uppstått.

| 23. | När en medlemsstat utlöser nödbromsen och till följd av detta kräver att transportarbetare och transporttjänstleverantörer ska göra ett covid-19-test ska antigensnabbtester användas och ingen karantän krävas, för att minska risken för transportstörningar. Om det skulle uppstå störningar i transport- eller leveranskedjan bör medlemsstaterna omedelbart avskaffa eller upphäva alla sådana systematiska testkrav för att de gröna körfälten ska fortsätta att fungera. Dessutom bör andra typer av resenärer som omfattas av punkt 16 a och b inte behöva sitta i karantän eller självisolera sig.” |
| --- | --- |

23.

När en medlemsstat utlöser nödbromsen och till följd av detta kräver att transportarbetare och transporttjänstleverantörer ska göra ett covid-19-test ska antigensnabbtester användas och ingen karantän krävas, för att minska risken för transportstörningar. Om det skulle uppstå störningar i transport- eller leveranskedjan bör medlemsstaterna omedelbart avskaffa eller upphäva alla sådana systematiska testkrav för att de gröna körfälten ska fortsätta att fungera. Dessutom bör andra typer av resenärer som omfattas av punkt 16 a och b inte behöva sitta i karantän eller självisolera sig.”

| 11. | Punkt 24 ska ersättas med följande:

  ”När en medlemsstat överväger att utlösa nödbromsen som svar på uppkomsten av en ny SARS-CoV-2-variant av särskild betydelse eller av intresse, bör IPCR-nätverket sammankallas inom de följande 48 timmarna för att diskutera nödvändigheten av samordnade åtgärder över hela EU för att bromsa spridningen av den nya varianten, i nära samarbete med kommissionen och med stöd från Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar. Under ett sådant samordningsmöte bör den berörda medlemsstaten redogöra för varför den ser det som nödvändigt att utlösa nödbromsen. De åtgärder som diskuteras bör vid behov genomföras av medlemsstaterna på ett samordnat sätt.
  Kommissionen kan också – på grundval av den regelbundna bedömningen av nya bevis om varianter från Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar, av relevanta diskussioner om folkhälsa i hälsosäkerhetskommittén och av den analys som tillhandahålls av den europeiska expertgruppen för SARS-CoV-2-varianter – föreslå en diskussion i rådet om en ny SARS-CoV-2-variant av särskild betydelse eller av intresse.” |
| --- | --- |

11.

Punkt 24 ska ersättas med följande:

”När en medlemsstat överväger att utlösa nödbromsen som svar på uppkomsten av en ny SARS-CoV-2-variant av särskild betydelse eller av intresse, bör IPCR-nätverket sammankallas inom de följande 48 timmarna för att diskutera nödvändigheten av samordnade åtgärder över hela EU för att bromsa spridningen av den nya varianten, i nära samarbete med kommissionen och med stöd från Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar. Under ett sådant samordningsmöte bör den berörda medlemsstaten redogöra för varför den ser det som nödvändigt att utlösa nödbromsen. De åtgärder som diskuteras bör vid behov genomföras av medlemsstaterna på ett samordnat sätt.

Kommissionen kan också – på grundval av den regelbundna bedömningen av nya bevis om varianter från Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar, av relevanta diskussioner om folkhälsa i hälsosäkerhetskommittén och av den analys som tillhandahålls av den europeiska expertgruppen för SARS-CoV-2-varianter – föreslå en diskussion i rådet om en ny SARS-CoV-2-variant av särskild betydelse eller av intresse.”

| 12. | Punkt 27 ska ersättas med följande:






  ”27. | Om medlemsstaterna, inom ramen för punkt 11a eller 22, kräver att personer som reser till deras territorium genom kollektiva transportsätt med på förhand tilldelade sittplatser eller hytter lämnar in passagerarlokaliseringsformulär (PLF) för kontaktspårningsändamål i enlighet med dataskyddskraven, uppmanas medlemsstaterna att använda EU:s digitala passagerarlokaliseringsformulär som tagits fram av EU:s gemensamma åtgärd Healthy Gateways (14) och funktionen selektivt informationsutbyte i det system för tidig varning och reaktion som inrättats genom artikel 8 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1082/2013/EU (15), inbegripet eventuell relevant strukturerad information för gränsöverskridande kontaktspårning. Medlemsstaterna bör inte kräva att PLF lämnas in för resor med privata transporter. När så är möjligt enligt nationell lagstiftning och i överensstämmelse med dataskyddsregler kan medlemsstaterna också överväga att använda befintliga passageraruppgifter för kontaktspårning.” |
| --- | --- | --- |

12.

Punkt 27 ska ersättas med följande:

”27.

Om medlemsstaterna, inom ramen för punkt 11a eller 22, kräver att personer som reser till deras territorium genom kollektiva transportsätt med på förhand tilldelade sittplatser eller hytter lämnar in passagerarlokaliseringsformulär (PLF) för kontaktspårningsändamål i enlighet med dataskyddskraven, uppmanas medlemsstaterna att använda EU:s digitala passagerarlokaliseringsformulär som tagits fram av EU:s gemensamma åtgärd Healthy Gateways (14) och funktionen selektivt informationsutbyte i det system för tidig varning och reaktion som inrättats genom artikel 8 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1082/2013/EU (15), inbegripet eventuell relevant strukturerad information för gränsöverskridande kontaktspårning. Medlemsstaterna bör inte kräva att PLF lämnas in för resor med privata transporter. När så är möjligt enligt nationell lagstiftning och i överensstämmelse med dataskyddsregler kan medlemsstaterna också överväga att använda befintliga passageraruppgifter för kontaktspårning.”

| 13. | Punkterna 29 och 30 ska ersättas med följande:






  ”29. | I enlighet med artikel 11 i förordning (EU) 2021/953 bör medlemsstaterna ge berörda parter och allmänheten tydlig, heltäckande och aktuell information om alla åtgärder som påverkar rätten till fri rörlighet och eventuella relaterade krav, såsom krav på att lämna in PLF. Detta inbegriper information om upphävande eller avsaknad av sådana krav. Informationen bör också offentliggöras i maskinläsbart format. |
| --- | --- | --- |

13.

Punkterna 29 och 30 ska ersättas med följande:

”29.

I enlighet med artikel 11 i förordning (EU) 2021/953 bör medlemsstaterna ge berörda parter och allmänheten tydlig, heltäckande och aktuell information om alla åtgärder som påverkar rätten till fri rörlighet och eventuella relaterade krav, såsom krav på att lämna in PLF. Detta inbegriper information om upphävande eller avsaknad av sådana krav. Informationen bör också offentliggöras i maskinläsbart format.

| 30. | Denna information bör uppdateras regelbundet av medlemsstaterna och även göras tillgänglig på webbplattformen Re-open EU i god tid. På Re-open EU bör medlemsstaterna också ge information om den inhemska användningen av EU:s digitala covidintyg.
  Information om eventuella nya åtgärder bör offentliggöras så tidigt som möjligt och som en allmän regel minst 24 timmar innan de får verkan, med beaktande av att epidemiologiska nödsituationer kräver viss flexibilitet.” |
| --- | --- |

30.

Denna information bör uppdateras regelbundet av medlemsstaterna och även göras tillgänglig på webbplattformen Re-open EU i god tid. På Re-open EU bör medlemsstaterna också ge information om den inhemska användningen av EU:s digitala covidintyg.

Information om eventuella nya åtgärder bör offentliggöras så tidigt som möjligt och som en allmän regel minst 24 timmar innan de får verkan, med beaktande av att epidemiologiska nödsituationer kräver viss flexibilitet.”

| 14. | Bilagan ska utgå. |
| --- | --- |

14.

Bilagan ska utgå.

Utfärdad i Bryssel den 13 december 2022.

På rådets vägnar

M. BEK

Ordförande

---

(1)  Rådets rekommendation (EU) 2022/107 av den 25 januari 2022 om en samordnad strategi för att underlätta säker fri rörlighet under covid-19-pandemin och om ersättande av rekommendation (EU) 2020/1475 (EUT L 18, 27.1.2022, s. 110).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/953 av den 14 juni 2021 om en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 (EU:s digitala covidintyg) för att underlätta fri rörlighet under covid-19-pandemin (EUT L 211, 15.6.2021, s. 1).

2

(3)  Rådets rekommendation (EU) 2020/1475 av den 13 oktober 2020 om en samordnad strategi för inskränkningar i den fria rörligheten med anledning av covid-19-pandemin (EUT L 337, 14.10.2020, s. 3).

3

(4)  Förslag till rådets rekommendation om en samordnad strategi för att underlätta säker fri rörlighet under covid-19-pandemin och om ersättande av rekommendation (EU) 2020/1475 (COM(2021) 749 final).

4

(5)  https://www.ecdc.europa.eu/en/covid-19/latest-evidence/clinical

5

(6)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Covid-19 – EU:s fortsatta beredskap och insatser: vägen framåt (COM(2022) 190 final).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/1034 av den 29 juni 2022 om ändring av förordning (EU) 2021/953 om en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 (EU:s digitala covidintyg) för att underlätta fri rörlighet under covid-19-pandemin (EUT L 173, 30.6.2022, s. 37).

7

(8)  Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 av den 4 mars 2022 om fastställande av att det föreligger massiv tillströmning av fördrivna personer från Ukraina i den mening som avses i artikel 5 i direktiv 2001/55/EG, med följden att tillfälligt skydd införs (EUT L 71, 4.3.2022, s. 1).

8

(9)  Rådets rekommendation (EU) 2022/2548 av den 13 december 2022 om en samordnad strategi för resa till unionen under covid-19-pandemin och om ersättande av rekommendation (EU) 2020/912 (se sidan 146 i detta nummer av EUT).

9

(10)  https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/methods-detection-and-characterisation-sars-cov-2-variants-second-update

10

(11)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – EU:s svar på covid-19-pandemin: förberedelser inför hösten och vintern 2023 (COM(2022) 452 final).

11

(12)  Tillgänglig på https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/coronavirus-response/public-health/high-quality-covid-19-testing_en

12

(13)  Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 av den 4 mars 2022 om fastställande av att det föreligger massiv tillströmning av fördrivna personer från Ukraina i den mening som avses i artikel 5 i direktiv 2001/55/EG, med följden att tillfälligt skydd införs (EUT L 71, 4.3.2022, s. 1).

13

(14)  https://www.euplf.eu/web/index-26.html

14

(15)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1082/2013/EU av den 22 oktober 2013 om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och om upphävande av beslut nr 2119/98/EG (EUT L 293, 5.11.2013, s. 1).

15

---

| 22.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/146 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/146

---

RÅDETS REKOMMENDATION (EU) 2022/2548

av den 13 december 2022

om en samordnad strategi för resor till unionen under covid-19-pandemin och om ersättande av rådets rekommendation (EU) 2020/912

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR UTFÄRDAT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 77.2 b och e samt artikel 292 första och andra meningen,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 30 juni 2020 antog rådet rekommendation (EU) 2020/912 om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 30 juni 2020 antog rådet rekommendation (EU) 2020/912 om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner (1).

| (2) | Sedan dess har den epidemiologiska situationen förbättrats väsentligt tack vare den ökande internationella vaccinationstäckningen med vaccin som ger bättre skydd mot allvarlig sjukdom och död samt spridningen av varianterna omikron BA.4 och BA.5 som dominerat internationellt sedan juli 2022 och tenderar att ge mindre allvarlig sjukdom än de tidigare Deltavarianterna. |
| --- | --- |

(2)

Sedan dess har den epidemiologiska situationen förbättrats väsentligt tack vare den ökande internationella vaccinationstäckningen med vaccin som ger bättre skydd mot allvarlig sjukdom och död samt spridningen av varianterna omikron BA.4 och BA.5 som dominerat internationellt sedan juli 2022 och tenderar att ge mindre allvarlig sjukdom än de tidigare Deltavarianterna.

| (3) | Med hänsyn till den nuvarande och förväntade epidemiologiska situationen framstår det som lämpligt att rekommendera att restriktionerna för resor till unionen avskaffas. Alla medlemsstater och länder på vilka Schengenregelverket är tillämpligt återkallade restriktionerna redan under sommaren. |
| --- | --- |

(3)

Med hänsyn till den nuvarande och förväntade epidemiologiska situationen framstår det som lämpligt att rekommendera att restriktionerna för resor till unionen avskaffas. Alla medlemsstater och länder på vilka Schengenregelverket är tillämpligt återkallade restriktionerna redan under sommaren.

| (4) | Genom rekommendation (EU) 2020/912 infördes bland annat en förteckning i bilaga I över tredjeländer, särskilda administrativa regioner och andra enheter och territoriella myndigheter (tredjeländer och regioner) som uppfyllde de epidemiologiska kriterier som fastställdes i den rekommendationen och därmed kunde undantas från restriktionerna för icke nödvändiga resor till unionen. I takt med att restriktionerna lättar behövs inte längre den förteckningen och den bör därför upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(4)

