# Jurnalul Oficial L 328/2022

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 328 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6522 decembrie 2022 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 328

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6522 decembrie 2022

---

| Cuprins | | I   Acte legislative | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIRECTIVE |
| | * | Directiva (UE) 2022/2523 a Consiliului din 14 decembrie 2022 privind asigurarea unui nivel minim global de impozitare a grupurilor de întreprinderi multinaționale și a grupurilor naționale de mari dimensiuni în Uniune | 1 |

Cuprins

I   Acte legislative

Pagina

DIRECTIVE

*

Directiva (UE) 2022/2523 a Consiliului din 14 decembrie 2022 privind asigurarea unui nivel minim global de impozitare a grupurilor de întreprinderi multinaționale și a grupurilor naționale de mari dimensiuni în Uniune

1

| | | II   Acte fără caracter legislativ |
| --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | * | Decizia (UE) 2022/2524 a Consiliului din 12 decembrie 2022 privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Noua Zeelandă în temeiul articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) din 1994 referitor la modificarea concesiilor privind toate contingentele tarifare incluse în lista CLXXV a UE ca urmare a retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană | 59 |
| | | ACORD ÎNTRE UNIUNEA EUROPEANĂ ȘI NOUA ZEELANDĂ ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI XXVIII DIN ACORDUL GENERAL PENTRU TARIFE ȘI COMERȚ (GATT) DIN 1994 REFERITOR LA MODIFICAREA CONCESIILOR PRIVIND TOATE CONTINGENTELE TARIFARE INCLUSE ÎN LISTA CLXXV A UE CA URMARE A RETRAGERII REGATULUI UNIT DIN UNIUNEA EUROPEANĂ | 61 |
| | * | Aviz privind data intrării în vigoare a modificării anexelor 10-A și 10-B la Acordul de liber schimb între Uniunea Europeană și Republica Coreea | 63 |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2525 al Consiliului din 21 decembrie 2022 privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) 2016/44 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia | 64 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2022/2526 al Comisiei din 23 septembrie 2022 de modificare a Regulamentului (UE) 2017/852 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește depozitarea temporară a deșeurilor de mercur în formă lichidă (
  1
  ) | 66 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2022/2527 al Comisiei din 17 octombrie 2022 de abrogare a Regulamentului delegat (UE) nr. 807/2014 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de introducere a unor dispoziții tranzitorii | 68 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2022/2528 al Comisiei din 17 octombrie 2022 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2017/891 și de abrogare a Regulamentelor delegate (UE) nr. 611/2014, (UE) 2015/1366 și (UE) 2016/1149 aplicabile schemelor de ajutoare din anumite sectoare agricole | 70 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2022/2529 al Comisiei din 17 octombrie 2022 de abrogare a Regulamentului delegat (UE) nr. 639/2014 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1307/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune și de modificare a anexei X la regulamentul menționat | 74 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2530 al Comisiei din 1 decembrie 2022 de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 641/2014 de stabilire a normelor de punere în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1307/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune | 76 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2531 al Comisiei din 1 decembrie 2022 de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 808/2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) | 78 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2532 al Comisiei din 1 decembrie 2022 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/892 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 738/2010 și a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) nr. 615/2014, (UE) 2015/1368 și (UE) 2016/1150 aplicabile schemelor de ajutoare din anumite sectoare agricole | 80 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2533 al Comisiei din 15 decembrie 2022 de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Miele della Lunigiana (DOP)] | 84 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2534 al Comisiei din 21 decembrie 2022 de autorizare a introducerii pe piață ca aliment nou a beta-lactoglobulinei din lapte de bovine (β-lactoglobulină) și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/2470 (
  1
  ) | 85 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2535 al Comisiei din 21 decembrie 2022 de autorizare a introducerii pe piață a pulberii liofilizate de micelii de Antrodia camphorata ca aliment nou și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/2470 al Comisiei (
  1
  ) | 91 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2022/2536 a Consiliului din 12 decembrie 2022 privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind aplicarea anumitor dispoziții ale Deciziei 2008/615/JAI a Consiliului privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere, ale Deciziei 2008/616/JAI a Consiliului privind punerea în aplicare a Deciziei 2008/615/JAI privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere, și ale anexei la aceasta, și ale Deciziei-cadru 2009/905/JAI a Consiliului privind acreditarea furnizorilor de servicii de expertiză criminalistică care efectuează activități de laborator | 94 |
| | * | Decizia (UE) 2022/2537 a Consiliului din 12 decembrie 2022 privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Principatul Liechtenstein privind aplicarea anumitor dispoziții ale Deciziei 2008/615/JAI a Consiliului privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere, ale Deciziei 2008/616/JAI a Consiliului privind punerea în aplicare a Deciziei 2008/615/JAI privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere, și ale anexei la aceasta, și ale Deciziei-cadru 2009/905/JAI a Consiliului privind acreditarea furnizorilor de servicii de expertiză criminalistică care efectuează activități de laborator | 96 |
| | * | Decizia (PESC) 2022/2538 a Comitetului politic și de securitate din 13 decembrie 2022 privind numirea șefului misiunii Uniunii Europene de consolidare a capacităților în Somalia (EUCAP Somalia) (EUCAP Somalia/1/2022) | 98 |
| | * | Decizia (PESC) 2022/2539 a Comitetului politic și de securitate din 13 decembrie 2022 privind numirea comandantului forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în Bosnia și Herțegovina și de abrogare a Deciziei (PESC) 2022/59 (BiH/34/2022) | 99 |
| | * | Decizia (UE) 2022/2540 a Consiliului din 19 decembrie 2022 de numire a unui membru, propus de Regatul Belgiei, în Comitetul Economic și Social European | 101 |
| | * | Decizia (UE) 2022/2541 a Consiliului din 19 decembrie 2022 de numire a unui membru, propus de Republica Federală Germania, în Comitetul Economic și Social European | 103 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/2542 a Consiliului din 19 decembrie 2022 de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2018/1904 de autorizare a Țărilor de Jos să introducă o măsură specială de derogare de la articolul 285 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată | 105 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (PESC) 2022/2543 a Consiliului din 21 decembrie 2022 privind punerea în aplicare a Deciziei (PESC) 2015/1333 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia | 107 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE, Euratom) 2022/2544 a Comisiei din 19 decembrie 2022 de stabilire a măsurilor necesare pentru administrarea și realizarea operațiunilor UE de împrumut și de gestionare a datoriei în cadrul strategiei de finanțare diversificate și a operațiunilor de credit conexe | 109 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE, Euratom) 2022/2545 a Comisiei din 19 decembrie 2022 de stabilire a cadrului pentru alocarea costurilor legate de operațiunile de împrumut și de gestionare a datoriei în cadrul strategiei de finanțare diversificate | 123 |
| | * | Decizia (UE) 2022/2546 a Băncii Centrale Europene din 16 decembrie 2022 de modificare a Deciziei BCE/2010/29 privind emisiunea de bancnote euro (BCE/2022/46) | 136 |
| | | RECOMANDĂRI |
| | * | Recomandarea (UE) 2022/2547 a Consiliului din 13 decembrie 2022 de modificare a Recomandării (UE) 2022/107 privind o abordare coordonată pentru a facilita libera circulație în condiții de siguranță pe durata pandemiei de COVID-19 (
  1
  ) | 138 |
| | * | Recomandarea (UE) 2022/2548 a Consiliului din 13 decembrie 2022 privind o abordare coordonată în ceea ce privește călătoriile către Uniune pe durata pandemiei de COVID-19 și de înlocuire a Recomandării (UE) 2020/912 a Consiliului | 146 |
| | | ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE |
| | * | Decizia Nr. 2/2022 a Consiliului de parteneriat instituit prin Acordul comercial și de cooperare dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, pe de altă parte din 21 decembrie 2022 privind prelungirea pentru a doua și ultima oară a perioadei de tranziție în care Regatul Unit poate deroga de la obligația de a șterge din registrul cu numele pasagerilor datele pasagerilor după plecarea acestora din Regatul Unit [2022/2549] | 153 |
| | * | Decizia nr. 3/2022 a Consiliului de parteneriat instituit prin Acordul comercial și de cooperare dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, pe de altă parte din 21 decembrie 2022 de stabilire a unei liste de persoane care doresc și sunt în măsură să fie membri ai unui tribunal arbitral în temeiul Acordului comercial și de cooperare [2022/2550] | 154 |
| | * | decizia nr. 4 a comitetului pentru comerț ue-coreea din 30 noiembrie 2022 privind modificarea anexelor 10-A și 10-B la Acordul de liber schimb între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte [2022/2551] | 157 |

II   Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAŢIONALE

*

Decizia (UE) 2022/2524 a Consiliului din 12 decembrie 2022 privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Noua Zeelandă în temeiul articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) din 1994 referitor la modificarea concesiilor privind toate contingentele tarifare incluse în lista CLXXV a UE ca urmare a retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană

59

ACORD ÎNTRE UNIUNEA EUROPEANĂ ȘI NOUA ZEELANDĂ ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI XXVIII DIN ACORDUL GENERAL PENTRU TARIFE ȘI COMERȚ (GATT) DIN 1994 REFERITOR LA MODIFICAREA CONCESIILOR PRIVIND TOATE CONTINGENTELE TARIFARE INCLUSE ÎN LISTA CLXXV A UE CA URMARE A RETRAGERII REGATULUI UNIT DIN UNIUNEA EUROPEANĂ

61

*

Aviz privind data intrării în vigoare a modificării anexelor 10-A și 10-B la Acordul de liber schimb între Uniunea Europeană și Republica Coreea

63

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2525 al Consiliului din 21 decembrie 2022 privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) 2016/44 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia

64

*

Regulamentul delegat (UE) 2022/2526 al Comisiei din 23 septembrie 2022 de modificare a Regulamentului (UE) 2017/852 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește depozitarea temporară a deșeurilor de mercur în formă lichidă (
  1
  )

1

66

*

Regulamentul delegat (UE) 2022/2527 al Comisiei din 17 octombrie 2022 de abrogare a Regulamentului delegat (UE) nr. 807/2014 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de introducere a unor dispoziții tranzitorii

68

*

Regulamentul delegat (UE) 2022/2528 al Comisiei din 17 octombrie 2022 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2017/891 și de abrogare a Regulamentelor delegate (UE) nr. 611/2014, (UE) 2015/1366 și (UE) 2016/1149 aplicabile schemelor de ajutoare din anumite sectoare agricole

70

*

Regulamentul delegat (UE) 2022/2529 al Comisiei din 17 octombrie 2022 de abrogare a Regulamentului delegat (UE) nr. 639/2014 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1307/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune și de modificare a anexei X la regulamentul menționat

74

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2530 al Comisiei din 1 decembrie 2022 de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 641/2014 de stabilire a normelor de punere în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1307/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune

76

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2531 al Comisiei din 1 decembrie 2022 de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 808/2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR)

78

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2532 al Comisiei din 1 decembrie 2022 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/892 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 738/2010 și a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) nr. 615/2014, (UE) 2015/1368 și (UE) 2016/1150 aplicabile schemelor de ajutoare din anumite sectoare agricole

80

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2533 al Comisiei din 15 decembrie 2022 de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Miele della Lunigiana (DOP)]

84

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2534 al Comisiei din 21 decembrie 2022 de autorizare a introducerii pe piață ca aliment nou a beta-lactoglobulinei din lapte de bovine (β-lactoglobulină) și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/2470 (
  1
  )

β

1

85

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2535 al Comisiei din 21 decembrie 2022 de autorizare a introducerii pe piață a pulberii liofilizate de micelii de Antrodia camphorata ca aliment nou și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/2470 al Comisiei (
  1
  )

Antrodia camphorata

1

91

DECIZII

*

Decizia (UE) 2022/2536 a Consiliului din 12 decembrie 2022 privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind aplicarea anumitor dispoziții ale Deciziei 2008/615/JAI a Consiliului privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere, ale Deciziei 2008/616/JAI a Consiliului privind punerea în aplicare a Deciziei 2008/615/JAI privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere, și ale anexei la aceasta, și ale Deciziei-cadru 2009/905/JAI a Consiliului privind acreditarea furnizorilor de servicii de expertiză criminalistică care efectuează activități de laborator

94

*

Decizia (UE) 2022/2537 a Consiliului din 12 decembrie 2022 privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Principatul Liechtenstein privind aplicarea anumitor dispoziții ale Deciziei 2008/615/JAI a Consiliului privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere, ale Deciziei 2008/616/JAI a Consiliului privind punerea în aplicare a Deciziei 2008/615/JAI privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere, și ale anexei la aceasta, și ale Deciziei-cadru 2009/905/JAI a Consiliului privind acreditarea furnizorilor de servicii de expertiză criminalistică care efectuează activități de laborator

96

*

Decizia (PESC) 2022/2538 a Comitetului politic și de securitate din 13 decembrie 2022 privind numirea șefului misiunii Uniunii Europene de consolidare a capacităților în Somalia (EUCAP Somalia) (EUCAP Somalia/1/2022)

98

*

Decizia (PESC) 2022/2539 a Comitetului politic și de securitate din 13 decembrie 2022 privind numirea comandantului forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în Bosnia și Herțegovina și de abrogare a Deciziei (PESC) 2022/59 (BiH/34/2022)

99

*

Decizia (UE) 2022/2540 a Consiliului din 19 decembrie 2022 de numire a unui membru, propus de Regatul Belgiei, în Comitetul Economic și Social European

,

101

*

Decizia (UE) 2022/2541 a Consiliului din 19 decembrie 2022 de numire a unui membru, propus de Republica Federală Germania, în Comitetul Economic și Social European

103

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/2542 a Consiliului din 19 decembrie 2022 de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2018/1904 de autorizare a Țărilor de Jos să introducă o măsură specială de derogare de la articolul 285 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată

105

*

Decizia de punere în aplicare (PESC) 2022/2543 a Consiliului din 21 decembrie 2022 privind punerea în aplicare a Deciziei (PESC) 2015/1333 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia

107

*

Decizia de punere în aplicare (UE, Euratom) 2022/2544 a Comisiei din 19 decembrie 2022 de stabilire a măsurilor necesare pentru administrarea și realizarea operațiunilor UE de împrumut și de gestionare a datoriei în cadrul strategiei de finanțare diversificate și a operațiunilor de credit conexe

109

*

Decizia de punere în aplicare (UE, Euratom) 2022/2545 a Comisiei din 19 decembrie 2022 de stabilire a cadrului pentru alocarea costurilor legate de operațiunile de împrumut și de gestionare a datoriei în cadrul strategiei de finanțare diversificate

123

*

Decizia (UE) 2022/2546 a Băncii Centrale Europene din 16 decembrie 2022 de modificare a Deciziei BCE/2010/29 privind emisiunea de bancnote euro (BCE/2022/46)

136

RECOMANDĂRI

*

Recomandarea (UE) 2022/2547 a Consiliului din 13 decembrie 2022 de modificare a Recomandării (UE) 2022/107 privind o abordare coordonată pentru a facilita libera circulație în condiții de siguranță pe durata pandemiei de COVID-19 (
  1
  )

1

138

*

Recomandarea (UE) 2022/2548 a Consiliului din 13 decembrie 2022 privind o abordare coordonată în ceea ce privește călătoriile către Uniune pe durata pandemiei de COVID-19 și de înlocuire a Recomandării (UE) 2020/912 a Consiliului

146

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE

*

Decizia Nr. 2/2022 a Consiliului de parteneriat instituit prin Acordul comercial și de cooperare dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, pe de altă parte din 21 decembrie 2022 privind prelungirea pentru a doua și ultima oară a perioadei de tranziție în care Regatul Unit poate deroga de la obligația de a șterge din registrul cu numele pasagerilor datele pasagerilor după plecarea acestora din Regatul Unit [2022/2549]

153

*

Decizia nr. 3/2022 a Consiliului de parteneriat instituit prin Acordul comercial și de cooperare dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, pe de altă parte din 21 decembrie 2022 de stabilire a unei liste de persoane care doresc și sunt în măsură să fie membri ai unui tribunal arbitral în temeiul Acordului comercial și de cooperare [2022/2550]

154

*

decizia nr. 4 a comitetului pentru comerț ue-coreea din 30 noiembrie 2022 privind modificarea anexelor 10-A și 10-B la Acordul de liber schimb între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte [2022/2551]

157

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Regulamentul (UE) 2022/2400 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 noiembrie 2022 de modificare a anexelor IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 privind poluanții organici persistenți ( JO L 317, 9.12.2022 ) | 169 |
| | * | Rectificare la Decizia (UE) 2022/2353 a Consiliului din 1 decembrie 2022 privind o măsură de asistență, în cadrul Instrumentului european pentru pace, în vederea consolidării capacităților forțelor armate ale Bosniei și Herțegovinei ( JO L 311, 2.12.2022 ) | 170 |

Rectificări

*

Rectificare la Regulamentul (UE) 2022/2400 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 noiembrie 2022 de modificare a anexelor IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 privind poluanții organici persistenți ( JO L 317, 9.12.2022 )

( JO L 317, 9.12.2022 )

169

*

Rectificare la Decizia (UE) 2022/2353 a Consiliului din 1 decembrie 2022 privind o măsură de asistență, în cadrul Instrumentului european pentru pace, în vederea consolidării capacităților forțelor armate ale Bosniei și Herțegovinei ( JO L 311, 2.12.2022 )

( JO L 311, 2.12.2022 )

170

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte legislative

DIRECTIVE

| 22.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/1

---

DIRECTIVA (UE) 2022/2523 A CONSILIULUI

din 14 decembrie 2022

privind asigurarea unui nivel minim global de impozitare a grupurilor de întreprinderi multinaționale și a grupurilor naționale de mari dimensiuni în Uniune

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 115,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Parlamentului European (1),

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (2),

hotărând în conformitate cu o procedură legislativă specială,

întrucât:

| (1) | În ultimii ani, Uniunea a adoptat măsuri de referință pentru a consolida lupta împotriva planificării fiscale agresive în cadrul pieței interne. Directivele împotriva evitării obligațiilor fiscale au stabilit prevederi împotriva erodării bazelor impozabile de pe piața internă și a transferului profiturilor în afara pieței interne. Respectivele reglementări au implementat în dreptul Uniunii recomandările formulate de Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) în contextul inițiativei împotriva erodării bazei impozabile și a transferului profiturilor (BEPS) pentru a se asigura că profiturile întreprinderilor multinaționale sunt impozitate acolo unde se desfășoară activități economice generatoare de profit și unde se creează valoare. |
| --- | --- |

(1)

În ultimii ani, Uniunea a adoptat măsuri de referință pentru a consolida lupta împotriva planificării fiscale agresive în cadrul pieței interne. Directivele împotriva evitării obligațiilor fiscale au stabilit prevederi împotriva erodării bazelor impozabile de pe piața internă și a transferului profiturilor în afara pieței interne. Respectivele reglementări au implementat în dreptul Uniunii recomandările formulate de Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) în contextul inițiativei împotriva erodării bazei impozabile și a transferului profiturilor (BEPS) pentru a se asigura că profiturile întreprinderilor multinaționale sunt impozitate acolo unde se desfășoară activități economice generatoare de profit și unde se creează valoare.

| (2) | Într-un efort continuu de a pune capăt practicilor fiscale ale întreprinderilor multinaționale care le permit să transfere profiturile către jurisdicții în care acestea sunt supuse unei impozitări zero sau foarte scăzute, OCDE a dezvoltat în continuare un set de reguli fiscale internaționale pentru a se asigura că întreprinderile multinaționale plătesc un impozit echitabil indiferent de locul în care își desfășoară activitatea. Această reformă importantă urmărește să stabilească o limită privind concurența în ceea ce privește cotele impozitului pe profit prin stabilirea unui nivel minim global de impozitare. Prin eliminarea unei părți substanțiale a avantajelor transferului profiturilor către jurisdicții cu impozitare zero sau foarte scăzută, reforma privind impozitul minim global va crea condiții de concurență echitabile pentru întreprinderile din întreaga lume și va permite jurisdicțiilor să își protejeze mai bine bazele de impozitare. |
| --- | --- |

(2)

Într-un efort continuu de a pune capăt practicilor fiscale ale întreprinderilor multinaționale care le permit să transfere profiturile către jurisdicții în care acestea sunt supuse unei impozitări zero sau foarte scăzute, OCDE a dezvoltat în continuare un set de reguli fiscale internaționale pentru a se asigura că întreprinderile multinaționale plătesc un impozit echitabil indiferent de locul în care își desfășoară activitatea. Această reformă importantă urmărește să stabilească o limită privind concurența în ceea ce privește cotele impozitului pe profit prin stabilirea unui nivel minim global de impozitare. Prin eliminarea unei părți substanțiale a avantajelor transferului profiturilor către jurisdicții cu impozitare zero sau foarte scăzută, reforma privind impozitul minim global va crea condiții de concurență echitabile pentru întreprinderile din întreaga lume și va permite jurisdicțiilor să își protejeze mai bine bazele de impozitare.

| (3) | Obiectivul politic menționat a fost transpus în Provocările fiscale generate de digitalizarea economiei – Regulile-model globale de combatere a erodării bazei impozabile (pilonul doi) (denumite în continuare „regulile-model ale OCDE”) aprobate la 14 decembrie 2021 de Cadrul incluziv al OCDE/G20 privind BEPS și asumate de statele membre. În raportul său către Consiliul European cu privire la chestiuni fiscale, aprobat de Consiliu la 7 decembrie 2021, Consiliul și-a reiterat sprijinul ferm pentru reforma privind impozitul minim global și s-a angajat să pună în aplicare rapid respectiva reformă prin intermediul dreptului Uniunii. În acest context, este esențial ca statele membre să își pună efectiv în aplicare angajamentul de a atinge un nivel minim global de impozitare. |
| --- | --- |

(3)

Obiectivul politic menționat a fost transpus în Provocările fiscale generate de digitalizarea economiei – Regulile-model globale de combatere a erodării bazei impozabile (pilonul doi) (denumite în continuare „regulile-model ale OCDE”) aprobate la 14 decembrie 2021 de Cadrul incluziv al OCDE/G20 privind BEPS și asumate de statele membre. În raportul său către Consiliul European cu privire la chestiuni fiscale, aprobat de Consiliu la 7 decembrie 2021, Consiliul și-a reiterat sprijinul ferm pentru reforma privind impozitul minim global și s-a angajat să pună în aplicare rapid respectiva reformă prin intermediul dreptului Uniunii. În acest context, este esențial ca statele membre să își pună efectiv în aplicare angajamentul de a atinge un nivel minim global de impozitare.

| (4) | Într-o Uniune de economii strâns integrate, este esențial ca reforma privind impozitul minim global să fie pusă în aplicare într-un mod suficient de coerent și de coordonat. Având în vedere amploarea, detaliile și aspectele tehnice ale acestor noi reguli fiscale internaționale, numai un cadru comun al Uniunii ar preveni fragmentarea pieței interne în ceea ce privește punerea lor în aplicare. În plus, un cadru comun al Uniunii, conceput pentru a fi compatibil cu libertățile fundamentale garantate de Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, ar oferi contribuabililor securitate juridică atunci când sunt puse în aplicare astfel de reguli. |
| --- | --- |

(4)

Într-o Uniune de economii strâns integrate, este esențial ca reforma privind impozitul minim global să fie pusă în aplicare într-un mod suficient de coerent și de coordonat. Având în vedere amploarea, detaliile și aspectele tehnice ale acestor noi reguli fiscale internaționale, numai un cadru comun al Uniunii ar preveni fragmentarea pieței interne în ceea ce privește punerea lor în aplicare. În plus, un cadru comun al Uniunii, conceput pentru a fi compatibil cu libertățile fundamentale garantate de Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, ar oferi contribuabililor securitate juridică atunci când sunt puse în aplicare astfel de reguli.

| (5) | Este necesar să se stabilească reguli pentru a stabili un cadru eficient și coerent pentru nivelul minim global de impozitare la nivelul Uniunii. Cadrul respectiv creează un sistem bazat pe două reguli interconectate, denumite împreună și „regulile GloBE”, prin care ar trebui colectată o sumă suplimentară aferentă impozitului, denumită „impozit suplimentar”, de fiecare dată când cota efectivă de impozitare a unei întreprinderi multinaționale într-o jurisdicție dată este mai mică de 15 %. În astfel de cazuri, ar trebui să se considere că în jurisdicția respectivă se practică impozitarea la un nivel redus. Aceste două reguli interconectate sunt denumite „regula de includere a veniturilor” (Income Inclusion Rule – IIR) și „regula profiturilor subimpozitate” (Undertaxed Profit Rule – UTPR). În cadrul respectivului sistem, societății-mamă a unei întreprinderi multinaționale situată într-un stat membru ar trebui să îi revină obligația de a aplica IIR la partea sa din impozitul suplimentar care vizează orice entitate din grup care este supusă unei impozitări la un nivel redus, indiferent dacă respectiva entitate se află în interiorul sau în afara Uniunii. UTPR ar trebui să acționeze ca un mecanism de sprijin pentru IIR prin realocarea oricărei valori reziduale a impozitului suplimentar în cazurile în care întreaga sumă a impozitului suplimentar care vizează entitățile impozitate la un nivel redus nu a putut fi colectată de societățile-mamă prin aplicarea IIR. |
| --- | --- |

(5)

Este necesar să se stabilească reguli pentru a stabili un cadru eficient și coerent pentru nivelul minim global de impozitare la nivelul Uniunii. Cadrul respectiv creează un sistem bazat pe două reguli interconectate, denumite împreună și „regulile GloBE”, prin care ar trebui colectată o sumă suplimentară aferentă impozitului, denumită „impozit suplimentar”, de fiecare dată când cota efectivă de impozitare a unei întreprinderi multinaționale într-o jurisdicție dată este mai mică de 15 %. În astfel de cazuri, ar trebui să se considere că în jurisdicția respectivă se practică impozitarea la un nivel redus. Aceste două reguli interconectate sunt denumite „regula de includere a veniturilor” (Income Inclusion Rule – IIR) și „regula profiturilor subimpozitate” (Undertaxed Profit Rule – UTPR). În cadrul respectivului sistem, societății-mamă a unei întreprinderi multinaționale situată într-un stat membru ar trebui să îi revină obligația de a aplica IIR la partea sa din impozitul suplimentar care vizează orice entitate din grup care este supusă unei impozitări la un nivel redus, indiferent dacă respectiva entitate se află în interiorul sau în afara Uniunii. UTPR ar trebui să acționeze ca un mecanism de sprijin pentru IIR prin realocarea oricărei valori reziduale a impozitului suplimentar în cazurile în care întreaga sumă a impozitului suplimentar care vizează entitățile impozitate la un nivel redus nu a putut fi colectată de societățile-mamă prin aplicarea IIR.

| (6) | Este necesar să se pună în aplicare regulile-model OCDE convenite de statele membre într-un mod care să rămână cât mai aproape posibil de acordul global, pentru a se asigura că regulile puse în aplicare de statele membre în temeiul prezentei directive sunt constituie reglementări în înțelesul regulilor-model OCDE. Prezenta directivă urmărește îndeaproape conținutul și structura regulilor-model OCDE. Pentru a asigura compatibilitatea cu dreptul primar al Uniunii și, în special, cu principiul libertății de stabilire, prevederile prezentei directive ar trebui să se aplice entităților rezidente într-un stat membru, precum și entităților nerezidente ale unei societăți-mamă situate în statul membru respectiv. Prezenta directivă ar trebui să se aplice, de asemenea, grupurilor exclusiv naționale de dimensiuni mari. În acest mod, cadrul juridic ar fi conceput astfel încât să se evite orice risc de discriminare între situațiile transfrontaliere și cele naționale. Toate entitățile situate într-un stat membru cu un nivel redus de impozitare, inclusiv societatea-mamă care aplică IIR, ar trebui să fie supuse impozitului suplimentar. De asemenea, entitățile constitutive ale aceleiași societăți-mamă care sunt situate în alt stat membru care practică o impozitare la nivel redus ar trebui să fie supuse impozitului suplimentar. |
| --- | --- |

(6)

Este necesar să se pună în aplicare regulile-model OCDE convenite de statele membre într-un mod care să rămână cât mai aproape posibil de acordul global, pentru a se asigura că regulile puse în aplicare de statele membre în temeiul prezentei directive sunt constituie reglementări în înțelesul regulilor-model OCDE. Prezenta directivă urmărește îndeaproape conținutul și structura regulilor-model OCDE. Pentru a asigura compatibilitatea cu dreptul primar al Uniunii și, în special, cu principiul libertății de stabilire, prevederile prezentei directive ar trebui să se aplice entităților rezidente într-un stat membru, precum și entităților nerezidente ale unei societăți-mamă situate în statul membru respectiv. Prezenta directivă ar trebui să se aplice, de asemenea, grupurilor exclusiv naționale de dimensiuni mari. În acest mod, cadrul juridic ar fi conceput astfel încât să se evite orice risc de discriminare între situațiile transfrontaliere și cele naționale. Toate entitățile situate într-un stat membru cu un nivel redus de impozitare, inclusiv societatea-mamă care aplică IIR, ar trebui să fie supuse impozitului suplimentar. De asemenea, entitățile constitutive ale aceleiași societăți-mamă care sunt situate în alt stat membru care practică o impozitare la nivel redus ar trebui să fie supuse impozitului suplimentar.

| (7) | Deși este necesar să se asigure descurajarea practicilor de evitare a obligațiilor fiscale, ar trebui evitate efectele negative asupra întreprinderilor multinaționale mai mici de pe piața internă. În acest scop, prezenta directivă ar trebui să se aplice numai entităților situate în Uniune care sunt membre ale unor grupuri de întreprinderi multinaționale sau ale unor grupuri exclusiv naționale de mari dimensiuni care ating pragul anual al veniturilor consolidate de cel puțin 750 000 000 EUR. Respectivul prag ar fi în concordanță cu pragul prevăzut în regulile fiscale internaționale existente, cum ar fi regulile privind raportarea pentru fiecare țară în parte prevăzute în Directiva 2011/16/UE a Consiliului (3), introduse prin Directiva (UE) 2016/881 a Consiliului (4). Entitățile care intră în domeniul de aplicare al prezentei directive sunt denumite „entități constitutive”. Anumite entități ar trebui excluse din domeniul de aplicare al prezentei directive pe baza scopului și a statutului lor specific. Entitățile excluse ar trebui să fie cele care, în general, nu desfășoară o activitate comercială sau de afaceri și desfășoară activități de interes general, cum ar fi oferirea de asistență medicală și educație publică sau construcția infrastructurii publice, și care, din aceste motive, ar putea să nu fie supuse impozitării în statul membru în care sunt situate. Prin urmare, este necesar să se excludă din domeniul de aplicare prezentei directive entitățile guvernamentale, organizațiile internaționale, fondurile de pensii și organizațiile nonprofit, inclusiv organizațiile cu scopuri precum sănătatea publică. Ar trebui să fie posibil ca organizațiile nonprofit să poată include, de asemenea, societăți de asigurări de sănătate care nu urmăresc sau nu realizează alte profituri decât în beneficiul asistenței medicale publice. Fondurile de investiții și vehiculele de investiții imobiliare ar trebui, de asemenea, să fie excluse din domeniul de aplicare al prezentei directive atunci când se află la cel mai înalt nivel al lanțului proprietății, deoarece profiturile obținute de respectivele entități sunt impozitate la nivelul proprietarilor lor. |
| --- | --- |

(7)

Deși este necesar să se asigure descurajarea practicilor de evitare a obligațiilor fiscale, ar trebui evitate efectele negative asupra întreprinderilor multinaționale mai mici de pe piața internă. În acest scop, prezenta directivă ar trebui să se aplice numai entităților situate în Uniune care sunt membre ale unor grupuri de întreprinderi multinaționale sau ale unor grupuri exclusiv naționale de mari dimensiuni care ating pragul anual al veniturilor consolidate de cel puțin 750 000 000 EUR. Respectivul prag ar fi în concordanță cu pragul prevăzut în regulile fiscale internaționale existente, cum ar fi regulile privind raportarea pentru fiecare țară în parte prevăzute în Directiva 2011/16/UE a Consiliului (3), introduse prin Directiva (UE) 2016/881 a Consiliului (4). Entitățile care intră în domeniul de aplicare al prezentei directive sunt denumite „entități constitutive”. Anumite entități ar trebui excluse din domeniul de aplicare al prezentei directive pe baza scopului și a statutului lor specific. Entitățile excluse ar trebui să fie cele care, în general, nu desfășoară o activitate comercială sau de afaceri și desfășoară activități de interes general, cum ar fi oferirea de asistență medicală și educație publică sau construcția infrastructurii publice, și care, din aceste motive, ar putea să nu fie supuse impozitării în statul membru în care sunt situate. Prin urmare, este necesar să se excludă din domeniul de aplicare prezentei directive entitățile guvernamentale, organizațiile internaționale, fondurile de pensii și organizațiile nonprofit, inclusiv organizațiile cu scopuri precum sănătatea publică. Ar trebui să fie posibil ca organizațiile nonprofit să poată include, de asemenea, societăți de asigurări de sănătate care nu urmăresc sau nu realizează alte profituri decât în beneficiul asistenței medicale publice. Fondurile de investiții și vehiculele de investiții imobiliare ar trebui, de asemenea, să fie excluse din domeniul de aplicare al prezentei directive atunci când se află la cel mai înalt nivel al lanțului proprietății, deoarece profiturile obținute de respectivele entități sunt impozitate la nivelul proprietarilor lor.

| (8) | Societatea-mamă finală a unui grup de întreprinderi multinaționale sau a unui grup național de mari dimensiuni, atunci când respectiva societate-mamă finală deține, direct sau indirect, o participație de control în toate celelalte entități constitutive ale grupului de întreprinderi multinaționale sau ale grupului național de mari dimensiuni, se află în centrul sistemului. Întrucât societatea-mamă finală este, în mod normal, obligată să consolideze situațiile financiare ale tuturor entităților grupului de întreprinderi multinaționale sau ale grupului național de mari dimensiuni sau, dacă situația diferă, societatea-mamă finală ar avea această obligație în temeiul unui standard de contabilitate financiară acceptat, aceasta deține informații critice și ar fi cea mai în măsură să asigure că nivelul de impozitare pe jurisdicție pentru grup respectă cota minimă de impozitare convenită. Atunci când societatea-mamă finală are sediul în Uniune, aceasta ar trebui, prin urmare, să aibă obligația principală, în temeiul prezentei directive, de a aplica IIR părții sale alocabile din impozitul suplimentar care vizează toate entitățile constitutive impozitate la un nivel redus ale grupului de întreprinderi multinaționale, indiferent dacă aceste entități sunt situate în interiorul sau în afara Uniunii. Societatea-mamă a unui grup național de mari dimensiuni ar trebui să aplice IIR întregii valori a impozitului suplimentar în ceea ce privește entitățile sale constitutive impozitate la un nivel redus. |
| --- | --- |

(8)

Societatea-mamă finală a unui grup de întreprinderi multinaționale sau a unui grup național de mari dimensiuni, atunci când respectiva societate-mamă finală deține, direct sau indirect, o participație de control în toate celelalte entități constitutive ale grupului de întreprinderi multinaționale sau ale grupului național de mari dimensiuni, se află în centrul sistemului. Întrucât societatea-mamă finală este, în mod normal, obligată să consolideze situațiile financiare ale tuturor entităților grupului de întreprinderi multinaționale sau ale grupului național de mari dimensiuni sau, dacă situația diferă, societatea-mamă finală ar avea această obligație în temeiul unui standard de contabilitate financiară acceptat, aceasta deține informații critice și ar fi cea mai în măsură să asigure că nivelul de impozitare pe jurisdicție pentru grup respectă cota minimă de impozitare convenită. Atunci când societatea-mamă finală are sediul în Uniune, aceasta ar trebui, prin urmare, să aibă obligația principală, în temeiul prezentei directive, de a aplica IIR părții sale alocabile din impozitul suplimentar care vizează toate entitățile constitutive impozitate la un nivel redus ale grupului de întreprinderi multinaționale, indiferent dacă aceste entități sunt situate în interiorul sau în afara Uniunii. Societatea-mamă a unui grup național de mari dimensiuni ar trebui să aplice IIR întregii valori a impozitului suplimentar în ceea ce privește entitățile sale constitutive impozitate la un nivel redus.

| (9) | În anumite circumstanțe, obligația de a aplica IIR ar trebui să revină altor entități constitutive, de nivel inferior, ale grupului de întreprinderi multinaționale, situate în Uniune. În primul rând, atunci când societatea-mamă finală este o entitate exceptată sau are sediul într-o jurisdicție a unei țări terțe care nu a pus în aplicare regulile-model OCDE sau reguli echivalente și, prin urmare, nu are o IIR calificată, societăților-mamă intermediare care se găsesc sub societatea-mamă finală în lanțul proprietății și au sediul în Uniune ar trebui să le revină obligația, în temeiul prezentei directivei, de a aplica IIR la partea lor alocabilă din impozitul suplimentar. Cu toate acestea, atunci când o societate-mamă intermediară care trebuie să aplice IIR deține o participație de control într-o altă societate-mamă intermediară, IIR ar trebui să fie aplicată de către prima societate-mamă intermediară menționată. |
| --- | --- |

(9)

În anumite circumstanțe, obligația de a aplica IIR ar trebui să revină altor entități constitutive, de nivel inferior, ale grupului de întreprinderi multinaționale, situate în Uniune. În primul rând, atunci când societatea-mamă finală este o entitate exceptată sau are sediul într-o jurisdicție a unei țări terțe care nu a pus în aplicare regulile-model OCDE sau reguli echivalente și, prin urmare, nu are o IIR calificată, societăților-mamă intermediare care se găsesc sub societatea-mamă finală în lanțul proprietății și au sediul în Uniune ar trebui să le revină obligația, în temeiul prezentei directivei, de a aplica IIR la partea lor alocabilă din impozitul suplimentar. Cu toate acestea, atunci când o societate-mamă intermediară care trebuie să aplice IIR deține o participație de control într-o altă societate-mamă intermediară, IIR ar trebui să fie aplicată de către prima societate-mamă intermediară menționată.

| (10) | În al doilea rând, indiferent dacă societatea-mamă finală are sediul într-o jurisdicție care are o IIR calificată, societăților-mamă deținute parțial care au sediul în Uniune și sunt deținute în proporție de peste 20 % de deținători de participații din afara grupului ar trebui să le revină obligația, în temeiul prezentei directive, de a aplica IIR până la partea lor alocabilă din impozitul suplimentar. Cu toate acestea, astfel de societăți-mamă deținute parțial nu ar trebui să aplice IIR atunci când sunt deținute integral de o altă societate-mamă deținută parțial care trebuie să aplice IIR. În al treilea rând, în cazul în care societatea-mamă finală este o entitate exceptată sau are sediul într-o jurisdicție în care nu există o IIR calificată, entitățile constitutive ale grupului ar trebui să aplice UTPR pentru orice valoare reziduală a impozitului suplimentar care nu a făcut obiectul IIR proporțional cu o formulă de alocare bazată pe numărul lor de angajați și imobilizările corporale. În al patrulea rând, în cazul în care societatea-mamă finală are sediul într-o jurisdicție a unei țări terțe care dispune de o IIR calificată, entitățile constitutive ale grupului de întreprinderi multinaționale ar trebui să aplice UTPR entităților constitutive situate în jurisdicția țării terțe respective, în cazurile în care jurisdicția țării terțe respective este impozitată la un nivel redus pe baza cotei efective de impozitare a tuturor entităților constitutive din jurisdicția respectivă, inclusiv a societății-mamă finală. |
| --- | --- |

(10)

În al doilea rând, indiferent dacă societatea-mamă finală are sediul într-o jurisdicție care are o IIR calificată, societăților-mamă deținute parțial care au sediul în Uniune și sunt deținute în proporție de peste 20 % de deținători de participații din afara grupului ar trebui să le revină obligația, în temeiul prezentei directive, de a aplica IIR până la partea lor alocabilă din impozitul suplimentar. Cu toate acestea, astfel de societăți-mamă deținute parțial nu ar trebui să aplice IIR atunci când sunt deținute integral de o altă societate-mamă deținută parțial care trebuie să aplice IIR. În al treilea rând, în cazul în care societatea-mamă finală este o entitate exceptată sau are sediul într-o jurisdicție în care nu există o IIR calificată, entitățile constitutive ale grupului ar trebui să aplice UTPR pentru orice valoare reziduală a impozitului suplimentar care nu a făcut obiectul IIR proporțional cu o formulă de alocare bazată pe numărul lor de angajați și imobilizările corporale. În al patrulea rând, în cazul în care societatea-mamă finală are sediul într-o jurisdicție a unei țări terțe care dispune de o IIR calificată, entitățile constitutive ale grupului de întreprinderi multinaționale ar trebui să aplice UTPR entităților constitutive situate în jurisdicția țării terțe respective, în cazurile în care jurisdicția țării terțe respective este impozitată la un nivel redus pe baza cotei efective de impozitare a tuturor entităților constitutive din jurisdicția respectivă, inclusiv a societății-mamă finală.

| (11) | În conformitate cu obiectivele de politică ale reformei privind impozitul minim global în ceea ce privește concurența fiscală loială între jurisdicții, calculul cotei efective de impozitare ar trebui să fie efectuat la nivel jurisdicțional. În scopul calculării cotei efective de impozitare, prezenta directivă ar trebui să prevadă un set comun de reguli specifice pentru calculul bazei de impozitare, denumit „profit sau pierdere calificată”, și pentru impozitele plătite, denumite „impozite acoperite”. Punctul de plecare ar trebui să îl reprezinte situațiile financiare utilizate în scopuri de consolidare, care ulterior ar trebui să facă obiectul unei serii de ajustări, incluzând luarea în considerare a diferențelor temporale, pentru a se evita orice denaturare între jurisdicții. În plus, profitul sau pierderea calificată și impozitele acoperite ale anumitor entități ar trebui să fie alocate altor entități relevante din cadrul grupului de întreprinderi multinaționale pentru a asigura neutralitatea în ceea ce privește tratamentul fiscal al profitului sau pierderii calificate care ar putea face obiectul impozitelor acoperite în mai multe jurisdicții din cauza naturii entităților (de exemplu, entități transparente, entități hibride sau sedii permanente) sau din cauza tratamentului fiscal specific aplicat profitului (de exemplu, plata dividendelor sau regimul fiscal al societăților străine controlate). În ceea ce privește impozitele acoperite, prezenta directivă ar trebui să fie interpretată în lumina oricăror orientări suplimentare furnizate de OCDE, pe care statele membre ar trebui să le ia în considerare pentru a asigura o identificare uniformă a impozitelor acoperite din toate statele membre și jurisdicțiile țărilor terțe. |
| --- | --- |

(11)

În conformitate cu obiectivele de politică ale reformei privind impozitul minim global în ceea ce privește concurența fiscală loială între jurisdicții, calculul cotei efective de impozitare ar trebui să fie efectuat la nivel jurisdicțional. În scopul calculării cotei efective de impozitare, prezenta directivă ar trebui să prevadă un set comun de reguli specifice pentru calculul bazei de impozitare, denumit „profit sau pierdere calificată”, și pentru impozitele plătite, denumite „impozite acoperite”. Punctul de plecare ar trebui să îl reprezinte situațiile financiare utilizate în scopuri de consolidare, care ulterior ar trebui să facă obiectul unei serii de ajustări, incluzând luarea în considerare a diferențelor temporale, pentru a se evita orice denaturare între jurisdicții. În plus, profitul sau pierderea calificată și impozitele acoperite ale anumitor entități ar trebui să fie alocate altor entități relevante din cadrul grupului de întreprinderi multinaționale pentru a asigura neutralitatea în ceea ce privește tratamentul fiscal al profitului sau pierderii calificate care ar putea face obiectul impozitelor acoperite în mai multe jurisdicții din cauza naturii entităților (de exemplu, entități transparente, entități hibride sau sedii permanente) sau din cauza tratamentului fiscal specific aplicat profitului (de exemplu, plata dividendelor sau regimul fiscal al societăților străine controlate). În ceea ce privește impozitele acoperite, prezenta directivă ar trebui să fie interpretată în lumina oricăror orientări suplimentare furnizate de OCDE, pe care statele membre ar trebui să le ia în considerare pentru a asigura o identificare uniformă a impozitelor acoperite din toate statele membre și jurisdicțiile țărilor terțe.

| (12) | Cota efectivă de impozitare a unui grup de întreprinderi multinaționale din fiecare jurisdicție în care acesta desfășoară activități sau a unui grup național de mari dimensiuni ar trebui comparată cu cota minimă de impozitare convenită de 15 % pentru a stabili dacă grupului de întreprinderi multinaționale sau grupului național de mari dimensiuni ar trebui să îi revină obligația să plătească un impozit suplimentar și dacă, prin urmare, ar trebui să aplice IIR sau UTPR. Cota minimă de impozitare de 15 % convenită de Cadrul incluziv al OCDE/G20 privind BEPS reflectă un echilibru între cotele impozitului pe profit la nivel mondial. În cazurile în care cota efectivă de impozitarea unui grup de întreprinderi multinaționale este mai mică decât cota minimă de impozitare într-o anumită jurisdicție, impozitul suplimentar ar trebui să fie alocat entităților din grupul de întreprinderi multinaționale care sunt obligate să plătească impozitul respectiv în conformitate cu aplicarea IIR și UTPR, pentru a respecta cota efectivă minimă convenită la nivel mondial de 15 %. În cazurile în care cota efectivă de impozitare a unui grup național de mari dimensiuni este mai mică decât cota minimă de impozitare, societatea-mamă finală a grupului național de mari dimensiuni ar trebui să aplice IIR în ceea ce privește entitățile sale constitutive impozitate la un nivel redus, pentru a se asigura că un astfel de grup este obligat să plătească impozit la o cotă efectivă minimă de impozitare de 15 %. |
| --- | --- |

(12)

Cota efectivă de impozitare a unui grup de întreprinderi multinaționale din fiecare jurisdicție în care acesta desfășoară activități sau a unui grup național de mari dimensiuni ar trebui comparată cu cota minimă de impozitare convenită de 15 % pentru a stabili dacă grupului de întreprinderi multinaționale sau grupului național de mari dimensiuni ar trebui să îi revină obligația să plătească un impozit suplimentar și dacă, prin urmare, ar trebui să aplice IIR sau UTPR. Cota minimă de impozitare de 15 % convenită de Cadrul incluziv al OCDE/G20 privind BEPS reflectă un echilibru între cotele impozitului pe profit la nivel mondial. În cazurile în care cota efectivă de impozitarea unui grup de întreprinderi multinaționale este mai mică decât cota minimă de impozitare într-o anumită jurisdicție, impozitul suplimentar ar trebui să fie alocat entităților din grupul de întreprinderi multinaționale care sunt obligate să plătească impozitul respectiv în conformitate cu aplicarea IIR și UTPR, pentru a respecta cota efectivă minimă convenită la nivel mondial de 15 %. În cazurile în care cota efectivă de impozitare a unui grup național de mari dimensiuni este mai mică decât cota minimă de impozitare, societatea-mamă finală a grupului național de mari dimensiuni ar trebui să aplice IIR în ceea ce privește entitățile sale constitutive impozitate la un nivel redus, pentru a se asigura că un astfel de grup este obligat să plătească impozit la o cotă efectivă minimă de impozitare de 15 %.

| (13) | Pentru a permite statelor membre să beneficieze de veniturile din impozitul suplimentar colectat de la entitățile constitutive impozitate la un nivel redus situate pe teritoriul lor, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a opta să aplice un sistem național de impozitare suplimentară calificat. Statele membre ar trebui să notifice Comisiei atunci când optează să aplice un impozit suplimentar național calificat, cu scopul de a oferi autorităților fiscale din alte state membre și din jurisdicții ale țărilor terțe, precum și grupurilor de întreprinderi multinaționale suficientă certitudine în ceea ce privește aplicabilitatea impozitului suplimentar național calificat în cazul entităților constitutive impozitate la un nivel redus în statul membru respectiv. Entitățile constitutive ale unui grup de întreprinderi multinaționale care sunt situate într-un stat membru care a ales să pună în aplicare un astfel de sistem în cadrul propriului sistem fiscal național ar trebui să plătească statului membru respectiv impozitul suplimentar. Un astfel de sistem ar trebui să asigure faptul că impozitarea efectivă minimă a profitului sau a pierderii calificate a entităților constitutive este calculată în același mod ca și calculul impozitului suplimentar în conformitate cu prezenta directivă. |
| --- | --- |

(13)

Pentru a permite statelor membre să beneficieze de veniturile din impozitul suplimentar colectat de la entitățile constitutive impozitate la un nivel redus situate pe teritoriul lor, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a opta să aplice un sistem național de impozitare suplimentară calificat. Statele membre ar trebui să notifice Comisiei atunci când optează să aplice un impozit suplimentar național calificat, cu scopul de a oferi autorităților fiscale din alte state membre și din jurisdicții ale țărilor terțe, precum și grupurilor de întreprinderi multinaționale suficientă certitudine în ceea ce privește aplicabilitatea impozitului suplimentar național calificat în cazul entităților constitutive impozitate la un nivel redus în statul membru respectiv. Entitățile constitutive ale unui grup de întreprinderi multinaționale care sunt situate într-un stat membru care a ales să pună în aplicare un astfel de sistem în cadrul propriului sistem fiscal național ar trebui să plătească statului membru respectiv impozitul suplimentar. Un astfel de sistem ar trebui să asigure faptul că impozitarea efectivă minimă a profitului sau a pierderii calificate a entităților constitutive este calculată în același mod ca și calculul impozitului suplimentar în conformitate cu prezenta directivă.

| (14) | Pentru a asigura o abordare proporțională, prezenta directivă ar trebui să ia în considerare anumite situații specifice în care riscurile BEPS sunt reduse. Prin urmare, prezenta directivă ar trebui să includă o exceptare a profitului pentru activitățile cu substanță economică bazată pe costurile asociate cu angajații și pe valoarea imobilizărilor corporale dintr-o anumită jurisdicție. Respectiva exceptare ar permite soluționarea, într-o anumită măsură, a situațiilor în care un grup de întreprinderi multinaționale sau un grup național de mari dimensiuni desfășoară activități economice care necesită prezența fizică într-o jurisdicție impozitată la un nivel redus, deoarece, în acest caz, este puțin probabil ca practicile BEPS să ia amploare. De asemenea, ar trebui luat în considerare cazul specific al grupurilor de întreprinderi multinaționale care se află în faza inițială a activității lor internaționale, pentru a nu descuraja dezvoltarea activităților transfrontaliere de către grupurile de întreprinderi multinaționale care beneficiază de un nivel redus de impozitare în jurisdicția lor națională în care își desfășoară activitatea în mod predominant. Prin urmare, activitățile naționale impozitate la un nivel redus ale unor astfel de grupuri de întreprinderi multinaționale ar trebui să fie excluse de la aplicarea regulilor pentru o perioadă de tranziție de cinci ani, cu condiția ca grupul de întreprinderi multinaționale să nu aibă entități constitutive în mai mult de șase jurisdicții. Pentru a asigura un tratament egal pentru grupurile naționale de mari dimensiuni, profiturile obținute din activitățile unor astfel de grupuri ar trebui, de asemenea, să fie exceptate pentru o perioadă de tranziție de cinci ani. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a asigura o abordare proporțională, prezenta directivă ar trebui să ia în considerare anumite situații specifice în care riscurile BEPS sunt reduse. Prin urmare, prezenta directivă ar trebui să includă o exceptare a profitului pentru activitățile cu substanță economică bazată pe costurile asociate cu angajații și pe valoarea imobilizărilor corporale dintr-o anumită jurisdicție. Respectiva exceptare ar permite soluționarea, într-o anumită măsură, a situațiilor în care un grup de întreprinderi multinaționale sau un grup național de mari dimensiuni desfășoară activități economice care necesită prezența fizică într-o jurisdicție impozitată la un nivel redus, deoarece, în acest caz, este puțin probabil ca practicile BEPS să ia amploare. De asemenea, ar trebui luat în considerare cazul specific al grupurilor de întreprinderi multinaționale care se află în faza inițială a activității lor internaționale, pentru a nu descuraja dezvoltarea activităților transfrontaliere de către grupurile de întreprinderi multinaționale care beneficiază de un nivel redus de impozitare în jurisdicția lor națională în care își desfășoară activitatea în mod predominant. Prin urmare, activitățile naționale impozitate la un nivel redus ale unor astfel de grupuri de întreprinderi multinaționale ar trebui să fie excluse de la aplicarea regulilor pentru o perioadă de tranziție de cinci ani, cu condiția ca grupul de întreprinderi multinaționale să nu aibă entități constitutive în mai mult de șase jurisdicții. Pentru a asigura un tratament egal pentru grupurile naționale de mari dimensiuni, profiturile obținute din activitățile unor astfel de grupuri ar trebui, de asemenea, să fie exceptate pentru o perioadă de tranziție de cinci ani.

| (15) | În plus, pentru a aborda situația specială a statelor membre în care își au sediul foarte puține grupuri și care găzduiesc un număr atât de mic de entități constitutive, încât ar fi disproporționat să se solicite imediat aplicarea IIR și a UTPR de către administrațiile fiscale ale statelor membre respective și având în vedere statutul abordării comune a regulilor GloBE, ar fi adecvat să li se permită respectivelor state membre să opteze să nu aplice IIR și UTPR pentru o perioadă limitată de timp. Statele membre care aleg o astfel de opțiune ar trebui să notifice Comisia până la termenul de transpunere a prezentei directive. |
| --- | --- |

(15)

În plus, pentru a aborda situația specială a statelor membre în care își au sediul foarte puține grupuri și care găzduiesc un număr atât de mic de entități constitutive, încât ar fi disproporționat să se solicite imediat aplicarea IIR și a UTPR de către administrațiile fiscale ale statelor membre respective și având în vedere statutul abordării comune a regulilor GloBE, ar fi adecvat să li se permită respectivelor state membre să opteze să nu aplice IIR și UTPR pentru o perioadă limitată de timp. Statele membre care aleg o astfel de opțiune ar trebui să notifice Comisia până la termenul de transpunere a prezentei directive.

| (16) | Statele membre care optează ca, temporar, să nu aplice IIR și UTPR ar trebui să transpună prezenta directivă în așa fel încât să asigure buna funcționare a sistemului nivelului minim global de impozitare a grupurilor de întreprinderi multinaționale și a grupurilor naționale de mari dimensiuni în Uniune. Acest lucru se referă, în special, la obligația entităților constitutive naționale din statele membre respective de a informa entitățile constitutive din celelalte state membre și din țările terțe, astfel încât celelalte state membre și țările terțe să poată aplica UTPR. Sarcina administrativă pentru administrațiile fiscale ale statelor membre care au ales respectiva opțiune ar trebui să fie pe cât posibil limitată, menținându-se în același timp aplicarea efectivă a prezentei directive în întreaga Uniune. Prin urmare, respectivele state membre ar trebui să aibă, de asemenea, posibilitatea de a se angaja într-o discuție cu Comisia, solicitându-i acesteia consiliere și asistență în vederea ajungerii la o înțelegere comună a modalităților practice de transpunere a prezentei directive în dreptul intern. |
| --- | --- |

(16)

Statele membre care optează ca, temporar, să nu aplice IIR și UTPR ar trebui să transpună prezenta directivă în așa fel încât să asigure buna funcționare a sistemului nivelului minim global de impozitare a grupurilor de întreprinderi multinaționale și a grupurilor naționale de mari dimensiuni în Uniune. Acest lucru se referă, în special, la obligația entităților constitutive naționale din statele membre respective de a informa entitățile constitutive din celelalte state membre și din țările terțe, astfel încât celelalte state membre și țările terțe să poată aplica UTPR. Sarcina administrativă pentru administrațiile fiscale ale statelor membre care au ales respectiva opțiune ar trebui să fie pe cât posibil limitată, menținându-se în același timp aplicarea efectivă a prezentei directive în întreaga Uniune. Prin urmare, respectivele state membre ar trebui să aibă, de asemenea, posibilitatea de a se angaja într-o discuție cu Comisia, solicitându-i acesteia consiliere și asistență în vederea ajungerii la o înțelegere comună a modalităților practice de transpunere a prezentei directive în dreptul intern.

| (17) | Ca urmare a caracterului său extrem de volatil și a ciclului economic îndelungat al sectorului transportului maritim, acesta face în mod tradițional obiectul unor regimuri de impozitare alternative sau suplimentare în statele membre. Pentru a evita subminarea acestui principiu de politică și pentru a permite statelor membre să aplice în continuare un tratament fiscal specific sectorului transportului maritim, în conformitate cu practicile internaționale și cu regulile privind ajutoarele de stat, profiturile obținute din transportul maritim ar trebui să fie exceptate de la acest sistem fiscal. |
| --- | --- |

(17)

Ca urmare a caracterului său extrem de volatil și a ciclului economic îndelungat al sectorului transportului maritim, acesta face în mod tradițional obiectul unor regimuri de impozitare alternative sau suplimentare în statele membre. Pentru a evita subminarea acestui principiu de politică și pentru a permite statelor membre să aplice în continuare un tratament fiscal specific sectorului transportului maritim, în conformitate cu practicile internaționale și cu regulile privind ajutoarele de stat, profiturile obținute din transportul maritim ar trebui să fie exceptate de la acest sistem fiscal.

| (18) | Pentru a ajunge la un echilibru între obiectivele reformei privind impozitul minim global și sarcina administrativă pentru administrațiile fiscale și contribuabili, prezenta directivă ar trebui să prevadă o excludere de minimis pentru grupurile de întreprinderi multinaționale sau grupurile naționale de mari dimensiuni care au un venit mediu mai mic de 10 000 000 EUR și un profit mediu calificate sau o pierdere medie calificată sub 1 000 000 EUR într-o jurisdicție. Astfel de grupuri de întreprinderi multinaționale sau grupuri naționale de mari dimensiuni nu ar trebui să plătească un impozit suplimentar, chiar dacă cota efectivă de impozitare este sub cota minimă de impozitare în jurisdicția respectivă. |
| --- | --- |

(18)

Pentru a ajunge la un echilibru între obiectivele reformei privind impozitul minim global și sarcina administrativă pentru administrațiile fiscale și contribuabili, prezenta directivă ar trebui să prevadă o excludere de minimis pentru grupurile de întreprinderi multinaționale sau grupurile naționale de mari dimensiuni care au un venit mediu mai mic de 10 000 000 EUR și un profit mediu calificate sau o pierdere medie calificată sub 1 000 000 EUR într-o jurisdicție. Astfel de grupuri de întreprinderi multinaționale sau grupuri naționale de mari dimensiuni nu ar trebui să plătească un impozit suplimentar, chiar dacă cota efectivă de impozitare este sub cota minimă de impozitare în jurisdicția respectivă.

| (19) | Aplicarea prevederilor prezentei directive în cazul grupurilor de întreprinderi multinaționale și al grupurilor naționale de mari dimensiuni care intră pentru prima dată în domeniul său de aplicare ar putea genera denaturări care rezultă din existența unor atribute fiscale, inclusiv pierderi din exercițiile financiare precedente, sau din diferențele temporale, și ar putea necesita dispoziții tranzitorii pentru a elimina astfel de denaturări. Pentru a permite o tranziție fără sincope către noul sistem fiscal, ar trebui să se aplice, de asemenea, o reducere treptată a cotelor pentru excluderile pe baza costurilor cu salariile și a imobilizărilor corporale pe o perioadă de zece ani. |
| --- | --- |

(19)

Aplicarea prevederilor prezentei directive în cazul grupurilor de întreprinderi multinaționale și al grupurilor naționale de mari dimensiuni care intră pentru prima dată în domeniul său de aplicare ar putea genera denaturări care rezultă din existența unor atribute fiscale, inclusiv pierderi din exercițiile financiare precedente, sau din diferențele temporale, și ar putea necesita dispoziții tranzitorii pentru a elimina astfel de denaturări. Pentru a permite o tranziție fără sincope către noul sistem fiscal, ar trebui să se aplice, de asemenea, o reducere treptată a cotelor pentru excluderile pe baza costurilor cu salariile și a imobilizărilor corporale pe o perioadă de zece ani.

| (20) | Având în vedere că grupurile de întreprinderi multinaționale și grupurile naționale de mari dimensiuni ar trebui să plătească impozite la un nivel minim într-o anumită jurisdicție și pentru un anumit exercițiu financiar, un impozit suplimentar ar trebui să vizeze exclusiv asigurarea faptului că profiturile unor astfel de grupuri sunt impozitate cu o cotă efectivă minimă de impozitare într-un anumit exercițiu financiar. Din acest motiv, regulile privind un impozit suplimentar nu ar trebui să funcționeze ca un impozit perceput direct pe venitul unei entități, ci ar trebui să se aplice profitului excedentar în conformitate cu o bază standardizată și cu mecanisme specifice de calcul al impozitelor pentru a identifica profiturile impozitate la un nivel redus în cadrul grupurilor în cauză și pentru a impune un impozit suplimentar care ar aduce cota efectivă de impozitare a profitului unui grup la nivelul minim convenit al impozitului. Cu toate acestea, modul în care sunt concepute IIR și UTPR ca impozite suplimentare nu împiedică o jurisdicție să aplice aceste reguli în temeiul unui sistem de impozitare a profitului din dreptul său intern. |
| --- | --- |

(20)

Având în vedere că grupurile de întreprinderi multinaționale și grupurile naționale de mari dimensiuni ar trebui să plătească impozite la un nivel minim într-o anumită jurisdicție și pentru un anumit exercițiu financiar, un impozit suplimentar ar trebui să vizeze exclusiv asigurarea faptului că profiturile unor astfel de grupuri sunt impozitate cu o cotă efectivă minimă de impozitare într-un anumit exercițiu financiar. Din acest motiv, regulile privind un impozit suplimentar nu ar trebui să funcționeze ca un impozit perceput direct pe venitul unei entități, ci ar trebui să se aplice profitului excedentar în conformitate cu o bază standardizată și cu mecanisme specifice de calcul al impozitelor pentru a identifica profiturile impozitate la un nivel redus în cadrul grupurilor în cauză și pentru a impune un impozit suplimentar care ar aduce cota efectivă de impozitare a profitului unui grup la nivelul minim convenit al impozitului. Cu toate acestea, modul în care sunt concepute IIR și UTPR ca impozite suplimentare nu împiedică o jurisdicție să aplice aceste reguli în temeiul unui sistem de impozitare a profitului din dreptul său intern.

| (21) | Ca urmare a acordului politic la care s-a ajuns la nivel internațional, sistemele de impozitare la distribuirea profiturilor luate în considerare de regulile GloBE ar trebui să fie cele în vigoare la 1 iulie 2021 sau înaintea datei respective, reprezentând data primei declarații a Cadrului incluziv al OCDE/G20 privind BEPS intitulate „Declarația privind o soluție bazată pe doi piloni pentru a aborda provocările fiscale generate de digitalizarea economiei”, care a convenit asupra tratamentului special al sistemelor eligibile de impozitare la distribuirea profiturilor. Acest lucru nu ar trebui să împiedice modificări ale sistemului de impozitare la distribuirea profiturilor al unei jurisdicții care să fie în conformitate cu structura sa existentă. |
| --- | --- |

(21)

Ca urmare a acordului politic la care s-a ajuns la nivel internațional, sistemele de impozitare la distribuirea profiturilor luate în considerare de regulile GloBE ar trebui să fie cele în vigoare la 1 iulie 2021 sau înaintea datei respective, reprezentând data primei declarații a Cadrului incluziv al OCDE/G20 privind BEPS intitulate „Declarația privind o soluție bazată pe doi piloni pentru a aborda provocările fiscale generate de digitalizarea economiei”, care a convenit asupra tratamentului special al sistemelor eligibile de impozitare la distribuirea profiturilor. Acest lucru nu ar trebui să împiedice modificări ale sistemului de impozitare la distribuirea profiturilor al unei jurisdicții care să fie în conformitate cu structura sa existentă.

| (22) | Pentru o aplicare eficientă a sistemului de impozitare, este esențial ca procedurile să fie coordonate la nivel de grup. Va fi necesar să se opereze un sistem care să asigure fluxul liber de informații în cadrul grupului de întreprinderi multinaționale și către administrațiile fiscale în care sunt situate entitățile constitutive. Responsabilitatea principală pentru depunerea declarației privind impozitul suplimentar ar trebui să revină entității constitutive. Cu toate acestea, o derogare de la această responsabilitate ar trebui să se aplice în cazul în care grupul de întreprinderi multinaționale a desemnat o altă entitate care să depună declarația privind impozitul suplimentar. Entitatea în cauză ar putea fi o entitate locală sau o entitate dintr-o altă jurisdicție care are un acord încheiat între autoritățile competente cu statul membru al entității constitutive. Informațiile prezentate în cadrul declarației privind impozitul suplimentar ar trebui să le permită administrațiilor fiscale în care sunt situate entitățile constitutive să evalueze corectitudinea obligației entității constitutive de a plăti impozitul suplimentar sau impozitul suplimentar național calificat, după caz, prin aplicarea procedurilor naționale, inclusiv pentru depunerea declarațiilor fiscale naționale. Orientările suplimentare care urmează să fie elaborate în Cadrul de punere în aplicare a regulilor GloBE al OCDE vor fi o sursă utilă de ilustrare și interpretare în acest sens, iar statele membre ar putea alege să incorporeze astfel de orientări în dreptul lor intern. Având în vedere ajustările de conformitate necesare datorită punerii în aplicare a prezentei directive, grupurilor care intră pentru prima dată sub incidența prezentei directive ar trebui să li se acorde o perioadă de 18 luni pentru a se conforma obligațiilor de informare. |
| --- | --- |

(22)

Pentru o aplicare eficientă a sistemului de impozitare, este esențial ca procedurile să fie coordonate la nivel de grup. Va fi necesar să se opereze un sistem care să asigure fluxul liber de informații în cadrul grupului de întreprinderi multinaționale și către administrațiile fiscale în care sunt situate entitățile constitutive. Responsabilitatea principală pentru depunerea declarației privind impozitul suplimentar ar trebui să revină entității constitutive. Cu toate acestea, o derogare de la această responsabilitate ar trebui să se aplice în cazul în care grupul de întreprinderi multinaționale a desemnat o altă entitate care să depună declarația privind impozitul suplimentar. Entitatea în cauză ar putea fi o entitate locală sau o entitate dintr-o altă jurisdicție care are un acord încheiat între autoritățile competente cu statul membru al entității constitutive. Informațiile prezentate în cadrul declarației privind impozitul suplimentar ar trebui să le permită administrațiilor fiscale în care sunt situate entitățile constitutive să evalueze corectitudinea obligației entității constitutive de a plăti impozitul suplimentar sau impozitul suplimentar național calificat, după caz, prin aplicarea procedurilor naționale, inclusiv pentru depunerea declarațiilor fiscale naționale. Orientările suplimentare care urmează să fie elaborate în Cadrul de punere în aplicare a regulilor GloBE al OCDE vor fi o sursă utilă de ilustrare și interpretare în acest sens, iar statele membre ar putea alege să incorporeze astfel de orientări în dreptul lor intern. Având în vedere ajustările de conformitate necesare datorită punerii în aplicare a prezentei directive, grupurilor care intră pentru prima dată sub incidența prezentei directive ar trebui să li se acorde o perioadă de 18 luni pentru a se conforma obligațiilor de informare.

| (23) | Având în vedere beneficiile transparenței în domeniul fiscal, este încurajator faptul că un volum semnificativ de informații va fi depus la autoritățile fiscale din toate jurisdicțiile participante. Grupurilor de întreprinderi multinaționale care intră sub incidența prezentei directive ar trebui să le revină obligația să furnizeze informații cuprinzătoare și detaliate cu privire la profiturile lor și la cota de impozitare efectivă în fiecare jurisdicție în care au entități constitutive. Se preconizează că o astfel de raportare extinsă ar putea spori transparența. |
| --- | --- |

(23)

Având în vedere beneficiile transparenței în domeniul fiscal, este încurajator faptul că un volum semnificativ de informații va fi depus la autoritățile fiscale din toate jurisdicțiile participante. Grupurilor de întreprinderi multinaționale care intră sub incidența prezentei directive ar trebui să le revină obligația să furnizeze informații cuprinzătoare și detaliate cu privire la profiturile lor și la cota de impozitare efectivă în fiecare jurisdicție în care au entități constitutive. Se preconizează că o astfel de raportare extinsă ar putea spori transparența.

| (24) | La punerea în aplicare a prezentei directive, statele membre ar trebui să utilizeze regulile-model ale OCDE și explicațiile și exemplele din documentul intitulat „Provocările fiscale generate de digitalizarea economiei – comentariu la «Regulile-model globale de combatere a erodării bazei impozabile (pilonul doi)»” publicat de Cadrul incluziv al OCDE/G20 privind BEPS, precum și cadrul de punere în aplicare a regulilor GloBE, inclusiv regulile sale privind regimurile de protecție, ca sursă de ilustrare sau de interpretare pentru a asigura aplicarea coerentă în toate statele membre, în măsura în care respectivele surse sunt în concordanță cu prezenta directivă și cu dreptul Uniunii. Astfel de reguli privind regimurile de protecție ar trebui să fie relevante în ceea ce privește grupurile de întreprinderi multinaționale, precum și grupurile naționale de mari dimensiuni. |
| --- | --- |

(24)

La punerea în aplicare a prezentei directive, statele membre ar trebui să utilizeze regulile-model ale OCDE și explicațiile și exemplele din documentul intitulat „Provocările fiscale generate de digitalizarea economiei – comentariu la «Regulile-model globale de combatere a erodării bazei impozabile (pilonul doi)»” publicat de Cadrul incluziv al OCDE/G20 privind BEPS, precum și cadrul de punere în aplicare a regulilor GloBE, inclusiv regulile sale privind regimurile de protecție, ca sursă de ilustrare sau de interpretare pentru a asigura aplicarea coerentă în toate statele membre, în măsura în care respectivele surse sunt în concordanță cu prezenta directivă și cu dreptul Uniunii. Astfel de reguli privind regimurile de protecție ar trebui să fie relevante în ceea ce privește grupurile de întreprinderi multinaționale, precum și grupurile naționale de mari dimensiuni.

| (25) | Eficacitatea și echitatea reformei privind impozitul minim global se bazează în mare măsură pe punerea sa în aplicare la nivel mondial. Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a normelor prevăzute în prezenta directivă, statele membre ar trebui să aplice sancțiuni adecvate, în special entităților care nu își respectă obligațiile de a depune o declarație privind impozitul suplimentar și de a-și plăti partea din impozitul suplimentar. Atunci când stabilesc respectivele sancțiuni, statele membre ar trebui să țină seama în special de necesitatea de a preveni riscul ca un grup de întreprinderi multinaționale să nu declare informațiile necesare pentru aplicarea UTPR. Pentru a preveni acest risc, statele membre ar trebui să stabilească sancțiuni disuasive. |
| --- | --- |

(25)