Genom rekommendation (EU) 2020/912 infördes bland annat en förteckning i bilaga I över tredjeländer, särskilda administrativa regioner och andra enheter och territoriella myndigheter (tredjeländer och regioner) som uppfyllde de epidemiologiska kriterier som fastställdes i den rekommendationen och därmed kunde undantas från restriktionerna för icke nödvändiga resor till unionen. I takt med att restriktionerna lättar behövs inte längre den förteckningen och den bör därför upphöra att gälla.

| (5) | Men SARS-coronavirus-2 är fortfarande i omlopp. Därför bör medlemsstaterna vara beredda att agera på ett samordnat och proportionellt sätt om den epidemiologiska situationen försämras väsentligt, även om det beror på att en ny virusvariant av särskild betydelse eller en variant av intresse uppstått. |
| --- | --- |

(5)

Men SARS-coronavirus-2 är fortfarande i omlopp. Därför bör medlemsstaterna vara beredda att agera på ett samordnat och proportionellt sätt om den epidemiologiska situationen försämras väsentligt, även om det beror på att en ny virusvariant av särskild betydelse eller en variant av intresse uppstått.

| (6) | I synnerhet om den epidemiologiska situationen i tredjeländer och regioner väsentligt förvärras bör medlemsstaterna vid behov begränsa icke nödvändigt resande, med undantag för personer som vaccinerats, tillfrisknat eller som kan uppvisa ett negativt nukleinsyraamplifieringstest (NAAT) som tagits högst 72 timmar före avresan. Detta bör inte hindra medlemsstaterna från att vidta ytterligare åtgärder vid ankomst, exempelvis genom att ställa krav på ytterligare testning, självisolering eller karantän. |
| --- | --- |

(6)

I synnerhet om den epidemiologiska situationen i tredjeländer och regioner väsentligt förvärras bör medlemsstaterna vid behov begränsa icke nödvändigt resande, med undantag för personer som vaccinerats, tillfrisknat eller som kan uppvisa ett negativt nukleinsyraamplifieringstest (NAAT) som tagits högst 72 timmar före avresan. Detta bör inte hindra medlemsstaterna från att vidta ytterligare åtgärder vid ankomst, exempelvis genom att ställa krav på ytterligare testning, självisolering eller karantän.

| (7) | Om en medlemsstat inför restriktioner avseende covid-19 i enlighet med rådets rekommendation 2022/107 (2) bör medlemsstaterna inom rådets strukturer i nära samarbete med kommissionen, Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) och hälsosäkerhetskommittén samordna sig för att avgöra om liknande restriktioner bör tillämpas på resande från tredjeländer till medlemsstaterna. Information om eventuella nya åtgärder bör offentliggöras så tidigt som möjligt och i regel minst 48 timmar innan de får verkan, med beaktande av att det krävs viss flexibilitet vid epidemiologiska nödlägen. |
| --- | --- |

(7)

Om en medlemsstat inför restriktioner avseende covid-19 i enlighet med rådets rekommendation 2022/107 (2) bör medlemsstaterna inom rådets strukturer i nära samarbete med kommissionen, Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) och hälsosäkerhetskommittén samordna sig för att avgöra om liknande restriktioner bör tillämpas på resande från tredjeländer till medlemsstaterna. Information om eventuella nya åtgärder bör offentliggöras så tidigt som möjligt och i regel minst 48 timmar innan de får verkan, med beaktande av att det krävs viss flexibilitet vid epidemiologiska nödlägen.

| (8) | I detta sammanhang bör EU:s digitala covidintyg som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2021/953 (3) och (EU) 2021/954 (4) även fortsättningsvis fungera som referens för bevis på vaccinering, tillfrisknande och testning. Detsamma bör gälla intyg från tredjeland vilka omfattas av ett genomförandebeslut som antagits i enlighet med artikel 3.10 eller artikel 8.2 i förordning (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(8)

I detta sammanhang bör EU:s digitala covidintyg som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2021/953 (3) och (EU) 2021/954 (4) även fortsättningsvis fungera som referens för bevis på vaccinering, tillfrisknande och testning. Detsamma bör gälla intyg från tredjeland vilka omfattas av ett genomförandebeslut som antagits i enlighet med artikel 3.10 eller artikel 8.2 i förordning (EU) 2021/953.

| (9) | Om en virusvariant av särskild betydelse eller en variant av intresse uppstår i tredjeländer eller regioner bör medlemsstaterna även fortsättningsvis ha möjlighet att på ett samordnat sätt vidta brådskande, tidsbegränsade och flexibla åtgärder för att fördröja och förbereda sig för spridningen av virusvarianten av särskild betydelse eller varianten av intresse. |
| --- | --- |

(9)

Om en virusvariant av särskild betydelse eller en variant av intresse uppstår i tredjeländer eller regioner bör medlemsstaterna även fortsättningsvis ha möjlighet att på ett samordnat sätt vidta brådskande, tidsbegränsade och flexibla åtgärder för att fördröja och förbereda sig för spridningen av virusvarianten av särskild betydelse eller varianten av intresse.

| (10) | Denna rekommendation bör även reglera nödvändiga undantag från restriktionerna för resor från tredjeland till medlemsstaterna. Sådana resande som har ett nödvändigt behov eller en nödvändig funktion bör beviljas inresa till medlemsstaterna och andra länder som omfattas av Schengenregelverket även i situationer då nödbromsen tillämpas. Därför bör förteckningen över resenärer med en nödvändig funktion eller ett nödvändigt behov anpassas, så att den begränsas till att endast gälla personer som måste kunna resa även i sådana situationer. |
| --- | --- |

(10)

Denna rekommendation bör även reglera nödvändiga undantag från restriktionerna för resor från tredjeland till medlemsstaterna. Sådana resande som har ett nödvändigt behov eller en nödvändig funktion bör beviljas inresa till medlemsstaterna och andra länder som omfattas av Schengenregelverket även i situationer då nödbromsen tillämpas. Därför bör förteckningen över resenärer med en nödvändig funktion eller ett nödvändigt behov anpassas, så att den begränsas till att endast gälla personer som måste kunna resa även i sådana situationer.

| (11) | På samma sätt bör unionsmedborgare och tredjelandsmedborgare som lagligen är bosatta i unionen alltid kunna återvända till den medlemsstat där de är medborgare eller där de är bosatta, vilket inte hindrar att åtgärder får vidtas vid ankomsten. Krav på uppvisande av intyg om vaccination, tillfrisknande eller testresultat bör inte ställas på barn under 12 år. |
| --- | --- |

(11)

På samma sätt bör unionsmedborgare och tredjelandsmedborgare som lagligen är bosatta i unionen alltid kunna återvända till den medlemsstat där de är medborgare eller där de är bosatta, vilket inte hindrar att åtgärder får vidtas vid ankomsten. Krav på uppvisande av intyg om vaccination, tillfrisknande eller testresultat bör inte ställas på barn under 12 år.

| (12) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av denna rekommendation. Eftersom denna rekommendation är en utveckling av Schengenregelverket bör Danmark, i enlighet med artikel 4 i det protokollet, inom sex månader efter det att rådet har fattat beslut om denna rekommendation, besluta huruvida landet ska genomföra den. |
| --- | --- |

(12)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av denna rekommendation. Eftersom denna rekommendation är en utveckling av Schengenregelverket bör Danmark, i enlighet med artikel 4 i det protokollet, inom sex månader efter det att rådet har fattat beslut om denna rekommendation, besluta huruvida landet ska genomföra den.

| (13) | Denna rekommendation utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG (5). Irland deltar därför inte i antagandet av denna rekommendation, som inte är tillämplig på Irland. |
| --- | --- |

(13)

Denna rekommendation utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG (5). Irland deltar därför inte i antagandet av denna rekommendation, som inte är tillämplig på Irland.

| (14) | När det gäller Island och Norge utgör denna rekommendation, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket (6) som omfattas av det område som avses i artikel 1 A i rådets beslut 1999/437/EG (7). |
| --- | --- |

(14)

När det gäller Island och Norge utgör denna rekommendation, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket (6) som omfattas av det område som avses i artikel 1 A i rådets beslut 1999/437/EG (7).

| (15) | När det gäller Schweiz utgör denna rekommendation, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket (8) som omfattas av det område som avses i artikel 1 A i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2008/146/EG (9). |
| --- | --- |

(15)

När det gäller Schweiz utgör denna rekommendation, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket (8) som omfattas av det område som avses i artikel 1 A i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2008/146/EG (9).

| (16) | När det gäller Liechtenstein utgör denna rekommendation, i enlighet med protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket (10) som omfattas av det område som avses i artikel 1 A i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2011/350/EU (11). |
| --- | --- |

(16)

När det gäller Liechtenstein utgör denna rekommendation, i enlighet med protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket (10) som omfattas av det område som avses i artikel 1 A i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2011/350/EU (11).

| (17) | För att Schengenområdet ska fungera korrekt bör samtliga medlemsstater besluta om eventuellt återinförande av restriktioner för icke nödvändiga resor till EU på ett samordnat sätt. |
| --- | --- |

(17)

För att Schengenområdet ska fungera korrekt bör samtliga medlemsstater besluta om eventuellt återinförande av restriktioner för icke nödvändiga resor till EU på ett samordnat sätt.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

Avskaffande av reserestriktioner

| 1. | Per den 22 december 2022 bör alla covid-19-relaterade restriktioner för resenärer till unionen avskaffas. |
| --- | --- |

1.

Krav i samband med resor vid en allvarligt förvärrad epidemiologisk situation

| 2. | Om det är nödvändigt för att hantera en allvarligt förvärrad epidemiologisk situation, antingen i medlemsstaterna eller i tredjeland, bör medlemsstaterna i rådet, vid behov, på ett samordnat sätt och i nära samarbete med kommissionen besluta att återinföra lämpliga krav som ställs på resenärer innan avresan. Kraven kan bestå av något eller allt av följande:






  a) | Den resande ska senast 14 dagar innan inresan till unionen ha fått den senaste rekommenderade dosen av en primärvaccinationsserie med något av de covid-19-vacciner som godkänts i unionen i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 (12) eller med något av de covid-19-vacciner som genomgått Världshälsoorganisationens godkännandeprocess för användning i nödsituationer. Den dos som anges i vaccinationsintyget för en komplett primärvaccinationsserie av resande som är 18 år eller äldre ska ha administrerats för högst 270 dagar sedan; om mer än 270 dagar gått sedan primärvaccinationsserien slutfördes krävs att den resande har fått en extra vaccindos. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Den resande ska senast 14 dagar innan inresan till unionen ha fått den senaste rekommenderade dosen av en primärvaccinationsserie med något av de covid-19-vacciner som godkänts i unionen i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 (12) eller med något av de covid-19-vacciner som genomgått Världshälsoorganisationens godkännandeprocess för användning i nödsituationer. Den dos som anges i vaccinationsintyget för en komplett primärvaccinationsserie av resande som är 18 år eller äldre ska ha administrerats för högst 270 dagar sedan; om mer än 270 dagar gått sedan primärvaccinationsserien slutfördes krävs att den resande har fått en extra vaccindos.

| b) | Den resande ska innan inresan till medlemsstaterna sker ha tillfrisknat från covid-19 högst 180 dagar efter dagen för det första positiva NAAT-testresultatet. |
| --- | --- |

b)

Den resande ska innan inresan till medlemsstaterna sker ha tillfrisknat från covid-19 högst 180 dagar efter dagen för det första positiva NAAT-testresultatet.

| c) | Den resande ska ha testat negativt för covid-19 i ett nukleinsyraamplifieringstest som tagits högst 72 timmar före avresan till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

c)

Den resande ska ha testat negativt för covid-19 i ett nukleinsyraamplifieringstest som tagits högst 72 timmar före avresan till medlemsstaterna.

| 3. | För att vid tillämpningen av punkt 2 avgöra om situationen är att betrakta som väsentligt förvärrad bör medlemsstaterna i synnerhet beakta hur covid-19 belastar deras sjukvårdssystem, framför allt vad gäller antalet inläggningar på sjukhus och antalet patienter på intensivvårdsavdelning, hur allvarliga de SARS-CoV-2-varianter som är i omlopp är och den information som Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar regelbundet tillhandahåller om hur den epidemiologiska situationen utvecklas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Om en eller flera medlemsstater med grund i rådets rekommendation (EU) 2022/107 (13) återinför restriktioner för resande inom unionen, bör medlemsstaterna diskutera om liknande restriktioner för resande från tredjeländer till medlemsstaterna bör införas med grund i den här rekommendationen, i nära samarbete med kommissionen och Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 851/2004 (14). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Om restriktioner återinförs i enlighet med punkterna 2 eller 4 bör de resande kunna uppvisa en eller flera av följande handlingar:






  a) | Giltigt bevis på vaccination med ett covid-19-vaccin som godkänts i unionen i enlighet med förordning (EG) nr 726/2004. |
| --- | --- | --- |

5.

a)

Giltigt bevis på vaccination med ett covid-19-vaccin som godkänts i unionen i enlighet med förordning (EG) nr 726/2004.