Eficacitatea și echitatea reformei privind impozitul minim global se bazează în mare măsură pe punerea sa în aplicare la nivel mondial. Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a normelor prevăzute în prezenta directivă, statele membre ar trebui să aplice sancțiuni adecvate, în special entităților care nu își respectă obligațiile de a depune o declarație privind impozitul suplimentar și de a-și plăti partea din impozitul suplimentar. Atunci când stabilesc respectivele sancțiuni, statele membre ar trebui să țină seama în special de necesitatea de a preveni riscul ca un grup de întreprinderi multinaționale să nu declare informațiile necesare pentru aplicarea UTPR. Pentru a preveni acest risc, statele membre ar trebui să stabilească sancțiuni disuasive.

| (26) | De asemenea, va fi esențial ca toți partenerii comerciali importanți ai Uniunii să aplice fie o IIR calificată, fie un set echivalent de norme privind impozitarea minimă. În ceea ce privește întrebarea dacă o IIR pusă în aplicare de o jurisdicție a unei țări terțe care aderă la acordul global este o IIR calificată în înțelesul acordului global, este oportun să se facă trimitere la evaluarea care urmează să fie efectuată la nivelul OCDE. Mai mult și în sprijinul securității juridice și al eficienței normelor privind impozitul minim global, este important să se definească în continuare condițiile în care normele puse în aplicare într-o jurisdicție a unei țări terțe care nu va transpune normele acordului global pot fi recunoscute ca echivalente unei IIR calificate. Obiectivul evaluării echivalenței este, în principal, de a clarifica și a delimita aplicarea prezentei directive de către statele membre, în special în ceea ce privește UTPR. În acest scop, prezenta directivă ar trebui să prevadă efectuarea de Comisie, în urma evaluării OCDE, a unei evaluări a criteriilor de echivalență pe baza anumitor parametri specifici. Determinarea jurisdicțiilor țărilor terțe care aplică cadre juridice considerate ca fiind echivalente unei IIR calificate ar trebui să rezulte în mod direct din criteriile obiective prevăzute în prezenta directivă și ar trebui să urmeze cu strictețe evaluarea OCDE. Prin urmare, în acest context specific este oportun să se prevadă un act delegat. În special, recurgerea la un act delegat în acest context specific nu ar trebui considerată drept un precedent pentru alte instrumente legislative adoptate în cadrul procedurii legislative speciale, având în vedere procesul decizional specific în materie fiscală. |
| --- | --- |

(26)

De asemenea, va fi esențial ca toți partenerii comerciali importanți ai Uniunii să aplice fie o IIR calificată, fie un set echivalent de norme privind impozitarea minimă. În ceea ce privește întrebarea dacă o IIR pusă în aplicare de o jurisdicție a unei țări terțe care aderă la acordul global este o IIR calificată în înțelesul acordului global, este oportun să se facă trimitere la evaluarea care urmează să fie efectuată la nivelul OCDE. Mai mult și în sprijinul securității juridice și al eficienței normelor privind impozitul minim global, este important să se definească în continuare condițiile în care normele puse în aplicare într-o jurisdicție a unei țări terțe care nu va transpune normele acordului global pot fi recunoscute ca echivalente unei IIR calificate. Obiectivul evaluării echivalenței este, în principal, de a clarifica și a delimita aplicarea prezentei directive de către statele membre, în special în ceea ce privește UTPR. În acest scop, prezenta directivă ar trebui să prevadă efectuarea de Comisie, în urma evaluării OCDE, a unei evaluări a criteriilor de echivalență pe baza anumitor parametri specifici. Determinarea jurisdicțiilor țărilor terțe care aplică cadre juridice considerate ca fiind echivalente unei IIR calificate ar trebui să rezulte în mod direct din criteriile obiective prevăzute în prezenta directivă și ar trebui să urmeze cu strictețe evaluarea OCDE. Prin urmare, în acest context specific este oportun să se prevadă un act delegat. În special, recurgerea la un act delegat în acest context specific nu ar trebui considerată drept un precedent pentru alte instrumente legislative adoptate în cadrul procedurii legislative speciale, având în vedere procesul decizional specific în materie fiscală.

| (27) | Este esențial să se asigure o aplicare consecventă a prevederilor prezentei directive în ceea ce privește orice jurisdicție a unei țări terțe care nu transpune regulile acordului global și nu beneficiază de echivalența regulilor sale interne cu o IIR calificată. În acest context, este necesar să se elaboreze o metodologie comună de alocare a sumelor, care ar fi tratate ca impozite acoperite în temeiul regulilor acordului global, către entități din cadrul unui grup de întreprinderi multinaționale care ar face obiectul impozitului suplimentar în conformitate cu prevederile prezentei directive. În acest scop, statele membre ar trebui să utilizeze orientările din cadrul de punere în aplicare a regulilor GloBE al OCDE ca referință pentru alocarea unor astfel de impozite acoperite. |
| --- | --- |

(27)

Este esențial să se asigure o aplicare consecventă a prevederilor prezentei directive în ceea ce privește orice jurisdicție a unei țări terțe care nu transpune regulile acordului global și nu beneficiază de echivalența regulilor sale interne cu o IIR calificată. În acest context, este necesar să se elaboreze o metodologie comună de alocare a sumelor, care ar fi tratate ca impozite acoperite în temeiul regulilor acordului global, către entități din cadrul unui grup de întreprinderi multinaționale care ar face obiectul impozitului suplimentar în conformitate cu prevederile prezentei directive. În acest scop, statele membre ar trebui să utilizeze orientările din cadrul de punere în aplicare a regulilor GloBE al OCDE ca referință pentru alocarea unor astfel de impozite acoperite.

| (28) | Pentru completarea anumitor elemente neesențiale din prezenta directivă, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește determinarea, în urma unei evaluări efectuate de Comisie, a jurisdicțiilor cu un cadru juridic intern care poate fi considerat echivalent unei IIR calificate. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (5). |
| --- | --- |

(28)

Pentru completarea anumitor elemente neesențiale din prezenta directivă, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește determinarea, în urma unei evaluări efectuate de Comisie, a jurisdicțiilor cu un cadru juridic intern care poate fi considerat echivalent unei IIR calificate. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (5).

| (29) | Prin intrarea în vigoare a prezentei directive în 2022 și prin stabilirea termenului de transpunere de către statele membre cel târziu până la 31 decembrie 2023, Uniunea va acționa în conformitate cu calendarul stabilit în Declarația privind o soluție bazată pe doi piloni pentru a aborda provocările fiscale generate de digitalizarea economiei convenită de Cadrul incluziv al OCDE/G20 privind BEPS la 8 octombrie 2021 (denumită în continuare „Declarația din octombrie 2021 a Cadrului incluziv al OCDE/G20 privind BEPS”), conform căruia pilonul doi urmează să fie transpus în legislație în 2022, pentru a intra în vigoare în 2023, UTPR urmând să intre în vigoare în 2024. |
| --- | --- |

(29)

Prin intrarea în vigoare a prezentei directive în 2022 și prin stabilirea termenului de transpunere de către statele membre cel târziu până la 31 decembrie 2023, Uniunea va acționa în conformitate cu calendarul stabilit în Declarația privind o soluție bazată pe doi piloni pentru a aborda provocările fiscale generate de digitalizarea economiei convenită de Cadrul incluziv al OCDE/G20 privind BEPS la 8 octombrie 2021 (denumită în continuare „Declarația din octombrie 2021 a Cadrului incluziv al OCDE/G20 privind BEPS”), conform căruia pilonul doi urmează să fie transpus în legislație în 2022, pentru a intra în vigoare în 2023, UTPR urmând să intre în vigoare în 2024.

| (30) | Prevederile prezentei directive pentru aplicarea UTPR ar trebui să se aplice cu începere din 2024 pentru a permite jurisdicțiilor țărilor terțe să aplice IIR în prima etapă a punerii în aplicare a regulilor-model ale OCDE. |
| --- | --- |

(30)

Prevederile prezentei directive pentru aplicarea UTPR ar trebui să se aplice cu începere din 2024 pentru a permite jurisdicțiilor țărilor terțe să aplice IIR în prima etapă a punerii în aplicare a regulilor-model ale OCDE.

| (31) | Declarația din octombrie 2021 a Cadrului incluziv al OCDE/G20 privind BEPS oferă o soluție bazată pe doi piloni. Planul detaliat de punere în aplicare prevăzut în anexa la respectiva declarație stabilește termenele pentru punerea în aplicare a fiecărui pilon. Întrucât prezenta directivă are ca obiectiv punerea în aplicare a pilonului 2, în timp ce lucrările privind pilonul 1 sunt încă în curs, este necesar să se asigure și punerea în aplicare a pilonului 1. În acest scop, prezenta directivă include o prevedere prin care Comisiei îi revine obligația să pregătească un raport de evaluare a progreselor înregistrate în Cadrul incluziv al OCDE/G20 privind BEPS. Se recunoaște faptul că, în cazul în care consideră oportun, Comisia poate prezenta o propunere legislativă pentru a aborda provocările fiscale generate de digitalizarea economiei, care să fie examinată de către statele membre. |
| --- | --- |

(31)

Declarația din octombrie 2021 a Cadrului incluziv al OCDE/G20 privind BEPS oferă o soluție bazată pe doi piloni. Planul detaliat de punere în aplicare prevăzut în anexa la respectiva declarație stabilește termenele pentru punerea în aplicare a fiecărui pilon. Întrucât prezenta directivă are ca obiectiv punerea în aplicare a pilonului 2, în timp ce lucrările privind pilonul 1 sunt încă în curs, este necesar să se asigure și punerea în aplicare a pilonului 1. În acest scop, prezenta directivă include o prevedere prin care Comisiei îi revine obligația să pregătească un raport de evaluare a progreselor înregistrate în Cadrul incluziv al OCDE/G20 privind BEPS. Se recunoaște faptul că, în cazul în care consideră oportun, Comisia poate prezenta o propunere legislativă pentru a aborda provocările fiscale generate de digitalizarea economiei, care să fie examinată de către statele membre.

| (32) | Înainte de sfârșitul fiecărui semestru începând cu 1 iulie 2022, Consiliul ar trebui să evalueze situația în ceea ce privește punerea în aplicare a pilonului 1 al Declarației din octombrie 2021 a Cadrului incluziv al OCDE/G20 privind BEPS. |
| --- | --- |

(32)

Înainte de sfârșitul fiecărui semestru începând cu 1 iulie 2022, Consiliul ar trebui să evalueze situația în ceea ce privește punerea în aplicare a pilonului 1 al Declarației din octombrie 2021 a Cadrului incluziv al OCDE/G20 privind BEPS.

| (33) | Întrucât obiectivul prezentei directive, și anume de a crea un cadru comun pentru un nivel minim global de impozitare în cadrul Uniunii pe baza abordării comune cuprinse în regulile-model OCDE, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către fiecare stat membru care acționează individual, deoarece acțiunea independentă a statelor membre ar risca și mai mult să creeze o fragmentare a pieței interne și deoarece este esențial să se adopte soluții care să funcționeze pentru piața internă în ansamblu, dar, având în vedere amploarea reformei privind impozitul minim global, acesta poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(33)

Întrucât obiectivul prezentei directive, și anume de a crea un cadru comun pentru un nivel minim global de impozitare în cadrul Uniunii pe baza abordării comune cuprinse în regulile-model OCDE, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către fiecare stat membru care acționează individual, deoarece acțiunea independentă a statelor membre ar risca și mai mult să creeze o fragmentare a pieței interne și deoarece este esențial să se adopte soluții care să funcționeze pentru piața internă în ansamblu, dar, având în vedere amploarea reformei privind impozitul minim global, acesta poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestui obiectiv.

| (34) | Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor a fost consultată în conformitate cu articolul 42 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului (6) și a emis observații formale la 10 februarie 2022. Dreptul la protecția datelor cu caracter personal în temeiul articolului 8 din Carta drepturilor fundamentale a UE, precum și al Regulamentului (UE) 2016/679 al Parlamentului European și a Consiliului (7) se aplică prelucrării datelor cu caracter personal efectuate în cadrul prezentei directive, |
| --- | --- |

(34)

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor a fost consultată în conformitate cu articolul 42 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului (6) și a emis observații formale la 10 februarie 2022. Dreptul la protecția datelor cu caracter personal în temeiul articolului 8 din Carta drepturilor fundamentale a UE, precum și al Regulamentului (UE) 2016/679 al Parlamentului European și a Consiliului (7) se aplică prelucrării datelor cu caracter personal efectuate în cadrul prezentei directive,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

CAPITOLUL I

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Obiectul

(1)   Prezenta directivă stabilește măsuri comune pentru impozitarea efectivă minimă a grupurilor de întreprinderi multinaționale și a grupurilor naționale de mari dimensiuni sub forma:

| (a) | unei reguli de includere a veniturilor (IIR) conform căreia o societate-mamă a unui grup de întreprinderi multinaționale sau a unui grup național de mari dimensiuni calculează și plătește partea sa alocabilă din impozitul suplimentar în ceea ce privește entitățile constitutive ale grupului care sunt impozitate la un nivel redus; și |
| --- | --- |

(a)

unei reguli de includere a veniturilor (IIR) conform căreia o societate-mamă a unui grup de întreprinderi multinaționale sau a unui grup național de mari dimensiuni calculează și plătește partea sa alocabilă din impozitul suplimentar în ceea ce privește entitățile constitutive ale grupului care sunt impozitate la un nivel redus; și

| (b) | unei reguli a profiturilor subimpozitate (UTPR), conform căreia o entitate constitutivă a unui grup de întreprinderi multinaționale are o cheltuială suplimentară cu impozitul datorat egală cu partea sa din impozitul suplimentar care nu a fost percepută în temeiul IIR în ceea ce privește entitățile constitutive ale grupului care sunt impozitate la un nivel redus. |
| --- | --- |

(b)

unei reguli a profiturilor subimpozitate (UTPR), conform căreia o entitate constitutivă a unui grup de întreprinderi multinaționale are o cheltuială suplimentară cu impozitul datorat egală cu partea sa din impozitul suplimentar care nu a fost percepută în temeiul IIR în ceea ce privește entitățile constitutive ale grupului care sunt impozitate la un nivel redus.

(2)   Statele membre pot opta să aplice un impozit suplimentar național calificat, în conformitate cu care se calculează și se plătește impozitul suplimentar pentru profitul excedentar al tuturor entităților constitutive care sunt impozitate la un nivel redus situate în jurisdicția lor în conformitate cu prezenta directivă.

Articolul 2

Domeniul de aplicare

(1)   Prezenta directivă se aplică entităților constitutive situate într-un stat membru care sunt membre ale unui grup de întreprinderi multinaționale sau ale unui grup național de mari dimensiuni care are un venit anual de cel puțin 750 000 000 EUR, inclusiv veniturile entităților exceptate menționate la alineatul (3), în situațiile financiare consolidate ale societății-mamă finale din cel puțin două dintre cele patru exerciții financiare imediat precedente exercițiului financiar de referință.

(2)   În cazul în care unul sau mai multe dintre cele patru exerciții financiare menționate la alineatul (1) sunt mai lungi sau mai scurte de 12 luni, pragul privind veniturile menționat la alineatul respectiv se ajustează proporțional pentru fiecare dintre exercițiile financiare respective.

(3)   Prezenta directivă nu se aplică următoarelor entități („entități exceptate”):

| (a) | o entitate guvernamentală, o organizație internațională, o organizație nonprofit, un fond de pensii, un fond de investiții care este o societate-mamă finală sau un vehicul de investiții imobiliare care este o societate-mamă finală; |
| --- | --- |

(a)

o entitate guvernamentală, o organizație internațională, o organizație nonprofit, un fond de pensii, un fond de investiții care este o societate-mamă finală sau un vehicul de investiții imobiliare care este o societate-mamă finală;

| (b) | o entitate care este deținută în proporție de cel puțin 95 % de una sau mai multe dintre entitățile menționate la litera (a), direct sau prin intermediul uneia sau mai multor entități exceptate, cu excepția entităților de servicii de pensii, și care:






  (i) | operează exclusiv sau aproape exclusiv în scopul de a deține active sau de a investi fonduri în beneficiul entității sau al entităților menționate la litera (a); sau |
| --- | --- | --- |

(b)

o entitate care este deținută în proporție de cel puțin 95 % de una sau mai multe dintre entitățile menționate la litera (a), direct sau prin intermediul uneia sau mai multor entități exceptate, cu excepția entităților de servicii de pensii, și care:

(i)

operează exclusiv sau aproape exclusiv în scopul de a deține active sau de a investi fonduri în beneficiul entității sau al entităților menționate la litera (a); sau

| (ii) | desfășoară exclusiv activități auxiliare celor desfășurate de entitatea sau de entitățile menționate la litera (a); |
| --- | --- |

(ii)

desfășoară exclusiv activități auxiliare celor desfășurate de entitatea sau de entitățile menționate la litera (a);

| (c) | o entitate care este deținută în proporție de cel puțin 85 %, direct sau prin intermediul uneia sau mai multor entități exceptate, de una sau mai multe dintre entitățile menționate la litera (a), cu excepția entităților de servicii de pensii, cu condiția ca majoritatea profiturilor sale să fie obținute din dividende sau câștiguri ori pierderi de capital care sunt excluse din calculul profitului sau al pierderii calificate, în conformitate cu articolul 16 alineatul (2) literele (b) și (c). |
| --- | --- |

(c)

o entitate care este deținută în proporție de cel puțin 85 %, direct sau prin intermediul uneia sau mai multor entități exceptate, de una sau mai multe dintre entitățile menționate la litera (a), cu excepția entităților de servicii de pensii, cu condiția ca majoritatea profiturilor sale să fie obținute din dividende sau câștiguri ori pierderi de capital care sunt excluse din calculul profitului sau al pierderii calificate, în conformitate cu articolul 16 alineatul (2) literele (b) și (c).

Prin derogare de la primul paragraf al prezentului alineat, entitatea constitutivă care depune declarația poate opta, în conformitate cu articolul 45 alineatul (1), să nu considere o entitate menționată la literele (b) și (c) de la paragraful respectiv drept entitate exceptată.

Articolul 3

Definiții

În sensul prezentei directive, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „entitate” înseamnă orice persoană juridică care întocmește situații financiare individuale sau orice persoană juridică; |
| --- | --- |

1.

„entitate” înseamnă orice persoană juridică care întocmește situații financiare individuale sau orice persoană juridică;

| 2. | „entitate constitutivă” înseamnă:






  (a) | orice entitate care face parte dintr-un grup de întreprinderi multinaționale sau dintr-un grup național de mari dimensiuni; și |
| --- | --- | --- |

2.

„entitate constitutivă” înseamnă:

(a)

orice entitate care face parte dintr-un grup de întreprinderi multinaționale sau dintr-un grup național de mari dimensiuni; și

| (b) | orice sediu permanent al unei entități principale care face parte dintr-un grup de întreprinderi multinaționale menționat la litera (a); |
| --- | --- |

(b)

orice sediu permanent al unei entități principale care face parte dintr-un grup de întreprinderi multinaționale menționat la litera (a);

| 3. | „grup” înseamnă:






  (a) | un ansamblu de entități care sunt legate între ele prin dreptul de proprietate sau control, astfel cum este definit de standardul contabil financiar acceptat pentru întocmirea situațiilor financiare consolidate de către societatea-mamă finală, inclusiv orice entitate care ar fi putut fi exclusă din situațiile financiare consolidate ale societății-mamă finale exclusiv pe baza dimensiunii sale reduse, din motive de semnificație sau pe motiv că este destinată vânzării; sau |
| --- | --- | --- |

3.

„grup” înseamnă:

(a)

un ansamblu de entități care sunt legate între ele prin dreptul de proprietate sau control, astfel cum este definit de standardul contabil financiar acceptat pentru întocmirea situațiilor financiare consolidate de către societatea-mamă finală, inclusiv orice entitate care ar fi putut fi exclusă din situațiile financiare consolidate ale societății-mamă finale exclusiv pe baza dimensiunii sale reduse, din motive de semnificație sau pe motiv că este destinată vânzării; sau

| (b) | o entitate care are unul sau mai multe sedii permanente, cu condiția să nu facă parte dintr-un alt grup, astfel cum este definit la litera (a); |
| --- | --- |

(b)

o entitate care are unul sau mai multe sedii permanente, cu condiția să nu facă parte dintr-un alt grup, astfel cum este definit la litera (a);

| 4. | „grup de întreprinderi multinaționale” înseamnă orice grup care include cel puțin o entitate sau un sediu permanent care nu se află în jurisdicția societății-mamă finale; |
| --- | --- |

4.

„grup de întreprinderi multinaționale” înseamnă orice grup care include cel puțin o entitate sau un sediu permanent care nu se află în jurisdicția societății-mamă finale;

| 5. | „grup național de mari dimensiuni” înseamnă orice grup în care toate entitățile constitutive sunt situate în același stat membru; |
| --- | --- |

5.

„grup național de mari dimensiuni” înseamnă orice grup în care toate entitățile constitutive sunt situate în același stat membru;

| 6. | „situații financiare consolidate” înseamnă:






  (a) | situațiile financiare întocmite de o entitate în conformitate cu un standard de contabilitate financiară acceptat, în care activele, datoriile, veniturile, cheltuielile și fluxurile de trezorerie ale entității respective și ale oricăror entități în care aceasta deține o participație de control sunt prezentate ca fiind cele ale unei entități economice unice; |
| --- | --- | --- |

6.

„situații financiare consolidate” înseamnă:

(a)

situațiile financiare întocmite de o entitate în conformitate cu un standard de contabilitate financiară acceptat, în care activele, datoriile, veniturile, cheltuielile și fluxurile de trezorerie ale entității respective și ale oricăror entități în care aceasta deține o participație de control sunt prezentate ca fiind cele ale unei entități economice unice;

| (b) | pentru grupurile definite la punctul 3 litera (b), situațiile financiare întocmite de o entitate în conformitate cu un standard de contabilitate financiară acceptat; |
| --- | --- |

(b)

pentru grupurile definite la punctul 3 litera (b), situațiile financiare întocmite de o entitate în conformitate cu un standard de contabilitate financiară acceptat;

| (c) | situațiile financiare ale societății-mamă finale care nu sunt întocmite în conformitate cu un standard de contabilitate financiară acceptat și care au fost ulterior ajustate pentru a preveni orice denaturare semnificativă; și |
| --- | --- |

(c)

situațiile financiare ale societății-mamă finale care nu sunt întocmite în conformitate cu un standard de contabilitate financiară acceptat și care au fost ulterior ajustate pentru a preveni orice denaturare semnificativă; și

| (d) | în cazul în care societatea-mamă finală nu întocmește situațiile financiare descrise la litera (a), (b) sau (c), situațiile financiare care ar fi fost întocmite dacă societatea-mamă finală trebuie să întocmească astfel de situații financiare în conformitate cu:






  (i) | un standard de contabilitate financiară acceptabil; sau |
| --- | --- | --- |

(d)

în cazul în care societatea-mamă finală nu întocmește situațiile financiare descrise la litera (a), (b) sau (c), situațiile financiare care ar fi fost întocmite dacă societatea-mamă finală trebuie să întocmească astfel de situații financiare în conformitate cu:

(i)

un standard de contabilitate financiară acceptabil; sau

| (ii) | un alt standard de contabilitate financiară și cu condiția ca astfel de situații financiare să fi fost ajustate pentru a preveni orice denaturare semnificativă; |
| --- | --- |

(ii)

un alt standard de contabilitate financiară și cu condiția ca astfel de situații financiare să fi fost ajustate pentru a preveni orice denaturare semnificativă;

| 7. | „exercițiu financiar” înseamnă perioada contabilă pentru care societatea-mamă finală a unui grup de întreprinderi multinaționale sau a unui grup național de mari dimensiuni întocmește situații financiare consolidate sau, în cazul în care societatea-mamă finală nu întocmește situații financiare consolidate, anul calendaristic; |
| --- | --- |

7.

„exercițiu financiar” înseamnă perioada contabilă pentru care societatea-mamă finală a unui grup de întreprinderi multinaționale sau a unui grup național de mari dimensiuni întocmește situații financiare consolidate sau, în cazul în care societatea-mamă finală nu întocmește situații financiare consolidate, anul calendaristic;

| 8. | „entitate constitutivă care depune declarația” înseamnă o entitate care depune o declarație privind impozitul suplimentar în conformitate cu articolul 44; |
| --- | --- |

8.

„entitate constitutivă care depune declarația” înseamnă o entitate care depune o declarație privind impozitul suplimentar în conformitate cu articolul 44;

| 9. | „entitate guvernamentală” înseamnă o entitate care îndeplinește cumulativ criteriile următoare:






  (a) | face parte din sau este deținută integral de un guvern, inclusiv de orice subdiviziune politică sau autoritate locală a acestuia; |
| --- | --- | --- |

9.

„entitate guvernamentală” înseamnă o entitate care îndeplinește cumulativ criteriile următoare:

(a)

face parte din sau este deținută integral de un guvern, inclusiv de orice subdiviziune politică sau autoritate locală a acestuia;

| (b) | nu desfășoară o activitate comercială sau de afaceri și are ca scop principal:






  (i) | îndeplinirea unei funcții guvernamentale; sau |
| --- | --- | --- |

(b)

nu desfășoară o activitate comercială sau de afaceri și are ca scop principal:

(i)

îndeplinirea unei funcții guvernamentale; sau

| (ii) | gestionarea sau investirea activelor guvernului sau jurisdicției respective prin realizarea și deținerea de investiții, gestionarea activelor și activități de investiții conexe pentru activele guvernului respectiv sau ale jurisdicției respective; |
| --- | --- |

(ii)

gestionarea sau investirea activelor guvernului sau jurisdicției respective prin realizarea și deținerea de investiții, gestionarea activelor și activități de investiții conexe pentru activele guvernului respectiv sau ale jurisdicției respective;

| (c) | răspunde în fața unui guvern cu privire la performanța sa generală și prezintă guvernului respectiv rapoarte de informare anuale; și |
| --- | --- |

(c)

răspunde în fața unui guvern cu privire la performanța sa generală și prezintă guvernului respectiv rapoarte de informare anuale; și

| (d) | activele sale sunt deținute de un guvern în momentul dizolvării și, în măsura în care distribuie profituri nete, aceste profituri nete sunt distribuite exclusiv guvernului respectiv și nicio parte din profiturile sale nete nu revine în beneficiul vreunei persoane private; |
| --- | --- |

(d)

activele sale sunt deținute de un guvern în momentul dizolvării și, în măsura în care distribuie profituri nete, aceste profituri nete sunt distribuite exclusiv guvernului respectiv și nicio parte din profiturile sale nete nu revine în beneficiul vreunei persoane private;

| 10. | „organizație internațională” înseamnă orice organizație interguvernamentală, inclusiv o organizație supranațională, sau agenție sau organism deținut în totalitate de aceasta, care îndeplinește toate criteriile următoare:






  (a) | este formată în principal din guverne; |
| --- | --- | --- |

10.

„organizație internațională” înseamnă orice organizație interguvernamentală, inclusiv o organizație supranațională, sau agenție sau organism deținut în totalitate de aceasta, care îndeplinește toate criteriile următoare:

(a)

este formată în principal din guverne;

| (b) | are în vigoare un acord privind sediul sau un acord în esență similar în jurisdicția în care este stabilită, de exemplu, dispoziții care conferă birourilor sau unităților organizației din jurisdicția respectivă dreptul la privilegii și imunități; și |
| --- | --- |

(b)

are în vigoare un acord privind sediul sau un acord în esență similar în jurisdicția în care este stabilită, de exemplu, dispoziții care conferă birourilor sau unităților organizației din jurisdicția respectivă dreptul la privilegii și imunități; și

| (c) | legea sau documentele ei statutare împiedică veniturile acesteia să ajungă în beneficiul unor persoane private; |
| --- | --- |

(c)

legea sau documentele ei statutare împiedică veniturile acesteia să ajungă în beneficiul unor persoane private;

| 11. | „organizație nonprofit” înseamnă o entitate care îndeplinește toate criteriile următoare:






  (a) | este înființată și își desfășoară activitatea în jurisdicția sa de rezidență:






  (i) | exclusiv în scopuri religioase, caritabile, științifice, artistice, culturale, sportive, educaționale sau în alte scopuri similare; sau |
| --- | --- | --- | --- |

11.

„organizație nonprofit” înseamnă o entitate care îndeplinește toate criteriile următoare:

(a)

este înființată și își desfășoară activitatea în jurisdicția sa de rezidență:

(i)

exclusiv în scopuri religioase, caritabile, științifice, artistice, culturale, sportive, educaționale sau în alte scopuri similare; sau

| (ii) | ca o organizație profesională, o asociație de afaceri, o cameră de comerț, o organizație a muncii, o organizație din sectorul agriculturii sau al horticulturii, o asociație civică sau o organizație care funcționează exclusiv pentru promovarea bunăstării sociale; |
| --- | --- |

(ii)

ca o organizație profesională, o asociație de afaceri, o cameră de comerț, o organizație a muncii, o organizație din sectorul agriculturii sau al horticulturii, o asociație civică sau o organizație care funcționează exclusiv pentru promovarea bunăstării sociale;

| (b) | majoritatea veniturilor din activitățile menționate la litera (a) sunt scutite de impozitul pe profit în jurisdicția sa de rezidență; |
| --- | --- |

(b)

majoritatea veniturilor din activitățile menționate la litera (a) sunt scutite de impozitul pe profit în jurisdicția sa de rezidență;

| (c) | nu are acționari sau membri care au drepturi de proprietate sau beneficii legate de activele sau veniturile sale; |
| --- | --- |

(c)

nu are acționari sau membri care au drepturi de proprietate sau beneficii legate de activele sau veniturile sale;

| (d) | veniturile sau activele entității nu pot fi distribuite sau utilizate în beneficiul unei persoane private sau al unei entități non-caritabile decât:






  (i) | ca urmare a desfășurării activităților caritabile ale entității; |
| --- | --- | --- |

(d)

veniturile sau activele entității nu pot fi distribuite sau utilizate în beneficiul unei persoane private sau al unei entități non-caritabile decât:

(i)

ca urmare a desfășurării activităților caritabile ale entității;

| (ii) | ca plată a unei compensații rezonabile pentru serviciile prestate sau pentru utilizarea bunurilor sau a capitalului; sau |
| --- | --- |

(ii)

ca plată a unei compensații rezonabile pentru serviciile prestate sau pentru utilizarea bunurilor sau a capitalului; sau

| (iii) | ca plată reprezentând valoarea justă de piață a bunurilor achiziționate de entitate; și |
| --- | --- |

(iii)

ca plată reprezentând valoarea justă de piață a bunurilor achiziționate de entitate; și

| (e) | la încetarea, lichidarea sau dizolvarea entității, toate activele acesteia urmează să fie distribuite sau restituite unei organizații nonprofit sau guvernului, inclusiv oricărei entități guvernamentale, din jurisdicția de rezidență a entității sau oricărei subdiviziuni politice a acesteia; |
| --- | --- |

(e)

la încetarea, lichidarea sau dizolvarea entității, toate activele acesteia urmează să fie distribuite sau restituite unei organizații nonprofit sau guvernului, inclusiv oricărei entități guvernamentale, din jurisdicția de rezidență a entității sau oricărei subdiviziuni politice a acesteia;

| (f) | nu desfășoară o activitate comercială sau de afaceri care nu este direct legată de scopurile pentru care a fost înființată; |
| --- | --- |

(f)

nu desfășoară o activitate comercială sau de afaceri care nu este direct legată de scopurile pentru care a fost înființată;

| 12. | „entitate de transparentă” înseamnă o entitate în măsura în care este transparentă din punct de vedere fiscal în ceea ce privește veniturile, cheltuielile, profiturile sau pierderile sale în jurisdicția în care a fost creată, cu excepția cazului în care este rezidentă fiscal și face obiectul unui impozit acoperit pe venitul sau profitul său într-o altă jurisdicție;
  o entitate transparentă este considerată a fi:






  (a) | o entitate transparentă din punct de vedere fiscal în ceea ce privește veniturile, cheltuielile, profiturile sau pierderile sale, în măsura în care este transparentă din punct de vedere fiscal în jurisdicția în care este situat proprietarul său; |
| --- | --- | --- |

12.

„entitate de transparentă” înseamnă o entitate în măsura în care este transparentă din punct de vedere fiscal în ceea ce privește veniturile, cheltuielile, profiturile sau pierderile sale în jurisdicția în care a fost creată, cu excepția cazului în care este rezidentă fiscal și face obiectul unui impozit acoperit pe venitul sau profitul său într-o altă jurisdicție;

o entitate transparentă este considerată a fi:

(a)

o entitate transparentă din punct de vedere fiscal în ceea ce privește veniturile, cheltuielile, profiturile sau pierderile sale, în măsura în care este transparentă din punct de vedere fiscal în jurisdicția în care este situat proprietarul său;

| (b) | o entitate hibridă inversată în ceea ce privește veniturile, cheltuielile, profiturile sau pierderile sale, în măsura în care nu este transparentă din punct de vedere fiscal în jurisdicția în care este situat proprietarul său; |
| --- | --- |

(b)

o entitate hibridă inversată în ceea ce privește veniturile, cheltuielile, profiturile sau pierderile sale, în măsura în care nu este transparentă din punct de vedere fiscal în jurisdicția în care este situat proprietarul său;

în sensul prezentei definiții, o „entitate transparentă din punct de vedere fiscal” înseamnă o entitate ale cărei venituri, cheltuieli, profituri sau pierderi sunt tratate de legislația unei jurisdicții ca și cum ar fi fost obținute sau suportate de proprietarul sau direct al entității respective proporțional cu participația lui în entitatea respectivă;

o participație în capitalurile proprii ale unei entități sau ale unui sediu permanent care este o entitate constitutivă este tratată ca fiind deținută printr-o structură transparentă din punct de vedere fiscal în cazul în care participația în capitalurile proprii respectivă este deținută indirect printr-un lanț de entități transparente din punct de vedere fiscal;

o entitate constitutivă care nu are rezidența fiscală și nu face obiectul unui impozit acoperit sau al unui impozit suplimentar național calificat în funcție de locul de administrare, locul de înființare sau criterii similare este tratată ca o entitate transparentă și ca o entitate transparentă din punct de vedere fiscal în ceea ce privește veniturile, cheltuielile, profiturile sau pierderile sale, în măsura în care:

| (a) | proprietarii săi sunt situați într-o jurisdicție care tratează entitatea ca fiind transparentă din punct de vedere fiscal; |
| --- | --- |

(a)

proprietarii săi sunt situați într-o jurisdicție care tratează entitatea ca fiind transparentă din punct de vedere fiscal;

| (b) | nu are un loc de afaceri în jurisdicția în care a fost creată; și |
| --- | --- |

(b)

nu are un loc de afaceri în jurisdicția în care a fost creată; și

| (c) | veniturile, cheltuielile, profitul sau pierderea nu pot fi atribuite unui sediu permanent; |
| --- | --- |

(c)

veniturile, cheltuielile, profitul sau pierderea nu pot fi atribuite unui sediu permanent;

| 13. | „sediu permanent” înseamnă:






  (a) | un loc de afaceri sau un presupus loc de afaceri situat într-o jurisdicție în care este tratat ca sediu permanent în conformitate cu un tratat fiscal aplicabil, cu condiția ca jurisdicția respectivă să impoziteze profiturile care îi sunt atribuite în conformitate cu o dispoziție similară cu articolul 7 din Convenția model a OCDE cu privire la impozitul pe venit și pe capital, astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- | --- |

13.

„sediu permanent” înseamnă:

(a)

un loc de afaceri sau un presupus loc de afaceri situat într-o jurisdicție în care este tratat ca sediu permanent în conformitate cu un tratat fiscal aplicabil, cu condiția ca jurisdicția respectivă să impoziteze profiturile care îi sunt atribuite în conformitate cu o dispoziție similară cu articolul 7 din Convenția model a OCDE cu privire la impozitul pe venit și pe capital, astfel cum a fost modificată;

| (b) | dacă nu există un tratat fiscal aplicabil, un loc de afaceri sau un presupus loc de afaceri situat într-o jurisdicție care impozitează profiturile care pot fi atribuite respectivului loc de afaceri pe o bază netă într-un mod similar cu cel în care impozitează propriii rezidenți fiscali; |
| --- | --- |

(b)

dacă nu există un tratat fiscal aplicabil, un loc de afaceri sau un presupus loc de afaceri situat într-o jurisdicție care impozitează profiturile care pot fi atribuite respectivului loc de afaceri pe o bază netă într-un mod similar cu cel în care impozitează propriii rezidenți fiscali;

| (c) | dacă o jurisdicție nu are un sistem de impozitare a profitului, un loc de afaceri sau un presupus loc de afaceri situat în această jurisdicție, care ar fi tratat ca sediu permanent în conformitate cu Convenția model a OCDE cu privire la impozitele pe venit și pe capital, astfel cum a fost modificată, cu condiția ca jurisdicția respectivă să fi avut dreptul de a impozita profiturile care ar fi fost atribuite locului de afaceri, în conformitate cu articolul 7 din convenția respectivă; sau |
| --- | --- |

(c)

dacă o jurisdicție nu are un sistem de impozitare a profitului, un loc de afaceri sau un presupus loc de afaceri situat în această jurisdicție, care ar fi tratat ca sediu permanent în conformitate cu Convenția model a OCDE cu privire la impozitele pe venit și pe capital, astfel cum a fost modificată, cu condiția ca jurisdicția respectivă să fi avut dreptul de a impozita profiturile care ar fi fost atribuite locului de afaceri, în conformitate cu articolul 7 din convenția respectivă; sau

| (d) | un loc de afaceri sau un presupus loc de afaceri care nu este descris la literele (a)-(c) prin care se desfășoară operațiuni în afara jurisdicției în care are sediul entitatea, cu condiția ca jurisdicția respectivă să scutească profiturile atribuibile unor astfel de operațiuni; |
| --- | --- |

(d)

un loc de afaceri sau un presupus loc de afaceri care nu este descris la literele (a)-(c) prin care se desfășoară operațiuni în afara jurisdicției în care are sediul entitatea, cu condiția ca jurisdicția respectivă să scutească profiturile atribuibile unor astfel de operațiuni;

| 14. | „societate-mamă finală” înseamnă:






  (a) | o entitate care deține, direct sau indirect, o participație de control în orice altă entitate și care nu este deținută, direct sau indirect, de o altă entitate care deține o participație de control în cadrul acesteia; sau |
| --- | --- | --- |

14.

„societate-mamă finală” înseamnă:

(a)

o entitate care deține, direct sau indirect, o participație de control în orice altă entitate și care nu este deținută, direct sau indirect, de o altă entitate care deține o participație de control în cadrul acesteia; sau

| (b) | entitatea principală a unui grup, astfel cum este definită la punctul 3 litera (b); |
| --- | --- |

(b)

entitatea principală a unui grup, astfel cum este definită la punctul 3 litera (b);

| 15. | „cota minimă de impozitare” înseamnă cincisprezece procente (15 %); |
| --- | --- |

15.

„cota minimă de impozitare” înseamnă cincisprezece procente (15 %);

| 16. | „impozit suplimentar” înseamnă impozitul suplimentar calculat pentru o jurisdicție sau o entitate constitutivă în temeiul articolului 27; |
| --- | --- |

16.

„impozit suplimentar” înseamnă impozitul suplimentar calculat pentru o jurisdicție sau o entitate constitutivă în temeiul articolului 27;

| 17. | „regim fiscal al societăților străine controlate” înseamnă un set de reguli fiscale, altele decât o IIR calificată, în temeiul cărora un acționar direct sau indirect al unei entități străine sau entitatea principală a unui sediu permanent, este supusă impozitării parțiale sau în totalitate a profiturilor obținute de entitatea constitutivă străină respectivă, indiferent dacă respectivele profituri sunt distribuite acționarului; |
| --- | --- |

17.

„regim fiscal al societăților străine controlate” înseamnă un set de reguli fiscale, altele decât o IIR calificată, în temeiul cărora un acționar direct sau indirect al unei entități străine sau entitatea principală a unui sediu permanent, este supusă impozitării parțiale sau în totalitate a profiturilor obținute de entitatea constitutivă străină respectivă, indiferent dacă respectivele profituri sunt distribuite acționarului;

| 18. | „IIR calificată” înseamnă un set de reguli care este transpus în dreptul intern al unei jurisdicții, cu condiția ca această jurisdicție să nu acorde beneficii legate de regulile respective, și care este:






  (a) | echivalent cu prevederile din prezenta directivă sau, în ceea ce privește jurisdicțiile țărilor terțe, Provocările fiscale generate de digitalizarea economiei – Regulile-model globale de combatere a erodării bazei impozabile (pilonul doi) (denumite în continuare „regulile-model ale OCDE)”, în conformitate cu care societatea-mamă a unui grup de întreprinderi multinaționale sau a unui grup național de mari dimensiuni calculează și plătește partea sa alocabilă din impozitul suplimentar în ceea ce privește entitățile constitutive ale grupului respectiv impozitate la un nivel redus; |
| --- | --- | --- |

18.

„IIR calificată” înseamnă un set de reguli care este transpus în dreptul intern al unei jurisdicții, cu condiția ca această jurisdicție să nu acorde beneficii legate de regulile respective, și care este:

(a)

echivalent cu prevederile din prezenta directivă sau, în ceea ce privește jurisdicțiile țărilor terțe, Provocările fiscale generate de digitalizarea economiei – Regulile-model globale de combatere a erodării bazei impozabile (pilonul doi) (denumite în continuare „regulile-model ale OCDE)”, în conformitate cu care societatea-mamă a unui grup de întreprinderi multinaționale sau a unui grup național de mari dimensiuni calculează și plătește partea sa alocabilă din impozitul suplimentar în ceea ce privește entitățile constitutive ale grupului respectiv impozitate la un nivel redus;

| (b) | administrată într-un mod coerent cu prevederile din prezenta directivă sau, în ceea ce privește jurisdicțiile țărilor terțe, cu regulile-model ale OCDE; |
| --- | --- |

(b)

administrată într-un mod coerent cu prevederile din prezenta directivă sau, în ceea ce privește jurisdicțiile țărilor terțe, cu regulile-model ale OCDE;

| 19. | „entitate constitutivă impozitată la un nivel redus” înseamnă:






  (a) | o entitate constitutivă a unui grup de întreprinderi multinaționale sau a unui grup național de mari dimensiuni care se află într-o jurisdicție care aplică o impozitare la un nivel redus; sau |
| --- | --- | --- |

19.

„entitate constitutivă impozitată la un nivel redus” înseamnă:

(a)

o entitate constitutivă a unui grup de întreprinderi multinaționale sau a unui grup național de mari dimensiuni care se află într-o jurisdicție care aplică o impozitare la un nivel redus; sau

| (b) | o entitate constitutivă apatridă care, pentru un exercițiu financiar, are un profit calificat și o cotă efectivă de impozitare mai mică decât cota minimă de impozitare; |
| --- | --- |

(b)

o entitate constitutivă apatridă care, pentru un exercițiu financiar, are un profit calificat și o cotă efectivă de impozitare mai mică decât cota minimă de impozitare;

| 20. | „societate-mamă intermediară” înseamnă o entitate constitutivă care deține, direct sau indirect, o participație în capitalurile proprii ale altei entități constitutive din același grup de întreprinderi multinaționale sau grup național de mari dimensiuni și care nu se califică drept societate-mamă finală, societate-mamă deținută parțial, sediu permanent sau entitate de investiții; |
| --- | --- |

20.

„societate-mamă intermediară” înseamnă o entitate constitutivă care deține, direct sau indirect, o participație în capitalurile proprii ale altei entități constitutive din același grup de întreprinderi multinaționale sau grup național de mari dimensiuni și care nu se califică drept societate-mamă finală, societate-mamă deținută parțial, sediu permanent sau entitate de investiții;

| 21. | „participație de control” înseamnă o participație în capitalurile proprii într-o entitate prin care deținătorului participației i se cere sau i s-ar fi cerut să consolideze linie cu linie activele, datoriile, veniturile, cheltuielile și fluxurile de trezorerie ale entității, în conformitate cu un standard de contabilitate financiară acceptat; se consideră că o entitate principală deține participațiile de control în cadrul sediilor sale permanente; |
| --- | --- |

21.

„participație de control” înseamnă o participație în capitalurile proprii într-o entitate prin care deținătorului participației i se cere sau i s-ar fi cerut să consolideze linie cu linie activele, datoriile, veniturile, cheltuielile și fluxurile de trezorerie ale entității, în conformitate cu un standard de contabilitate financiară acceptat; se consideră că o entitate principală deține participațiile de control în cadrul sediilor sale permanente;

| 22. | „societate-mamă deținută parțial” înseamnă o entitate constitutivă care deține, direct sau indirect, o participație în capitalurile proprii într-o altă entitate constitutivă a aceluiași grup de întreprinderi multinaționale sau grup național de mari dimensiuni, și pentru care peste 20 % din participația sa în capitalurile proprii este deținută, direct sau indirect, de una sau mai multe persoane care nu sunt entități constitutive ale grupului de întreprinderi multinaționale respectiv sau ale grupului național de mari dimensiuni și care nu se califică drept societate-mamă finală, sediu permanent sau entitate de investiții; |
| --- | --- |

22.

„societate-mamă deținută parțial” înseamnă o entitate constitutivă care deține, direct sau indirect, o participație în capitalurile proprii într-o altă entitate constitutivă a aceluiași grup de întreprinderi multinaționale sau grup național de mari dimensiuni, și pentru care peste 20 % din participația sa în capitalurile proprii este deținută, direct sau indirect, de una sau mai multe persoane care nu sunt entități constitutive ale grupului de întreprinderi multinaționale respectiv sau ale grupului național de mari dimensiuni și care nu se califică drept societate-mamă finală, sediu permanent sau entitate de investiții;

| 23. | „participații în capitalurile proprii” înseamnă orice participații în capitalurile proprii care conferă drepturi la profiturile, capitalul sau rezervele unei entități sau ale unui sediu permanent; |
| --- | --- |

23.

„participații în capitalurile proprii” înseamnă orice participații în capitalurile proprii care conferă drepturi la profiturile, capitalul sau rezervele unei entități sau ale unui sediu permanent;

| 24. | „societate-mamă” înseamnă o societate-mamă finală care nu este o entitate exceptată, o societate-mamă intermediară sau o societate-mamă deținută parțial; |
| --- | --- |

24.

„societate-mamă” înseamnă o societate-mamă finală care nu este o entitate exceptată, o societate-mamă intermediară sau o societate-mamă deținută parțial;

| 25. | „standard de contabilitate financiară acceptat” înseamnă standardele internaționale de raportare financiară [IFRS sau IFRS adoptate de Uniune în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (8)] și principiile contabile general acceptate din Australia, Brazilia, Canada, statele membre ale Uniunii Europene, statele membre ale Spațiului Economic European, Hong Kong (China), Japonia, Mexic, Noua Zeelandă, Republica Populară Chineză, Republica India, Republica Coreea, Rusia, Singapore, Elveția, Regatul Unit și Statele Unite ale Americii; |
| --- | --- |

25.

„standard de contabilitate financiară acceptat” înseamnă standardele internaționale de raportare financiară [IFRS sau IFRS adoptate de Uniune în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (8)] și principiile contabile general acceptate din Australia, Brazilia, Canada, statele membre ale Uniunii Europene, statele membre ale Spațiului Economic European, Hong Kong (China), Japonia, Mexic, Noua Zeelandă, Republica Populară Chineză, Republica India, Republica Coreea, Rusia, Singapore, Elveția, Regatul Unit și Statele Unite ale Americii;

8

| 26. | „standard de contabilitate financiară autorizat” înseamnă, în ceea ce privește o entitate, un set de principii contabile general acceptate, permise de un organism contabil autorizat din jurisdicția în care are sediul entitatea respectivă; în sensul prezentei definiții, „organism contabil autorizat” înseamnă organismul care are autoritate juridică într-o jurisdicție să prescrie, să stabilească sau să accepte standarde de contabilitate în scopul raportării financiare; |
| --- | --- |

26.

„standard de contabilitate financiară autorizat” înseamnă, în ceea ce privește o entitate, un set de principii contabile general acceptate, permise de un organism contabil autorizat din jurisdicția în care are sediul entitatea respectivă; în sensul prezentei definiții, „organism contabil autorizat” înseamnă organismul care are autoritate juridică într-o jurisdicție să prescrie, să stabilească sau să accepte standarde de contabilitate în scopul raportării financiare;

| 27. | „denaturare semnificativă” înseamnă, în ceea ce privește aplicarea unui principiu specific sau a unei proceduri specifice în temeiul unui set de principii contabile general acceptate, o variație totală de peste 75 000 000 EUR din venituri sau cheltuieli într-un exercițiu financiar în comparație cu suma care ar fi fost determinată prin aplicarea principiului sau a procedurii în conformitate cu Standardele internaționale de raportare financiară [IFRS sau IFRS adoptate de Uniune în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1606/2002]; |
| --- | --- |

27.

„denaturare semnificativă” înseamnă, în ceea ce privește aplicarea unui principiu specific sau a unei proceduri specifice în temeiul unui set de principii contabile general acceptate, o variație totală de peste 75 000 000 EUR din venituri sau cheltuieli într-un exercițiu financiar în comparație cu suma care ar fi fost determinată prin aplicarea principiului sau a procedurii în conformitate cu Standardele internaționale de raportare financiară [IFRS sau IFRS adoptate de Uniune în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1606/2002];

| 28. | „impozit suplimentar național calificat” înseamnă un impozit suplimentar transpus în normele de drept intern al unei jurisdicții, cu condiția ca această jurisdicție să nu acorde beneficii legate de normele respective, și că:






  (a) | prevede stabilirea profitului excedentar al entităților constitutive situate în jurisdicția respectivă în conformitate cu regulile prevăzute în prezenta directivă sau, în ceea ce privește jurisdicțiile țărilor terțe, regulile-model ale OCDE și aplicarea cotei minime de impozitare la profiturile excedentare respective pentru jurisdicție și entitățile constitutive, în conformitate cu regulile prevăzute în prezenta directivă sau, în ceea ce privește jurisdicțiile țărilor terțe, regulile-model ale OCDE; și |
| --- | --- | --- |

28.

„impozit suplimentar național calificat” înseamnă un impozit suplimentar transpus în normele de drept intern al unei jurisdicții, cu condiția ca această jurisdicție să nu acorde beneficii legate de normele respective, și că:

(a)

prevede stabilirea profitului excedentar al entităților constitutive situate în jurisdicția respectivă în conformitate cu regulile prevăzute în prezenta directivă sau, în ceea ce privește jurisdicțiile țărilor terțe, regulile-model ale OCDE și aplicarea cotei minime de impozitare la profiturile excedentare respective pentru jurisdicție și entitățile constitutive, în conformitate cu regulile prevăzute în prezenta directivă sau, în ceea ce privește jurisdicțiile țărilor terțe, regulile-model ale OCDE; și

| (b) | este administrată într-un mod coerent cu regulile prevăzute în prezenta directivă sau, în ceea ce privește jurisdicțiile țărilor terțe, regulile-model ale OCDE; |
| --- | --- |

(b)

este administrată într-un mod coerent cu regulile prevăzute în prezenta directivă sau, în ceea ce privește jurisdicțiile țărilor terțe, regulile-model ale OCDE;

| 29. | „valoarea contabilă netă a imobilizărilor corporale” înseamnă media valorilor de început și de sfârșit ale imobilizărilor corporale după luarea în considerare a deprecierii, epuizării și pierderii valorii cumulate, astfel cum sunt înregistrate în situațiile financiare; |
| --- | --- |

29.

„valoarea contabilă netă a imobilizărilor corporale” înseamnă media valorilor de început și de sfârșit ale imobilizărilor corporale după luarea în considerare a deprecierii, epuizării și pierderii valorii cumulate, astfel cum sunt înregistrate în situațiile financiare;

| 30. | „entitate de investiții” înseamnă:






  (a) | un fond de investiții sau un vehicul de investiții imobiliare; |
| --- | --- | --- |

30.

„entitate de investiții” înseamnă:

(a)

un fond de investiții sau un vehicul de investiții imobiliare;

| (b) | o entitate care este deținută în proporție de cel puțin 95 %, direct de o entitate menționată la litera (a) sau prin intermediul unui lanț de astfel de entități și care își desfășoară activitatea exclusiv sau aproape exclusiv pentru a deține active sau a investi fonduri în beneficiul său; sau |
| --- | --- |

(b)

o entitate care este deținută în proporție de cel puțin 95 %, direct de o entitate menționată la litera (a) sau prin intermediul unui lanț de astfel de entități și care își desfășoară activitatea exclusiv sau aproape exclusiv pentru a deține active sau a investi fonduri în beneficiul său; sau

| (c) | o entitate unde cel puțin 85 % din valoarea entității este deținută de o entitate menționată la litera (a) cu condiția ca majoritatea veniturilor sale să fie obținute din dividende sau câștiguri ori pierderi de capital care sunt excluse din calculul profitului sau al pierderii calificate în sensul prezentei directive; |
| --- | --- |

(c)

o entitate unde cel puțin 85 % din valoarea entității este deținută de o entitate menționată la litera (a) cu condiția ca majoritatea veniturilor sale să fie obținute din dividende sau câștiguri ori pierderi de capital care sunt excluse din calculul profitului sau al pierderii calificate în sensul prezentei directive;

| 31. | „fond de investiții” înseamnă o entitate sau o construcție care îndeplinește toate condițiile următoare:






  (a) | este concepută pentru a reuni active financiare sau nefinanciare de la o serie de investitori, dintre care unii sunt neafiliați; |
| --- | --- | --- |

31.

„fond de investiții” înseamnă o entitate sau o construcție care îndeplinește toate condițiile următoare:

(a)

este concepută pentru a reuni active financiare sau nefinanciare de la o serie de investitori, dintre care unii sunt neafiliați;

| (b) | investește în conformitate cu o politică de investiții definită; |
| --- | --- |

(b)

investește în conformitate cu o politică de investiții definită;

| (c) | permite investitorilor să reducă costurile de tranzacționare, cu cercetarea și analitice sau să repartizeze riscurile la nivel colectiv; |
| --- | --- |

(c)

permite investitorilor să reducă costurile de tranzacționare, cu cercetarea și analitice sau să repartizeze riscurile la nivel colectiv;

| (d) | este concepută în principal pentru a genera venituri sau câștiguri din investiții sau protecție împotriva unui eveniment sau a unui rezultat specific ori general; |
| --- | --- |

(d)

este concepută în principal pentru a genera venituri sau câștiguri din investiții sau protecție împotriva unui eveniment sau a unui rezultat specific ori general;

| (e) | investitorii săi au dreptul la randamente din activele fondului sau la profituri obținute din activele respective, pe baza contribuției pe care au efectuat-o; |
| --- | --- |

(e)

investitorii săi au dreptul la randamente din activele fondului sau la profituri obținute din activele respective, pe baza contribuției pe care au efectuat-o;

| (f) | entitatea sau conducerea sa face obiectul regimului de reglementare, inclusiv reglementări adecvate privind combaterea spălării banilor și protecția investitorilor, pentru fondurile de investiții în jurisdicția în care este stabilită sau administrată; și |
| --- | --- |

(f)

entitatea sau conducerea sa face obiectul regimului de reglementare, inclusiv reglementări adecvate privind combaterea spălării banilor și protecția investitorilor, pentru fondurile de investiții în jurisdicția în care este stabilită sau administrată; și

| (g) | este administrată de profesioniști în gestionarea fondurilor de investiții în numele investitorilor; |
| --- | --- |

(g)

este administrată de profesioniști în gestionarea fondurilor de investiții în numele investitorilor;

| 32. | „vehicul de investiții imobiliare” înseamnă o entitate cu deținere largă, care deține predominant bunuri imobile și care face obiectul unui singur nivel de impozitare, aplicabil la nivelul său sau al deținătorilor participațiilor sale, cu o amânare de cel mult un an; |
| --- | --- |

32.

„vehicul de investiții imobiliare” înseamnă o entitate cu deținere largă, care deține predominant bunuri imobile și care face obiectul unui singur nivel de impozitare, aplicabil la nivelul său sau al deținătorilor participațiilor sale, cu o amânare de cel mult un an;

| 33. | „fond de pensii” înseamnă:






  (a) | o entitate care este stabilită și funcționează într-o jurisdicție exclusiv sau aproape exclusiv pentru a administra sau a furniza prestații de pensii și prestații auxiliare sau ocazionale persoanelor fizice în cazul în care:






  (i) | respectiva entitate este reglementată ca atare de jurisdicția respectivă sau de una dintre subdiviziunile sale politice sau autoritățile sale locale; sau |
| --- | --- | --- | --- |

33.

„fond de pensii” înseamnă:

(a)

o entitate care este stabilită și funcționează într-o jurisdicție exclusiv sau aproape exclusiv pentru a administra sau a furniza prestații de pensii și prestații auxiliare sau ocazionale persoanelor fizice în cazul în care:

(i)

respectiva entitate este reglementată ca atare de jurisdicția respectivă sau de una dintre subdiviziunile sale politice sau autoritățile sale locale; sau

| (ii) | prestațiile respective sunt garantate sau protejate în alt mod de reglementările naționale și sunt finanțate de un grup de active deținut prin intermediul unui acord fiduciar sau de o societate fiduciară pentru a asigura îndeplinirea obligațiilor corespunzătoare în materie de pensii în caz de insolvență a grupurilor de întreprinderi multinaționale sau a grupurilor naționale de mari dimensiuni; |
| --- | --- |

(ii)

prestațiile respective sunt garantate sau protejate în alt mod de reglementările naționale și sunt finanțate de un grup de active deținut prin intermediul unui acord fiduciar sau de o societate fiduciară pentru a asigura îndeplinirea obligațiilor corespunzătoare în materie de pensii în caz de insolvență a grupurilor de întreprinderi multinaționale sau a grupurilor naționale de mari dimensiuni;

| (b) | o entitate care prestează servicii de pensii; |
| --- | --- |

(b)

o entitate care prestează servicii de pensii;

| 34. | „entitate care prestează servicii de pensii” înseamnă o entitate care este stabilită și funcționează exclusiv sau aproape exclusiv pentru a investi fonduri în beneficiul entităților menționate la punctul 33 litera (a) sau pentru a desfășura activități care sunt auxiliare activităților reglementate menționate la punctul 33 litera (a) cu condiția ca entitatea care prestează servicii de pensii să facă parte din același grup cu entitățile care desfășoară respectivele activități reglementate; |
| --- | --- |

34.

„entitate care prestează servicii de pensii” înseamnă o entitate care este stabilită și funcționează exclusiv sau aproape exclusiv pentru a investi fonduri în beneficiul entităților menționate la punctul 33 litera (a) sau pentru a desfășura activități care sunt auxiliare activităților reglementate menționate la punctul 33 litera (a) cu condiția ca entitatea care prestează servicii de pensii să facă parte din același grup cu entitățile care desfășoară respectivele activități reglementate;

| 35. | „jurisdicție care aplică o impozitare la nivel redus” înseamnă, în ceea ce privește un grup de întreprinderi multinaționale sau un grup național de mari dimensiuni în orice exercițiu financiar, un stat membru sau o jurisdicție a unei țări terțe în care grupul de întreprinderi multinaționale sau grupul național de mari dimensiuni are un profit calificat și este impozitat cu o cotă efectivă de impozitare mai mică decât cota minimă de impozitare; |
| --- | --- |

35.

„jurisdicție care aplică o impozitare la nivel redus” înseamnă, în ceea ce privește un grup de întreprinderi multinaționale sau un grup național de mari dimensiuni în orice exercițiu financiar, un stat membru sau o jurisdicție a unei țări terțe în care grupul de întreprinderi multinaționale sau grupul național de mari dimensiuni are un profit calificat și este impozitat cu o cotă efectivă de impozitare mai mică decât cota minimă de impozitare;

| 36. | „profit sau pierdere calificate” înseamnă profitul net sau pierderea netă din contabilitatea financiară a unei entități constitutive, ajustată în conformitate cu regulile prevăzute în capitolele III, VI și VII; |
| --- | --- |

36.

„profit sau pierdere calificate” înseamnă profitul net sau pierderea netă din contabilitatea financiară a unei entități constitutive, ajustată în conformitate cu regulile prevăzute în capitolele III, VI și VII;

| 37. | „impozit de imputare rambursabil necalificat” înseamnă orice impozit, altul decât un impozit de imputare calificat, datorat sau plătit de o entitate constitutivă, care este:






  (a) | rambursabil beneficiarului real al unui dividend distribuit de o astfel de entitate constitutivă pentru acel dividend sau care poate fi creditat de beneficiarul real în raport cu o obligație fiscală, alta decât o obligație fiscală legată de un astfel de dividend; sau |
| --- | --- | --- |

37.

„impozit de imputare rambursabil necalificat” înseamnă orice impozit, altul decât un impozit de imputare calificat, datorat sau plătit de o entitate constitutivă, care este:

(a)

rambursabil beneficiarului real al unui dividend distribuit de o astfel de entitate constitutivă pentru acel dividend sau care poate fi creditat de beneficiarul real în raport cu o obligație fiscală, alta decât o obligație fiscală legată de un astfel de dividend; sau

| (b) | rambursabil societății care face distribuirea, odată cu distribuirea unui dividend către un acționar; |
| --- | --- |

(b)

rambursabil societății care face distribuirea, odată cu distribuirea unui dividend către un acționar;

în sensul prezentei definiții, un „impozit de imputare calificat” înseamnă un impozit acoperit datorat sau plătit de o entitate constitutivă, inclusiv de un sediu permanent, care este rambursabil sau creditabil beneficiarului real al dividendelor distribuite de entitatea constitutivă sau, în cazul unui impozit acoperit datorat sau plătit de un sediu permanent, un dividend distribuit de entitatea principală, în măsura în care rambursarea este datorată sau creditul este acordat:

| (a) | de o altă jurisdicție decât cea care a impus impozitele acoperite; |
| --- | --- |

(a)

de o altă jurisdicție decât cea care a impus impozitele acoperite;

| (b) | beneficiarului real al dividendelor care sunt supuse impozitării la o cotă nominală egală sau mai mare decât cota minimă de impozitare a dividendelor primite în temeiul legislației interne a jurisdicției care a impus entității constitutive impozitele acoperite; |
| --- | --- |

(b)

beneficiarului real al dividendelor care sunt supuse impozitării la o cotă nominală egală sau mai mare decât cota minimă de impozitare a dividendelor primite în temeiul legislației interne a jurisdicției care a impus entității constitutive impozitele acoperite;

| (c) | unei persoane fizice care este beneficiarul real al dividendelor și care are rezidența fiscală în jurisdicția care a impus entității constitutive impozitele acoperite și care este supusă impozitării la o cotă nominală egală sau mai mare decât cota standard de impozitare aplicabilă profitului obișnuit; sau |
| --- | --- |

(c)

unei persoane fizice care este beneficiarul real al dividendelor și care are rezidența fiscală în jurisdicția care a impus entității constitutive impozitele acoperite și care este supusă impozitării la o cotă nominală egală sau mai mare decât cota standard de impozitare aplicabilă profitului obișnuit; sau

| (d) | unei entități guvernamentale, unei organizații internaționale, unei organizații nonprofit rezidente, unui fond de pensii rezident, unei entități de investiții rezidente care nu face parte din grupul de întreprinderi multinaționale sau din grupul național de mari dimensiuni sau unei societăți de asigurări de viață rezidente, în măsura în care dividendele sunt primite în legătură cu activitățile unui fond de pensii rezident și sunt supuse impozitării în același mod precum dividendele primite de un fond de pensii;
  în sensul literei (d):






  (i) | o organizație nonprofit sau un fond de pensii este rezident într-o jurisdicție dacă este înființat și administrat în jurisdicția respectivă; |
| --- | --- | --- |

(d)

unei entități guvernamentale, unei organizații internaționale, unei organizații nonprofit rezidente, unui fond de pensii rezident, unei entități de investiții rezidente care nu face parte din grupul de întreprinderi multinaționale sau din grupul național de mari dimensiuni sau unei societăți de asigurări de viață rezidente, în măsura în care dividendele sunt primite în legătură cu activitățile unui fond de pensii rezident și sunt supuse impozitării în același mod precum dividendele primite de un fond de pensii;

în sensul literei (d):

(i)

o organizație nonprofit sau un fond de pensii este rezident într-o jurisdicție dacă este înființat și administrat în jurisdicția respectivă;

| (ii) | o entitate de investiții este rezidentă într-o jurisdicție dacă este înființată și reglementată în jurisdicția respectivă; |
| --- | --- |

(ii)

o entitate de investiții este rezidentă într-o jurisdicție dacă este înființată și reglementată în jurisdicția respectivă;

| (iii) | o societate de asigurări de viață este rezidentă în jurisdicția în care își are sediul; |
| --- | --- |

(iii)

o societate de asigurări de viață este rezidentă în jurisdicția în care își are sediul;

| 38. | „credit fiscal rambursabil calificat” înseamnă:






  (a) | un credit fiscal rambursabil conceput astfel încât să fie achitat ca plată în numerar sau echivalent în numerar către o entitate constitutivă în termen de patru ani de la data la care entitatea constitutivă are dreptul să primească creditul fiscal rambursabil în conformitate cu legislația jurisdicției care acordă creditul; sau |
| --- | --- | --- |

38.

„credit fiscal rambursabil calificat” înseamnă:

(a)

un credit fiscal rambursabil conceput astfel încât să fie achitat ca plată în numerar sau echivalent în numerar către o entitate constitutivă în termen de patru ani de la data la care entitatea constitutivă are dreptul să primească creditul fiscal rambursabil în conformitate cu legislația jurisdicției care acordă creditul; sau

| (b) | în cazul în care creditul fiscal este rambursabil parțial, partea din creditul fiscal rambursabil care este plătibilă ca plată în numerar sau ca echivalent în numerar către o entitate constitutivă în termen de patru ani de la data la care entitatea constitutivă are dreptul să primească creditul fiscal parțial rambursabil; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care creditul fiscal este rambursabil parțial, partea din creditul fiscal rambursabil care este plătibilă ca plată în numerar sau ca echivalent în numerar către o entitate constitutivă în termen de patru ani de la data la care entitatea constitutivă are dreptul să primească creditul fiscal parțial rambursabil;

un credit fiscal rambursabil calificat nu include niciun cuantum al impozitului creditabil sau rambursabil în temeiul unui impozit de imputare calificat sau al unui impozit de imputare rambursabil necalificat;

| 39. | „credit fiscal rambursabil necalificat” înseamnă un credit fiscal care nu este un credit fiscal rambursabil calificat, dar care este rambursabil integral sau parțial; |
| --- | --- |

39.

„credit fiscal rambursabil necalificat” înseamnă un credit fiscal care nu este un credit fiscal rambursabil calificat, dar care este rambursabil integral sau parțial;

| 40. | „entitate principală” înseamnă o entitate care include în situațiile sale financiare profitul net sau pierderea netă din contabilitatea financiară a unui sediu permanent; |
| --- | --- |

40.

„entitate principală” înseamnă o entitate care include în situațiile sale financiare profitul net sau pierderea netă din contabilitatea financiară a unui sediu permanent;

| 41. | „entitate constitutivă-proprietară” înseamnă o entitate constitutivă care deține, direct sau indirect, o participație în capitalurile proprii într-o altă entitate constitutivă din același grup de întreprinderi multinaționale sau din același grup național de mari dimensiuni; |
| --- | --- |

41.

„entitate constitutivă-proprietară” înseamnă o entitate constitutivă care deține, direct sau indirect, o participație în capitalurile proprii într-o altă entitate constitutivă din același grup de întreprinderi multinaționale sau din același grup național de mari dimensiuni;

| 42. | „sistem eligibil de impozitare la distribuirea profiturilor” înseamnă un sistem de impozitare a profitului care:






  (a) | impune impozit pe profit numai atunci când profiturile respective sunt distribuite sau preconizate să fie distribuite acționarilor sau atunci când societatea suportă anumite cheltuieli care nu au legătură cu activitatea comercială; |
| --- | --- | --- |

42.

„sistem eligibil de impozitare la distribuirea profiturilor” înseamnă un sistem de impozitare a profitului care:

(a)

impune impozit pe profit numai atunci când profiturile respective sunt distribuite sau preconizate să fie distribuite acționarilor sau atunci când societatea suportă anumite cheltuieli care nu au legătură cu activitatea comercială;

| (b) | impune un impozit la o cotă egală sau mai mare decât cota minimă de impozitare; și |
| --- | --- |

(b)

impune un impozit la o cotă egală sau mai mare decât cota minimă de impozitare; și

| (c) | era în vigoare la 1 iulie 2021 sau înaintea datei respective; |
| --- | --- |

(c)

era în vigoare la 1 iulie 2021 sau înaintea datei respective;

| 43. | „UTPR calificată” înseamnă un set de reguli transpus în dreptul intern al unei jurisdicții, cu condiția ca această jurisdicție să nu acorde beneficii legate de regulile respective, și care:






  (a) | este echivalent cu regulile prevăzute în prezenta directivă sau, în ceea ce privește jurisdicțiile țărilor terțe, regulile-model ale OCDE, în conformitate cu care o jurisdicție colectează partea sa alocabilă din impozitul suplimentar aferent unui grup de întreprinderi multinaționale care nu a fost percepută în temeiul IIR în ceea ce privește entitățile constitutive impozitate la un nivel redus ale respectivului grup de întreprinderi multinaționale; |
| --- | --- | --- |

43.

„UTPR calificată” înseamnă un set de reguli transpus în dreptul intern al unei jurisdicții, cu condiția ca această jurisdicție să nu acorde beneficii legate de regulile respective, și care:

(a)

este echivalent cu regulile prevăzute în prezenta directivă sau, în ceea ce privește jurisdicțiile țărilor terțe, regulile-model ale OCDE, în conformitate cu care o jurisdicție colectează partea sa alocabilă din impozitul suplimentar aferent unui grup de întreprinderi multinaționale care nu a fost percepută în temeiul IIR în ceea ce privește entitățile constitutive impozitate la un nivel redus ale respectivului grup de întreprinderi multinaționale;

| (b) | este administrată într-un mod coerent cu regulile prevăzute în prezenta directivă sau, în ceea ce privește jurisdicțiile țărilor terțe, regulile-model ale OCDE; |
| --- | --- |

(b)

este administrată într-un mod coerent cu regulile prevăzute în prezenta directivă sau, în ceea ce privește jurisdicțiile țărilor terțe, regulile-model ale OCDE;

| 44. | „entitate desemnată care depune declarația” înseamnă entitatea constitutivă, alta decât societatea-mamă finală, care a fost desemnată de grupul de întreprinderi multinaționale sau de grupul național de mari dimensiuni să îndeplinească obligațiile de declarare prevăzute la articolul 44 în numele grupului de întreprinderi multinaționale sau al grupului național de mari dimensiuni. |
| --- | --- |

44.

„entitate desemnată care depune declarația” înseamnă entitatea constitutivă, alta decât societatea-mamă finală, care a fost desemnată de grupul de întreprinderi multinaționale sau de grupul național de mari dimensiuni să îndeplinească obligațiile de declarare prevăzute la articolul 44 în numele grupului de întreprinderi multinaționale sau al grupului național de mari dimensiuni.

Articolul 4

Sediul entității constitutive

(1)   În sensul prezentei directive, o entitate, alta decât o entitate transparentă, este determinată ca având sediul în jurisdicția în care este considerată rezidentă în scopuri fiscale pe baza locului său de administrare/conducere, a locului său de înființare sau a unor criterii similare.