| b) | Giltigt bevis på vaccination med ett covid-19-vaccin som har genomgått Världshälsoorganisationens (WHO) godkännandeförfarande för användning i nödsituationer, men som inte finns med i förteckningen över vacciner som är godkända i unionen enligt förordning (EG) nr 726/2004. |
| --- | --- |

b)

Giltigt bevis på vaccination med ett covid-19-vaccin som har genomgått Världshälsoorganisationens (WHO) godkännandeförfarande för användning i nödsituationer, men som inte finns med i förteckningen över vacciner som är godkända i unionen enligt förordning (EG) nr 726/2004.

| c) | Giltigt bevis på tillfrisknande. |
| --- | --- |

c)

Giltigt bevis på tillfrisknande.

| d) | Giltigt bevis på ett negativt nukleinsyraamplifieringstest som tagits högst 72 timmar före avresan. |
| --- | --- |

d)

Giltigt bevis på ett negativt nukleinsyraamplifieringstest som tagits högst 72 timmar före avresan.

| 6. | Inga krav före avresan bör ställas på barn under 12 år. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Medlemsstaterna kan också vidta ytterligare åtgärder vid ankomsten i enlighet med unionslagstiftningen och nationell lagstiftning, exempelvis genom krav på ytterligare testning, självisolering eller karantän. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Däremot gäller följande:






  a) | Resande med en sådan nödvändig funktion eller ett sådant nödvändigt behov som anges i bilagan (15) bör inte vid ankomsten underkastas några åtgärder som skulle omintetgöra själva syftet med resan. |
| --- | --- | --- |

8.

a)

Resande med en sådan nödvändig funktion eller ett sådant nödvändigt behov som anges i bilagan (15) bör inte vid ankomsten underkastas några åtgärder som skulle omintetgöra själva syftet med resan.

| b) | När det gäller transportpersonal, sjöfolk och gränsarbetare bör medlemsstaterna inte kräva mer än ett negativt antigentest vid inresa till någon av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

b)

När det gäller transportpersonal, sjöfolk och gränsarbetare bör medlemsstaterna inte kräva mer än ett negativt antigentest vid inresa till någon av medlemsstaterna.

| c) | Flygbesättningar bör undantas från tester om de vistas i ett tredjeland i högst 12 timmar. |
| --- | --- |

c)

Flygbesättningar bör undantas från tester om de vistas i ett tredjeland i högst 12 timmar.

| 9. | Medlemsstater som vidtar ytterligare åtgärder vid ankomsten enligt punkt 7 bör ställa lämplig information till förfogande för de resande på ett lättillgängligt sätt. |
| --- | --- |

9.

Bevis på vaccinering, tillfrisknande och testning

| 10. | Utöver intyg som utfärdats i enlighet med förordning (EU) 2021/953 bör medlemsstaterna även godta sådana intyg om vaccinering mot, tillfrisknande från eller testning för covid-19 vilka omfattas av en genomförandeakt som antagits i enlighet med artikel 3.10 eller artikel 8.2 i den nämnda förordningen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Om ingen sådan genomförandeakt har antagits, kan medlemsstaterna vid tillämpningen av denna rekommendation och i enlighet med nationell lagstiftning besluta att, med avseende på punkt 5, godta bevis på vaccinering, test eller tillfrisknande som utfärdats av ett tredjeland, med beaktande av behovet av att kunna kontrollera handlingens äkthet, giltighet och integritet samt huruvida den innehåller alla relevanta uppgifter som krävs enligt förordning (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

11.

Hantering av virusvarianter av särskild betydelse eller varianter av intresse och ett nödbromssystem

| 12. | Om en virusvariant av särskild betydelse eller en variant av intresse upptäckts i tredjeländer eller regioner bör medlemsstaterna vidta brådskande åtgärder (”dra i nödbromsen”) för att begränsa spridningen av varianten till unionen. Som svar på att en sådan ny variant av särskild betydelse eller en variant av intresse uppstått i tredjeländer eller regioner bör man inom påföljande 48 timmar sammankalla ett möte inom rådets strukturer för att diskutera om det, i syfte att fördröja spridningen av den nya varianten, är nödvändigt att vidta samordnade åtgärder för resor till unionen, i nära samarbete med kommissionen och med stöd av Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar. Om det är nödvändigt bör medlemsstaterna i rådet, på ett samordnat sätt, besluta om lämpliga krav. Medlemsstaterna får undantagsvis inom rådets strukturer införa en brådskande, gemensam och tillfällig restriktion för alla resor till deras territorier avseende tredjelandsmedborgare som vistats i berörda tredjeländer eller regioner vid något tillfälle under de 14 dagar som föregått avresan till medlemsstaterna. Detsamma bör gälla om den epidemiologiska situationen försämras snabbt och allvarligt på ett sätt som tyder på att en ny virusvariant av särskild betydelse eller en variant av intresse uppstått. |
| --- | --- |

12.

| 13. | De medlemsstater som sammanträder inom rådets strukturer i nära samarbete med kommissionen bör regelbundet se över situationen på ett samordnat sätt. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Restriktionerna bör upphöra efter 21 kalenderdagar, om inte medlemsstaterna enligt förfarandet i punkterna 12 och 13 beslutar att förkorta dem eller förlänga dem med ytterligare en period. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) bör offentliggöra och regelbundet uppdatera en karta som visar situationen i tredjeländer vad gäller virusvarianter av särskild betydelse och varianter av intresse. |
| --- | --- |

15.

Undantag från tillfälliga reserestriktioner

| 16. | Resenärer som har en nödvändig funktion eller ett nödvändigt behov som anges i bilagan bör inte omfattas av de reserestriktioner som avses i punkterna 2 och 12. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Följande personkategorier kan omfattas av reserestriktionerna i punkterna 2 och 12 men bör få behålla möjligheten att återvända till unionen.






  a) | Unionsmedborgare och sådana tredjelandsmedborgare som enligt avtal mellan unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de berörda tredjeländerna, å andra sidan, åtnjuter samma rätt till fri rörlighet som unionsmedborgare, samt deras familjemedlemmar (16). |
| --- | --- | --- |

17.

a)

Unionsmedborgare och sådana tredjelandsmedborgare som enligt avtal mellan unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de berörda tredjeländerna, å andra sidan, åtnjuter samma rätt till fri rörlighet som unionsmedborgare, samt deras familjemedlemmar (16).

| b) | Tredjelandsmedborgare som är varaktigt bosatta i enlighet med rådets direktiv 2003/109/EG (17) och personer som härleder sin uppehållsrätt från andra instrument i unionsrätten eller nationell rätt eller som innehar nationella viseringar för längre vistelse, samt deras familjemedlemmar. |
| --- | --- |

b)

Tredjelandsmedborgare som är varaktigt bosatta i enlighet med rådets direktiv 2003/109/EG (17) och personer som härleder sin uppehållsrätt från andra instrument i unionsrätten eller nationell rätt eller som innehar nationella viseringar för längre vistelse, samt deras familjemedlemmar.

Om dessa personer inte kan uppvisa ett giltigt digitalt covidintyg utfärdat av EU får de vid ankomsten underkastas de ytterligare åtgärder som anges i punkt 7.

| 18. | De ytterligare åtgärder som får tillämpas vid ankomsten enligt punkt 7 bör även fortsättningsvis tillämpas på resande som är undantagna från restriktioner i enlighet med punkterna 16 och 17. |
| --- | --- |

18.

Kommunikation och information till allmänheten

| 19. | Information om eventuella nya åtgärder enligt punkt 5 bör offentliggöras så tidigt som möjligt och i regel minst 48 timmar innan de får verkan. |
| --- | --- |

19.

Slutbestämmelser

| 20. | Vid tillämpningen av denna rekommendation bör personer bosatta i Andorra, Monaco, San Marino och Vatikanstaten/Heliga Stolen betraktas som sådana tredjelandsmedborgare som omfattas av punkt 17 b. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Denna rekommendation ersätter rekommendation (EU) 2020/912. Den bör tillämpas från och med den 22 december 2022. |
| --- | --- |

21.

Utfärdad i Bryssel den 13 december 2022.

På rådets vägnar

M. BEK

Ordförande

---

(1)  Rådets rekommendation (EU) 2020/912 av den 30 juni 2020 om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner (EUT L 208 I, 1.7.2020, s. 1).

1

(2)  Rådets rekommendation (EU) 2022/107 av den 25 januari 2022 om en samordnad strategi för att underlätta säker fri rörlighet under covid-19-pandemin och om ersättande av rekommendation (EU) 2020/1475 (EUT L 18, 27.1.2022, s. 110).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/953 av den 14 juni 2021 om en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 (EU:s digitala covidintyg) för att underlätta fri rörlighet under covid-19-pandemin (EUT L 211, 15.6.2021, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/954 av den 14 juni 2021 om en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 (EU:s digitala covidintyg) för tredjelandsmedborgare som lagligen vistas eller är bosatta på medlemsstaternas territorier under covid-19-pandemin (EUT L 211, 15.6.2021, s. 24).

4

(5)  Rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (EGT L 64, 7.3.2002, s. 20).

5

(6)  
  EGT L 176, 10.7.1999, s. 36.

6

(7)  Rådets beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtal som har ingåtts mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa båda staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (EGT L 176, 10.7.1999, s. 31).

7

(8)  
  EUT L 53, 27.2.2008, s. 52.

8

(9)  Rådets beslut 2008/146/EG av den 28 januari 2008 om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (EUT L 53, 27.2.2008, s. 1).

9

(10)  
  EUT L 160, 18.6.2011, s. 21.

10

(11)  Rådets beslut 2011/350/EU av den 7 mars 2011 om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, om avskaffande av kontroller vid de inre gränserna och om personers rörlighet (EUT L 160, 18.6.2011, s. 19).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 av den 31 mars 2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet (EUT L 136, 30.4.2004, s. 1).

12

(13)  Rådets rekommendation (EU) 2022/107 om en samordnad strategi för att underlätta säker fri rörlighet under covid-19-pandemin och om ersättande av rekommendation (EU) 2020/1475.

13

(14)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 851/2004 av den 21 april 2004 om inrättande av ett europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (EUT L 142, 30.4.2004, s. 1).

14

(15)  Se även kommissionens vägledning av den 28 oktober 2020 (COM(2020)686 final, 28.10.2020).

15

(16)  Enligt definitionen i artiklarna 2 och 3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG av den 29 april 2004 om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven 64/221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG (EUT L 158, 30.4.2004, s. 77).

16

(17)  Rådets direktiv 2003/109/EG av den 25 november 2003 om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning (EUT L 16, 23.1.2004, s. 44).

17

---

BILAGA

Personkategorier som reser för utövandet av en nödvändig funktion eller ett nödvändigt behov:

| i) | Hälso- och sjukvårdspersonal, forskare inom hälso- och sjukvård samt personal inom äldreomsorgen. |
| --- | --- |

i)

Hälso- och sjukvårdspersonal, forskare inom hälso- och sjukvård samt personal inom äldreomsorgen.

| ii) | Gränsarbetare. |
| --- | --- |

ii)

Gränsarbetare.

| iii) | Transportpersonal. |
| --- | --- |

iii)

Transportpersonal.

| iv) | Diplomater, personal vid internationella organisationer och personer som bjudits in av internationella organisationer, militär personal och biståndsarbetare och civilskyddspersonal. |
| --- | --- |

iv)

Diplomater, personal vid internationella organisationer och personer som bjudits in av internationella organisationer, militär personal och biståndsarbetare och civilskyddspersonal.

| v) | Transitpassagerare. |
| --- | --- |

v)

Transitpassagerare.

| vi) | Passagerare som reser av tvingande familjeskäl. |
| --- | --- |

vi)

Passagerare som reser av tvingande familjeskäl.

| vii) | Sjöfolk. |
| --- | --- |

vii)

Sjöfolk.

| viii) | Personer som arbetar med kritisk eller på annat sätt viktig infrastruktur. |
| --- | --- |

viii)

Personer som arbetar med kritisk eller på annat sätt viktig infrastruktur.

| ix. | Personer i behov av internationellt skydd eller som har andra humanitära skäl. |
| --- | --- |

ix.

Personer i behov av internationellt skydd eller som har andra humanitära skäl.

---

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 22.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/153 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/153

---

BESLUT Nr 2/2022 AV DET PARTNERSKAPSRÅD SOM INRÄTTATS GENOM AVTALET OM HANDEL OCH SAMARBETE MELLAN EUROPEISKA UNIONEN OCH EUROPEISKA ATOMENERGIGEMENSKAPEN, Å ENA SIDAN, OCH FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND, Å ANDRA SIDAN

av den 21 december 2022

vad gäller den andra och sista förlängningen av den övergångsperiod under vilken Förenade kungariket får avvika från skyldigheten att radera PNR-uppgifter om passagerare efter deras avresa från Förenade kungariket (2022/2549)

PARTNERSKAPSRÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet om handel och samarbete mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, å andra sidan (handels- och samarbetsavtalet), särskilt artikel 552,

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den övergångsperiod under vilken Förenade kungariket får avvika från skyldigheten enligt artikel 552.4 i handels- och samarbetsavtalet att radera PNR-uppgifter om passagerare efter deras avresa från Förenade kungariket ska förlängas en andra och sista gång till och med den 31 december 2023 enligt artikel 552.13 i samma avtal.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel och London den 21 december 2022.

På partnerskapsrådets vägnar

Maroš ŠEFČOVIČ

James CLEVERLY

Ordförandena

---

| 22.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/154 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/154

---

BESLUT nr 3/2022 AV DET PARTNERSKAPSRÅD SOM INRÄTTATS GENOM AVTALET OM HANDEL OCH SAMARBETE MELLAN EUROPEISKA UNIONEN OCH EUROPEISKA ATOMENERGIGEMENSKAPEN, Å ENA SIDAN, OCH FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND, Å ANDRA SIDAN

av den 21 december 2022

om upprättande av en förteckning över personer som är villiga och kapabla att tjänstgöra som ledamöter av en skiljedomstol enligt handels- och samarbetsavtalet [2022/2550]

PARTNERSKAPSRÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet om handel och samarbete mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, å andra sidan (1) (handels- och samarbetsavtalet), särskilt artikel 752.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 752.1 i handels- och samarbetsavtalet ska partnerskapsrådet upprätta en förteckning över personer som är villiga och kapabla att tjänstgöra som ledamöter av en skiljedomstol. Förteckningen ska omfatta minst 15 personer och bestå av tre delförteckningar: a) En delförteckning över enskilda personer som upprättats på grundval av förslag från unionen. b) En delförteckning över enskilda personer som upprättats på grundval av förslag från Förenade kungariket. c) En delförteckning över personer som inte är medborgare i någondera parten som ska tjänstgöra som ordförande i skiljedomstolen. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 752.1 i handels- och samarbetsavtalet ska partnerskapsrådet upprätta en förteckning över personer som är villiga och kapabla att tjänstgöra som ledamöter av en skiljedomstol. Förteckningen ska omfatta minst 15 personer och bestå av tre delförteckningar: a) En delförteckning över enskilda personer som upprättats på grundval av förslag från unionen. b) En delförteckning över enskilda personer som upprättats på grundval av förslag från Förenade kungariket. c) En delförteckning över personer som inte är medborgare i någondera parten som ska tjänstgöra som ordförande i skiljedomstolen.

| (2) | Varje delförteckning ska omfatta minst fem personer. |
| --- | --- |

(2)

Varje delförteckning ska omfatta minst fem personer.

| (3) | Enligt artikel 741 i handels- och samarbetsavtalet ska alla skiljemän vara personer vars oavhängighet inte kan ifrågasättas, som uppfyller nödvändiga villkor för utövande av de högsta domarämbetena i hemlandet eller är jurister med allmänt erkända kvalifikationer. De ska ha dokumenterad sakkunskap inom juridik och internationell handel, inbegripet i särskilda frågor som omfattas av del två rubrik ett avdelningarna I–VII, avdelning VIII kapitel 4, avdelningarna IX–XII eller av del två rubrik sex, eller inom juridik och alla andra frågor som omfattas av handels- och samarbetsavtalet och eventuella kompletterande avtal och, om det rör sig om en ordförande, även ha erfarenhet av tvistlösningsförfaranden, |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 741 i handels- och samarbetsavtalet ska alla skiljemän vara personer vars oavhängighet inte kan ifrågasättas, som uppfyller nödvändiga villkor för utövande av de högsta domarämbetena i hemlandet eller är jurister med allmänt erkända kvalifikationer. De ska ha dokumenterad sakkunskap inom juridik och internationell handel, inbegripet i särskilda frågor som omfattas av del två rubrik ett avdelningarna I–VII, avdelning VIII kapitel 4, avdelningarna IX–XII eller av del två rubrik sex, eller inom juridik och alla andra frågor som omfattas av handels- och samarbetsavtalet och eventuella kompletterande avtal och, om det rör sig om en ordförande, även ha erfarenhet av tvistlösningsförfaranden,

| (4) | Enligt artikel 752.3 i handels- och samarbetsavtalet ska förteckningen inte omfatta personer som är ledamöter, tjänstemän eller övriga anställda vid unionens institutioner eller i en medlemsstats eller Förenade kungarikets statsförvaltning. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 752.3 i handels- och samarbetsavtalet ska förteckningen inte omfatta personer som är ledamöter, tjänstemän eller övriga anställda vid unionens institutioner eller i en medlemsstats eller Förenade kungarikets statsförvaltning.

| (5) | På grundval av förslag från unionen och Förenade kungariket bör partnerskapsrådet enas om två delförteckningar över sex personer för posten som ledamöter i skiljedomstolen, och om en delförteckning över åtta personer för posten som ordförande för skiljedomstolen. |
| --- | --- |

(5)

På grundval av förslag från unionen och Förenade kungariket bör partnerskapsrådet enas om två delförteckningar över sex personer för posten som ledamöter i skiljedomstolen, och om en delförteckning över åtta personer för posten som ordförande för skiljedomstolen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förteckningen över personer som är villiga och kapabla att tjänstgöra som skiljemän enligt avtalet om handel och samarbete mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, å andra sidan, fastställs i bilagan.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har antagits.

Utfärdat i Bryssel och London den 21 december 2022.

På partnerskapsrådets vägnar

Maroš ŠEFČOVIČ

James CLEVERLY

Ordförandena

---

(1)  
  EUT L 149, 30.4.2021, s. 10.

1

---

BILAGA

| a) | Delförteckning över enskilda personer som upprättats på grundval av förslag från unionen | Laurence BOISSON DE CHAZOURNES |
| --- | --- | --- |

a)

Delförteckning över enskilda personer som upprättats på grundval av förslag från unionen

Laurence BOISSON DE CHAZOURNES

| | Irina BUGA |
| --- | --- |

Irina BUGA

| | Hélène RUIZ FABRI |
| --- | --- |

Hélène RUIZ FABRI

| | Michael HAHN |
| --- | --- |

Michael HAHN

| | Crenguta LEAUA |
| --- | --- |

Crenguta LEAUA

| | Peter Leo Henri VAN DEN BOSSCHE |
| --- | --- |

Peter Leo Henri VAN DEN BOSSCHE

| b) | Delförteckning över enskilda personer som upprättats på grundval av förslag från Förenade kungariket | Lorand Alexander BARTELS |
| --- | --- | --- |

b)

Delförteckning över enskilda personer som upprättats på grundval av förslag från Förenade kungariket

Lorand Alexander BARTELS

| | Lawrence COLLINS |
| --- | --- |

Lawrence COLLINS

| | Jean E. KALICKI |
| --- | --- |

Jean E. KALICKI

| | Surya P. SUBEDI |
| --- | --- |

Surya P. SUBEDI

| | David UNTERHALTER |
| --- | --- |

David UNTERHALTER

| | Janet M. WHITTAKER |
| --- | --- |

Janet M. WHITTAKER

| c) | Delförteckning över personer som ska tjänstgöra som ordförande i skiljedomstolen | Leora BLUMBERG |
| --- | --- | --- |

c)

Delförteckning över personer som ska tjänstgöra som ordförande i skiljedomstolen

Leora BLUMBERG

| | Thomas COTTIER |
| --- | --- |

Thomas COTTIER

| | William J. DAVEY |
| --- | --- |

William J. DAVEY

| | Gavan GRIFFITH |
| --- | --- |

Gavan GRIFFITH

| | Valerie HUGHES |
| --- | --- |

Valerie HUGHES

| | Campbell MCLACHLAN |
| --- | --- |

Campbell MCLACHLAN

| | Penelope Jane RIDINGS |
| --- | --- |

Penelope Jane RIDINGS

| | J.Christopher THOMAS |
| --- | --- |

J.Christopher THOMAS

---

| 22.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/157 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/157

---

BESLUT NR 4 av EU–KOREA-HANDELSKOMMITTÉN

av den 30 november 2022

om ändring av bilagorna 10-A och 10-B till frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan [2022/2551]

HANDELSKOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan, särskilt artiklarna 10.24.1, 10.25.1, 10.25.3, 15.1.4 c och 15.5.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 15.1.4 c i frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan (1) (avtalet), får handelskommittén överväga ändringar av avtalet eller ändra bestämmelser i avtalet i de fall som särskilt föreskrivs i avtalet. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 15.1.4 c i frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan (1) (avtalet), får handelskommittén överväga ändringar av avtalet eller ändra bestämmelser i avtalet i de fall som särskilt föreskrivs i avtalet.

| (2) | I artikel 15.5.2 i avtalet anges att parterna i handelskommittén får ändra bilagorna, tilläggen, protokollen och anmärkningarna till avtalet genom ett beslut som antas i enlighet med parternas respektive tillämpliga rättsliga krav och förfaranden. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 15.5.2 i avtalet anges att parterna i handelskommittén får ändra bilagorna, tilläggen, protokollen och anmärkningarna till avtalet genom ett beslut som antas i enlighet med parternas respektive tillämpliga rättsliga krav och förfaranden.

| (3) | Enligt artikel 10.24.1 i avtalet får parterna lägga till geografiska beteckningar som ska skyddas i bilagorna 10-A och 10-B enligt förfarandet i artikel 10.25. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 10.24.1 i avtalet får parterna lägga till geografiska beteckningar som ska skyddas i bilagorna 10-A och 10-B enligt förfarandet i artikel 10.25.

| (4) | Enligt artikel 10.25.1 i avtalet får arbetsgruppen för geografiska beteckningar (arbetsgruppen) utfärda rekommendationer och anta beslut med enhällighet. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 10.25.1 i avtalet får arbetsgruppen för geografiska beteckningar (arbetsgruppen) utfärda rekommendationer och anta beslut med enhällighet.

| (5) | Enligt artikel 10.25.3 i avtalet får arbetsgruppen besluta att ändra bilagorna 10-A och 10-B för att lägga till enskilda geografiska beteckningar från EU eller från Korea eller för att avlägsna enskilda geografiska beteckningar som upphör att vara skyddade av ursprungsparten eller inte längre uppfyller villkoren för att betraktas som en geografisk beteckning i den andra parten. Arbetsgruppen får också besluta att en hänvisning till lagstiftning i avtalet ska anses vara en hänvisning till den lagstiftning i ändrad lydelse som var i kraft vid en viss tidpunkt efter ikraftträdandet av avtalet. |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 10.25.3 i avtalet får arbetsgruppen besluta att ändra bilagorna 10-A och 10-B för att lägga till enskilda geografiska beteckningar från EU eller från Korea eller för att avlägsna enskilda geografiska beteckningar som upphör att vara skyddade av ursprungsparten eller inte längre uppfyller villkoren för att betraktas som en geografisk beteckning i den andra parten. Arbetsgruppen får också besluta att en hänvisning till lagstiftning i avtalet ska anses vara en hänvisning till den lagstiftning i ändrad lydelse som var i kraft vid en viss tidpunkt efter ikraftträdandet av avtalet.

| (6) | Enligt artikel 5.2 i beslut nr 1/2019 av EU:s och Koreas arbetsgrupp för geografiska beteckningar av den 17 september 2019 om antagande av dess arbetsordning (arbetsordningen) får arbetsgruppen enhälligt besluta att rekommendera tillägg eller strykning av geografiska beteckningar för ett slutligt beslut i handelskommittén i enlighet med artikel 10.21.4, artikel 10.24 och artikel 10.25 i avtalet. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 5.2 i beslut nr 1/2019 av EU:s och Koreas arbetsgrupp för geografiska beteckningar av den 17 september 2019 om antagande av dess arbetsordning (arbetsordningen) får arbetsgruppen enhälligt besluta att rekommendera tillägg eller strykning av geografiska beteckningar för ett slutligt beslut i handelskommittén i enlighet med artikel 10.21.4, artikel 10.24 och artikel 10.25 i avtalet.

| (7) | Enligt artikel 5.3 i den arbetsordning som hänvisar till artiklarna 15.3.5 och 15.5.2 i avtalet får handelskommittén åta sig den uppgift som tilldelats arbetsgruppen för geografiska beteckningar och besluta att ändra bilagorna 10-A och 10-B, och parterna får anta beslutet i enlighet med sina respektive tillämpliga rättsliga krav och förfaranden. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 5.3 i den arbetsordning som hänvisar till artiklarna 15.3.5 och 15.5.2 i avtalet får handelskommittén åta sig den uppgift som tilldelats arbetsgruppen för geografiska beteckningar och besluta att ändra bilagorna 10-A och 10-B, och parterna får anta beslutet i enlighet med sina respektive tillämpliga rättsliga krav och förfaranden.