În cazul în care nu este posibilă determinarea sediului unei entități, alta decât o entitate transparentă, pe baza primului paragraf, se consideră că aceasta își are sediul în jurisdicția în care a fost înființată.

(2)   O entitate transparentă este considerată apatridă, cu excepția cazului în care este societatea-mamă finală a unui grup de întreprinderi multinaționale sau a unui grup național de mari dimensiuni este obligată să aplice o IIR în conformitate cu articolele 5, 6, 7 și 8, caz în care se consideră că entitatea transparentă își are sediul în jurisdicția în care a fost înființată.

(3)   Un sediu permanent, astfel cum este definit la articolul 3 punctul 13 litera (a), este determinat ca fiind situat în jurisdicția în care este tratat ca sediu permanent și este supus impozitării în temeiul tratatului fiscal aplicabil.

Un sediu permanent, astfel cum este definit la articolul 3 punctul 13 litera (b), este determinat ca fiind situat în jurisdicția în care face obiectul impozitării bazei nete pe baza prezenței sale comerciale.

Un sediu permanent, astfel cum este definit la articolul 3 punctul 13 litera (c), este determinat ca fiind situat în jurisdicția în care se află.

Un sediu permanent, astfel cum este definit la articolul 3 punctul 13 litera (d), este considerat apatrid.

(4)   În cazul în care o entitate constitutivă este situată în două jurisdicții, iar jurisdicțiile respective au un tratat fiscal aplicabil, se consideră că entitatea constitutivă își are sediul în jurisdicția în care este considerată rezidentă în scopuri fiscale în temeiul tratatului fiscal respectiv.

În cazul în care tratatul fiscal aplicabil impune ca autoritățile competente să ajungă la un acord reciproc cu privire la rezidența în scopuri fiscale presupusă a entității constitutive și nu se ajunge la niciun acord, se aplică alineatul (5).

În cazul în care nu se există nicio scutire de la dubla impunere în temeiul tratatului fiscal aplicabil, din cauza faptului că o entitate constitutivă este rezidentă în scopuri fiscale a ambelor părți contractante, se aplică alineatul (5).

(5)   În cazul în care o entitate constitutivă are sedii în două jurisdicții, iar jurisdicțiile respective nu au un tratat fiscal aplicabil, se consideră că entitatea constitutivă își are sediul în jurisdicția care a perceput suma mai mare a impozitelor acoperite pentru exercițiul financiar.

În scopul calculării cuantumului impozitelor acoperite menționate la primul paragraf, nu se ia în considerare cuantumul impozitului plătit în conformitate cu un regim fiscal aplicabil societăților străine controlate.

În cazul în care cuantumul impozitelor acoperite datorate în cele două jurisdicții este același sau zero, se consideră că entitatea constitutivă își are sediul în jurisdicția în care excluderea profitului pentru activitățile cu substanță economică, calculată la nivel de entitate în conformitate cu articolul 28, are o valoare mai mare.

În cazul în care valoarea excluderii profitului pentru activitățile cu substanță economică în cele două jurisdicții este aceeași sau zero, entitatea constitutivă este considerată apatridă, cu excepția cazului în care este o societate-mamă finală, caz în care se consideră că își are sediul în jurisdicția în care a fost înființată.

(6)   În cazul în care, ca urmare a aplicării alineatelor (4) și (5), o societate-mamă își are sediul într-o jurisdicție în care nu face obiectul unei IIR calificate, se consideră că aceasta face obiectul IIR calificate din cealaltă jurisdicție, cu excepția cazului în care un tratat fiscal aplicabil interzice aplicarea unei astfel de reguli.

(7)   În cazul în care o entitate constitutivă își schimbă sediul în cursul unui exercițiu financiar, se consideră că aceasta își are sediul în jurisdicția în care s-a considerat că își are sediul în temeiul prezentului articol la începutul exercițiului financiar respectiv.

CAPITOLUL II

IIR ȘI UTPR

Articolul 5

Societatea-mamă finală din Uniune

(1)   Statele membre se asigură că o societate-mamă finală care este entitate constitutivă care are sediul într-un stat membru este supusă impozitului suplimentar (denumit în continuare „impozitul suplimentar în temeiul IIR”) pentru exercițiul financiar în ceea ce privește entitățile sale constitutive impozitate la un nivel redus care au sediul în altă jurisdicție sau care sunt apatride.

(2)   Statele membre se asigură că, în cazul în care o entitate constitutivă care este societatea-mamă finală a unui grup de întreprinderi multinaționale sau a unui grup național de mari dimensiuni are sediul într-un stat membru care este o jurisdicție impozitată la un nivel redus, aceasta este supusă impozitului suplimentar în temeiul IIR, în ceea ce o privește și în ceea ce privește entitățile constitutive ale grupului impozitate la un nivel redus care au sediul în același stat membru pentru exercițiul financiar.

Articolul 6

Societatea-mamă intermediară din Uniune

(1)   Statele membre se asigură că o societate-mamă intermediară care are sediul într-un stat membru și este deținută de o societate-mamă finală care are sediul în jurisdicția unei țări terțe este supusă impozitului suplimentar în temeiul IIR pentru exercițiul financiar în ceea ce privește entitățile sale constitutive impozitate la un nivel redus, care au sediul într-o altă jurisdicție sau sunt apatride.

(2)   Statele membre se asigură că, în cazul în care o societate-mamă intermediară care are sediul într-un stat membru care este o jurisdicție care aplică o impozitare la nivel redus și este deținută de o societate-mamă finală care are sediul în jurisdicția unei țări terțe, aceasta este supusă impozitului suplimentar în temeiul IIR, în ceea ce o privește și în ceea ce privește entitățile sale constitutive impozitate la un nivel redus care au sediul în același stat membru pentru exercițiul financiar.

(3)   Dispozițiile alineatelor (1) și (2) nu se aplică atunci când:

| (a) | societatea-mamă finală face obiectul unei IIR calificate pentru exercițiul financiar respectiv; sau |
| --- | --- |

(a)

societatea-mamă finală face obiectul unei IIR calificate pentru exercițiul financiar respectiv; sau

| (b) | o altă societate-mamă intermediară are sediul într-o jurisdicție dintr-o țară terță, unde face obiectul unei IIR calificate pentru exercițiul financiar respectiv și deține, direct sau indirect, o participație de control în societatea-mamă intermediară. |
| --- | --- |

(b)

o altă societate-mamă intermediară are sediul într-o jurisdicție dintr-o țară terță, unde face obiectul unei IIR calificate pentru exercițiul financiar respectiv și deține, direct sau indirect, o participație de control în societatea-mamă intermediară.

Articolul 7

Societate-mamă intermediară care are sediul în Uniune și este deținută de o societate-mamă finală exclusă

(1)   Statele membre se asigură că, în cazul în care o societate-mamă intermediară care are sediul într-un stat membru este deținută de o societate-mamă finală care este o entitate exclusă, societatea-mamă intermediară este supusă impozitului suplimentar în temeiul IIR pentru exercițiul financiar în ceea ce privește entitățile sale constitutive impozitate la un nivel redus, care au sediul într-o altă jurisdicție sau sunt apatride.

(2)   Statele membre se asigură că, în cazul în care o societate-mamă intermediară care are sediul într-un stat membru care este o jurisdicție care aplică o impozitare la nivel redus este deținută de o societate-mamă finală care este o entitate exclusă, societatea-mamă intermediară este supusă impozitului suplimentar în temeiul IIR, în ceea ce o privește și în ceea ce privește entitățile sale constitutive impozitate la un nivel redus care au sediul în același stat membru pentru exercițiul financiar.

(3)   Alineatele (1) și (2) nu se aplică în cazul în care o altă societate-mamă intermediară are sediul într-o jurisdicție în care face obiectul unei IIR calificate pentru exercițiul financiar respectiv și deține, direct sau indirect, o participație de control în societatea-mamă intermediară menționată la alineatele (1) și (2).

Articolul 8

Societatea-mamă deținută parțial din Uniune

(1)   Statele membre se asigură că o societate-mamă deținută parțial care are sediul într-un stat membru este supusă impozitului suplimentar în temeiul IIR pentru exercițiul financiar în ceea ce privește entitățile sale constitutive impozitate la un nivel redus, care au sediul într-o altă jurisdicție sau sunt apatride.

(2)   Statele membre se asigură că, în cazul în care o societate-mamă deținută parțial are sediul într-un stat membru care este o jurisdicție care aplică o impozitare la nivel redus, aceasta este supusă impozitului suplimentar în temeiul IIR, în ceea ce o privește și în ceea ce privește entitățile sale constitutive impozitate la un nivel redus care au sediul în același stat membru pentru exercițiul financiar.

(3)   Alineatele (1) și (2) nu se aplică în cazul în care participațiile în capitalurile proprii ale societății-mamă deținute parțial sunt deținute integral, direct sau indirect, de o altă societate-mamă deținută parțial care face obiectul unei IIR calificate pentru exercițiul financiar respectiv.

Articolul 9

Alocarea impozitului suplimentar în temeiul IIR

(1)   Impozitul suplimentar în temeiul IIR datorat de o societate-mamă în legătură cu o entitate constitutivă impozitată la un nivel redus în temeiul articolului 5 alineatul (1), articolului 6 alineatul (1), articolului 7 alineatul (1) și articolului 8 alineatul (1) este egal cu impozitul suplimentar al entității constitutive impozitate la un nivel redus, calculat în conformitate cu articolul 27, înmulțit cu partea alocabilă a societății-mamă din acest impozit suplimentar pentru exercițiul financiar.

(2)   Partea alocabilă a unei societăți-mamă din impozitul suplimentar în ceea ce privește o entitate constitutivă impozitată la un nivel redus este procentul participației în capitalurile proprii ale societății-mamă la profitul calificat al entității constitutive impozitate la un nivel redus. Procentul respectiv este egal cu profitul calificat al entității constitutive impozitate la un nivel redus pentru exercițiul financiar, din care se scade cuantumul acestor profituri care poate fi atribuit participațiilor în capitalurile proprii deținute de alți proprietari, împărțit la profitul calificat al entității constitutive impozitate la un nivel redus pentru exercițiul financiar.

Valoarea profitului calificat care poate fi atribuit participațiilor în capitalurile proprii într-o entitate constitutivă impozitată la un nivel redus deținute de alți proprietari este valoarea care ar fi fost tratată ca fiind atribuită acestor proprietari în conformitate cu principiile standardului de contabilitate financiară acceptat utilizat în situațiile financiare consolidate ale societății-mamă finale dacă profitul net al entității constitutive impozitate la un nivel redus ar fi egal cu profitul său calificat și:

| (a) | societatea-mamă a întocmit situații financiare consolidate în conformitate cu standardul contabil respectiv (denumite în continuare „situațiile financiare consolidate ipotetice”); |
| --- | --- |

(a)

societatea-mamă a întocmit situații financiare consolidate în conformitate cu standardul contabil respectiv (denumite în continuare „situațiile financiare consolidate ipotetice”);

| (b) | societatea-mamă deținea o participație de control în entitatea constitutivă impozitată la un nivel redus, astfel încât toate veniturile și cheltuielile entității constitutive impozitate la un nivel redus au fost consolidate linie cu linie cu cele ale societății-mamă în situațiile financiare consolidate ipotetice; |
| --- | --- |

(b)

societatea-mamă deținea o participație de control în entitatea constitutivă impozitată la un nivel redus, astfel încât toate veniturile și cheltuielile entității constitutive impozitate la un nivel redus au fost consolidate linie cu linie cu cele ale societății-mamă în situațiile financiare consolidate ipotetice;

| (c) | toate profiturile calificate ale entității constitutive impozitate la un nivel redus erau atribuibile tranzacțiilor cu persoane care nu sunt entități din grup; și |
| --- | --- |

(c)

toate profiturile calificate ale entității constitutive impozitate la un nivel redus erau atribuibile tranzacțiilor cu persoane care nu sunt entități din grup; și

| (d) | toate participațiile în capitalurile proprii care nu sunt deținute direct sau indirect de societatea-mamă erau deținute de alte persoane decât entitățile din grup. |
| --- | --- |

(d)

toate participațiile în capitalurile proprii care nu sunt deținute direct sau indirect de societatea-mamă erau deținute de alte persoane decât entitățile din grup.

(3)   Pe lângă cuantumul alocat unei societăți-mamă în conformitate cu alineatul (1) de la prezentul articol, impozitul suplimentar în temeiul IIR datorat de o societate-mamă în temeiul articolului 5 alineatul (2), al articolului 6 alineatul (2), al articolului 7 alineatul (2) și al articolului 8 alineatul (2) include, pentru exercițiul financiar, în conformitate cu articolul 27:

| (a) | valoarea integrală a impozitului suplimentar calculat pentru respectiva societate-mamă; și |
| --- | --- |

(a)

valoarea integrală a impozitului suplimentar calculat pentru respectiva societate-mamă; și

| (b) | valoarea impozitului suplimentar calculat pentru entitățile sale constitutive impozitate la un nivel redus, care au sediul în același stat membru, înmulțită cu partea alocabilă a societății-mamă din acest impozit suplimentar pentru exercițiul financiar. |
| --- | --- |

(b)

valoarea impozitului suplimentar calculat pentru entitățile sale constitutive impozitate la un nivel redus, care au sediul în același stat membru, înmulțită cu partea alocabilă a societății-mamă din acest impozit suplimentar pentru exercițiul financiar.

Articolul 10

Mecanismul de compensare a IIR

În cazul în care o societate-mamă care are sediul într-un stat membru deține indirect o participație în capitalurile proprii într-o entitate constitutivă impozitată la un nivel redus prin intermediul unei societăți-mamă intermediare sau unei societăți-mamă deținute parțial care face obiectul unei IIR calificate pentru exercițiul financiar, impozitul suplimentar datorat în temeiul articolelor 5-8 se reduce cu o valoare egală cu partea alocabilă primei societăți-mamă din impozitul suplimentar care este datorat de societatea-mamă intermediară sau de societatea-mamă deținută parțial.

Articolul 11

Opțiunea de a aplica un impozit suplimentar național calificat

(1)   Statele membre pot opta să aplice un impozit suplimentar național calificat.

În cazul în care un stat membru în care își au sediul entitățile constitutive ale unui grup de întreprinderi multinaționale sau ale unui grup național de mari dimensiuni optează să aplice un impozit suplimentar național calificat, toate entitățile constitutive impozitate la un nivel redus ale grupului de întreprinderi multinaționale sau ale grupului național de mari dimensiuni din statul membru respectiv sunt supuse impozitului suplimentar național respectiv pentru exercițiul financiar în cauză.

În temeiul unui impozit suplimentar național calificat, profiturile excedentare naționale ale entităților constitutive impozitate la un nivel redus pot fi calculate pe baza unui standard de contabilitate financiară acceptat sau a unui standard de contabilitate financiară autorizat de organismul contabil autorizat și ajustate pentru a preveni orice denaturare semnificativă, nefiind obligatorie aplicarea standardului de contabilitate financiară utilizat pentru întocmirea situațiilor financiare consolidate.

(2)   În cazul în care o societate-mamă a unui grup de întreprinderi multinaționale sau a unui grup național de mari dimensiuni are sediul într-un stat membru, iar entitățile sale constitutive, având sediul fie în respectivul stat membru, fie într-o altă jurisdicție fac obiectul unui impozit suplimentar național calificat pentru exercițiul financiar în jurisdicțiile respective, cuantumul oricărui impozit suplimentar calculat în conformitate cu articolul 27 datorat de societatea-mamă în temeiul articolelor 5-8 se reduce, până la zero, cu cuantumul impozitului suplimentar național calificat datorat de aceasta sau de entitățile constitutive respective.

Prin excepție de la primul paragraf, în cazul în care impozitul suplimentar național calificat a fost calculat pentru un exercițiu financiar în conformitate cu standardul contabil financiar acceptat al societății-mamă finale sau standardele internaționale de raportare financiară [IFRS sau IFRS astfel cum au fost adoptate de Uniune în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1606/2002], nu se calculează niciun alt impozit suplimentar în conformitate cu articolul 27 pentru exercițiul financiar respectiv în ceea ce privește entitățile constitutive ale grupului de întreprinderi multinaționale sau ale grupului național de mari dimensiuni care își au sediul în statul membru respectiv. Prezentul paragraf nu aduce atingere calculării niciunui impozit suplimentar adițional în temeiul articolului 29 în cazul în care un stat membru nu aplică un impozit suplimentar național calificat pentru a colecta orice impozit suplimentar adițional în temeiul articolului 29.

(3)   În cazul în care cuantumul impozitului suplimentar național calificat pentru un exercițiu financiar nu a fost achitat în cursul celor patru exerciții financiare următoare exercițiului financiar în care a fost datorat, cuantumul impozitului suplimentar național calificat care nu a fost achitat se adaugă la impozitul suplimentar jurisdicțional calculat în conformitate cu articolul 27 alineatul (3) și nu este colectat de statul membru care a optat în conformitate cu alineatul (1) de la prezentul articol.

(4)   Statele membre care optează să aplice un impozit suplimentar național calificat informează Comisia cu privire la respectiva opțiune în termen de patru luni de la adoptarea actelor lor cu putere de lege și a actelor administrative naționale care introduc un impozit suplimentar național calificat. Aceste opțiuni sunt valabile și nu pot fi revocate timp de trei ani. La sfârșitul fiecărei perioade de trei ani, opțiunea se reînnoiește automat, cu excepția cazului în care statul membru își revocă opțiunea. Orice revocare a opțiunii se notifică Comisiei cel târziu cu patru luni înainte de încheierea perioadei de trei ani.

Articolul 12

Aplicarea UTPR la nivelul grupului de întreprinderi multinaționale

(1)   În cazul în care societatea-mamă finală a unui grup de întreprinderi multinaționale are sediul într-o jurisdicție dintr-o țară terță care nu aplică o IIR calificată sau în cazul în care societatea-mamă finală a unui grup de întreprinderi multinaționale este o entitate exclusă, statele membre se asigură că entitățile constitutive care au sediul în Uniune fac obiectul, în statul membru în care își au sediul, unei ajustări egale cu cuantumul impozitului suplimentar în temeiul UTPR alocat statului membru respectiv pentru exercițiul financiar în conformitate cu articolul 14.

În acest scop, o astfel de ajustare poate lua forma unui impozit suplimentar datorat de entitățile constitutive respective sau a unui refuz de deducere din profitul impozabil al entităților constitutive respective, ceea ce are ca rezultat un cuantum al obligației fiscale necesare pentru colectarea cuantumului impozitului suplimentar în temeiul UTPR alocat statului membru respectiv.

(2)   În cazul în care un stat membru aplică ajustarea în temeiul alineatului (1) de la prezentul articol sub forma unui refuz de deducere din profitul impozabil, această ajustare se aplică, în măsura în care este posibil, în anul fiscal în care se încheie exercițiul financiar pentru care a fost calculat cuantumul impozitului suplimentar în temeiul UTPR și alocat unui stat membru în conformitate cu articolul 14.

Orice cuantum al impozitului suplimentar calculat în temeiul UTPR care rămâne datorat pentru un exercițiu financiar ca urmare a aplicării unui refuz de deducere din profitul impozabil aferent exercițiului financiar respectiv se reportează în măsura în care este necesar și face obiectul, pentru fiecare exercițiu financiar următor, ajustării în temeiul alineatului (1), până la achitarea integrală a cuantumului impozitului suplimentar în temeiul UTPR alocat statului membru respectiv pentru exercițiul financiar respectiv.

(3)   Entitățile constitutive care sunt entități de investiții nu fac obiectul prezentului articol.

Articolul 13

Aplicarea UTPR în jurisdicția societății-mamă finale

(1)   În cazul în care societatea-mamă finală a unui grup de întreprinderi multinaționale are sediul într-o jurisdicție a unei țări terțe care aplică o impozitare la nivel redus, statele membre se asigură că entitățile constitutive care au sediul în Uniune fac obiectul, în statul membru în care își au sediul, unei ajustări egale cu cuantumul impozitului suplimentar în temeiul UTPR alocat statului membru respectiv pentru exercițiul financiar, în conformitate cu articolul 14.

În acest scop, o astfel de ajustare poate lua forma unui impozit suplimentar datorat de entitățile constitutive respective sau a unui refuz de deducere din profitul impozabil al entităților constitutive respective, ceea ce are ca rezultat un cuantum al obligației fiscale necesare pentru colectarea cuantumului impozitului suplimentar în temeiul UTPR alocat statului membru respectiv.

Primul paragraf nu se aplică în cazul în care societatea-mamă finală care are sediul într-o jurisdicție a unei țări terțe care aplică o impozitare la nivel redus face obiectul unei IIR calificate în ceea ce o privește și în ceea ce privește entitățile sale constitutive care își au sediul în jurisdicția respectivă.

(2)   În cazul în care un stat membru aplică ajustarea în temeiul alineatului (1) de la prezentul articol sub forma unui refuz de deducere din profitul impozabil, această ajustare se aplică, în măsura posibilului, în ceea ce privește anul fiscal în care se încheie exercițiul financiar pentru care a fost calculat cuantumul impozitului suplimentar în temeiul UTPR și alocat unui stat membru în conformitate cu articolul 14.

Orice cuantum al impozitului suplimentar în temeiul UTPR care rămâne datorat pentru un exercițiu financiar ca urmare a neacceptării deducerii sale din profitul impozabil aferent exercițiului financiar respectiv se reportează în măsura în care este necesar și face obiectul, pentru fiecare exercițiu financiar următor, ajustării în temeiul alineatului (1), până la achitarea cuantumului integral al impozitului suplimentar în temeiul UTPR alocat statului membru respectiv pentru exercițiul financiar respectiv.

(3)   Entitățile constitutive care sunt entități de investiții nu fac obiectul prezentului articol.

Articolul 14

Calculul și alocarea cuantumului impozitului suplimentar determinat în temeiul UTPR

(1)   Cuantumul impozitului suplimentar în temeiul UTPR alocat unui stat membru se calculează prin înmulțirea impozitului suplimentar total în temeiul UTPR, astfel cum este stabilit în conformitate cu alineatul (2), cu procentul alocat în temeiul UTPR al statului membru, astfel cum este determinat în conformitate cu alineatul (5).

(2)   Impozitul suplimentar total alocat în temeiul UTPR pentru un exercițiu financiar este egal cu suma impozitului suplimentar calculat pentru fiecare entitate constitutivă impozitată la un nivel redus a grupului de întreprinderi multinaționale pentru exercițiul financiar respectiv în conformitate cu articolul 27, sub rezerva ajustărilor prevăzute la alineatele (3) și (4) de la prezentul articol.

(3)   Impozitul suplimentar alocat în temeiul UTPR unei entități constitutive impozitate la un nivel redus este egal cu zero în cazul în care, pentru exercițiul financiar, întreaga participație a societății-mamă finale în capitalurile proprii la această entitate constitutivă impozitată la un nivel redus este deținută integral, direct sau indirect, de una sau mai multe societăți-mamă care sunt obligate să aplice o IIR calificată cu privire la respectiva entitate constitutivă impozitată la un nivel redus pentru exercițiul financiar respectiv.

(4)   În cazul în care alineatul (3) nu se aplică, impozitul suplimentar alocat în temeiul UTPR al unei entități constitutive impozitate la un nivel redus se reduce cu partea alocabilă societății-mamă din impozitul suplimentar al respectivei entități constitutive impozitate la un nivel redus care este perceput în temeiul IIR calificate.

(5)   Procentul alocat în temeiul UTPR al unui stat membru se calculează, pentru fiecare exercițiu financiar și pentru fiecare grup de întreprinderi multinaționale, în conformitate cu următoarea formulă:

Formula

unde:

| (a) | numărul de angajați din statul membru este numărul total de angajați ai tuturor entităților constitutive ale grupului de întreprinderi multinaționale care au sediul în statul membru respectiv; |
| --- | --- |

(a)

numărul de angajați din statul membru este numărul total de angajați ai tuturor entităților constitutive ale grupului de întreprinderi multinaționale care au sediul în statul membru respectiv;

| (b) | numărul de angajați din toate jurisdicțiile care aplică UTPR este numărul total de angajați ai tuturor entităților constitutive ale grupului de întreprinderi multinaționale care au sediul într-o jurisdicție care aplică UTPR calificată în vigoare pentru exercițiul financiar; |
| --- | --- |

(b)

numărul de angajați din toate jurisdicțiile care aplică UTPR este numărul total de angajați ai tuturor entităților constitutive ale grupului de întreprinderi multinaționale care au sediul într-o jurisdicție care aplică UTPR calificată în vigoare pentru exercițiul financiar;

| (c) | valoarea totală a imobilizărilor corporale din statul membru este suma valorii contabile nete a imobilizărilor corporale ale tuturor entităților constitutive ale grupului de întreprinderi multinaționale care au sediul în statul membru respectiv; |
| --- | --- |

(c)

valoarea totală a imobilizărilor corporale din statul membru este suma valorii contabile nete a imobilizărilor corporale ale tuturor entităților constitutive ale grupului de întreprinderi multinaționale care au sediul în statul membru respectiv;

| (d) | valoarea totală a imobilizărilor corporale în toate jurisdicțiile care aplică UTPR este suma valorii contabile nete a imobilizărilor corporale ale tuturor entităților constitutive ale grupului de întreprinderi multinaționale care au sediul într-o jurisdicție care aplică UTPR calificată în vigoare pentru exercițiul financiar. |
| --- | --- |

(d)

valoarea totală a imobilizărilor corporale în toate jurisdicțiile care aplică UTPR este suma valorii contabile nete a imobilizărilor corporale ale tuturor entităților constitutive ale grupului de întreprinderi multinaționale care au sediul într-o jurisdicție care aplică UTPR calificată în vigoare pentru exercițiul financiar.

(6)   Numărul de angajați este numărul de angajați în echivalent normă întreagă ai tuturor entităților constitutive care au sediul în jurisdicția considerată, inclusiv contractanții independenți, cu condiția ca aceștia să participe la activitățile obișnuite de exploatare ale entității constitutive.

Imobilizările corporale includ imobilizările corporale ale tuturor entităților constitutive situate în jurisdicția relevantă, dar nu includ numerarul sau echivalentul de numerar, imobilizările necorporale sau financiare.

(7)   Angajații ale căror costuri salariale sunt incluse în situațiile financiare individuale ale unui sediu permanent, astfel cum sunt stabilite la articolul 18 alineatul (1) și ajustate în conformitate cu articolul 18 alineatul (2), se alocă jurisdicției în care este localizat sediul permanent.

Imobilizările corporale incluse în situațiile financiare individuale ale unui sediu permanent, astfel cum sunt stabilite la articolul 18 alineatul (1) și ajustate în conformitate cu articolul 18 alineatul (2) se alocă jurisdicției în care este localizat sediul permanent.

Numărul de angajați și imobilizările corporale alocate jurisdicției unui sediu permanent nu sunt luate în considerare pentru numărul de angajați și imobilizările corporale din jurisdicția entității principale.

Numărul de angajați și valoarea contabilă netă a imobilizărilor corporale deținute de o entitate de investiții sunt excluse din elementele formulei prevăzute la alineatul (5).

Numărul de angajați și valoarea contabilă netă a imobilizărilor corporale ale unei entități transparente sunt excluse din elementele formulei prevăzute la alineatul (5), cu excepția cazului în care sunt alocate unui sediu permanent sau, în absența unui sediu permanent, entităților constitutive care se află în jurisdicția în care a fost înființată entitatea transparentă.

(8)   Prin derogare de la alineatul (5), procentul alocat în temeiul UTPR al unei jurisdicții pentru un grup de întreprinderi multinaționale este considerat a fi egal cu zero pentru un exercițiu financiar atât timp cât cuantumul impozitului suplimentar alocat în temeiul UTPR jurisdicției respective într-un exercițiu financiar precedent nu a avut ca rezultat faptul că entitățile constitutive ale respectivului grup de întreprinderi multinaționale situate în jurisdicția respectivă au o cheltuială suplimentară cu impozitul datorat egală, în total, cu cuantumul impozitului suplimentar alocat în temeiul UTPR pentru respectivul exercițiu financiar precedent alocat jurisdicției respective.

Numărul de angajați și valoarea contabilă netă a imobilizărilor corporale ale entităților constitutive ale unui grup de întreprinderi multinaționale care își are sediul într-o jurisdicție cu un procent alocat în temeiul UTPR egal cu zero pentru un exercițiu financiar sunt excluse din elementele formulei de alocare a impozitului suplimentar total alocat în temeiul UTPR grupului de întreprinderi multinaționale pentru exercițiul financiar respectiv.

(9)   Alineatul (8) nu se aplică pentru un exercițiu financiar în cazul în care toate jurisdicțiile cu o UTPR calificată în vigoare pentru exercițiul financiar au un procent al UTPR egal cu zero pentru grupul de întreprinderi multinaționale pentru exercițiul financiar respectiv.

CAPITOLUL III

CALCULUL PROFITULUI SAU AL PIERDERII CALIFICATE

Articolul 15

Determinarea profitului sau a pierderii calificate

(1)   Profitul sau pierderea calificate ale unei entități constitutive se calculează prin efectuarea ajustărilor prevăzute la articolele 16-19 la profitul net sau pierderea netă înregistrat/ă în contabilitatea entității constitutive pentru exercițiul financiar înainte de orice ajustare de consolidare pentru eliminarea tranzacțiilor intra-grup, determinate în conformitate cu standardul de contabilitate utilizat la întocmirea situațiilor financiare consolidate ale societății-mamă finale.

(2)   În cazul în care nu este posibil în mod rezonabil să se determine profitul net sau pierderea netă înregistrat/ă în contabilitatea unei entități constitutive pe baza standardului de contabilitate financiară acceptat sau a standardului de contabilitate financiară autorizat utilizat la întocmirea situațiilor financiare consolidate ale societății-mamă finale, profitul net sau pierderea netă din contabilitatea financiară a entității constitutive pentru exercițiul financiar poate fi determinată utilizând un alt standard de contabilitate financiară acceptat sau un standard de contabilitate financiară autorizat, cu condiția ca:

| (a) | situațiile financiare ale entității constitutive să fie întocmite în continuare pe baza acelui standard de contabilitate; |
| --- | --- |

(a)

situațiile financiare ale entității constitutive să fie întocmite în continuare pe baza acelui standard de contabilitate;

| (b) | informațiile conținute în situațiile financiare să fie credibile; și |
| --- | --- |

(b)

informațiile conținute în situațiile financiare să fie credibile; și

| (c) | diferențele permanente care depășesc 1 000 000 EUR și care rezultă din aplicarea unui anumit principiu sau standard elementelor de profit sau cheltuieli ori tranzacțiilor, atunci când principiul sau standardul respectiv diferă de standardul financiar utilizat la întocmirea situațiilor financiare consolidate ale societății-mamă finale, se ajustează pentru a fi conforme cu tratamentul impus pentru elementul respectiv în conformitate cu standardul de contabilitate utilizat la întocmirea situațiilor financiare consolidate. |
| --- | --- |

(c)

diferențele permanente care depășesc 1 000 000 EUR și care rezultă din aplicarea unui anumit principiu sau standard elementelor de profit sau cheltuieli ori tranzacțiilor, atunci când principiul sau standardul respectiv diferă de standardul financiar utilizat la întocmirea situațiilor financiare consolidate ale societății-mamă finale, se ajustează pentru a fi conforme cu tratamentul impus pentru elementul respectiv în conformitate cu standardul de contabilitate utilizat la întocmirea situațiilor financiare consolidate.

(3)   În cazul în care o societate-mamă finală nu și-a întocmit situațiile financiare consolidate prin aplicarea unui standard de contabilitate financiară acceptat astfel cum se menționează la articolul 3 punctul 6 litera (c), situațiile financiare consolidate ale societății-mamă finale se ajustează pentru a preveni orice denaturare semnificativă.

(4)   În cazul în care societatea-mamă finală nu întocmește situații financiare consolidate astfel cum se menționează la articolul 3 punctul 6 literele (a), (b) și (c), situațiile financiare consolidate ale entității-mamă finale menționate la articolul 3 punctul 6 litera (d), sunt cele care ar fi fost întocmite dacă societatea-mamă finală trebuie să întocmească astfel de situații financiare în conformitate cu:

| (a) | un standard de contabilitate financiară acceptat; sau |
| --- | --- |

(a)

un standard de contabilitate financiară acceptat; sau

| (b) | un standard de contabilitate financiară autorizat, cu condiția ca aceste situații financiare consolidate să fie ajustate pentru a preveni orice denaturare semnificativă. |
| --- | --- |

(b)

un standard de contabilitate financiară autorizat, cu condiția ca aceste situații financiare consolidate să fie ajustate pentru a preveni orice denaturare semnificativă.

(5)   În cazul în care un stat membru sau o jurisdicție a unei țări terțe aplică un impozit suplimentar național calificat, profitul net sau pierderea netă din contabilitatea financiară a entităților constitutive care au sediul în statul membru respectiv sau în jurisdicția țării terțe respective poate fi stabilită în conformitate cu un standard de contabilitate financiară acceptat sau cu un standard de contabilitate financiară autorizat care este diferit de standardul de contabilitate financiară utilizat pentru pregătirea situațiilor financiare consolidate ale societății-mamă finale, cu condiția ca profitul net sau pierderea netă din contabilitatea financiară respectivă să fie ajustată pentru a preveni orice denaturare semnificativă.

(6)   În cazul în care aplicarea unui principiu specific sau a unei proceduri specifice în temeiul unui set de principii contabile general acceptate conduce la o denaturare semnificativă, tratamentul contabil al oricărui element sau al oricărei tranzacții care face obiectul principiului sau procedurii respective se ajustează pentru a se conforma tratamentului impus pentru elementul sau tranzacția în cauză în conformitate cu Standardele internaționale de raportare financiară [IFRS sau IFRS astfel cum au fost adoptate de Uniune în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1606/2002].