| (8) | I enlighet med artikel 10.25.3 c i avtalet har parterna bekräftat följande frågor som rör hänvisningar till lagstiftning i avtalet:






  a) | Den 17 april 2019 upphävdes Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 av den 15 januari 2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker, samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1576/89 (2), som det hänvisas till i underavsnitt C, ”Geografiska beteckningar”, genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/787 av den 17 april 2019 om definition, beskrivning, presentation och märkning av spritdrycker, användning av namn på spritdrycker i presentationen och märkningen av andra livsmedel, skydd av geografiska beteckningar för spritdrycker, användning av jordbruksalkohol och destillat av jordbruksprodukter i alkoholhaltiga drycker samt om upphävande av förordning (EG) nr 110/2008 (3). En hänvisning till förordning (EG) nr 110/2008 i avtalet bör därför anses vara en hänvisning till förordning (EU) 2019/787. |
| --- | --- | --- |

(8)

I enlighet med artikel 10.25.3 c i avtalet har parterna bekräftat följande frågor som rör hänvisningar till lagstiftning i avtalet:

a)

Den 17 april 2019 upphävdes Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 av den 15 januari 2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker, samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1576/89 (2), som det hänvisas till i underavsnitt C, ”Geografiska beteckningar”, genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/787 av den 17 april 2019 om definition, beskrivning, presentation och märkning av spritdrycker, användning av namn på spritdrycker i presentationen och märkningen av andra livsmedel, skydd av geografiska beteckningar för spritdrycker, användning av jordbruksalkohol och destillat av jordbruksprodukter i alkoholhaltiga drycker samt om upphävande av förordning (EG) nr 110/2008 (3). En hänvisning till förordning (EG) nr 110/2008 i avtalet bör därför anses vara en hänvisning till förordning (EU) 2019/787.

| b) | Den 21 november 2012 upphävdes rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (4), som det hänvisas till i underavsnitt C ”Geografiska beteckningar”, genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (5). En hänvisning till förordning (EG) nr 510/2006 i avtalet bör därför anses vara en hänvisning till förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

b)

Den 21 november 2012 upphävdes rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (4), som det hänvisas till i underavsnitt C ”Geografiska beteckningar”, genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (5). En hänvisning till förordning (EG) nr 510/2006 i avtalet bör därför anses vara en hänvisning till förordning (EU) nr 1151/2012.

| c) | Den 26 februari 2014 upphävdes rådets förordning (EEG) nr 1601/91 av den 10 juni 1991 om allmänna bestämmelser för definition, beskrivning och presentation av aromatiserade viner, aromatiserade vinbaserade drycker och aromatiserade drinkar baserade på vinprodukter (6) som avses i underavsnitt C ”Geografiska beteckningar” genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 251/2014 av den 26 februari 2014 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, aromatiserade vinprodukter och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1601/91 (7). En hänvisning till förordning (EEG) nr 1601/91 i avtalet bör därför anses vara en hänvisning till förordning (EU) nr 251/2014. |
| --- | --- |

c)

Den 26 februari 2014 upphävdes rådets förordning (EEG) nr 1601/91 av den 10 juni 1991 om allmänna bestämmelser för definition, beskrivning och presentation av aromatiserade viner, aromatiserade vinbaserade drycker och aromatiserade drinkar baserade på vinprodukter (6) som avses i underavsnitt C ”Geografiska beteckningar” genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 251/2014 av den 26 februari 2014 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, aromatiserade vinprodukter och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1601/91 (7). En hänvisning till förordning (EEG) nr 1601/91 i avtalet bör därför anses vara en hänvisning till förordning (EU) nr 251/2014.

| d) | Den 29 april 2008 upphävdes rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (8) som avses i underavsnitt C ”Geografiska beteckningar” genom rådets förordning (EG) nr 479/2008 av den 29 april 2008 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin, om ändring av förordningarna (EG) nr 1493/1999, (EG) nr 1782/2003, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 3/2008 samt om upphävande av förordningarna (EEG) nr 2392/86 och (EG) nr 1493/1999. Den sistnämnda förordningen upphävdes genom rådets förordning (EG) nr 491/2009 av den 25 maj 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1234/2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (9) och dess bestämmelser arbetades in i rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (10). En hänvisning till förordning (EG) nr 1493/1999 i avtalet bör därför anses vara en hänvisning till förordning (EG) nr 491/2009. |
| --- | --- |

d)

Den 29 april 2008 upphävdes rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (8) som avses i underavsnitt C ”Geografiska beteckningar” genom rådets förordning (EG) nr 479/2008 av den 29 april 2008 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin, om ändring av förordningarna (EG) nr 1493/1999, (EG) nr 1782/2003, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 3/2008 samt om upphävande av förordningarna (EEG) nr 2392/86 och (EG) nr 1493/1999. Den sistnämnda förordningen upphävdes genom rådets förordning (EG) nr 491/2009 av den 25 maj 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1234/2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (9) och dess bestämmelser arbetades in i rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (10). En hänvisning till förordning (EG) nr 1493/1999 i avtalet bör därför anses vara en hänvisning till förordning (EG) nr 491/2009.

| e) | Den 17 december 2013 upphävdes förordning (EG) nr 1234/2007 som avses i underavsnitt C ”Geografiska beteckningar” genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (11). En hänvisning till förordning (EG) nr 1234/2007 i avtalet bör därför anses vara en hänvisning till förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

e)

Den 17 december 2013 upphävdes förordning (EG) nr 1234/2007 som avses i underavsnitt C ”Geografiska beteckningar” genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (11). En hänvisning till förordning (EG) nr 1234/2007 i avtalet bör därför anses vara en hänvisning till förordning (EU) nr 1308/2013.

| f) | Lagen om kvalitetskontroll av jordbruksprodukter (lag nr 9759, 9 juni 2009) i Korea som avses i underavsnitt C ”Geografiska beteckningar” har ändrats. Den 21 december 2021 trädde lagen om kvalitetskontroll av jordbruks- och fiskeriprodukter (lag nr 18599, 21 december 2021) (12) i kraft. En hänvisning till lagen om kvalitetskontroll av jordbruksprodukter (lag nr 9759, 9 juni 2009) i avtalet bör det anses vara en hänvisning till lagen om kvalitetskontroll av jordbruks- och fiskeriprodukter (lag nr 18599, 21 december 2021). |
| --- | --- |

f)

Lagen om kvalitetskontroll av jordbruksprodukter (lag nr 9759, 9 juni 2009) i Korea som avses i underavsnitt C ”Geografiska beteckningar” har ändrats. Den 21 december 2021 trädde lagen om kvalitetskontroll av jordbruks- och fiskeriprodukter (lag nr 18599, 21 december 2021) (12) i kraft. En hänvisning till lagen om kvalitetskontroll av jordbruksprodukter (lag nr 9759, 9 juni 2009) i avtalet bör det anses vara en hänvisning till lagen om kvalitetskontroll av jordbruks- och fiskeriprodukter (lag nr 18599, 21 december 2021).

| g) | Den koreanska lagen om skatt på alkohol (lag nr 8852, 29 februari 2008) som avses i underavsnitt C ”Geografiska beteckningar” har ändrats. Den 1 januari 2021 infördes särskilda bestämmelser om de administrativa förfarandena i samband med produktion och försäljning etc. av alkohol som föreskrivs i lagen om skatt på alkohol i lagen om alkohollicens (inofficiell översättning/lag nr 17761, 29 december 2020) och har trätt i kraft (13). Från och med januari 2022 har både lagen om skatt på alkohol (lag nr 18593, 21 december 2021) (14) och lagen om alkohollicens (lag nr 18723, 6 januari 2022) (15) trätt i kraft. Därför bör en hänvisning till lagen om skatt på alkohol (lag nr 8852, 29 februari 2008) i avtalet anses vara en hänvisning till lagen om skatt på alkohol (lag nr 18593, 21 december 2021) och lagen om alkohollicens (lag nr 18723, 6 januari 2022). |
| --- | --- |

g)

Den koreanska lagen om skatt på alkohol (lag nr 8852, 29 februari 2008) som avses i underavsnitt C ”Geografiska beteckningar” har ändrats. Den 1 januari 2021 infördes särskilda bestämmelser om de administrativa förfarandena i samband med produktion och försäljning etc. av alkohol som föreskrivs i lagen om skatt på alkohol i lagen om alkohollicens (inofficiell översättning/lag nr 17761, 29 december 2020) och har trätt i kraft (13). Från och med januari 2022 har både lagen om skatt på alkohol (lag nr 18593, 21 december 2021) (14) och lagen om alkohollicens (lag nr 18723, 6 januari 2022) (15) trätt i kraft. Därför bör en hänvisning till lagen om skatt på alkohol (lag nr 8852, 29 februari 2008) i avtalet anses vara en hänvisning till lagen om skatt på alkohol (lag nr 18593, 21 december 2021) och lagen om alkohollicens (lag nr 18723, 6 januari 2022).

| (9) | Parterna har enats om att lägga till 44 geografiska beteckningar från EU och 41 geografiska beteckningar från Korea i bilagorna 10-A och 10-B genom följande förfarande:






  a) | Vid arbetsgruppens sjunde möte, som hölls i Söul den 6 november 2019, diskuterade parterna formerna för ändring av bilagorna 10-A och 10-B till avtalet enligt artiklarna 10.24 och 10.25.3 och enades om att fortsätta diskussionerna under de följande månaderna i syfte att nå en överenskommelse om tillägg av nya geografiska beteckningar vid följande möte i arbetsgruppen. |
| --- | --- | --- |

(9)

Parterna har enats om att lägga till 44 geografiska beteckningar från EU och 41 geografiska beteckningar från Korea i bilagorna 10-A och 10-B genom följande förfarande:

a)

Vid arbetsgruppens sjunde möte, som hölls i Söul den 6 november 2019, diskuterade parterna formerna för ändring av bilagorna 10-A och 10-B till avtalet enligt artiklarna 10.24 och 10.25.3 och enades om att fortsätta diskussionerna under de följande månaderna i syfte att nå en överenskommelse om tillägg av nya geografiska beteckningar vid följande möte i arbetsgruppen.

| b) | På begäran av parterna och enligt artiklarna 10.18.3 och 10.18.4 samt artiklarna 10.24 och 10.25 i avtalet har EU slutfört invändningsförfarandet och granskningen av 41 koreanska geografiska beteckningar. Korea har slutfört invändningsförfarandet och granskningen av 44 geografiska beteckningar från EU. |
| --- | --- |

b)

På begäran av parterna och enligt artiklarna 10.18.3 och 10.18.4 samt artiklarna 10.24 och 10.25 i avtalet har EU slutfört invändningsförfarandet och granskningen av 41 koreanska geografiska beteckningar. Korea har slutfört invändningsförfarandet och granskningen av 44 geografiska beteckningar från EU.

| (10) | Parterna har enats om att avlägsna tre geografiska beteckningar från EU och fyra geografiska beteckningar från Korea från bilagorna 10-A och 10-B genom följande förfarande:






  a) | Den 25 oktober 2016 underrättade EU Korea om att skyddet av en spansk geografisk beteckning hade upphört och begärde att namnet ”Pacharán” skulle strykas från bilaga 10-B till avtalet, i enlighet med artikel 10.25.3 b, eftersom namnet inte längre var skyddat i EU. |
| --- | --- | --- |

(10)

Parterna har enats om att avlägsna tre geografiska beteckningar från EU och fyra geografiska beteckningar från Korea från bilagorna 10-A och 10-B genom följande förfarande:

a)

Den 25 oktober 2016 underrättade EU Korea om att skyddet av en spansk geografisk beteckning hade upphört och begärde att namnet ”Pacharán” skulle strykas från bilaga 10-B till avtalet, i enlighet med artikel 10.25.3 b, eftersom namnet inte längre var skyddat i EU.

| b) | Efter att ha sett över de geografiska beteckningar från EU som skyddas i avtalet och mot bakgrund av kommissionens förordning (EU) 2019/674 av den 29 april 2019 om ändring av bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker (16) begärde EU i november 2020 att namnet ”Polish Cherry” skulle strykas från bilaga 10-B till avtalet, i enlighet med artikel 10.25.3 b, eftersom det inte längre var skyddat i EU. |
| --- | --- |

b)

Efter att ha sett över de geografiska beteckningar från EU som skyddas i avtalet och mot bakgrund av kommissionens förordning (EU) 2019/674 av den 29 april 2019 om ändring av bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker (16) begärde EU i november 2020 att namnet ”Polish Cherry” skulle strykas från bilaga 10-B till avtalet, i enlighet med artikel 10.25.3 b, eftersom det inte längre var skyddat i EU.

| c) | Korea anmälde och begärde den 15 mars 2021 att de geografiska beteckningarna ”Muan White Lotus Tea (무안백련차)” och ”Cheongyang Powdered Hot Pepper (청양고춧가루)” skulle utgå från förteckningen över geografiska beteckningar i del B i bilaga 10-A till avtalet, i enlighet med artikel 10.25.3 b, eftersom de inte längre var skyddade i Korea. |
| --- | --- |

c)

Korea anmälde och begärde den 15 mars 2021 att de geografiska beteckningarna ”Muan White Lotus Tea (무안백련차)” och ”Cheongyang Powdered Hot Pepper (청양고춧가루)” skulle utgå från förteckningen över geografiska beteckningar i del B i bilaga 10-A till avtalet, i enlighet med artikel 10.25.3 b, eftersom de inte längre var skyddade i Korea.

| d) | Efter Förenade kungarikets utträde ur unionen den 1 januari 2021 bekräftade parterna vid det virtuella tekniska mötet den 16 mars 2021 att den geografiska beteckningen ”Scotch Whisky” skulle strykas från de namn som förtecknas i bilaga 10-B till avtalet. |
| --- | --- |

d)

Efter Förenade kungarikets utträde ur unionen den 1 januari 2021 bekräftade parterna vid det virtuella tekniska mötet den 16 mars 2021 att den geografiska beteckningen ”Scotch Whisky” skulle strykas från de namn som förtecknas i bilaga 10-B till avtalet.

| e) | Korea anmälde och begärde vid arbetsgruppens nionde möte den 8 december 2021 att de geografiska beteckningarna ”Seosan Garlic (서산마늘)” och ”Yeoju Sweet Potato (여주고구마)” skulle utgå från förteckningen över geografiska beteckningar från Korea i del B i bilaga 10-A till avtalet, i enlighet med artikel 10.25.3 b, eftersom de inte längre var skyddade i Korea. |
| --- | --- |

e)

Korea anmälde och begärde vid arbetsgruppens nionde möte den 8 december 2021 att de geografiska beteckningarna ”Seosan Garlic (서산마늘)” och ”Yeoju Sweet Potato (여주고구마)” skulle utgå från förteckningen över geografiska beteckningar från Korea i del B i bilaga 10-A till avtalet, i enlighet med artikel 10.25.3 b, eftersom de inte längre var skyddade i Korea.

| (11) | Parterna har enats om att ersätta fyra geografiska beteckningar från EU i bilaga 10-A till avtalet som har genomgått namnändringar med nya geografiska beteckningar enligt följande förfarande:






  a) | Den 13 juli 2017 underrättade EU Korea om att fyra geografiska beteckningar som skyddas i avtalet hade ändrats (17). EU föreslog en uppdatering av motsvarande namn och transkriberingar i förteckningen över geografiska beteckningar från EU som för närvarande är skyddade i Korea. |
| --- | --- | --- |

(11)

Parterna har enats om att ersätta fyra geografiska beteckningar från EU i bilaga 10-A till avtalet som har genomgått namnändringar med nya geografiska beteckningar enligt följande förfarande:

a)

Den 13 juli 2017 underrättade EU Korea om att fyra geografiska beteckningar som skyddas i avtalet hade ändrats (17). EU föreslog en uppdatering av motsvarande namn och transkriberingar i förteckningen över geografiska beteckningar från EU som för närvarande är skyddade i Korea.

| b) | I samma anmälan begärde EU att den geografiska beteckningen ”Originali lietuviška degtinė/vodka lituanienne originale”, som var tänkt att läggas till i bilaga 10-B, skulle ändras till ”Originali lietuviška degtinė/Original Lithuanian vodka” (transkribering 오리지널 리투아니아 보드카). |
| --- | --- |

b)

I samma anmälan begärde EU att den geografiska beteckningen ”Originali lietuviška degtinė/vodka lituanienne originale”, som var tänkt att läggas till i bilaga 10-B, skulle ändras till ”Originali lietuviška degtinė/Original Lithuanian vodka” (transkribering 오리지널 리투아니아 보드카).

| (12) | Enligt artikel 12.2 i bilagan till beslut nr 1 av EU:s och Koreas handelskommitté av den 23 december 2011 (18) får handelskommittén anta beslut genom skriftligt förfarande, om båda parterna är överens om detta, under perioden mellan handelskommitténs möten. Det skriftliga förfarandet utgörs av en notväxling mellan ordförandena i handelskommittén. |
| --- | --- |

(12)

Enligt artikel 12.2 i bilagan till beslut nr 1 av EU:s och Koreas handelskommitté av den 23 december 2011 (18) får handelskommittén anta beslut genom skriftligt förfarande, om båda parterna är överens om detta, under perioden mellan handelskommitténs möten. Det skriftliga förfarandet utgörs av en notväxling mellan ordförandena i handelskommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Hänvisningar till EU:s och Koreas lagstiftning i kapitel 10 avsnitt B underavsnitt C ”Geografiska beteckningar” fotnoterna 51, 53–55 i den version av avtalet som offentliggjorts i EU eller samma fotnoter med numreringen 2, 4–6 i den version av avtalet som offentliggjorts i Korea (19), ska anses vara hänvisningar till den lagstiftningen i dess ändrade eller ersatta lydelse i enlighet med bilaga I till detta beslut.

Artikel 2

Bilagorna 10-A och 10-B till avtalet ska ändras på följande sätt:

| 1. | De geografiska beteckningar som förtecknas i bilaga II till detta beslut ska infogas i motsvarande förteckning över respektive medlemsstats geografiska beteckningar i del A i bilaga 10-A till avtalet. |
| --- | --- |

1.

De geografiska beteckningar som förtecknas i bilaga II till detta beslut ska infogas i motsvarande förteckning över respektive medlemsstats geografiska beteckningar i del A i bilaga 10-A till avtalet.

| 2. | De geografiska beteckningar som förtecknas i bilaga III till detta beslut ska infogas i motsvarande förteckning över Koreas geografiska beteckningar i del B i bilaga 10-A till avtalet. |
| --- | --- |

2.

De geografiska beteckningar som förtecknas i bilaga III till detta beslut ska infogas i motsvarande förteckning över Koreas geografiska beteckningar i del B i bilaga 10-A till avtalet.

| 3. | De geografiska beteckningar som förtecknas i bilaga IV till detta beslut ska infogas i motsvarande förteckning över respektive medlemsstats geografiska beteckningar i del A avsnitt 1 och 2 i bilaga 10-B till avtalet. |
| --- | --- |

3.

De geografiska beteckningar som förtecknas i bilaga IV till detta beslut ska infogas i motsvarande förteckning över respektive medlemsstats geografiska beteckningar i del A avsnitt 1 och 2 i bilaga 10-B till avtalet.

| 4. | De geografiska beteckningar som förtecknas i bilaga V till detta beslut ska infogas i motsvarande förteckning över Koreas geografiska beteckningar i del B i bilaga 10-B till avtalet. |
| --- | --- |

4.

De geografiska beteckningar som förtecknas i bilaga V till detta beslut ska infogas i motsvarande förteckning över Koreas geografiska beteckningar i del B i bilaga 10-B till avtalet.

| 5. | De geografiska beteckningarna ”Pacharán” (Spanien), ”Polska Wiśniówka/Polish Cherry” (Polen) och ”Scotch Whisky” (Förenade kungariket) ska utgå från förteckningen över geografiska beteckningar i del A avsnitt 2 i bilaga 10-B till avtalet. |
| --- | --- |

5.

De geografiska beteckningarna ”Pacharán” (Spanien), ”Polska Wiśniówka/Polish Cherry” (Polen) och ”Scotch Whisky” (Förenade kungariket) ska utgå från förteckningen över geografiska beteckningar i del A avsnitt 2 i bilaga 10-B till avtalet.

| 6. | De geografiska beteckningarna ”Seosan Garlic (서산마늘)”, ”Muan White Lotus Tea (무안백련차)”, ”Cheongyang Powdered Hot Pepper (청양고춧가루)” och ”Yeoju Sweet Potato (여주고구마)” ska utgå från förteckningen över Koreas geografiska beteckningar i del B i bilaga 10-A till avtalet. |
| --- | --- |

6.

De geografiska beteckningarna ”Seosan Garlic (서산마늘)”, ”Muan White Lotus Tea (무안백련차)”, ”Cheongyang Powdered Hot Pepper (청양고춧가루)” och ”Yeoju Sweet Potato (여주고구마)” ska utgå från förteckningen över Koreas geografiska beteckningar i del B i bilaga 10-A till avtalet.

| 7. | De geografiska beteckningar vars namn ändrats i förteckningen över respektive medlemsstats geografiska beteckningar i del A i bilaga 10-A till avtalet ska ersättas med motsvarande namn på geografiska beteckningar i bilaga VI till detta beslut. |
| --- | --- |

7.

De geografiska beteckningar vars namn ändrats i förteckningen över respektive medlemsstats geografiska beteckningar i del A i bilaga 10-A till avtalet ska ersättas med motsvarande namn på geografiska beteckningar i bilaga VI till detta beslut.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den första dagen i den månad som följer på den dag då parterna till varandra skriftligen anmäler genom diplomatiska kanaler att de har iakttagit alla sina respektive tillämpliga rättsliga krav och förfaranden som krävs för dess ikraftträdande.

---

(1)  
  EUT L 127, 14.5.2011, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 39, 13.2.2008, s. 16.

2

(3)  
  EUT L 130, 17.5.2019, s. 1.

3

(4)  
  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

4

(5)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

5

(6)  
  EUT L 149, 14.6.1991, s. 1.

6

(7)  
  EUT L 84, 20.3.2014, s. 14.

7

(8)  
  EUT L 179, 14.7.1999, s. 1.

8

(9)  
  EUT L 154, 17.6.2009, s.1.

9

(10)  
  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

10

(11)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

11

(12)  대한민국정부 관보 제20151호 (officiell tidning 20151), 2021.12.21, s. 47.

12

(13)  대한민국정부 관보 제19907호 (officiell tidning 19907), 2020.12.29, s. 110.

13

(14)  대한민국정부 관보 제20151호 (officiell tidning 20151), 2021.12.21, s. 39.

14

(15)  대한민국정부 관보 제20163호 별권1 (officiell tidning 20163, separat volym 1), 2022.1.6, s. 4.

15

(16)  
  EUT L 114, 30.4.2019, s. 7.

16

(17)  
  ”Huile essentielle de lavande de Haute-Provence” blev ”Huile essentielle de lavande de Haute-Provence/Essence de lavande de Haute-Provence” (transkribering: 윌 에썽씨엘 드 라벙드 드 오뜨 프로방스 / 에썽스 드 라벙드 드 오뜨 프로방스 (오뜨 프로방스 라벙드 에센스 오일) – ”Prosciutto di S. Daniele” blev ”Prosciutto di San Daniele” (oförändrad transkribering) – ”Jamon de Teruel” blev ”Jamón de Teruel/Paleta de Teruel” (transkribering: 하몬 데 떼루엘 / 빨레따 데 떼루엘) – ”Jamón de Huelva” blev”Jabugo” (transkribering: 하부고).

17

(18)  Beslut nr 1 av EU–Korea-handelskommittén av den 23 december 2011 om antagande av handelskommitténs arbetsordning (EUT L 58, 1.3.2013, s. 9).

18

(19)  대한민국 관보 제17538호(그2) (officiell tidning 17538, separat volym 2), 2011.6.28, s. 800.

19

---

BILAGA I

Hänvisningar till EU:s och Koreas lagstiftning i kapitel 10 avsnitt B underavsnitt C ”Geografiska beteckningar” fotnoterna (51), (53)–(55) i den version av avtalet som offentliggjorts i EU eller samma fotnoter med numreringen (2), (4)–(6) i den version av avtalet som offentliggjorts i Korea, ska anses vara hänvisningar till den lagstiftningen i dess ändrade eller ersatta lydelse på följande sätt:

| 1. | För hänvisningar till EU-lagstiftning:






  a) | Hänvisningar till ”Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 av den 15 januari 2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker, samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1576/89” ska ersättas med hänvisningar till ”Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/787 av den 17 april 2019 om definition, beskrivning, presentation och märkning av spritdrycker, användning av namn på spritdrycker i presentationen och märkningen av andra livsmedel, skydd av geografiska beteckningar för spritdrycker, användning av jordbruksalkohol och destillat av jordbruksprodukter i alkoholhaltiga drycker samt om upphävande av förordning (EG) nr 110/2008.” |
| --- | --- | --- |

1.