Articolul 16

Ajustări pentru determinarea profitului sau a pierderii calificate

(1)   În sensul prezentului articol, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „cheltuiala netă cu impozitele” înseamnă valoarea netă a următoarelor elemente:






  (i) | cheltuielile cu impozitele acoperite înregistrate în contabilitate și orice cheltuielile cu impozite acoperite curente și amânate incluse în cheltuielile cu impozitul pe profit, inclusiv impozitele acoperite pe profit care sunt excluse din calculul profitului sau al pierderii calificate; |
| --- | --- | --- |

(a)

„cheltuiala netă cu impozitele” înseamnă valoarea netă a următoarelor elemente:

(i)

cheltuielile cu impozitele acoperite înregistrate în contabilitate și orice cheltuielile cu impozite acoperite curente și amânate incluse în cheltuielile cu impozitul pe profit, inclusiv impozitele acoperite pe profit care sunt excluse din calculul profitului sau al pierderii calificate;

| (ii) | creanțele privind impozitul amânat care pot fi atribuite unei pierderi în exercițiul financiar; |
| --- | --- |

(ii)

creanțele privind impozitul amânat care pot fi atribuite unei pierderi în exercițiul financiar;

| (iii) | cheltuielile cu impozitele suplimentare naționale calificate înregistrate în contabilitate; |
| --- | --- |

(iii)

cheltuielile cu impozitele suplimentare naționale calificate înregistrate în contabilitate;

| (iv) | cheltuielile cu impozitele rezultate în conformitate cu dispozițiile prezentei directive sau, în ceea ce privește jurisdicțiile țărilor terțe, regulile-model ale OCDE, înregistrate în contabilitate; și |
| --- | --- |

(iv)

cheltuielile cu impozitele rezultate în conformitate cu dispozițiile prezentei directive sau, în ceea ce privește jurisdicțiile țărilor terțe, regulile-model ale OCDE, înregistrate în contabilitate; și

| (v) | cheltuielile cu impozitele de imputare rambursabile necalificate, înregistrate în contabilitate; |
| --- | --- |

(v)

cheltuielile cu impozitele de imputare rambursabile necalificate, înregistrate în contabilitate;

| (b) | „dividend exclus” înseamnă un dividend sau o altă distribuire primită sau de primit în legătură cu o participație în capitalurile proprii, cu excepția unui dividend sau a altei distribuiri primite sau datorate în legătură cu:






  (i) | o participație în capitalurile proprii:






  — | deținută de grup într-o entitate care conferă drepturi la mai puțin de 10 % din profiturile, capitalul sau rezervele sau drepturile de vot ale entității respective la data distribuirii sau a cedării (o „participație de portofoliu”); și |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

„dividend exclus” înseamnă un dividend sau o altă distribuire primită sau de primit în legătură cu o participație în capitalurile proprii, cu excepția unui dividend sau a altei distribuiri primite sau datorate în legătură cu:

(i)

o participație în capitalurile proprii:

—

deținută de grup într-o entitate care conferă drepturi la mai puțin de 10 % din profiturile, capitalul sau rezervele sau drepturile de vot ale entității respective la data distribuirii sau a cedării (o „participație de portofoliu”); și

| — | deținută din punct de vedere economic de entitatea constitutivă care primește sau datorează dividendul sau altă distribuire pentru o perioadă mai mică de un an la data distribuirii; |
| --- | --- |

—

deținută din punct de vedere economic de entitatea constitutivă care primește sau datorează dividendul sau altă distribuire pentru o perioadă mai mică de un an la data distribuirii;

| (ii) | o participație în capitalurile proprii într-o entitate de investiții care face obiectul unei opțiuni în temeiul articolului 43; |
| --- | --- |

(ii)

o participație în capitalurile proprii într-o entitate de investiții care face obiectul unei opțiuni în temeiul articolului 43;

| (c) | „câștig sau pierdere de capital exclusă” înseamnă un câștig, un profit sau o pierdere, inclusă în profitul net sau pierderea netă din contabilitatea entității constitutive, care rezultă din:






  (i) | câștigurile și pierderile care rezultă din variațiile valorii juste a unei participații în capitalurile proprii, cu excepția unei participații de portofoliu; |
| --- | --- | --- |

(c)

„câștig sau pierdere de capital exclusă” înseamnă un câștig, un profit sau o pierdere, inclusă în profitul net sau pierderea netă din contabilitatea entității constitutive, care rezultă din:

(i)

câștigurile și pierderile care rezultă din variațiile valorii juste a unei participații în capitalurile proprii, cu excepția unei participații de portofoliu;

| (ii) | profiturile sau pierderile aferente unei participații în capitalurile proprii care este inclusă în conformitate cu metoda contabilă a punerii în echivalență; și |
| --- | --- |

(ii)

profiturile sau pierderile aferente unei participații în capitalurile proprii care este inclusă în conformitate cu metoda contabilă a punerii în echivalență; și

| (iii) | câștiguri și pierderi din cedarea unei participații în capitalurile proprii, cu excepția cedării unei participații de portofoliu; |
| --- | --- |

(iii)

câștiguri și pierderi din cedarea unei participații în capitalurile proprii, cu excepția cedării unei participații de portofoliu;

| (d) | „câștig sau pierdere inclusă în temeiul metodei reevaluării” înseamnă un câștig net sau o pierdere netă, majorată sau diminuată cu orice impozit acoperit asociat pentru exercițiul financiar, care rezultă din aplicarea unei metode sau practici contabile care, în ceea ce privește toate imobilizările corporale:






  (i) | ajustează periodic valoarea contabilă a acestor imobilizări corporale la valoarea lor justă; |
| --- | --- | --- |

(d)

„câștig sau pierdere inclusă în temeiul metodei reevaluării” înseamnă un câștig net sau o pierdere netă, majorată sau diminuată cu orice impozit acoperit asociat pentru exercițiul financiar, care rezultă din aplicarea unei metode sau practici contabile care, în ceea ce privește toate imobilizările corporale:

(i)

ajustează periodic valoarea contabilă a acestor imobilizări corporale la valoarea lor justă;

| (ii) | înregistrează variațiile valorii în „alte elemente ale rezultatului global”; și |
| --- | --- |

(ii)

înregistrează variațiile valorii în „alte elemente ale rezultatului global”; și

| (iii) | nu raportează ulterior câștigul sau pierderea înregistrată în „alte elemente ale rezultatului global” prin profit și pierdere; |
| --- | --- |

(iii)

nu raportează ulterior câștigul sau pierderea înregistrată în „alte elemente ale rezultatului global” prin profit și pierdere;

| (e) | „câștig sau pierdere din diferență de curs valutar” înseamnă un câștig sau o pierdere din diferență de curs valutar a unei entități ale cărei monede funcționale în scopuri de contabilitate și fiscale sunt diferite și care este:






  (i) | inclusă în calculul profitului impozabil sau a pierderii impozabile a unei entități constitutive și care este atribuită fluctuațiilor cursului de schimb dintre moneda funcțională în scopuri de contabilitate și moneda funcțională în scopuri fiscale a entității constitutive; |
| --- | --- | --- |

(e)

„câștig sau pierdere din diferență de curs valutar” înseamnă un câștig sau o pierdere din diferență de curs valutar a unei entități ale cărei monede funcționale în scopuri de contabilitate și fiscale sunt diferite și care este:

(i)

inclusă în calculul profitului impozabil sau a pierderii impozabile a unei entități constitutive și care este atribuită fluctuațiilor cursului de schimb dintre moneda funcțională în scopuri de contabilitate și moneda funcțională în scopuri fiscale a entității constitutive;

| (ii) | inclusă în calculul profitului net sau al pierderii nete din contabilitatea financiară a unei entități constitutive și care este atribuită fluctuațiilor cursului de schimb dintre moneda funcțională în scopuri de contabilitate și moneda funcțională în scopuri fiscale a entității constitutive; |
| --- | --- |

(ii)

inclusă în calculul profitului net sau al pierderii nete din contabilitatea financiară a unei entități constitutive și care este atribuită fluctuațiilor cursului de schimb dintre moneda funcțională în scopuri de contabilitate și moneda funcțională în scopuri fiscale a entității constitutive;

| (iii) | inclusă în calculul profitului net sau al pierderii nete din contabilitatea financiară a unei entități constitutive și care este atribuită fluctuațiilor cursului de schimb dintre o terță monedă străină și moneda funcțională în scopuri de contabilitate a entității constitutive; și |
| --- | --- |

(iii)

inclusă în calculul profitului net sau al pierderii nete din contabilitatea financiară a unei entități constitutive și care este atribuită fluctuațiilor cursului de schimb dintre o terță monedă străină și moneda funcțională în scopuri de contabilitate a entității constitutive; și

| (iv) | atribuită fluctuațiilor cursului de schimb dintre o terță monedă străină și moneda funcțională în scopuri fiscale a entității constitutive, indiferent dacă astfel de câștig sau pierdere a terței monede străine din diferențe de curs valutar este sau nu inclusă în venitul impozabil; |
| --- | --- |

(iv)

atribuită fluctuațiilor cursului de schimb dintre o terță monedă străină și moneda funcțională în scopuri fiscale a entității constitutive, indiferent dacă astfel de câștig sau pierdere a terței monede străine din diferențe de curs valutar este sau nu inclusă în venitul impozabil;

moneda funcțională în scopuri fiscale este moneda funcțională utilizată pentru a determina profitul impozabil sau pierderea impozabilă a entității constitutive pentru un impozit acoperit în jurisdicția în care aceasta își are sediul; moneda funcțională în scopuri de contabilitate este moneda funcțională utilizată pentru a determina profitul net sau pierderea netă înregistrată în contabilitatea entității constitutive; părți terțe – valută străină este o monedă care nu este moneda funcțională în scopuri fiscale sau moneda funcțională în scopuri de contabilitate a entității constitutive;

| (f) | „cheltuieli nedeductibile” înseamnă:






  (i) | cheltuieli înregistrate de entitatea constitutivă pentru plăți ilegale, inclusiv mită și comisioane ilegale; și |
| --- | --- | --- |

(f)

„cheltuieli nedeductibile” înseamnă:

(i)

cheltuieli înregistrate de entitatea constitutivă pentru plăți ilegale, inclusiv mită și comisioane ilegale; și

| (ii) | cheltuieli înregistrate de entitatea constitutivă pentru amenzi și penalități egale sau mai mari de 50 000 EUR sau o sumă echivalentă în moneda funcțională în care se calculează profitul net sau pierderea netă din contabilitatea financiară a entității constitutive; |
| --- | --- |

(ii)

cheltuieli înregistrate de entitatea constitutivă pentru amenzi și penalități egale sau mai mari de 50 000 EUR sau o sumă echivalentă în moneda funcțională în care se calculează profitul net sau pierderea netă din contabilitatea financiară a entității constitutive;

| (g) | „erori dintr-o perioadă precedentă și modificări ale principiilor contabile” înseamnă o variație a soldului de deschidere al capitalurilor proprii ale unei entități constitutive la începutul unui exercițiu financiar care poate fi atribuită:






  (i) | corectării unei erori în determinarea profitului net sau a pierderii nete din contabilitatea financiară dintr-un exercițiu financiar precedent care a afectat veniturile sau cheltuielile care pot fi incluse în calculul profitului sau pierderii calificate din respectivul exercițiu financiar precedent, cu excepția cazului în care corectarea unei astfel de erori a dus la o scădere semnificativă a obligației de plată pentru impozitele acoperite în conformitate cu articolul 25; și |
| --- | --- | --- |

(g)

„erori dintr-o perioadă precedentă și modificări ale principiilor contabile” înseamnă o variație a soldului de deschidere al capitalurilor proprii ale unei entități constitutive la începutul unui exercițiu financiar care poate fi atribuită:

(i)

corectării unei erori în determinarea profitului net sau a pierderii nete din contabilitatea financiară dintr-un exercițiu financiar precedent care a afectat veniturile sau cheltuielile care pot fi incluse în calculul profitului sau pierderii calificate din respectivul exercițiu financiar precedent, cu excepția cazului în care corectarea unei astfel de erori a dus la o scădere semnificativă a obligației de plată pentru impozitele acoperite în conformitate cu articolul 25; și

| (ii) | unei abateri de la principiile contabile sau a unei modificări a politicii contabile care a afectat veniturile sau cheltuielile incluse în calculul profitului sau pierderii calificate; |
| --- | --- |

(ii)

unei abateri de la principiile contabile sau a unei modificări a politicii contabile care a afectat veniturile sau cheltuielile incluse în calculul profitului sau pierderii calificate;

| (h) | „cheltuieli cu pensiile datorate” înseamnă diferența dintre valoarea cheltuielilor cu obligațiile legate de pensii incluse în profitul net sau pierderea netă înregistrată în contabilitate și valoarea contribuției la un fond de pensii pentru exercițiul financiar respectiv. |
| --- | --- |

(h)

„cheltuieli cu pensiile datorate” înseamnă diferența dintre valoarea cheltuielilor cu obligațiile legate de pensii incluse în profitul net sau pierderea netă înregistrată în contabilitate și valoarea contribuției la un fond de pensii pentru exercițiul financiar respectiv.

(2)   Profitul net sau pierderea netă din contabilitatea financiară a unei entități constitutive se ajustează cu valoarea următoarelor elemente pentru a stabili profitul sau pierderea calificată:

| (a) | cheltuieli nete cu impozitele; |
| --- | --- |

(a)

cheltuieli nete cu impozitele;

| (b) | dividende excluse; |
| --- | --- |

(b)

dividende excluse;

| (c) | câștiguri sau pierderi de capital excluse; |
| --- | --- |

(c)

câștiguri sau pierderi de capital excluse;

| (d) | câștiguri sau pierderi incluse în temeiul metodei reevaluării; |
| --- | --- |

(d)

câștiguri sau pierderi incluse în temeiul metodei reevaluării;

| (e) | câștiguri sau pierderi din cedarea activelor și pasivelor excluse în temeiul articolului 35; |
| --- | --- |

(e)

câștiguri sau pierderi din cedarea activelor și pasivelor excluse în temeiul articolului 35;

| (f) | câștiguri sau pierderi din diferențe de curs valutar; |
| --- | --- |

(f)

câștiguri sau pierderi din diferențe de curs valutar;

| (g) | cheltuieli nedeductibile; |
| --- | --- |

(g)

cheltuieli nedeductibile;

| (h) | erori dintr-o perioadă precedentă și modificări ale principiilor contabile; și |
| --- | --- |

(h)

erori dintr-o perioadă precedentă și modificări ale principiilor contabile; și

| (i) | cheltuieli cu pensiile datorate. |
| --- | --- |

(i)

cheltuieli cu pensiile datorate.

(3)   Prin opțiune, entitatea constitutivă care depune declarația, poate pentru o entitate constitutivă să înlocuiască suma aferentă cheltuielii înregistrate în contabilitate drept cost sau cheltuială, acceptată la deducere în calculul profitului impozabil acolo unde aceasta își are sediul, cu suma plătită drept compensare pe bază de acțiuni.

În cazul în care opțiunea de a utiliza pachetul de opțiuni nu a fost exercitată, costul sau cheltuielile cu compensarea pe bază de acțiuni care a fost deduse din profitul net sau pierderea netă din contabilitatea financiară a entității constitutive pentru calculul profitului sau pierderii sale calificate pentru toate exercițiile financiare precedente se include în exercițiul financiar în care opțiunea respectivă a expirat.

În cazul în care o parte din valoarea costului sau a cheltuielilor cu compensarea pe bază de acțiuni a fost înregistrată în contabilitatea entității constitutive în exercițiile financiare precedente exercițiului financiar în care se face opțiunea, o sumă egală cu diferența dintre valoarea totală a costului sau a cheltuielilor cu compensarea pe bază de acțiuni care a fost dedusă pentru calculul profitului sau pierderii calificate din exercițiile financiare precedente și valoarea totală a costului sau a cheltuielilor cu compensarea pe bază de acțiuni care ar fi fost dedusă pentru calculul profitului sau al pierderii sale calificate în exercițiile financiare precedente respective dacă s-ar fi făcut această opțiune în exercițiile financiare respective se include în calculul profitului sau pierderii calificate a entității constitutive pentru exercițiul financiar respectiv.

Exprimarea opțiunea se realizează în conformitate cu articolul 45 alineatul (1) și se aplică în mod consecvent tuturor entităților constitutive care au sediul în aceeași jurisdicție pentru anul în care se exprimă opțiunea și pentru toate exercițiile financiare ulterioare.

În exercițiul financiar în care opțiunea este revocată, costul sau cheltuielile necompensate pe bază de acțiuni deduse în temeiul exprimării opțiunii care depășesc cheltuielile înregistrate în contabilitate se includ la calculul profitului sau pierderii calificate a entității constitutive.

(4)   Orice tranzacție între entitățile constitutive care au sediul în jurisdicții diferite care nu este înregistrată cu aceeași sumă în contabilitatea ambelor entități constitutive sau care nu este conformă cu principiul valorii de piață se ajustează astfel încât să corespundă cu aceeași sumă și să fie conformă cu principiul valorii de piață.

Pierderea rezultată dintr-o vânzare sau dintr-un alt transfer de active între două entități constitutive care au sediul în aceeași jurisdicție care nu este înregistrată în conformitate cu principiul valorii de piață, dacă respectiva pierdere este inclusă în calculul profitului sau pierderii calificate, se ajustează conform principiului valorii de piață.

În sensul prezentului alineat, principiul „valorii de piață” înseamnă principiul conform căruia tranzacțiile dintre entitățile constitutive urmează să fie înregistrate în funcție de condițiile care ar fi fost obținute între întreprinderi independente în cadrul unor tranzacții comparabile și în circumstanțe comparabile.

(5)   Creditele fiscale rambursabile calificate astfel cum sunt menționate la articolul 3 punctul 38 sunt tratate ca venit la calculul profitului sau pierderii calificate a unei entități constitutive. Creditele fiscale rambursabile necalificate nu sunt tratate ca venit la calculul profitului sau pierderii calificate a unei entități constitutive.

(6)   La exprimarea opțiunii de către entitatea constitutivă care depune declarația, câștigurile și pierderile aferente activelor și pasivelor care fac obiectul contabilizării la valoare justă sau contabilizării deprecierii în situațiile financiare consolidate pentru un exercițiu financiar pot fi determinate pe baza principiului realizării pentru calculul profitului sau pierderii calificate.

Câștigurile sau pierderile care rezultă din înregistrarea în contabilitate la valoarea justă sau a înregistrării în contabilitate a deprecierii unui activ sau a unui pasiv sunt excluse din calculul profitului sau al pierderii calificate a unei entități constitutive în temeiul primului paragraf.

Valoarea contabilă a unui activ sau a unei datorii în scopul determinării unui câștig sau a unei pierderi în conformitate cu primul paragraf este valoarea contabilă la momentul dobândirii activului sau al înregistrării în contabilitate a datoriei sau în prima zi a exercițiului financiar în care a avut loc opțiunea, luându-se în considerare data cea mai recentă.

Opțiunea exprimată se face în conformitate cu articolul 45 alineatul (1) și se aplică tuturor entităților constitutive care au sediul în jurisdicția în care se face opțiunea, cu excepția cazului în care entitatea constitutivă care depune declarația optează să limiteze alegerea la imobilizările corporale ale entităților constitutive sau la entități de investiții.

În exercițiul financiar în care opțiunea este revocată, o sumă egală cu diferența dintre valoarea justă a activului sau a datoriei și valoarea contabilă a activului sau a datoriei în prima zi a exercițiului financiar în care se face revocarea determinată în temeiul opțiunii se include, în cazul în care valoarea justă depășește valoarea contabilă, sau este dedusă, în cazul în care valoarea contabilă depășește valoarea justă, pentru calculul profitului sau pierderii calificate a entităților constitutive.

(7)   La momentul exprimării opțiunii de către entitatea constitutivă care depune declarația, profitul sau pierderea calificate a unei entități constitutive care își are sediul într-o jurisdicție, care rezultă din cedarea unor imobilizări corporale locale situate în jurisdicția respectivă de către entitatea constitutivă respectivă unor terți, alții decât un membru al grupului, pentru un exercițiu financiar poate fi ajustată astfel cum se prevede la prezentul alineat. În sensul prezentului alineat, imobilizările corporale locale sunt bunuri imobile situate în aceeași jurisdicție la fel ca entitatea constitutivă.

Câștigul net obținut din cedarea de imobilizări corporale locale, așa cum se menționează la primul paragraf, în cursul exercițiului financiar în care se exprimă opțiunea, se compensează în raport cu orice pierdere netă a unei entități constitutive care își are sediul în jurisdicția respectivă, care rezultă din cedarea de imobilizări corporale locale, așa cum se menționează la primul paragraf, în exercițiul financiar în cursul căruia se exprimă opțiunea și în cursul celor patru exerciții financiare precedente exercițiului financiar respectiv („perioada de cinci ani”). Câștigul net se compensează mai întâi în raport cu pierderea netă, dacă există, care a survenit în primul exercițiu financiar din perioada de cinci ani. Orice valoare reziduală a câștigului net se reportează și se compensează în raport cu orice pierdere netă apărută în exercițiile financiare ulterioare din perioada de cinci ani.

Orice valoare reziduală a câștigului net care rămâne după aplicarea celui de al doilea paragraf se repartizează în mod egal pe perioada de cinci ani pentru calculul profitului sau al pierderii calificate a fiecărei entități constitutive care își are sediul în jurisdicția respectivă care a realizat un câștig net din cedarea de imobilizări corporale locale, astfel cum se menționează la primul paragraf, în exercițiul financiar în care se exprimă opțiunea. Valoarea reziduală a câștigului net alocată unei entități constitutive este proporțională cu câștigul net al entității constitutive împărțit la câștigul net al tuturor entităților constitutive.

În cazul în care nicio entitate constitutivă dintr-o jurisdicție nu a realizat un câștig net din cedarea de imobilizări corporale locale, astfel cum se menționează la primul paragraf, în exercițiul financiar în care se exprimă opțiunea, valoarea reziduală a câștigului net, astfel cum se menționează la al treilea paragraf, se alocă în mod egal fiecărei entități constitutive din jurisdicția respectivă și se repartizează în mod egal pe parcursul perioadei de cinci ani pentru calculul profitului sau al pierderii calificate a fiecăreia dintre entitățile constitutive respective.

Orice ajustare în temeiul prezentului alineat pentru exercițiile financiare precedente exercițiului financiar în care se exprimă opțiunea face obiectul unor ajustări în conformitate cu articolul 29 alineatul (1). Exprimarea opțiunii se face anual în conformitate cu articolul 45 alineatul (2).

(8)   Orice cheltuială legată de un acord de finanțare prin care una sau mai multe entități constitutive acordă credite uneia sau mai multor entități constitutive ale aceluiași grup sau investește în alt mod în acestea („acord de finanțare intragrup”) nu se ia în considerare la calculul profitului sau pierderii calificate a unei entități constitutive, în cazul în care sunt îndeplinite următoarele condiții:

| (a) | entitatea constitutivă are sediul într-o jurisdicție cu un nivel redus de impozitare sau într-o jurisdicție în care ar fi fost impozitată la un nivel redus își cheltuiala nu ar fi fost înregistrată de entitatea constitutivă; |
| --- | --- |

(a)

entitatea constitutivă are sediul într-o jurisdicție cu un nivel redus de impozitare sau într-o jurisdicție în care ar fi fost impozitată la un nivel redus își cheltuiala nu ar fi fost înregistrată de entitatea constitutivă;

| (b) | se poate anticipa în mod rezonabil că, pe durata preconizată a acordului de finanțare intra-grup, acordul de finanțare intra-grup va mări suma cheltuielilor luate în considerare pentru calculul profitului sau pierderii calificate a entității constitutive respective, fără a avea ca rezultat o creștere proporțională a venitului impozabil al entității constitutive care acordă creditul (denumită în continuare „contrapartea”); |
| --- | --- |

(b)

se poate anticipa în mod rezonabil că, pe durata preconizată a acordului de finanțare intra-grup, acordul de finanțare intra-grup va mări suma cheltuielilor luate în considerare pentru calculul profitului sau pierderii calificate a entității constitutive respective, fără a avea ca rezultat o creștere proporțională a venitului impozabil al entității constitutive care acordă creditul (denumită în continuare „contrapartea”);

| (c) | contrapartea are sediul într-o jurisdicție care nu este o jurisdicție cu un nivel scăzut de impozitare sau într-o jurisdicție care nu are aplică un nivel redus de impozitare și venitul aferent cheltuielilor nu este înregistrat de contraparte. |
| --- | --- |

(c)

contrapartea are sediul într-o jurisdicție care nu este o jurisdicție cu un nivel scăzut de impozitare sau într-o jurisdicție care nu are aplică un nivel redus de impozitare și venitul aferent cheltuielilor nu este înregistrat de contraparte.

(9)   O societate-mamă finală poate alege să aplice tratamentul contabil consolidat pentru a elimina veniturile, cheltuielile, câștigurile și pierderile din tranzacții între entități constitutive care au sediul în aceeași jurisdicție și care sunt incluse într-un grup de consolidare fiscală în scopul calculării profitului net calificat sau a pierderii nete calificate a entităților constitutive respective.

Exprimarea opțiunii se face în conformitate cu articolul 45 alineatul (1).

În exercițiul financiar în care opțiunea este exprimată sau este revocată, se realizează ajustări corespunzătoare astfel încât elementele profitului sau pierderii calificate să nu fie luate în considerare mai mult de o dată sau să fie omise ca urmare a exprimării opțiunii ori a revocării acesteia.

(10)   O societate de asigurări exclude din calculul profitului său sau al pierderii sale calificate orice sumă facturată deținătorilor de polițe pentru impozitele plătite de societatea de asigurări în legătură cu randamentele deținătorilor de polițe de asigurare. O societate de asigurări include în calculul profitului său sau al pierderii sale calificate orice randament pentru deținătorii de polițe de asigurare care nu este reflectat în profitul său net sau în pierderea sa netă din contabilitatea financiară, în măsura în care creșterea sau reducerea corespunzătoare a datoriei față de deținătorii de polițe de asigurare este reflectată în profitul său net sau în pierderea sa netă din contabilitate.

(11)   Orice sumă care este recunoscută ca o reducere a capitalurilor proprii ale unei entități constitutive și care este rezultatul distribuirilor efectuate sau datorate în legătură cu un instrument emis de entitatea constitutivă respectivă în conformitate cu cerințele de reglementare prudențială („fonduri proprii de nivel 1 suplimentar”) este tratată drept cheltuială pentru calculul profitului său sau al pierderii sale calificate.

Orice sumă care este recunoscută ca o creștere a capitalurilor proprii ale unei entități constitutive și care este rezultatul distribuirilor primite sau care urmează să fie primite în legătură cu fonduri proprii de nivel 1 suplimentar deținute de entitatea constitutivă este inclusă în calculul profitului său sau al pierderii sale calificate.

Articolul 17

Excluderea profiturilor obținute din transportul maritim internațional

(1)   În sensul prezentului articol, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „profit obținut din transportul maritim internațional” înseamnă profitul net obținut de o entitate constitutivă din următoarele activități, cu condiția ca transportul să nu fie efectuat pe căile navigabile interioare din aceeași jurisdicție:






  (i) | transportul de călători sau de mărfuri pe nave în cadrul traficului internațional, indiferent dacă nava este deținută, închiriată sau altfel pusă la dispoziția entității constitutive; |
| --- | --- | --- |

(a)

„profit obținut din transportul maritim internațional” înseamnă profitul net obținut de o entitate constitutivă din următoarele activități, cu condiția ca transportul să nu fie efectuat pe căile navigabile interioare din aceeași jurisdicție:

(i)

transportul de călători sau de mărfuri pe nave în cadrul traficului internațional, indiferent dacă nava este deținută, închiriată sau altfel pusă la dispoziția entității constitutive;

| (ii) | transportul de călători sau de mărfuri pe nave în cadrul traficului internațional, în temeiul acordurilor de navlosire a sloturilor; |
| --- | --- |

(ii)

transportul de călători sau de mărfuri pe nave în cadrul traficului internațional, în temeiul acordurilor de navlosire a sloturilor;

| (iii) | închirierea unei nave care urmează să fie utilizată pentru transportul de călători sau de mărfuri în traficul internațional, în regim charter, cu dotări și echipaj complet și alimentată integral; |
| --- | --- |

(iii)

închirierea unei nave care urmează să fie utilizată pentru transportul de călători sau de mărfuri în traficul internațional, în regim charter, cu dotări și echipaj complet și alimentată integral;

| (iv) | închirierea unei nave utilizate pentru transportul de călători sau de mărfuri în cadrul traficului internațional, în regim de navlosire a navelor nude, către o altă entitate constitutivă; |
| --- | --- |

(iv)

închirierea unei nave utilizate pentru transportul de călători sau de mărfuri în cadrul traficului internațional, în regim de navlosire a navelor nude, către o altă entitate constitutivă;

| (v) | participarea la o grupare, la o întreprindere comună sau la o agenție internațională de exploatare pentru transportul de călători sau de mărfuri pe cale navală în traficul internațional; și |
| --- | --- |

(v)

participarea la o grupare, la o întreprindere comună sau la o agenție internațională de exploatare pentru transportul de călători sau de mărfuri pe cale navală în traficul internațional; și

| (vi) | vânzarea unei nave utilizate pentru transportul de călători sau de mărfuri în traficul internațional, cu condiția ca nava să fi fost deținută pentru a fi utilizată de entitatea constitutivă pentru o perioadă de cel puțin un an; |
| --- | --- |

(vi)

vânzarea unei nave utilizate pentru transportul de călători sau de mărfuri în traficul internațional, cu condiția ca nava să fi fost deținută pentru a fi utilizată de entitatea constitutivă pentru o perioadă de cel puțin un an;

| (b) | „profit auxiliar calificat obținut din transportul maritim internațional” înseamnă profitul net obținut de o entitate constitutivă din următoarele activități, cu condiția ca acestea să fie efectuate în principal în legătură cu transportul de călători sau de mărfuri cu nave în trafic internațional:






  (i) | închirierea unei nave, în regim de navlosire a navelor nude, către o altă întreprindere maritimă care nu este o entitate constitutivă, cu condiția ca durata navlosirii să nu depășească trei ani; |
| --- | --- | --- |

(b)

„profit auxiliar calificat obținut din transportul maritim internațional” înseamnă profitul net obținut de o entitate constitutivă din următoarele activități, cu condiția ca acestea să fie efectuate în principal în legătură cu transportul de călători sau de mărfuri cu nave în trafic internațional:

(i)

închirierea unei nave, în regim de navlosire a navelor nude, către o altă întreprindere maritimă care nu este o entitate constitutivă, cu condiția ca durata navlosirii să nu depășească trei ani;

| (ii) | vânzarea de bilete emise de alte întreprinderi de transport maritim pentru porțiunea internă a unei curse internaționale; |
| --- | --- |

(ii)

vânzarea de bilete emise de alte întreprinderi de transport maritim pentru porțiunea internă a unei curse internaționale;

| (iii) | închirierea și depozitarea pe termen scurt a containerelor sau taxe de reținere pentru returnarea cu întârziere a containerelor; |
| --- | --- |

(iii)

închirierea și depozitarea pe termen scurt a containerelor sau taxe de reținere pentru returnarea cu întârziere a containerelor;

| (iv) | furnizarea de servicii pentru alte întreprinderi de transport maritim de către ingineri, personalul de întreținere, manipulatorii de mărfuri, personalul de alimentație publică și personalul din cadrul serviciilor pentru clienți; și |
| --- | --- |

(iv)

furnizarea de servicii pentru alte întreprinderi de transport maritim de către ingineri, personalul de întreținere, manipulatorii de mărfuri, personalul de alimentație publică și personalul din cadrul serviciilor pentru clienți; și

| (v) | profit din investiții, în cazul în care investiția care generează profitul este realizată ca parte integrantă a desfășurării activității de exploatare a navelor în traficul internațional. |
| --- | --- |

(v)

profit din investiții, în cazul în care investiția care generează profitul este realizată ca parte integrantă a desfășurării activității de exploatare a navelor în traficul internațional.

(2)   Profitul obținut din transportul maritim internațional și profitul auxiliar calificat obținut din transportul maritim internațional ale unei entități constitutive sunt excluse din calculul profitului său sau al pierderii sale calificate, cu condiția ca entitatea constitutivă să demonstreze că gestionarea strategică sau comercială a tuturor navelor în cauză este efectiv desfășurată din jurisdicția în care își are sediul entitatea constitutivă.

(3)   În cazul în care calculul profitului din transportul maritim internațional și al profitului auxiliar calificat din transportul maritim internațional ale unei entități constitutive conduce la o pierdere, această pierdere trebuie exclusă din calculul profitului sau al pierderii calificate a entității constitutive.

(4)   Profitul auxiliar calificat agregat obținut din transportul maritim internațional al tuturor entităților constitutive care își au sediul într-o jurisdicție nu depășește 50 % din profitul obținut din transportul maritim internațional al acestor entități constitutive.

(5)   Costurile suportate de o entitate constitutivă care pot fi atribuite în mod direct activităților sale de transport maritim internațional enumerate la alineatul (1) litera (a) și activităților auxiliare de transport maritim internațional calificate enumerate la alineatul (1) litera (b) se alocă acestor activități în scopul calculării profitului net obținut din transportul maritim internațional și a profitului auxiliar net calificat obținut din transportul maritim internațional al entității constitutive.

Costurile suportate de o entitate constitutivă care rezultă în mod indirect din activitățile sale de transport maritim internațional și din activitățile auxiliare de transport maritim internațional calificate se deduc din veniturile entității constitutive obținute din astfel de activități în scopul calculării profitului obținut din transportul maritim internațional și a profitului auxiliar calificat obținut din transportul maritim internațional al entității constitutive pe baza veniturilor sale obținute din astfel de activități, proporțional cu veniturile sale totale.

(6)   Toate costurile directe și indirecte atribuite profitului unei entități constitutive obținut din transportul maritim internațional și profitului auxiliar calificat obținut din transportul maritim internațional în conformitate cu alineatul (5) sunt excluse de la calculul profitului sau pierderii calificate.

Articolul 18

Alocarea profitului sau a pierderii calificate între o entitate principală și un sediu permanent

(1)   În cazul în care o entitate constitutivă este un sediu permanent, astfel cum este definit la articolul 3 punctul 13 litera (a), (b) sau (c), profitul său net sau pierderea sa netă din contabilitate este profitul net sau pierderea netă reflectată în situațiile financiare individuale ale respectivului sediu permanent.

În cazul în care un sediu permanent nu are situații financiare individuale, profitul său net sau pierderea sa netă înregistrată în contabilitate este suma reflectată în situațiile sale financiare individuale dacă acestea ar fi fost întocmite în mod independent și în conformitate cu standardul de contabilitate utilizat la întocmirea situațiilor financiare consolidate ale societății-mamă finale.

(2)   În cazul în care o entitate constitutivă corespunde definiției unui sediu permanent de la articolul 3 punctul 13 litera (a) sau (b), profitul său net sau pierderea sa netă din contabilitate se ajustează pentru a reflecta numai sumele și elementele de profit și cheltuieli care îi pot fi atribuite în conformitate cu tratatul fiscal aplicabil sau cu dreptul intern al jurisdicției în care este stabilită, indiferent de valoarea veniturilor supuse impozitării și de valoarea cheltuielilor deductibile în jurisdicția respectivă.

În cazul în care o entitate constitutivă corespunde definiției sediului permanent de la articolul 3 punctul 13 litera (c), profitul său net sau pierderea sa netă din contabilitate se ajustează pentru a reflecta numai sumele și elementele de profit și cheltuieli care i-ar fi fost atribuite în conformitate cu articolul 7 din Convenția model a OCDE cu privire la impozitul pe venit și pe capital, astfel cum a fost modificată.

(3)   În cazul în care o entitate constitutivă corespunde definiției sediului permanent de la articolul 3 punctul 13 litera (d), profitul său net sau pierderea sa netă înregistrată în contabilitate se calculează pe baza sumelor și elementelor de profit care sunt scutite în jurisdicția în care își are sediul entitatea principală și care pot fi atribuite operațiunilor desfășurate în afara jurisdicției respective și a sumelor și elementelor de cheltuieli care nu sunt deduse fiscal în jurisdicția în care își are sediul entitatea principală și care pot fi atribuite unor astfel de operațiuni.

(4)   Profitul net sau pierderea netă din contabilitatea unui sediu permanent nu se ia în considerare la determinarea profitului sau a pierderii calificate a entității principale, cu excepția cazurilor prevăzute la alineatul (5).

(5)   O pierdere calificată a unui sediu permanent este tratată drept cheltuială a entității principale în calculul profitului său sau a pierderii sale calificate în măsura în care pierderea sediului permanent este tratată drept cheltuială la calculul profitului național impozabil al respectivei entități principale și nu este dedusă dintr-un element al profitului național impozabil care este supus impozitării în temeiul legislației atât a jurisdicției entității principale, cât și a jurisdicției sediului permanent.

Profitul calificat obținut ulterior de sediul permanent este tratat ca profit calificat al entității principale până la valoarea pierderii calificate care a fost tratată anterior drept cheltuială a entității principale în temeiul primului paragraf.