För hänvisningar till EU-lagstiftning:

a)

Hänvisningar till ”Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 av den 15 januari 2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker, samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1576/89” ska ersättas med hänvisningar till ”Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/787 av den 17 april 2019 om definition, beskrivning, presentation och märkning av spritdrycker, användning av namn på spritdrycker i presentationen och märkningen av andra livsmedel, skydd av geografiska beteckningar för spritdrycker, användning av jordbruksalkohol och destillat av jordbruksprodukter i alkoholhaltiga drycker samt om upphävande av förordning (EG) nr 110/2008.”

| b) | Hänvisningar till ”rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel” ska ersättas med hänvisningar till ”Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel”. |
| --- | --- |

b)

Hänvisningar till ”rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel” ska ersättas med hänvisningar till ”Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel”.

| c) | Hänvisningar till ”rådets förordning (EEG) nr 1601/91 av den 10 juni 1991 om allmänna bestämmelser för definition, beskrivning och presentation av aromatiserade viner, aromatiserade vinbaserade drycker och aromatiserade drinkar baserade på vinprodukter” ska ersättas med hänvisningar till ”Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 251/2014 av den 26 februari 2014 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, aromatiserade vinprodukter och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1601/91”. |
| --- | --- |

c)

Hänvisningar till ”rådets förordning (EEG) nr 1601/91 av den 10 juni 1991 om allmänna bestämmelser för definition, beskrivning och presentation av aromatiserade viner, aromatiserade vinbaserade drycker och aromatiserade drinkar baserade på vinprodukter” ska ersättas med hänvisningar till ”Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 251/2014 av den 26 februari 2014 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, aromatiserade vinprodukter och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1601/91”.

| d) | Hänvisningar till ”rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin”, som upphävdes genom rådets förordning (EG) nr 479/2008 av den 29 april 2008 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin, om ändring av förordningarna (EG) nr 1493/1999, (EG) nr 1782/2003, (EG) nr 1290/2005, (EG) nr 3/2008 och om upphävande av förordningarna (EEG) nr 2392/86 och (EG) nr 1493/1999, ska ersättas med hänvisningar till ”rådets förordning (EG) nr 491/2009 av den 25 maj 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1234/2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden)”. |
| --- | --- |

d)

Hänvisningar till ”rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin”, som upphävdes genom rådets förordning (EG) nr 479/2008 av den 29 april 2008 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin, om ändring av förordningarna (EG) nr 1493/1999, (EG) nr 1782/2003, (EG) nr 1290/2005, (EG) nr 3/2008 och om upphävande av förordningarna (EEG) nr 2392/86 och (EG) nr 1493/1999, ska ersättas med hänvisningar till ”rådets förordning (EG) nr 491/2009 av den 25 maj 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1234/2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden)”.

| e) | Hänvisningar till ”rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden)” ska ersättas med hänvisningar till ”Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007”. |
| --- | --- |

e)

Hänvisningar till ”rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden)” ska ersättas med hänvisningar till ”Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007”.

| 2. | För hänvisningar till koreansk lagstiftning:






  a) | Hänvisningar till lagen om kvalitetskontroll av jordbruksprodukter (lag nr 9759, 9 juni 2009) ska ersättas med hänvisningar till lagen om kvalitetskontroll av jordbruks- och fiskeriprodukter (lag nr 18599, 21 december 2021). |
| --- | --- | --- |

2.

För hänvisningar till koreansk lagstiftning:

a)

Hänvisningar till lagen om kvalitetskontroll av jordbruksprodukter (lag nr 9759, 9 juni 2009) ska ersättas med hänvisningar till lagen om kvalitetskontroll av jordbruks- och fiskeriprodukter (lag nr 18599, 21 december 2021).

| b) | Hänvisningar till lagen om skatt på alkohol (lag nr 8852, 29 februari 2008) ska ersättas med hänvisningar till lagen om skatt på alkohol (lag nr 18593, 21 december 2021) och lagen om alkohollicens (lag nr 18723, 6 januari 2022). |
| --- | --- |

b)

Hänvisningar till lagen om skatt på alkohol (lag nr 8852, 29 februari 2008) ska ersättas med hänvisningar till lagen om skatt på alkohol (lag nr 18593, 21 december 2021) och lagen om alkohollicens (lag nr 18723, 6 januari 2022).

---

BILAGA II

| Landskod | Beteckning som ska skyddas | Produkt | Transkription till det koreanska alfabetet |
| --- | --- | --- | --- |
| AT | Steirisches Kürbiskernöl | Pumpafröolja | 슈타이리쉐스 퀴르비스케른욀 |
| CY | Λουκούμι Γεροσκήπου / Loukoumi Geroskipou | Konfektyrvaror | 루꾸미 게로스끼뿌 |
| DE | Hopfen aus der Hallertau | Humle | 할러타우 홉펜 |
| DE | Lübecker Marzipan | Konfektyrvaror | 뤼베커 마르지판 |
| DE | Nürnberger Lebkuchen | Konfektyrvaror | 뉘른베르거 렙쿠헨 |
| DE | Schwarzwälder Schinken | Skinka | 슈바르츠벨더 쉰켄 |
| DK | Danablu | Ost | 다나블루 |
| ES | Aceite de Terra Alta/Oli de Terra Alta | Olivolja | 아쎄이떼 데 떼라 알따; 올리 데 떼라 알따 |
| ES | Aceite Monterrubio | Olivolja | 아쎄이떼 몬떼루비오 |
| ES | Estepa | Olivolja | 에스떼빠 |
| ES | Les Garrigues | Olivolja | 레스 가리게스 |
| ES | Sierra de Cazorla | Olivolja | 씨에라 데 까쏘를라 |
| ES | Siurana | Olivolja | 씨우라나 |
| EL | Καλαμάτα/Kalamata (1) | Olivolja | 칼라마타 |
| EL | Σητεία Λασιθίου Κρήτης / Sitia Lasithiou Kritis | Olivolja | 시티아 라시티우 크리티스 |
| EL | Λακωνία / Lakonia | Olivolja | 라코니아 |
| EL | Γραβιέρα Κρήτης / Graviera Kritis | Ost | 그라비에라 크리티스 |
| EL | Κασέρι / Kasseri | Ost | 카세리 |
| IT | Aceto Balsamico di Modena | Vinäger | 아체토 발사미코 디 모데나 |
| IT | Bresaola della Valtellina | Skinka | 브레사올라 델라 발텔리나 |
| IT | Kiwi Latina | Kiwifrukter | 키위 라티나 |
| IT | Mela Alto Adige/Südtiroler Apfel | Äpple | 멜라 알토 아디제; 수드티롤레르 아펠 |
| IT | Toscano | Olivolja | 토스카노 |
| IT | Pecorino Toscano | Ost | 페코리노 토스카노 |
| IT | Salamini italiani alla cacciatora | Salami | 살라미니 이탈리아니 알라 카차토라 |
| NL | Edam Holland | Ost | 에담 홀란드 |
| NL | Gouda Holland | Ost | 고다 홀란드 |

Landskod

Beteckning som ska skyddas

Produkt

Transkription till det koreanska alfabetet

AT

Steirisches Kürbiskernöl

Pumpafröolja

슈타이리쉐스 퀴르비스케른욀

CY

Λουκούμι Γεροσκήπου / Loukoumi Geroskipou

Konfektyrvaror

루꾸미 게로스끼뿌

DE

Hopfen aus der Hallertau

Humle

할러타우 홉펜

DE

Lübecker Marzipan

Konfektyrvaror

뤼베커 마르지판

DE

Nürnberger Lebkuchen

Konfektyrvaror

뉘른베르거 렙쿠헨

DE

Schwarzwälder Schinken

Skinka

슈바르츠벨더 쉰켄

DK

Danablu

Ost

다나블루

ES

Aceite de Terra Alta/Oli de Terra Alta

Olivolja

아쎄이떼 데 떼라 알따; 올리 데 떼라 알따

ES

Aceite Monterrubio

Olivolja

아쎄이떼 몬떼루비오

ES

Estepa

Olivolja

에스떼빠

ES

Les Garrigues

Olivolja

레스 가리게스

ES

Sierra de Cazorla

Olivolja

씨에라 데 까쏘를라

ES

Siurana

Olivolja

씨우라나

EL

Καλαμάτα/Kalamata (1)

Olivolja

칼라마타

EL

Σητεία Λασιθίου Κρήτης / Sitia Lasithiou Kritis

Olivolja

시티아 라시티우 크리티스

EL

Λακωνία / Lakonia

Olivolja

라코니아

EL

Γραβιέρα Κρήτης / Graviera Kritis

Ost

그라비에라 크리티스

EL

Κασέρι / Kasseri

Ost

카세리

IT

Aceto Balsamico di Modena

Vinäger

아체토 발사미코 디 모데나

IT

Bresaola della Valtellina

Skinka

브레사올라 델라 발텔리나

IT

Kiwi Latina

Kiwifrukter

키위 라티나

IT

Mela Alto Adige/Südtiroler Apfel

Äpple

멜라 알토 아디제; 수드티롤레르 아펠

IT

Toscano

Olivolja

토스카노

IT

Pecorino Toscano

Ost

페코리노 토스카노

IT

Salamini italiani alla cacciatora

Salami

살라미니 이탈리아니 알라 카차토라

NL

Edam Holland

Ost

에담 홀란드

NL

Gouda Holland

Ost

고다 홀란드

---

(1)  Skyddet av den geografiska beteckningen ”Kalamata” ska inte hindra att namnet på en växtsort används för oliver på Koreas territorium. Denna formulering ändrar eller minskar inte det skydd som avtalet redan ger den skyddade geografiska beteckningen ”Elia Kalamatas”.

---

BILAGA III

| Beteckning som ska skyddas | Produkt | Transkription till det latinska alfabetet |
| --- | --- | --- |
| 천안배 (Cheonan Bae (Pear)) | Päron | Cheonan Bae |
| 나주배 (Naju Bae (Pear)) | Päron | Naju Bae |
| 안성배 (Anseong Bae (Pear)) | Päron | Anseong Bae |
| 고려흑삼제품 (Korean Black Ginseng Product) | Produkter av svart ginseng | Goryeo Heuksamjepum |
| 예산사과 (Yesan Apple) | Äpple | Yesan Sagwa |
| 안성쌀 (Anseong Ssal (Rice)) | Ris | Anseong Ssal |
| 영월고춧가루 (Yeongwol Red Pepper Powder) | Chilipulver | Yeongwol Gochutgaru |
| 고려흑삼 (Korean Black Ginseng) | Svart ginseng | Goryeo Heuksam |
| 보성웅치올벼쌀 (Boseong Ungchi Olbyeossal) | Ris | Boseong Ungchi Olbyeossal |
| 김포쌀 (Gimpo Ssal (Rice)) | Ris | Gimpo Ssal |
| 진도검정쌀 (Jindo Black Rice) | Ris | Jindo Geomjeong Ssal |
| 군산쌀 (Gunsan Ssal (Rice)) | Ris | Gunsan Ssal |
| 영월고추 (Yeongwol Red Pepper) | Chilipeppar | Yeongwol Gochu |
| 영천포도 (Yeongcheon Grapes) | Vindruvor | Yeongcheon Podo |
| 무주사과 (Muju Apple) | Äpple | Muju Sagwa |
| 삼척마늘 (Samcheok Garlic) | Vitlök | Samcheok Maneul |
| 김천자두 (Gimcheon Jadu (Plum)) | Plommon | Gimcheon Jadu |
| 영동포도 (Yeongdong Grapes) | Vindruvor | Yeongdong Podo |
| 문경오미자 (Mungyeong Omija) | Omija | Mungyeong Omija |
| 청도반시 (Cheongdo Seedless Flat Persimmon) | Persimon | Cheongdo Bansi |
| 평창산양삼 (PyeongChang Wild-cultivated Ginseng) | Vildodlad ginseng | PyeongChang Sanyangsam |
| 보은대추 (Boeun Jujube) | Jujubär | Boeun Daechu |
| 충주밤 (Chungju Bam (Chestnut)) | Kastanjer | Chungju Bam |
| 가평잣 (Gapyeong Korean Pine nuts) | Pinjenötter | Gapyeong Jat |
| 정선곤드레 (Jeongseon Gondre) | Gondre (koreansk tistel) | Jeongseon Gondre |
| 영동곶감 (Yeongdong Persimmon Dried) | Persimon | Yeongdong Gotgam |
| 부여표고 (Buyeo Pyogo (Oak mushroom)) | Ekskivling | Buyeo Pyogo |
| 완도미역 (Wando Sea mustard) | Wando-wakame | Wando Miyeok |
| 완도다시마 (Wando Sea tangle) | Tång | Wando Dasima |
| 기장미역 (Gijang sea mustard) | Wando-wakame | Gijang Miyeok |
| 기장다시마 (Gijang sea tangle) | Tång | Gijang Dasima |
| 완도김 (Wando Laver) | Purpurtång (Porphyra) | Wando Gim |
| 장흥김 (Jangheung Laver) | Purpurtång (Porphyra) | Jangheung Gim |
| 여수굴 (Yeosu Gul (Yeosu Oyster)) | Ostron | Yeosu Gul |
| 고흥미역 (Goheung Dried Sea mustard) | Wando-wakame | Goheung Miyeok |
| 고흥다시마 (Goheung Dried Sea tangle) | Tång | Goheung Dasima |
| 신안김 (Sinan Gim (Laver)) | Purpurtång (Porphyra) | Sinan Gim |
| 해남김 (Haenam Gim (Laver)) | Purpurtång (Porphyra) | Haenam Gim |
| 고흥김 (Goheung Laver) | Purpurtång (Porphyra) | Goheung Gim |
| 고흥굴 (Goheung Gul (Oyster)) | Ostron | Goheung Gul |

Beteckning som ska skyddas

Produkt

Transkription till det latinska alfabetet

천안배 (Cheonan Bae (Pear))

Päron

Cheonan Bae

나주배 (Naju Bae (Pear))

Päron

Naju Bae

안성배 (Anseong Bae (Pear))

Päron

Anseong Bae

고려흑삼제품 (Korean Black Ginseng Product)

Produkter av svart ginseng

Goryeo Heuksamjepum

예산사과 (Yesan Apple)