Articolul 19

Alocarea profitului sau a pierderii calificate a unei entități transparente

(1)   Din profitul net sau pierderea netă evidențiată în contabilitatea unei entități constitutive care este o entitate transparentă se scade suma alocabilă proprietarilor săi care nu sunt entități din grup și care dețin participații în capitalurile proprii într-o astfel de entitate transparentă în mod direct sau prin intermediul unui lanț de entități transparente din punct de vedere fiscal, cu excepția cazului în care:

| (a) | entitatea transparentă este o societate-mamă finală; sau |
| --- | --- |

(a)

entitatea transparentă este o societate-mamă finală; sau

| (b) | entitatea transparentă este deținută, direct sau prin intermediul unui lanț de entități transparente din punct de vedere fiscal, de către o societate-mamă finală astfel cum se menționează la litera (a). |
| --- | --- |

(b)

entitatea transparentă este deținută, direct sau prin intermediul unui lanț de entități transparente din punct de vedere fiscal, de către o societate-mamă finală astfel cum se menționează la litera (a).

(2)   Profitul net sau pierderea netă înregistrată în contabilitatea unei entități constitutive care este o entitate transparentă se reduce cu profitul net sau pierderea netă înregistrată în contabilitate alocată unei alte entități constitutive.

(3)   În cazul în care o entitate transparentă își desfășoară activitatea integral sau parțial prin intermediul unui sediu permanent, profitul său net sau pierderea sa netă înregistrat /ă în contabilitate, care rămâne după aplicarea alineatului (1) de la prezentul articol, se alocă respectivului sediu permanent în conformitate cu articolul 18.

(4)   În cazul în care o entitate transparentă fiscal nu este societatea-mamă finală, profitul net sau pierderea netă înregistrat/ă în contabilitatea entității transparente, rămas/ă după aplicarea alineatelor (1) și (3), se alocă entităților sale constitutive proprietare în conformitate cu participațiile lor în capitalurile proprii în entitatea transparentă.

(5)   În cazul în care o entitate transparentă este o entitate transparentă fiscal care este societatea-mamă finală sau o entitate hibridă inversată, orice profit net sau pierdere netă înregistrat /ă în contabilitatea entității transparentă, rămas/ă după aplicarea alineatelor (1) și (3), se alocă societății-mamă finale sau entității hibride inversate.

(6)   Alineatele (3), (4) și (5) se aplică separat pentru fiecare participație în capitalurile proprii în entitatea transparentă.

CAPITOLUL IV

CALCULUL IMPOZITELOR ACOPERITE AJUSTATE

Articolul 20

Impozitele acoperite

(1)   Impozitele acoperite ale unei entități constitutive cuprind:

| (a) | impozitele înregistrate în contabilitatea unei entități constitutive în ceea ce privește venitul sau profitul său ori cota sa din venitul sau profitul unei entități constitutive în care aceasta deține o participație în capitalurile proprii; |
| --- | --- |

(a)

impozitele înregistrate în contabilitatea unei entități constitutive în ceea ce privește venitul sau profitul său ori cota sa din venitul sau profitul unei entități constitutive în care aceasta deține o participație în capitalurile proprii;

| (b) | impozitele pe profiturile distribuite, distribuirile preconizate ale profitului și cheltuielile care nu au legătură cu activitatea comercială, impuse în cadrul unui sistem eligibil de impozitare la distribuirea profiturilor; |
| --- | --- |

(b)

impozitele pe profiturile distribuite, distribuirile preconizate ale profitului și cheltuielile care nu au legătură cu activitatea comercială, impuse în cadrul unui sistem eligibil de impozitare la distribuirea profiturilor;

| (c) | impozitele impuse în locul unui impozit pe profit general aplicabil; și |
| --- | --- |

(c)

impozitele impuse în locul unui impozit pe profit general aplicabil; și

| (d) | impozitele percepute în raport cu rezultatul reportat și capitalurile proprii ale întreprinderilor, inclusiv impozitele pe componente multiple bazate pe profit și capitaluri proprii. |
| --- | --- |

(d)

impozitele percepute în raport cu rezultatul reportat și capitalurile proprii ale întreprinderilor, inclusiv impozitele pe componente multiple bazate pe profit și capitaluri proprii.

(2)   Impozitele acoperite ale unei entități constitutive exclud:

| (a) | impozitul suplimentar datorat de o entitate-mamă în conformitate cu o IIR calificată; |
| --- | --- |

(a)

impozitul suplimentar datorat de o entitate-mamă în conformitate cu o IIR calificată;

| (b) | impozitul suplimentar datorat de o entitate constitutivă în temeiul unui impozit național suplimentar calificat; |
| --- | --- |

(b)

impozitul suplimentar datorat de o entitate constitutivă în temeiul unui impozit național suplimentar calificat;

| (c) | impozite care se atribuie unei ajustări efectuate de o entitate constitutivă ca urmare a aplicării unei UTPR calificate; |
| --- | --- |

(c)

impozite care se atribuie unei ajustări efectuate de o entitate constitutivă ca urmare a aplicării unei UTPR calificate;

| (d) | impozitul de imputare rambursabil necalificat; și |
| --- | --- |

(d)

impozitul de imputare rambursabil necalificat; și

| (e) | impozitele plătite de o societate de asigurări în legătură cu randamentele pentru deținătorii de polițe de asigurare. |
| --- | --- |

(e)

impozitele plătite de o societate de asigurări în legătură cu randamentele pentru deținătorii de polițe de asigurare.

(3)   Impozitele acoperite în legătură cu orice câștig net sau pierdere netă care rezultă din cedarea de imobilizări corporale locale, astfel cum se menționează la articolul 16 alineatul (7) primul paragraf, în exercițiul financiar în care se exprimă opțiunea menționată la respectivul paragraf, sunt excluse din calculul impozitelor acoperite.

Articolul 21

Impozitele acoperite ajustate

(1)   Impozitele acoperite ajustate ale unei entități constitutive pentru un exercițiu financiar se determină prin ajustarea sumei cheltuielilor actuale cu impozitele datorate în cadrul profitului net sau al pierderii nete din contabilitatea sa financiară, în ceea ce privește impozitele acoperite pentru exercițiul financiar, cu:

| (a) | valoarea netă a adaosurilor și reducerilor la impozitele acoperite pentru exercițiul financiar, astfel cum se prevede la alineatele (2) și (3); |
| --- | --- |

(a)

valoarea netă a adaosurilor și reducerilor la impozitele acoperite pentru exercițiul financiar, astfel cum se prevede la alineatele (2) și (3);

| (b) | valoarea totală a ajustărilor impozitului amânat, astfel cum se prevede la articolul 22; și |
| --- | --- |

(b)

valoarea totală a ajustărilor impozitului amânat, astfel cum se prevede la articolul 22; și

| (c) | orice creștere sau reducere a impozitelor acoperite înregistrate în capitalurile proprii sau în alte elemente ale rezultatului global în legătură cu sumele incluse în calculul profitului sau al pierderii calificate care vor face obiectul impozitării în temeiul normelor fiscale locale. |
| --- | --- |

(c)

orice creștere sau reducere a impozitelor acoperite înregistrate în capitalurile proprii sau în alte elemente ale rezultatului global în legătură cu sumele incluse în calculul profitului sau al pierderii calificate care vor face obiectul impozitării în temeiul normelor fiscale locale.

(2)   Adaosurile la impozitele acoperite ale unei entități constitutive pentru exercițiul financiar includ:

| (a) | orice valoare a impozitelor acoperite înregistrate în contabilitate drept cheltuială în profitul calculat înainte de impozitare; |
| --- | --- |

(a)

orice valoare a impozitelor acoperite înregistrate în contabilitate drept cheltuială în profitul calculat înainte de impozitare;

| (b) | orice valoare a creanței privind impozitul amânat asociată pierderii calificate, care a fost utilizată în conformitate cu articolul 23 alineatul (2); |
| --- | --- |

(b)

orice valoare a creanței privind impozitul amânat asociată pierderii calificate, care a fost utilizată în conformitate cu articolul 23 alineatul (2);

| (c) | orice valoare a impozitelor acoperite legate de o situație fiscală incertă, excluse anterior în temeiul alineatului (3) litera (d), care este plătită în exercițiul financiar respectiv; și |
| --- | --- |

(c)

orice valoare a impozitelor acoperite legate de o situație fiscală incertă, excluse anterior în temeiul alineatului (3) litera (d), care este plătită în exercițiul financiar respectiv; și

| (d) | orice valoare a creditului sau a rambursării în ceea ce privește un credit fiscal rambursabil calificat care a fost înregistrat ca o reducere a cheltuielilor curente cu impozitul. |
| --- | --- |

(d)

orice valoare a creditului sau a rambursării în ceea ce privește un credit fiscal rambursabil calificat care a fost înregistrat ca o reducere a cheltuielilor curente cu impozitul.

(3)   Reducerile impozitelor acoperite ale unei entități constitutive pentru exercițiul financiar includ:

| (a) | valoarea cheltuielilor curente cu impozitul în ceea ce privește profitul exclus din calculul profitului sau pierderii calificate în conformitate cu capitolul III; |
| --- | --- |

(a)

valoarea cheltuielilor curente cu impozitul în ceea ce privește profitul exclus din calculul profitului sau pierderii calificate în conformitate cu capitolul III;

| (b) | orice valoare a creditului sau a rambursării în ceea ce privește un credit fiscal rambursabil necalificat care nu a fost înregistrat ca o reducere a cheltuielilor curente cu impozitul; |
| --- | --- |

(b)

orice valoare a creditului sau a rambursării în ceea ce privește un credit fiscal rambursabil necalificat care nu a fost înregistrat ca o reducere a cheltuielilor curente cu impozitul;

| (c) | orice valoare a impozitelor acoperite rambursate sau creditate către o entitate constitutivă care nu au fost tratate ca o ajustare a cheltuielilor curente cu impozitul înregistrat în contabilitate, cu excepția cazului în care se referă la un credit fiscal rambursabil calificat; |
| --- | --- |

(c)

orice valoare a impozitelor acoperite rambursate sau creditate către o entitate constitutivă care nu au fost tratate ca o ajustare a cheltuielilor curente cu impozitul înregistrat în contabilitate, cu excepția cazului în care se referă la un credit fiscal rambursabil calificat;

| (d) | valoarea cheltuielilor curente cu impozitul care se referă la o situație fiscală incertă; și |
| --- | --- |

(d)

valoarea cheltuielilor curente cu impozitul care se referă la o situație fiscală incertă; și

| (e) | orice valoare a cheltuielilor curente cu impozitul care nu se preconizează că vor fi plătite în termen de trei ani de la sfârșitul exercițiului financiar. |
| --- | --- |

(e)

orice valoare a cheltuielilor curente cu impozitul care nu se preconizează că vor fi plătite în termen de trei ani de la sfârșitul exercițiului financiar.

(4)   În scopul calculării impozitelor acoperite ajustate, în cazul în care o valoare a impozitului acoperit este descrisă la mai multe puncte de la alineatele (1), (2) și (3), aceasta este luată în considerare o singură dată.

(5)   În cazul în care, pentru un exercițiu financiar, nu există un profit net calificat într-o jurisdicție, iar valoarea impozitelor acoperite ajustate pentru jurisdicția respectivă este negativă și mai mică decât o sumă egală cu pierderea netă calificată înmulțită cu cota minimă de impozitare („impozitele acoperite ajustate estimate”), suma egală cu diferența dintre valoarea impozitelor acoperite ajustate și valoarea impozitelor acoperite ajustate estimate este tratată drept impozit suplimentar adițional pentru exercițiul financiar respectiv. Valoarea impozitului suplimentar adițional se alocă fiecărei entități constitutive din jurisdicția respectivă, în conformitate cu articolul 29 alineatul (3).

Articolul 22

Valoarea totală a ajustării impozitului amânat

(1)   În sensul prezentului articol, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „datorie înregistrată neacceptată” înseamnă:






  (i) | orice variație a cheltuielilor cu impozitul amânat înregistrate în contabilitatea unei entități constitutive care se referă la o poziție fiscală incertă; și |
| --- | --- | --- |

(a)

„datorie înregistrată neacceptată” înseamnă:

(i)

orice variație a cheltuielilor cu impozitul amânat înregistrate în contabilitatea unei entități constitutive care se referă la o poziție fiscală incertă; și

| (ii) | orice variație a cheltuielilor cu impozitul amânat înregistrate în contabilitatea unei entități constitutive care se referă la distribuirile de la o entitate constitutivă; |
| --- | --- |

(ii)

orice variație a cheltuielilor cu impozitul amânat înregistrate în contabilitatea unei entități constitutive care se referă la distribuirile de la o entitate constitutivă;

| (b) | „datorie înregistrată nerecuperată” înseamnă orice creștere a unei datorii privind impozitul amânat înregistrate în contabilitate ale unei entități constitutive pentru un exercițiu financiar, care nu se estimează că va fi plătită în termenul prevăzut la alineatul (7) de la prezentul articol și pentru care entitatea constitutivă care depune declarația optează anual, în conformitate cu articolul 45 alineatul (2), să nu o includă în valoarea totală a ajustării impozitului amânat pentru acest exercițiu financiar. |
| --- | --- |

(b)

„datorie înregistrată nerecuperată” înseamnă orice creștere a unei datorii privind impozitul amânat înregistrate în contabilitate ale unei entități constitutive pentru un exercițiu financiar, care nu se estimează că va fi plătită în termenul prevăzut la alineatul (7) de la prezentul articol și pentru care entitatea constitutivă care depune declarația optează anual, în conformitate cu articolul 45 alineatul (2), să nu o includă în valoarea totală a ajustării impozitului amânat pentru acest exercițiu financiar.

(2)   În cazul în care cota de impozitare aplicată în scopul calculării cheltuielii cu impozitul amânat este egală cu sau mai mică decât cota minimă de impozitare, valoarea totală a ajustării impozitului amânat care trebuie adăugată la impozitele acoperite ajustate ale unei entități constitutive pentru un exercițiu financiar în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) litera (b) este cheltuiala cu impozitul amânat înregistrată în contabilitate cu privire la impozitele acoperite, sub rezerva ajustărilor în temeiul alineatelor (3)-(6) de la prezentul articol.

În cazul în care cota de impozitare aplicată în scopul calculării cheltuielii cu impozitul amânat este mai mare decât cota minimă de impozitare, valoarea totală a ajustării impozitului amânat care trebuie adăugată la impozitele acoperite ajustate ale unei entități constitutive pentru un exercițiu financiar în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) litera (b) este cheltuiala cu impozitul amânat înregistrată în contabilitate cu privire la impozitele acoperite recalculată la cota minimă de impozitare, sub rezerva ajustărilor în temeiul alineatelor (3)-(6) de la prezentul articol.

(3)   Valoarea totală a ajustării impozitului amânat se majorează cu:

| (a) | orice valoare a datoriei înregistrată neacceptată sau a datoriei înregistrată nerecuperată plătită în cursul exercițiului financiar; și |
| --- | --- |

(a)

orice valoare a datoriei înregistrată neacceptată sau a datoriei înregistrată nerecuperată plătită în cursul exercițiului financiar; și

| (b) | orice valoare a datoriei privind impozitul amânat recuperată, determinată într-un exercițiu financiar precedent, care a fost plătită în cursul exercițiului financiar. |
| --- | --- |

(b)

orice valoare a datoriei privind impozitul amânat recuperată, determinată într-un exercițiu financiar precedent, care a fost plătită în cursul exercițiului financiar.

(4)   În cazul în care, pentru un exercițiu financiar, o creanță privind impozitul amânat asociată unei pierderi nu este recunoscută în contabilitate deoarece criteriile de recunoaștere nu sunt îndeplinite, valoarea totală a ajustării impozitului amânat se reduce cu valoarea care ar fi redus valoarea totală a ajustării impozitului amânat dacă ar fi fost înregistrată o creanță privind impozitul amânat asociată unei pierderi pentru exercițiul financiar respectiv.

(5)   Valoarea totală a ajustării impozitului amânat nu include:

| (a) | valoarea cheltuielilor cu impozitul amânat în ceea ce privește elementele excluse din calculul profitului sau pierderii calificate în conformitate cu capitolul III; |
| --- | --- |

(a)

valoarea cheltuielilor cu impozitul amânat în ceea ce privește elementele excluse din calculul profitului sau pierderii calificate în conformitate cu capitolul III;

| (b) | valoarea cheltuielilor cu impozitul amânat în ceea ce privește datoria înregistrată neacceptată și datoria înregistrată nerecuperată; |
| --- | --- |

(b)

valoarea cheltuielilor cu impozitul amânat în ceea ce privește datoria înregistrată neacceptată și datoria înregistrată nerecuperată;

| (c) | impactul unei ajustări a evaluării sau al unei ajustări de recunoaștere contabilă cu privire la o creanță privind impozitul amânat; |
| --- | --- |

(c)

impactul unei ajustări a evaluării sau al unei ajustări de recunoaștere contabilă cu privire la o creanță privind impozitul amânat;

| (d) | valoarea cheltuielilor cu impozitul amânat care rezultă dintr-o reevaluare în ceea ce privește o modificare a cotei naționale de impozitare aplicabile; și |
| --- | --- |

(d)

valoarea cheltuielilor cu impozitul amânat care rezultă dintr-o reevaluare în ceea ce privește o modificare a cotei naționale de impozitare aplicabile; și

| (e) | valoarea cheltuielilor cu impozitul amânat în ceea ce privește generarea și utilizarea creditelor fiscale. |
| --- | --- |

(e)

valoarea cheltuielilor cu impozitul amânat în ceea ce privește generarea și utilizarea creditelor fiscale.

(6)   În cazul în care o creanță privind impozitul amânat, care poate fi atribuită unei pierderi calificate a unei entități constitutive, a fost înregistrată pentru un exercițiu financiar la o cotă mai mică decât cota minimă de impozitare, aceasta poate fi recalculată la cota minimă de impozitare în același exercițiu financiar, cu condiția ca contribuabilul să poată demonstra că creanța privind impozitul amânat poate fi atribuită unei pierderi calificate.

În cazul în care o creanță privind impozitul amânat este majorată în conformitate cu primul paragraf, valoarea totală a ajustării impozitului amânat se reduce în consecință.

(7)   O datorie privind impozitul amânat care nu este reluată și a cărei valoare nu este plătită în cursul următoarelor cinci exerciții financiare trebuie recuperată în măsura în care a fost luată în considerare în valoarea totală a ajustării impozitului amânat a unei entități constitutive.

Valoarea datoriei privind impozitul amânat recuperate, determinată pentru exercițiul financiar curent, este tratată ca o reducere a impozitelor acoperite din al cincilea exercițiu financiar precedent celui curent, iar cota de impozitare efectivă și impozitul suplimentar aferent respectivului exercițiu financiar se recalculează în conformitate cu articolul 29 alineatul (1). Datoria privind impozitul amânat recuperată pentru exercițiul financiar curent este valoarea creșterii din categoria datoriei privind impozitul amânat care a fost inclusă în valoarea totală a ajustării impozitului amânat în cel de al cincilea exercițiu financiar precedent celui curent care nu a fost reluată până la sfârșitul ultimei zile a exercițiului financiar curent.

(8)   Prin derogare de la alineatul (7), în cazul în care o datorie privind impozitul amânat este o datorie înregistrată aferentă unei excepții de la regula de includere ulterioară, aceasta nu poate fi recuperată chiar dacă nu este reluată sau plătită în următorii cinci ani. O datorie înregistrată aferentă unei excepții de la regula de includere ulterioară este valoarea cheltuielilor cu impozitul înregistrate care poate fi atribuită variațiilor la nivelul datoriilor privind impozitul amânat asociate, în ceea ce privește următoarele elemente:

| (a) | ajustări pentru recuperarea costurilor aferente imobilizărilor corporale; |
| --- | --- |

(a)

ajustări pentru recuperarea costurilor aferente imobilizărilor corporale;

| (b) | costul unei licențe sau al unui acord similar din partea unui guvern pentru utilizarea bunurilor imobile sau exploatarea resurselor naturale care implică investiții semnificative în imobilizări corporale; |
| --- | --- |

(b)

costul unei licențe sau al unui acord similar din partea unui guvern pentru utilizarea bunurilor imobile sau exploatarea resurselor naturale care implică investiții semnificative în imobilizări corporale;

| (c) | cheltuieli de cercetare și dezvoltare; |
| --- | --- |

(c)

cheltuieli de cercetare și dezvoltare;

| (d) | cheltuieli de dezafectare și de remediere; |
| --- | --- |

(d)

cheltuieli de dezafectare și de remediere;

| (e) | contabilizarea la valoarea justă a câștigurilor nete nerealizate; |
| --- | --- |

(e)

contabilizarea la valoarea justă a câștigurilor nete nerealizate;

| (f) | câștiguri nete din cursul de schimb valutar; |
| --- | --- |

(f)

câștiguri nete din cursul de schimb valutar;

| (g) | costuri de achiziție amânate aferente provizioanelor tehnice de asigurare și polițelor de asigurare; |
| --- | --- |

(g)

costuri de achiziție amânate aferente provizioanelor tehnice de asigurare și polițelor de asigurare;

| (h) | câștiguri din vânzarea de imobilizări corporale situate în aceeași jurisdicție precum entitatea constitutivă care sunt reinvestite în imobilizări corporale în aceeași jurisdicție; și |
| --- | --- |

(h)

câștiguri din vânzarea de imobilizări corporale situate în aceeași jurisdicție precum entitatea constitutivă care sunt reinvestite în imobilizări corporale în aceeași jurisdicție; și

| (i) | sumele suplimentare înregistrate ca urmare a modificărilor principiului contabil în ceea ce privește elementele enumerate la literele (a)-(h). |
| --- | --- |

(i)

sumele suplimentare înregistrate ca urmare a modificărilor principiului contabil în ceea ce privește elementele enumerate la literele (a)-(h).

Articolul 23

Opțiunea pierderii calificate

(1)   Prin derogare de la articolul 22, o entitate constitutivă care depune declarația poate stabili pierderea calificată pentru o jurisdicție în conformitate cu care o creanță privind impozitul amânat asociată unei pierderi calificate se determină pentru fiecare exercițiu financiar în care există o pierdere netă calificată în jurisdicția respectivă. În acest scop, creanța privind impozitul amânat asociată pierderii calificate este egală cu pierderea netă calificată pentru un exercițiu financiar pentru jurisdicție înmulțită cu cota minimă de impozitare.

Nu se stabilesc pierderi calificate pentru o jurisdicție care dispune de un sistem eligibil de impozitare la distribuirea profiturilor, în temeiul articolului 40.

(2)   Creanța privind impozitul amânat asociată unei pierderi calificate determinată în conformitate cu alineatul (1) se utilizează în orice exercițiu financiar ulterior în care există un profit net calificat pentru jurisdicție cu o valoare egală cu profitul net calificat înmulțit cu cota minimă de impozitare sau, dacă valoarea respectivă este mai redusă, cu valoarea care este disponibilă a creanței privind impozitul amânat asociate pierderii calificate.

(3)   Creanța privind impozitul amânat asociată pierderii calificate determinată în temeiul alineatului (1) se reduce cu valoarea utilizată pentru un exercițiu financiar, iar soldul se reportează în exercițiile financiare ulterioare.

(4)   În cazul în care se revocă stabilirea respectivei pierderi calificate, orice creanță rămasă privind impozitul amânat asociată pierderii calificate determinată în temeiul alineatului (1) se reduce la zero începând cu prima zi a primului exercițiu financiar în care se stabilește că pierderea calificată nu mai este aplicabilă.

(5)   Stabilirea pierderii calificate se depune împreună cu prima declarație privind impozitul suplimentar menționată la articolul 44 a grupului de întreprinderi multinaționale sau a grupului național de mari dimensiuni care include jurisdicția pentru care se face alegerea.

(6)   În cazul în care o entitate transparentă care este societatea-mamă finală a unui grup de întreprinderi multinaționale sau a unui grup național de mari dimensiuni alege să utilizeze pierderea calificată în temeiul prezentului articol, creanța privind impozitul amânat asociată pierderii calificate se calculează prin raportare la pierderea calificată a entității transparente după reducerea efectuată în temeiul articolului 38 alineatul (3).

Articolul 24

Alocarea specifică a impozitelor acoperite suportate de anumite tipuri de entități constitutive

(1)   Unui sediu permanent i se alocă valoarea oricăror impozite acoperite care sunt recunoscute în contabilitatea unei entități constitutive și care se referă la profitul sau pierderea calificată a sediului permanent respectiv.

(2)   Entității constitutive-proprietare i se alocă valoarea oricăror impozite acoperite care sunt recunoscute în contabilitatea unei entități transparente fiscal și care se referă la profitul calificat sau la pierderea calificată alocată acelei entități constitutive-proprietare în conformitate cu articolul 19 alineatul (4).

(3)   Unei entități constitutive i se alocă valoarea oricăror impozite acoperite recunoscute în contabilitatea entităților sale constitutive-proprietare direct sau indirect în cadrul unui regim fiscal al societăților străine controlate, asupra părții lor din profitul societății străine controlate.

(4)   Unei entități constitutive care este o entitate hibridă i se alocă valoarea oricăror impozite acoperite recunoscute în contabilitatea entității constitutive-proprietare și care se referă la profitul calificat al entității hibride.

O „entitate hibridă” înseamnă o entitate tratată ca o persoană separată în scopul impozitării profiturilor în jurisdicția în care își are sediul, dar ca fiind transparentă din punct de vedere fiscal în jurisdicția în care își are sediul proprietarul său.

(5)   Unei entități constitutive care a efectuat o distribuire în cursul exercițiului financiar i se alocă valoarea oricăror impozite acoperite înregistrate în contabilitatea entităților sale constitutive-proprietare direct pentru o astfel de distribuire.

(6)   O entitate constitutivă căreia i-au fost alocate impozite acoperite în temeiul alineatelor (3) și (4) în ceea ce privește veniturile pasive cuprinde aceste impozite acoperite în impozitele sale acoperite ajustate într-o sumă egală cu impozitele acoperite alocate pentru astfel de venituri pasive.

Prin derogare de la primul paragraf, entitatea constitutivă menționată la primul paragraf include în impozitele sale acoperite ajustate valoarea rezultată din înmulțirea procentului impozitului suplimentar pentru jurisdicție cu valoarea venitului pasiv al entității constitutive care este inclus în cadrul unui regim fiscal al societăților străine controlate sau al unei norme de transparență fiscală în cazul în care rezultatul este mai mic decât valoarea determinată în temeiul primului paragraf. În sensul prezentului paragraf, procentul impozitului suplimentar pentru jurisdicție se determină fără a lua în considerare impozitele acoperite suportate în legătură cu aceste venituri pasive de către entitatea constitutivă-proprietară.

Orice impozit acoperit al entității constitutive-proprietare suportat în legătură cu veniturile pasive rămase după aplicarea prezentului alineat nu se repartizează în conformitate cu alineatele (3) și (4).

În sensul prezentului alineat, „venituri pasive” înseamnă următoarele elemente de venit incluse în profitul calificat, în măsura în care o entitate constitutivă-proprietară a fost supusă impozitării în temeiul unui regim fiscal al societăților străine controlate sau ca urmare a unei participații în capitalurile proprii ale unei entități hibride:

| (a) | un dividend sau echivalente ale dividendelor; |
| --- | --- |

(a)

un dividend sau echivalente ale dividendelor;

| (b) | dobânzi sau echivalente ale dobânzilor; |
| --- | --- |

(b)

dobânzi sau echivalente ale dobânzilor;

| (c) | chirii; |
| --- | --- |

(c)

chirii;

| (d) | redevențe; |
| --- | --- |

(d)

redevențe;

| (e) | anuități; sau |
| --- | --- |

(e)

anuități; sau

| (f) | câștiguri nete din bunuri imobile de tipul celor care generează veniturile descrise la literele (a)-(e). |
| --- | --- |

(f)

câștiguri nete din bunuri imobile de tipul celor care generează veniturile descrise la literele (a)-(e).

(7)   În cazul în care profitul calificat al unui sediu permanent este tratat ca profit calificat al entității principale în conformitate cu articolul 18 alineatul (5), orice impozit acoperit care apare în jurisdicția în care este situat sediul permanent și care este asociat cu astfel de venituri este tratat ca impozit acoperit al entității principale pentru o sumă care nu depășește aceste profituri înmulțită cu cea mai ridicată cotă de impozitare a profiturilor obișnuite din jurisdicția în care își are sediul entitatea principală.

Articolul 25

Ajustări ulterioare declarării și modificări ale cotei de impozitare

(1)   În cazul în care o entitate constitutivă înregistrează o ajustare a impozitelor sale acoperite pentru un exercițiu financiar precedent în contabilitate, ajustarea respectivă este tratată ca o ajustare a impozitelor acoperite în exercițiul financiar în care se face ajustarea, cu excepția cazului în care ajustarea se referă la un exercițiu financiar în care există o scădere a impozitelor acoperite pentru jurisdicție.

În cazul în care există o scădere a impozitelor acoperite care au fost cuprinse în impozitele acoperite ajustate ale entității constitutive pentru un exercițiu financiar anterior, cota efectivă de impozitare și impozitul suplimentar pentru respectivul exercițiu financiar se recalculează în conformitate cu articolul 29 alineatul (1) prin reducerea impozitelor acoperite ajustate cu valoarea reducerii impozitelor acoperite. Profitul calificat pentru exercițiul financiar și orice exercițiu financiar precedent se ajustează în consecință.

La momentul în care se exprimă opțiunea anuală a entității constitutive care depune declarația, în conformitate cu articolul 45 alineatul (2), o scădere nesemnificativă a impozitelor acoperite poate fi tratată ca o ajustare a impozitelor acoperite în exercițiul financiar în care se face ajustarea. O scădere nesemnificativă a impozitelor acoperite este o scădere a cifrelor agregate cu mai puțin de 1 000 000 EUR a impozitelor acoperite ajustate determinate pentru jurisdicție pentru exercițiul financiar.

(2)   În cazul în care cota națională de impozitare aplicabilă este redusă sub cota minimă de impozitare și o astfel de reducere duce la o cheltuială cu impozitul amânat, valoarea cheltuielii cu impozitul amânat rezultate este tratată ca o ajustare a datoriei entității constitutive pentru impozitele acoperite care sunt luate în considerare în conformitate cu articolul 21 pentru un exercițiu financiar precedent.

(3)   În cazul în care o cheltuială cu impozitul amânat a fost luată în considerare la o cotă mai mică decât cota minimă de impozitare, iar cota de impozitare aplicabilă este ulterior majorată, valoarea cheltuielii cu impozitul amânat care rezultă din această creștere trebuie tratată în momentul plății ca o ajustare a datoriei unei entități constitutive privind impozitele acoperite solicitate pentru un exercițiu financiar precedent în conformitate cu articolul 21.

Ajustarea în conformitate cu primul paragraf nu depășește o sumă egală cu cheltuiala cu impozitul amânat recalculată la cota minimă de impozitare.

(4)   În cazul în care o sumă mai mare de 1 000 000 EUR din suma înregistrată de o entitate constitutivă drept cheltuială curentă cu impozitul și cuprinsă în impozitele acoperite ajustate pentru un exercițiu financiar nu este plătită în termen de trei ani de la sfârșitul exercițiului financiar respectiv, cota efectivă de impozitare și impozitul suplimentar pentru exercițiul financiar în care suma neplătită a fost solicitată ca impozit acoperit se recalculează în conformitate cu articolul 29 alineatul (1) prin excluderea acestei sume neplătite din impozitele acoperite ajustate.

CAPITOLUL V

CALCULUL COTEI EFECTIVE DE IMPOZITARE ȘI AL IMPOZITULUI SUPLIMENTAR

Articolul 26

Determinarea cotei efective de impozitare

(1)   Cota efectivă de impozitare a unui grup de întreprinderi multinaționale sau a unui grup național de mari dimensiuni se calculează, pentru fiecare exercițiu financiar și pentru fiecare jurisdicție, cu condiția să existe un profit net calificat în jurisdicție, în conformitate cu următoarea formulă:

Formula

unde impozitele acoperite ajustate ale entităților constitutive reprezintă suma impozitelor acoperite ajustate ale tuturor entităților constitutive care au sediul în jurisdicția determinată în conformitate cu capitolul IV.

(2)   Profitul net calificat sau pierderea netă calificată a entităților constitutive din jurisdicția respectivă pentru un exercițiu financiar se determină în conformitate cu următoarea formulă:

Formula

unde:

| (a) | profitul calificat al entităților constitutive reprezintă suma pozitivă, dacă este cazul, a profitului calificat al tuturor entităților constitutive care au sediul în jurisdicție, determinat în conformitate cu capitolul III. |
| --- | --- |

(a)

profitul calificat al entităților constitutive reprezintă suma pozitivă, dacă este cazul, a profitului calificat al tuturor entităților constitutive care au sediul în jurisdicție, determinat în conformitate cu capitolul III.

| (b) | pierderile calificate ale entităților constitutive reprezintă suma pierderilor calificate ale tuturor entităților constitutive care au sediul în jurisdicție, determinate în conformitate cu capitolul III. |
| --- | --- |

(b)

pierderile calificate ale entităților constitutive reprezintă suma pierderilor calificate ale tuturor entităților constitutive care au sediul în jurisdicție, determinate în conformitate cu capitolul III.

(3)   Impozitele acoperite ajustate și profitul sau pierderea calificată ale entităților constitutive care sunt entități de investiții sunt excluse din calculul cotei efective de impozitare în conformitate cu alineatul (1) și din calculul profitului net calificat în conformitate cu alineatul (2).

(4)   Cota efectivă de impozitare a fiecărei entități constitutive apatride se calculează, pentru fiecare exercițiu financiar, separat de cota efectivă de impozitare a tuturor celorlalte entități constitutive.

Articolul 27

Calculul impozitului suplimentar

(1)   În cazul în care cota efectivă de impozitare a unei jurisdicții în care își au sediul entitățile constitutive este mai mică decât cota minimă de impozitare pentru un exercițiu financiar, grupul de întreprinderi multinaționale sau grupul național de mari dimensiuni calculează separat impozitul suplimentar pentru fiecare dintre entitățile sale constitutive care are profituri calificate cuprinse în calculul profitului net calificat al jurisdicției respective. Impozitul suplimentar se calculează la nivel de jurisdicție.

(2)   Procentul impozitului suplimentar pentru o jurisdicție pentru un exercițiu financiar este diferența pozitivă în puncte procentuale, dacă există, calculată în conformitate cu următoarea formulă:

Formula

unde cota efectivă de impozitare este cota calculată în conformitate cu articolul 26.

(3)   Impozitul suplimentar jurisdicțional pentru un exercițiu financiar este valoarea pozitivă, dacă este cazul, calculată în conformitate cu următoarea formulă:

Formula

unde:

| (a) | impozitul suplimentar adițional este valoarea impozitului determinată în conformitate cu articolul 29 pentru exercițiul financiar; |
| --- | --- |

(a)

impozitul suplimentar adițional este valoarea impozitului determinată în conformitate cu articolul 29 pentru exercițiul financiar;

| (b) | impozitul suplimentar național este valoarea impozitului pentru exercițiul fiscal determinată în conformitate cu articolul 11 sau cu un impozit suplimentar național calificat dintr-o jurisdicție dintr-o țară terță. |
| --- | --- |

(b)

impozitul suplimentar național este valoarea impozitului pentru exercițiul fiscal determinată în conformitate cu articolul 11 sau cu un impozit suplimentar național calificat dintr-o jurisdicție dintr-o țară terță.

(4)   Profitul excedentar pentru jurisdicție pentru exercițiul financiar menționat la alineatul (3) este valoarea pozitivă, dacă este cazul, calculată în conformitate cu următoarea formulă:

Formula

unde:

| (a) | profitul net calificat este profitul determinat în conformitate cu articolul 26 alineatul (2) pentru jurisdicție; |
| --- | --- |

(a)

profitul net calificat este profitul determinat în conformitate cu articolul 26 alineatul (2) pentru jurisdicție;

| (b) | excluderea profitului pentru activitățile cu substanță economică este suma determinată în conformitate cu articolul 28 pentru jurisdicție. |
| --- | --- |

(b)

excluderea profitului pentru activitățile cu substanță economică este suma determinată în conformitate cu articolul 28 pentru jurisdicție.