Äpple

Yesan Sagwa

안성쌀 (Anseong Ssal (Rice))

Ris

Anseong Ssal

영월고춧가루 (Yeongwol Red Pepper Powder)

Chilipulver

Yeongwol Gochutgaru

고려흑삼 (Korean Black Ginseng)

Svart ginseng

Goryeo Heuksam

보성웅치올벼쌀 (Boseong Ungchi Olbyeossal)

Ris

Boseong Ungchi Olbyeossal

김포쌀 (Gimpo Ssal (Rice))

Ris

Gimpo Ssal

진도검정쌀 (Jindo Black Rice)

Ris

Jindo Geomjeong Ssal

군산쌀 (Gunsan Ssal (Rice))

Ris

Gunsan Ssal

영월고추 (Yeongwol Red Pepper)

Chilipeppar

Yeongwol Gochu

영천포도 (Yeongcheon Grapes)

Vindruvor

Yeongcheon Podo

무주사과 (Muju Apple)

Äpple

Muju Sagwa

삼척마늘 (Samcheok Garlic)

Vitlök

Samcheok Maneul

김천자두 (Gimcheon Jadu (Plum))

Plommon

Gimcheon Jadu

영동포도 (Yeongdong Grapes)

Vindruvor

Yeongdong Podo

문경오미자 (Mungyeong Omija)

Omija

Mungyeong Omija

청도반시 (Cheongdo Seedless Flat Persimmon)

Persimon

Cheongdo Bansi

평창산양삼 (PyeongChang Wild-cultivated Ginseng)

Vildodlad ginseng

PyeongChang Sanyangsam

보은대추 (Boeun Jujube)

Jujubär

Boeun Daechu

충주밤 (Chungju Bam (Chestnut))

Kastanjer

Chungju Bam

가평잣 (Gapyeong Korean Pine nuts)

Pinjenötter

Gapyeong Jat

정선곤드레 (Jeongseon Gondre)

Gondre (koreansk tistel)

Jeongseon Gondre

영동곶감 (Yeongdong Persimmon Dried)

Persimon

Yeongdong Gotgam

부여표고 (Buyeo Pyogo (Oak mushroom))

Ekskivling

Buyeo Pyogo

완도미역 (Wando Sea mustard)

Wando-wakame

Wando Miyeok

완도다시마 (Wando Sea tangle)

Tång

Wando Dasima

기장미역 (Gijang sea mustard)

Wando-wakame

Gijang Miyeok

기장다시마 (Gijang sea tangle)

Tång

Gijang Dasima

완도김 (Wando Laver)

Purpurtång (Porphyra)

Wando Gim

장흥김 (Jangheung Laver)

Purpurtång (Porphyra)

Jangheung Gim

여수굴 (Yeosu Gul (Yeosu Oyster))

Ostron

Yeosu Gul

고흥미역 (Goheung Dried Sea mustard)

Wando-wakame

Goheung Miyeok

고흥다시마 (Goheung Dried Sea tangle)

Tång

Goheung Dasima

신안김 (Sinan Gim (Laver))

Purpurtång (Porphyra)

Sinan Gim

해남김 (Haenam Gim (Laver))

Purpurtång (Porphyra)

Haenam Gim

고흥김 (Goheung Laver)

Purpurtång (Porphyra)

Goheung Gim

고흥굴 (Goheung Gul (Oyster))

Ostron

Goheung Gul

---

BILAGA IV

AVSNITT 1

VINER MED URSPRUNG I EUROPEISKA UNIONEN

| Landskod | Beteckning | Transkription till det koreanska alfabetet |
| --- | --- | --- |
| CY | Κουμανδαρία (transkription till det latinska alfabetet: Kommandaria) | 꼬만다리아 |
| DE | Franken | 프랑켄 |
| ES | Utiel-Requena | 우띠엘 레께나 |
| FR | Pays d'Oc | 패이 독 / 뻬이 독 |
| FR | Romanée-Conti | 로마네 콘티 / 로마네 꽁띠 |
| FR | Pauillac | 포이약 / 뽀이약 |
| FR | Saint-Estèphe | 세인트 에스테브 / 쎙 에스테프 |
| IT | Prosecco | 프로세코 |
| RO | Cotnari | 코트나리 |
| SI | Vipavska dolina | 비파브스카 돌리나 |
| SK | Vinohradnícka oblasť Tokaj | 비노흐라드니스카 오블라스트 토카이 |

Landskod

Beteckning

Transkription till det koreanska alfabetet

CY

Κουμανδαρία (transkription till det latinska alfabetet: Kommandaria)

꼬만다리아

DE

Franken

프랑켄

ES

Utiel-Requena

우띠엘 레께나

FR

Pays d'Oc

패이 독 / 뻬이 독

FR

Romanée-Conti

로마네 콘티 / 로마네 꽁띠

FR

Pauillac

포이약 / 뽀이약

FR

Saint-Estèphe

세인트 에스테브 / 쎙 에스테프

IT

Prosecco

프로세코

RO

Cotnari

코트나리

SI

Vipavska dolina

비파브스카 돌리나

SK

Vinohradnícka oblasť Tokaj

비노흐라드니스카 오블라스트 토카이

AVSNITT 2

SPRITDRYCKER MED URSPRUNG I EUROPEISKA UNIONEN

| Landskod | Beteckning | Transkription till det koreanska alfabetet |
| --- | --- | --- |
| CY | Ζιβανία/Τζιβανία/Ζιβάνα/Zivania | 지바니아 |
| ES | Brandy del Penedés | 브란디 델 뻬네데스 |
| EL | Τσίπουρο/Tsipouro | 치푸로 |
| IE | Irish Cream | 아이리쉬 크림 |
| LT | Originali lietuviška degtinė/Original Lithuanian vodka | 오리지널 리투아니아 보드카 |
| BE+NL+FR+DE | Genièvre/Jenever/Genever | 예네이버/제니버 |

Landskod

Beteckning

Transkription till det koreanska alfabetet

CY

Ζιβανία/Τζιβανία/Ζιβάνα/Zivania

지바니아

ES

Brandy del Penedés

브란디 델 뻬네데스

EL

Τσίπουρο/Tsipouro

치푸로

IE

Irish Cream

아이리쉬 크림

LT

Originali lietuviška degtinė/Original Lithuanian vodka

오리지널 리투아니아 보드카

BE+NL+FR+DE

Genièvre/Jenever/Genever

예네이버/제니버

---

BILAGA V

| Beteckning som ska skyddas | Transkription till det latinska alfabetet |
| --- | --- |
| 무주머루와인 (Muju Wild Grape Wine) | Muju Meoru Wine |

Beteckning som ska skyddas

Transkription till det latinska alfabetet

무주머루와인 (Muju Wild Grape Wine)

Muju Meoru Wine

---

BILAGA VI

FRANKRIKE

| Huile essentielle de lavande de Haute-Provence/Essence de lavande de Haute-Provence (1) | Eterisk olja av lavendel | 윌 에썽씨엘 드 라벙드 드 오뜨 프로방스 / 에썽스 드 라벙드 드 오뜨 프로방스 (오뜨 프로방스 라벙드 에센스 오일) |
| --- | --- | --- |

Huile essentielle de lavande de Haute-Provence/Essence de lavande de Haute-Provence (1)

Eterisk olja av lavendel

윌 에썽씨엘 드 라벙드 드 오뜨 프로방스 / 에썽스 드 라벙드 드 오뜨 프로방스 (오뜨 프로방스 라벙드 에센스 오일)

ITALIEN

| Prosciutto di San Daniele (2) | Skinka | 프로슈토 디 산 다니엘레(생햄) |
| --- | --- | --- |

Prosciutto di San Daniele (2)

Skinka

프로슈토 디 산 다니엘레(생햄)

SPANIEN

| Jamón de Teruel/Paleta de Teruel (3) | Skinka | 하몬 데 떼루엘 / 빨레따 데 떼루엘 |
| --- | --- | --- |
| Jabugo (4) | Skinka | 하부고 |

Jamón de Teruel/Paleta de Teruel (3)

Skinka

하몬 데 떼루엘 / 빨레따 데 떼루엘

Jabugo (4)

Skinka

하부고

---

(1)  
  ”Huile essentielle de lavande de Haute-Provence” blev ”Huile essentielle de lavande de Haute-Provence/Essence de lavande de Haute-Provence”.

(2)  
  ”Prosciutto di S. Daniele” blev ”Prosciutto di San Daniele”.

(3)  
  ”Jamon de Teruel” blev ”Jamón de Teruel/Paleta de Teruel”.

(4)  
  ”Jamón de Huelva” blev ”Jabugo”.

---

Rättelser

| 22.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/169 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/169

---

Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2400 av den 23 november 2022 om ändring av bilagorna IV och V till förordning (EU) 2019/1021 om långlivade organiska föroreningar

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 317 av den 9 december 2022
  )

Sidan 29, bilagan, punkt 1 c, tabellens fjärde kolumn, punkt a

I stället för:

| ”a) | till och med den 29 december 2027, 500 mg/kg,” |
| --- | --- |

”a)

till och med den 29 december 2027, 500 mg/kg,”

ska det stå:

| ”a) | till och med den 29 december 2025, 500 mg/kg,”. |
| --- | --- |

”a)

till och med den 29 december 2025, 500 mg/kg,”.

Sidan 29, bilagan, punkt 1 c, tabellens fjärde kolumn, punkt b

I stället för:

| ”b) | från och med den 30 december 2025 till och med den 28 december 2027, 350 mg/kg eller, om högre, summan av koncentrationerna av dessa ämnen vid förekomst i blandningar eller varor, enligt fjärde kolumnen punkt 2 i bilaga I för ämnena tetrabromdifenyleter, pentabromdifenyleter, hexabromdifenyleter, heptabromdifenyleter och dekabromdifenyleter,” |
| --- | --- |

”b)

från och med den 30 december 2025 till och med den 28 december 2027, 350 mg/kg eller, om högre, summan av koncentrationerna av dessa ämnen vid förekomst i blandningar eller varor, enligt fjärde kolumnen punkt 2 i bilaga I för ämnena tetrabromdifenyleter, pentabromdifenyleter, hexabromdifenyleter, heptabromdifenyleter och dekabromdifenyleter,”

ska det stå:

| ”b) | från och med den 30 december 2025 till och med den 29 december 2027, 350 mg/kg eller, om högre, summan av koncentrationerna av dessa ämnen vid förekomst i blandningar eller varor, enligt fjärde kolumnen punkt 2 i bilaga I för ämnena tetrabromdifenyleter, pentabromdifenyleter, hexabromdifenyleter, heptabromdifenyleter och dekabromdifenyleter,”. |
| --- | --- |

”b)

från och med den 30 december 2025 till och med den 29 december 2027, 350 mg/kg eller, om högre, summan av koncentrationerna av dessa ämnen vid förekomst i blandningar eller varor, enligt fjärde kolumnen punkt 2 i bilaga I för ämnena tetrabromdifenyleter, pentabromdifenyleter, hexabromdifenyleter, heptabromdifenyleter och dekabromdifenyleter,”.

---

| 22.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/170 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/170

---

Rättelse till Rådets beslut (EU) 2022/2353 av den 1 december 2022 om en stödåtgärd inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten för förstärkning av kapaciteten hos Bosnien och Hercegovinas försvarsmakt

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 311 av den 2 december 2022
  )

Innehållsförteckningen och sidan 149, titeln

I stället för:

”Rådets beslut (EU) 2022/2353 [...]”

ska det stå:

”Rådets beslut (Gusp) 2022/2353 [...]”.

---

| 22.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/171 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/171

---

Rättelse till rådets direktiv (EU) 2020/262 av den 19 december 2019 om allmänna regler för punktskatt

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 58 av den 27 februari 2020
  )

Sidan 17, artikel 11.1 bD

I stället för:

| ”b) | av internationella organisationer som är erkända som sådana av de offentliga myndigheterna i värdmedlemsstaten samt av medlemmar i sådana organisationer, inom de gränser och på de villkor som fastställts genom de internationella konventionerna om upprättandet av dessa organisationer eller genom avtal med organisationernas ledning,” |
| --- | --- |

”b)

av internationella organisationer som är erkända som sådana av de offentliga myndigheterna i värdmedlemsstaten samt av medlemmar i sådana organisationer, inom de gränser och på de villkor som fastställts genom de internationella konventionerna om upprättandet av dessa organisationer eller genom avtal med organisationernas ledning,”

ska det stå:

| ”b) | av internationella organisationer som är erkända som sådana av de offentliga myndigheterna i värdmedlemsstaten samt av medlemmar i sådana organisationer, inom de gränser och på de villkor som fastställts genom de internationella konventionerna om upprättandet av dessa organisationer eller genom överenskommelse om säte,”. |
| --- | --- |

”b)

av internationella organisationer som är erkända som sådana av de offentliga myndigheterna i värdmedlemsstaten samt av medlemmar i sådana organisationer, inom de gränser och på de villkor som fastställts genom de internationella konventionerna om upprättandet av dessa organisationer eller genom överenskommelse om säte,”.

---