(5)   Impozitul suplimentar al unei entități constitutive pentru exercițiul financiar curent se calculează în conformitate cu următoarea formulă:

Formula

Formula

unde:

| (a) | profitul calificat al entității constitutive pentru o jurisdicție pentru un exercițiu financiar este profitul determinat în conformitate cu capitolul III; |
| --- | --- |

(a)

profitul calificat al entității constitutive pentru o jurisdicție pentru un exercițiu financiar este profitul determinat în conformitate cu capitolul III;

| (b) | profitul calificat agregat al tuturor entităților constitutive pentru o jurisdicție pentru un exercițiu financiar este suma profitului calificat al tuturor entităților constitutive care își au sediul în jurisdicția respectivă pentru exercițiul financiar. |
| --- | --- |

(b)

profitul calificat agregat al tuturor entităților constitutive pentru o jurisdicție pentru un exercițiu financiar este suma profitului calificat al tuturor entităților constitutive care își au sediul în jurisdicția respectivă pentru exercițiul financiar.

(6)   În cazul în care impozitul suplimentar jurisdicțional rezultă dintr-o recalculare în temeiul articolului 29 alineatul (1) și nu există un profit net calificat în jurisdicția respectivă pentru exercițiul financiar, impozitul suplimentar se alocă fiecărei entități constitutive utilizând formula prevăzută la alineatul (5) de la prezentul articol, pe baza profitului calificat al entităților constitutive în exercițiile financiare pentru care se efectuează recalculările în temeiul articolului 29 alineatul (1).

(7)   Impozitul suplimentar al fiecărei entități constitutive apatride se calculează, pentru fiecare exercițiu financiar, separat de impozitul suplimentar al tuturor celorlalte entități constitutive.

Articolul 28

Excluderea profitului pentru activitățile cu substanță economică

(1)   În sensul prezentului articol, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „angajați eligibili” înseamnă angajații cu normă întreagă sau cu fracțiune de normă ai unei entități constitutive și contractanții independenți care participă la activitățile obișnuite de exploatare ale grupului de întreprinderi multinaționale sau ale grupului național de mari dimensiuni sub conducerea și controlul grupului de întreprinderi multinaționale sau ale grupului național de mari dimensiuni; |
| --- | --- |

(a)

„angajați eligibili” înseamnă angajații cu normă întreagă sau cu fracțiune de normă ai unei entități constitutive și contractanții independenți care participă la activitățile obișnuite de exploatare ale grupului de întreprinderi multinaționale sau ale grupului național de mari dimensiuni sub conducerea și controlul grupului de întreprinderi multinaționale sau ale grupului național de mari dimensiuni;

| (b) | „costuri salariale eligibile” înseamnă cheltuielile cu remunerarea angajaților, inclusiv salariile, alte drepturi de natură salarială și alte cheltuieli care oferă angajatului un beneficiu personal direct și separat, cum ar fi contribuțiile de asigurări de sănătate și la sistemul de pensii, impozitele pe salarii și pentru ocuparea forței de muncă, precum și contribuțiile angajatorului la asigurările sociale; |
| --- | --- |

(b)

„costuri salariale eligibile” înseamnă cheltuielile cu remunerarea angajaților, inclusiv salariile, alte drepturi de natură salarială și alte cheltuieli care oferă angajatului un beneficiu personal direct și separat, cum ar fi contribuțiile de asigurări de sănătate și la sistemul de pensii, impozitele pe salarii și pentru ocuparea forței de muncă, precum și contribuțiile angajatorului la asigurările sociale;

| (c) | „imobilizări corporale eligibile” înseamnă:






  (i) | imobilizări corporale situate în jurisdicția respectivă; |
| --- | --- | --- |

(c)

„imobilizări corporale eligibile” înseamnă:

(i)

imobilizări corporale situate în jurisdicția respectivă;

| (ii) | resurse naturale situate în jurisdicția respectivă; |
| --- | --- |

(ii)

resurse naturale situate în jurisdicția respectivă;

| (iii) | dreptul unui locatar de a utiliza imobilizările corporale situate în jurisdicția respectivă; și |
| --- | --- |

(iii)

dreptul unui locatar de a utiliza imobilizările corporale situate în jurisdicția respectivă; și

| (iv) | o licență sau un acord similar din partea guvernului pentru utilizarea bunurilor imobile sau exploatarea resurselor naturale care implică investiții semnificative în imobilizări corporale. |
| --- | --- |

(iv)

o licență sau un acord similar din partea guvernului pentru utilizarea bunurilor imobile sau exploatarea resurselor naturale care implică investiții semnificative în imobilizări corporale.

(2)   Cu excepția cazului în care o entitate constitutivă care depune declarația a unui grup de întreprinderi multinaționale sau a unui grup național de mari dimensiuni optează, în conformitate cu articolul 45 alineatul (2), să nu aplice excluderea profitului pentru activitățile cu substanță economică pentru exercițiul financiar, profitul net calificat pentru o jurisdicție se reduce, în scopul calculării impozitului suplimentar, cu un cuantum egal cu suma dintre excluderea pe baza costurilor cu salariile menționată la alineatul (3) de la prezentul articol și excluderea pe baza imobilizărilor corporale menționată la alineatul (4) de la prezentul articol pentru fiecare entitate constitutivă care își are sediul în jurisdicția respectivă.

(3)   Excluderea pe baza costurilor cu salariile ale unei entități constitutive care are sediul într-o jurisdicție este egală cu 5 % din costurile sale salariale eligibile aferente angajaților eligibili care desfășoară activități pentru grupul de întreprinderi multinaționale sau grupul național de mari dimensiuni în jurisdicția respectivă, cu excepția costurilor salariale eligibile care:

| (a) | sunt capitalizate și incluse în valoarea contabilă a imobilizărilor corporale eligibile; |
| --- | --- |

(a)

sunt capitalizate și incluse în valoarea contabilă a imobilizărilor corporale eligibile;

| (b) | sunt atribuite profitului care este exclus în conformitate cu articolul 17. |
| --- | --- |

(b)

sunt atribuite profitului care este exclus în conformitate cu articolul 17.

(4)   Excluderea pe baza imobilizărilor corporale a unei entități constitutive care are sediul într-o jurisdicție este egală cu 5 % din valoarea contabilă a imobilizărilor corporale eligibile situate în jurisdicția respectivă, cu excepția:

| (a) | valorii contabile a bunurilor, inclusiv a terenurilor și clădirilor, care sunt deținute în vederea vânzării, a închirierii sau a investițiilor; |
| --- | --- |

(a)

valorii contabile a bunurilor, inclusiv a terenurilor și clădirilor, care sunt deținute în vederea vânzării, a închirierii sau a investițiilor;

| (b) | valorii contabile a imobilizărilor corporale utilizate pentru a obține profit care este exclus în conformitate cu articolul 17. |
| --- | --- |

(b)

valorii contabile a imobilizărilor corporale utilizate pentru a obține profit care este exclus în conformitate cu articolul 17.

(5)   În sensul alineatului (4), valoarea contabilă a imobilizărilor corporale eligibile este media valorii contabile a imobilizărilor corporale eligibile la începutul și la sfârșitul exercițiului financiar, înregistrată în scopul pregătirii situațiilor financiare consolidate ale societății-mamă finale, din care se scade orice depreciere, amortizare și epuizare acumulate și la care se adaugă orice sumă care poate fi atribuită capitalizării cheltuielilor cu masa salarială.

(6)   În sensul alineatelor (3) și (4), costurile salariale eligibile și imobilizările corporale eligibile ale unei entități constitutive care este un sediu permanent sunt cele care sunt incluse în situațiile financiare individuale în conformitate cu articolul 18 alineatele (1) și (2), cu condiția ca cheltuielile salariale eligibile și imobilizările corporale eligibile să fie situate în aceeași jurisdicție ca sediul permanent.

Costurile salariale eligibile și imobilizările corporale eligibile ale unui sediu permanent nu sunt luate în considerare pentru costurile salariale eligibile și imobilizările corporale eligibile ale entității principale.

În cazul în care profitul unui sediu permanent a fost exclus, integral sau parțial, în temeiul articolului 19 alineatul (1) și al articolului 38 alineatul (5), costurile salariale eligibile și imobilizările corporale eligibile ale respectivului sediu permanent sunt excluse în aceeași proporție din calculul efectuat în temeiul prezentului articol pentru grupul de întreprinderi multinaționale sau grupul național de mari dimensiuni.

(7)   Costurile salariale eligibile aferente angajaților eligibili plătite de o entitate transparentă și imobilizările corporale eligibile deținute de aceasta care nu sunt alocate în temeiul alineatului (6) se alocă:

| (a) | entităților constitutive-proprietare ale entității transparente, proporțional cu suma care le-a fost alocată în temeiul articolului 19 alineatul (4), cu condiția ca angajații eligibili și imobilizările corporale eligibile să se afle în jurisdicția entității constitutive-proprietare; și |
| --- | --- |

(a)

entităților constitutive-proprietare ale entității transparente, proporțional cu suma care le-a fost alocată în temeiul articolului 19 alineatul (4), cu condiția ca angajații eligibili și imobilizările corporale eligibile să se afle în jurisdicția entității constitutive-proprietare; și

| (b) | entității transparente, dacă este societatea-mamă finală, reduse proporțional cu veniturile excluse din calculul profitului calificat al entității transparente în temeiul articolului 38 alineatele (1) și (2), cu condiția ca angajații eligibili și imobilizările corporale eligibile să se afle în jurisdicția entității transparente. |
| --- | --- |

(b)

entității transparente, dacă este societatea-mamă finală, reduse proporțional cu veniturile excluse din calculul profitului calificat al entității transparente în temeiul articolului 38 alineatele (1) și (2), cu condiția ca angajații eligibili și imobilizările corporale eligibile să se afle în jurisdicția entității transparente.

Toate celelalte costuri salariale eligibile și imobilizări corporale eligibile ale entității transparente sunt excluse din calculele excluderii profitului pentru activitățile cu substanță economică ale grupului de întreprinderi multinaționale sau ale grupului național de mari dimensiuni.

(8)   Excluderea profitului pentru activitățile cu substanță economică pentru fiecare entitate constitutivă apatridă se calculează, pentru fiecare exercițiu financiar, separat de excluderea profitului pentru activitățile cu substanță economică a tuturor celorlalte entități constitutive.

(9)   Excluderea profitului pentru activitățile cu substanță economică calculată în temeiul prezentului articol nu include excluderea pe baza costurilor cu salariile și excluderea pe baza imobilizărilor corporale ale entităților constitutive care sunt entități de investiții în jurisdicția respectivă.

Articolul 29

Impozitul suplimentar adițional

(1)   În cazul în care, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3), articolul 16 alineatul (7), articolul 22 alineatul (6), articolul 25 alineatele (1) și (4) și articolul 40 alineatul (5), o ajustare a impozitelor acoperite sau a profitului calificat ori a pierderii calificate conduce la recalcularea cotei efective de impozitare și a impozitului suplimentar al grupului de întreprinderi multinaționale sau al grupului național de mari dimensiuni pentru un exercițiu financiar precedent, cota efectivă de impozitare și impozitul suplimentar se recalculează în conformitate cu normele prevăzute la articolele 26, 27 și 28. Orice valoare a impozitului suplimentar incremental care rezultă dintr-o astfel de recalculare este tratată ca un impozit suplimentar adițional în sensul articolului 27 alineatul (3) pentru exercițiul financiar în cursul căruia se efectuează recalcularea.

(2)   În cazul în care există un impozit suplimentar adițional și nu există un profit net calificat pentru jurisdicție pentru exercițiul financiar, profitul calificat al fiecărei entități constitutive situate în jurisdicție este o sumă egală cu impozitul suplimentar alocat respectivelor entități constitutive în temeiul articolului 27 alineatele (5) și (6) împărțit la cota minimă de impozitare.

(3)   În cazul în care, în conformitate cu articolul 21 alineatul (5), se datorează un impozit suplimentar adițional, profitul calificat al fiecărei entități constitutive care are sediul în jurisdicție este o sumă egală cu impozitul suplimentar alocat entității constitutive respective împărțit la cota minimă de impozitare. Alocarea se face proporțional pentru fiecare entitate constitutivă, pe baza următoarei formule:

Formula

Impozitul suplimentar adițional se alocă numai entităților constitutive care înregistrează o valoare a impozitului acoperit ajustat care este mai mică de zero și mai mică decât profitul calificat sau pierderea calificată a entităților constitutive respective, înmulțită cu cota minimă de impozitare.

(4)   În cazul în care unei entități constitutive i se alocă un impozit suplimentar adițional în conformitate cu prezentul articol și cu articolul 27 alineatele (5) și (6), o astfel de entitate constitutivă este tratată ca o entitate constitutivă impozitată la un nivel redus în sensul capitolului II.

Articolul 30

Excluderea de minimis

(1)   Prin derogare de la articolele 26-29 și de la articolul 31, la alegerea entității constitutive care depune declarația, impozitul suplimentar datorat pentru entitățile constitutive care au sediul într-o jurisdicție este egal cu zero pentru un exercițiu financiar dacă, pentru respectivul exercițiu financiar:

| (a) | venitul mediu calificat al tuturor entităților constitutive care au sediul în jurisdicția respectivă este mai mic de 10 000 000 EUR; și |
| --- | --- |

(a)

venitul mediu calificat al tuturor entităților constitutive care au sediul în jurisdicția respectivă este mai mic de 10 000 000 EUR; și

| (b) | profitul sau pierderea medie calificată a tuturor entităților constitutive din jurisdicția respectivă reprezintă o pierdere sau este mai mică de 1 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(b)

profitul sau pierderea medie calificată a tuturor entităților constitutive din jurisdicția respectivă reprezintă o pierdere sau este mai mică de 1 000 000 EUR.

exprimarea opțiunii se face anual în conformitate cu articolul 45 alineatul (2).

(2)   Venitul sau profitul mediu calificat ori pierderea medie calificată menționată la alineatul (1) este media veniturilor calificate sau a profiturilor calificate ori a pierderilor calificate ale entităților constitutive care își au sediul în jurisdicția respectivă pentru exercițiul financiar respectiv și pentru cele două exerciții financiare precedente.

În cazul în care nu există entități constitutive cu venituri sau pierderi calificate care își au sediul în jurisdicția respectivă în primul sau al doilea exercițiu financiar precedent, sau ambele, aceste exerciții financiare sunt excluse din calculul venitului sau profitului mediu calificat ori al pierderii medii calificate a jurisdicției respective.

(3)   Veniturile calificate ale entităților constitutive care au sediul într-o jurisdicție pentru un exercițiu financiar reprezintă suma tuturor veniturilor entităților constitutive care își au sediul în jurisdicția respectivă, reduse sau majorate cu orice ajustare efectuată în conformitate cu capitolul III.

(4)   Profitul calificat sau pierderea calificată a unei entități constitutive care are sediul într-o jurisdicție pentru un exercițiu financiar este profitul net calificat sau pierderea netă calificată a jurisdicției respective, calculată în conformitate cu articolul 26 alineatul (2).

(5)   Excluderea de minimis prevăzută la alineatele (1)-(4) nu se aplică entităților constitutive apatride și entităților de investiții. Veniturile și profiturile calificate sau pierderile calificate ale acestor entități sunt excluse din calculul excluderii de minimis.

Articolul 31

Entități constitutive deținute de acționari minoritari

(1)   În sensul prezentului articol, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „entitate constitutivă deținută de acționari minoritari” înseamnă o entitate constitutivă în care societatea-mamă finală deține, direct sau indirect, o participație în capitalurile proprii de cel mult 30 %; |
| --- | --- |

(a)

„entitate constitutivă deținută de acționari minoritari” înseamnă o entitate constitutivă în care societatea-mamă finală deține, direct sau indirect, o participație în capitalurile proprii de cel mult 30 %;

| (b) | „societate-mamă deținută de acționari minoritari” înseamnă o entitate constitutivă deținută de acționari minoritari care dețin, direct sau indirect, interesele de control ale unei alte entități constitutive deținute de acționari minoritari, cu excepția cazului în care interesele de control ale fostei entități sunt deținute, direct sau indirect, de o altă entitate constitutivă deținută de acționari minoritari; |
| --- | --- |

(b)

„societate-mamă deținută de acționari minoritari” înseamnă o entitate constitutivă deținută de acționari minoritari care dețin, direct sau indirect, interesele de control ale unei alte entități constitutive deținute de acționari minoritari, cu excepția cazului în care interesele de control ale fostei entități sunt deținute, direct sau indirect, de o altă entitate constitutivă deținută de acționari minoritari;

| (c) | „subgrup deținut de acționari minoritari” înseamnă o societate-mamă deținută de acționari minoritari și filialele sale deținute de acționari minoritari; și |
| --- | --- |

(c)

„subgrup deținut de acționari minoritari” înseamnă o societate-mamă deținută de acționari minoritari și filialele sale deținute de acționari minoritari; și

| (d) | „filială deținută de acționari minoritari” înseamnă o entitate constitutivă deținută de acționari minoritari ale cărei interese de control sunt deținute, direct sau indirect, de o societate-mamă deținută de acționari minoritari. |
| --- | --- |

(d)

„filială deținută de acționari minoritari” înseamnă o entitate constitutivă deținută de acționari minoritari ale cărei interese de control sunt deținute, direct sau indirect, de o societate-mamă deținută de acționari minoritari.

(2)   Calculul cotei efective de impozitare și a impozitului suplimentar pentru o jurisdicție în conformitate cu capitolele III-VII în ceea ce privește membrii unui subgrup deținut de acționari minoritari se aplică ca și cum fiecare subgrup deținut de acționari minoritari ar fi un grup distinct de întreprinderi multinaționale sau un grup național distinct de mari dimensiuni.

Impozitele acoperite ajustate și profitul calificat sau pierderea calificată ale membrilor unui subgrup deținut de acționari minoritari sunt excluse de la determinarea valorii reziduale a cotei efective de impozitare a grupului de întreprinderi multinaționale sau a grupului național de mari dimensiuni calculate în conformitate cu articolul 26 alineatul (1) și din profitul net calificat calculat în conformitate cu articolul 26 alineatul (2).

(3)   Cota efectivă de impozitare și impozitul suplimentar ale unei entități constitutive deținute de acționari minoritari care nu este membră a unui subgrup deținut de acționari minoritari se calculează la nivel de entitate, în conformitate cu capitolele III-VII.

Impozitele acoperite ajustate și profitul calificat sau pierderea calificată ale entității constitutive deținute de acționari minoritari sunt excluse de la determinarea valorii reziduale a cotei efective de impozitare a grupului de întreprinderi multinaționale sau a grupului național de mari dimensiuni calculate în conformitate cu articolul 26 alineatul (1) și din profitul net calificat calculat în conformitate cu articolul 26 alineatul (2).

Prezentul alineat nu se aplică unei entități constitutive deținute de acționari minoritari care este o entitate de investiții.

Articolul 32

Regimurile de protecție

Prin derogare de la articolele 26-31, statele membre se asigură că, la alegerea entității constitutive care depune declarația, impozitul suplimentar datorat de un grup într-o jurisdicție este considerat zero pentru un exercițiu financiar dacă nivelul efectiv de impozitare a entităților constitutive situate în jurisdicția respectivă îndeplinește condițiile unui acord internațional eligibil în materie de regimuri de protecție.

În sensul primului paragraf, „acord internațional eligibil în materie de regimuri de protecție” înseamnă un set internațional de norme și condiții la care au consimțit toate statele membre și care acordă grupurilor care intră sub incidența prezentei directive posibilitatea de a alege să beneficieze de unul sau mai multe regimuri de protecție pentru o jurisdicție.

CAPITOLUL VI

REGULI SPECIALE PRIVIND RESTRUCTURAREA ÎNTREPRINDERILOR ȘI STRUCTURILE DE HOLDING

Articolul 33

Aplicarea pragului privind veniturile consolidate în cazul fuziunilor și divizărilor grupului

(1)   În sensul prezentului articol, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „fuziune” înseamnă orice aranjament prin care:






  (i) | toate sau aproape toate entitățile grupului sau din două sau mai multe grupuri separate sunt supuse controlului comun, astfel încât acestea constituie entități ale unui grup combinat; sau |
| --- | --- | --- |

(a)

„fuziune” înseamnă orice aranjament prin care:

(i)

toate sau aproape toate entitățile grupului sau din două sau mai multe grupuri separate sunt supuse controlului comun, astfel încât acestea constituie entități ale unui grup combinat; sau

| (ii) | o entitate care nu este membră a unui grup este supusă controlului comun împreună cu o altă entitate sau un alt grup, astfel încât acestea să constituie entități ale unui grup combinat; |
| --- | --- |

(ii)

o entitate care nu este membră a unui grup este supusă controlului comun împreună cu o altă entitate sau un alt grup, astfel încât acestea să constituie entități ale unui grup combinat;

| (b) | „divizare ulterioară fuziunii” înseamnă orice aranjament prin care entitățile unui singur grup sunt separate în două sau mai multe grupuri diferite care nu mai sunt consolidate de către aceeași societate-mamă finală. |
| --- | --- |

(b)

„divizare ulterioară fuziunii” înseamnă orice aranjament prin care entitățile unui singur grup sunt separate în două sau mai multe grupuri diferite care nu mai sunt consolidate de către aceeași societate-mamă finală.

(2)   În cazul în care două sau mai multe grupuri fuzionează pentru a forma un singur grup în oricare dintre ultimele patru exerciții financiare consecutive imediat precedente exercițiului financiar de referință, pragul privind veniturile consolidate ale grupului de întreprinderi multinaționale sau ale grupului național de mari dimensiuni menționat la articolul 2 se consideră a fi atins pentru orice exercițiu financiar precedent fuziunii dacă suma veniturilor incluse în fiecare dintre situațiile lor financiare consolidate pentru exercițiul financiar respectiv este de cel puțin 750 000 000 EUR.

(3)   În cazul în care o entitate care nu este membră a unui grup („ținta”) fuzionează cu o entitate sau un grup („entitatea achizitoare”) în cursul exercițiului financiar de referință și ori ținta, ori entitatea achizitoare nu are situații financiare consolidate în niciunul dintre ultimele patru exerciții financiare consecutive imediat precedente exercițiului financiar de referință, pragul privind veniturile consolidate ale grupului de întreprinderi multinaționale sau ale grupului național de mari dimensiuni se consideră a fi atins pentru anul respectiv dacă suma veniturilor incluse în fiecare dintre situațiile lor financiare sau situațiile financiare consolidate pentru exercițiul financiar respectiv este de cel puțin 750 000 000 EUR.

(4)   În cazul în care un singur grup de întreprinderi multinaționale sau grup național de mari dimensiuni care intră în domeniul de aplicare al prezentei directive este supus unei operațiuni de divizare în două sau mai multe grupuri (fiecare un „grup divizat”), pragul privind veniturile consolidate se consideră a fi atins de grupul rezultat ca urmare a divizării atunci când:

| (a) | în primul exercițiu financiar de referință care se încheie după divizare, grupul divizat are un venit anual de cel puțin 750 000 000 EUR în exercițiul financiar respectiv; |
| --- | --- |

(a)

în primul exercițiu financiar de referință care se încheie după divizare, grupul divizat are un venit anual de cel puțin 750 000 000 EUR în exercițiul financiar respectiv;

| (b) | în perioada cuprinsă între al doilea și al patrulea exercițiu financiar de referință care se încheie după divizare, grupul divizat are venituri anuale de cel puțin 750 000 000 EUR în cel puțin două dintre exercițiile financiare respective. |
| --- | --- |

(b)

în perioada cuprinsă între al doilea și al patrulea exercițiu financiar de referință care se încheie după divizare, grupul divizat are venituri anuale de cel puțin 750 000 000 EUR în cel puțin două dintre exercițiile financiare respective.

Articolul 34

Entități constitutive care se alătură și care părăsesc un grup de întreprinderi multinaționale sau un grup național de mari dimensiuni

(1)   În cazul în care o entitate („ținta”) devine sau încetează să mai fie o entitate constitutivă a unui grup de întreprinderi multinaționale sau a unui grup național de mari dimensiuni ca urmare a unui transfer de participații directe sau indirecte în capitalurile proprii ale țintei sau atunci când ținta devine societatea-mamă finală a unui nou grup în cursul unui exercițiu financiar („anul achiziției”), ținta este tratată ca membru al grupului de întreprinderi multinaționale sau al grupului național de mari dimensiuni în sensul prezentei directive, cu condiția ca o parte din activele, datoriile, veniturile, cheltuielile și fluxurile sale de trezorerie să fie inclusă linie cu linie în situațiile financiare consolidate ale societății-mamă finale în anul achiziției.

Cota efectivă de impozitare și impozitul suplimentar ale țintei se calculează în conformitate cu alineatele (2)-(8).

(2)   În anul achiziției, un grup de întreprinderi multinaționale sau un grup național de mari dimensiuni ia în considerare numai profitul net sau pierderea netă din contabilitatea financiară și impozitele acoperite ajustate ale țintei care sunt incluse în situațiile financiare consolidate ale societății-mamă finale în sensul prezentei directive.

(3)   În anul achiziției și în fiecare exercițiu financiar ulterior, profitul sau pierderea calificată și impozitele acoperite ajustate ale țintei se bazează pe valoarea contabilă istorică a activelor și pasivelor sale.

(4)   În anul achiziției, pentru calculul costurilor salariale eligibile ale țintei în temeiul articolului 28 alineatul (3) se ține seama numai de costurile care sunt reflectate în situațiile financiare consolidate ale societății-mamă finale.

(5)   Calculul valorii contabile a imobilizărilor corporale eligibile ale țintei în temeiul articolului 28 alineatul (4) se ajustează, după caz, proporțional cu perioada în care ținta a fost membră a grupului de întreprinderi multinaționale sau a grupului național de mari dimensiuni în cursul anului achiziției.

(6)   Cu excepția creanței privind impozitul amânat aferentă pierderii calificate astfel cum se menționează la articolul 23, creanțele privind impozitul amânat și datoriile privind impozitul amânat ale unei ținte care sunt transferate între grupuri de întreprinderi multinaționale sau grupuri naționale de mari dimensiuni sunt luate în considerare de grupul de întreprinderi multinaționale sau grupul național de mari dimensiuni achizitor în același mod și în aceeași măsură precum în cazul în care grupul de întreprinderi multinaționale sau grupul național de mari dimensiuni achizitor ar fi controlat ținta atunci când au apărut aceste creanțe și datorii.

(7)   Datoriile privind impozitul amânat ale țintei care au fost incluse anterior în valoarea totală a ajustării impozitului amânat sunt tratate ca fiind reluate, în sensul articolului 22 alineatul (7), de către grupul de întreprinderi multinaționale sau grupul național de mari dimensiuni cedent și ca rezultând de la grupul de întreprinderi multinaționale sau grupul național de mari dimensiuni achizitor în anul achiziției, cu excepția că în acest caz orice reducere ulterioară a impozitelor acoperite în temeiul articolului 22 alineatul (7) produce efecte în anul în care este recuperată suma.

(8)   În cazul în care ținta este o entitate-mamă și este o entitate din grup în două sau mai multe grupuri de întreprinderi multinaționale sau grupuri naționale de mari dimensiuni în cursul anului achiziției, aceasta aplică separat IIR pentru părțile sale alocabile din impozitul suplimentar al entităților constitutive impozitate la un nivel redus determinat pentru fiecare grup de întreprinderi multinaționale sau grup național de mari dimensiuni.

(9)   Prin derogare de la alineatele (1)-(8), achiziționarea sau cedarea unei participații de control într-o țintă este tratată ca o achiziție sau o cedare de active și pasive, în cazul în care jurisdicția în care își are sediul ținta sau, în cazul unei entități transparente fiscal, jurisdicția în care sunt situate activele tratează achiziția sau cedarea respectivei participații de control în același mod sau în mod similar precum în cazul achiziționării sau cedării de active și pasive și impune vânzătorului un impozit acoperit pe baza diferenței dintre baza de impozitare și contravaloarea plătită în schimbul participației de control sau al valorii juste a activelor și pasivelor.

Articolul 35

Transferul de active și pasive

(1)   În sensul prezentului articol, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „reorganizare” înseamnă o restructurare sau un transfer de active și pasive, cum ar fi o fuziune, o divizare, o lichidare sau o tranzacție similară în care:






  (i) | contravaloarea transferului este constituită, în întregime sau în mare parte, din participațiile în capitalurile proprii emise de entitatea constitutivă achizitoare sau de o persoană care are legătură cu entitatea constitutivă achizitoare sau, în cazul unei lichidări, din participații în capitalurile proprii ale țintei sau, în cazul în care nu se furnizează nicio contravaloare, atunci când emisiunea de participații în capitalurile proprii nu are scop economic; |
| --- | --- | --- |

(a)

„reorganizare” înseamnă o restructurare sau un transfer de active și pasive, cum ar fi o fuziune, o divizare, o lichidare sau o tranzacție similară în care:

(i)

contravaloarea transferului este constituită, în întregime sau în mare parte, din participațiile în capitalurile proprii emise de entitatea constitutivă achizitoare sau de o persoană care are legătură cu entitatea constitutivă achizitoare sau, în cazul unei lichidări, din participații în capitalurile proprii ale țintei sau, în cazul în care nu se furnizează nicio contravaloare, atunci când emisiunea de participații în capitalurile proprii nu are scop economic;

| (ii) | câștigul sau pierderea entității constitutive cedente aferentă activelor respective nu este supusă impozitării, integral sau parțial; și |
| --- | --- |

(ii)

câștigul sau pierderea entității constitutive cedente aferentă activelor respective nu este supusă impozitării, integral sau parțial; și

| (iii) | legislația fiscală din jurisdicția în care își are sediul entitatea constitutivă achizitoare impune entității constitutive achizitoare să calculeze profitul impozabil după cedare sau achiziție utilizând baza de impozitare a entității constitutive cedente pentru active, ajustată cu orice câștig sau pierdere care nu se califică din cedare sau achiziție; |
| --- | --- |

(iii)

legislația fiscală din jurisdicția în care își are sediul entitatea constitutivă achizitoare impune entității constitutive achizitoare să calculeze profitul impozabil după cedare sau achiziție utilizând baza de impozitare a entității constitutive cedente pentru active, ajustată cu orice câștig sau pierdere care nu se califică din cedare sau achiziție;

| (b) | „câștig sau pierdere care nu se califică” înseamnă valoarea cea mai mică dintre câștigul sau pierderea entității constitutive cedente care rezultă în legătură cu o reorganizare supusă impozitării acolo unde își are sediul entitatea constitutivă cedentă și câștigul sau pierderea contabilă financiară rezultată în legătură cu reorganizarea. |
| --- | --- |

(b)

„câștig sau pierdere care nu se califică” înseamnă valoarea cea mai mică dintre câștigul sau pierderea entității constitutive cedente care rezultă în legătură cu o reorganizare supusă impozitării acolo unde își are sediul entitatea constitutivă cedentă și câștigul sau pierderea contabilă financiară rezultată în legătură cu reorganizarea.

(2)   O entitate constitutivă care cedează active și pasive (denumită în continuare „entitatea constitutivă cedentă”) include câștigul sau pierderea care rezultă din cedare în calculul profitului său sau al pierderii sale calificate.

O entitate constitutivă care achiziționează active și pasive (denumită în continuare „entitatea constitutivă achizitoare”) își determină profitul sau pierderea calificată pe baza valorii sale contabile a activelor și pasivelor achiziționate, determinată în conformitate cu standardul de contabilitate financiară utilizat la întocmirea situațiilor financiare consolidate ale societății-mamă finale.

(3)   Prin derogare de la alineatul (2), în cazul în care cedarea sau achiziția de active și pasive se realizează în contextul unei reorganizări:

| (a) | entitatea constitutivă cedentă exclude orice câștig sau pierdere care rezultă din cedare din calculul profitului său sau al pierderii sale calificate; și |
| --- | --- |

(a)

entitatea constitutivă cedentă exclude orice câștig sau pierdere care rezultă din cedare din calculul profitului său sau al pierderii sale calificate; și

| (b) | entitatea constitutivă achizitoare își determină profitul sau pierderea calificată pe baza valorii contabile a activelor și pasivelor ale entității constitutive cedente la momentul cedării. |
| --- | --- |

(b)

entitatea constitutivă achizitoare își determină profitul sau pierderea calificată pe baza valorii contabile a activelor și pasivelor ale entității constitutive cedente la momentul cedării.

(4)   Prin derogare de la alineatele (2) și (3), în cazul în care cedarea activelor și pasivelor se realizează în contextul unei reorganizări care are drept rezultat, pentru entitatea constitutivă cedentă, un câștig sau o pierdere care nu se califică:

| (a) | entitatea constitutivă cedentă include câștigul sau pierderea din cedare în calculul profitului său sau al pierderii sale calificate în limita câștigului sau pierderii care nu se califică; și |
| --- | --- |

(a)

entitatea constitutivă cedentă include câștigul sau pierderea din cedare în calculul profitului său sau al pierderii sale calificate în limita câștigului sau pierderii care nu se califică; și

| (b) | entitatea constitutivă achizitoare își determină profitul calificat sau pierderea calificată după achiziție utilizând valoarea contabilă a entității constitutive cedent pentru activele și pasivele dobândite la cedare, ajustată în conformitate cu normele fiscale locale ale entității constitutive achizitoare pentru a lua în considerare câștigul sau pierderea care nu se califică. |
| --- | --- |

(b)

entitatea constitutivă achizitoare își determină profitul calificat sau pierderea calificată după achiziție utilizând valoarea contabilă a entității constitutive cedent pentru activele și pasivele dobândite la cedare, ajustată în conformitate cu normele fiscale locale ale entității constitutive achizitoare pentru a lua în considerare câștigul sau pierderea care nu se califică.

(5)   La alegerea entității constitutive care depune declarația, atunci când unei entități constitutive i se solicită sau i se permite să ajusteze baza activelor sale și valoarea datoriilor sale la valoarea justă în scopuri fiscale în jurisdicția în care își are sediul, entitatea constitutivă respectivă poate:

| (a) | să includă, în calculul profitului său sau al pierderii sale calificate, o valoare a câștigului sau pierderii aferente fiecăruia dintre activele și pasivele sale, care este:






  (i) | egală cu diferența dintre valoarea contabilă în scopuri de contabilitate financiară a activului sau pasivului imediat înainte de data evenimentului care a declanșat ajustarea fiscală („evenimentul declanșator”) și valoarea justă a activului sau a pasivului imediat după evenimentul declanșator; și |
| --- | --- | --- |

(a)

să includă, în calculul profitului său sau al pierderii sale calificate, o valoare a câștigului sau pierderii aferente fiecăruia dintre activele și pasivele sale, care este:

(i)

egală cu diferența dintre valoarea contabilă în scopuri de contabilitate financiară a activului sau pasivului imediat înainte de data evenimentului care a declanșat ajustarea fiscală („evenimentul declanșator”) și valoarea justă a activului sau a pasivului imediat după evenimentul declanșator; și

| (ii) | diminuată (sau majorată) cu câștigul sau pierderea care nu se califică, dacă există, care rezultă în legătură cu evenimentul declanșator; |
| --- | --- |

(ii)

diminuată (sau majorată) cu câștigul sau pierderea care nu se califică, dacă există, care rezultă în legătură cu evenimentul declanșator;

| (b) | să utilizeze valoarea justă în scopuri de contabilitate financiară a activului sau a pasivului imediat după evenimentul declanșator pentru a calcula profitul sau pierderea calificată în exercițiile financiare care se încheie după evenimentul declanșator; și |
| --- | --- |

(b)

să utilizeze valoarea justă în scopuri de contabilitate financiară a activului sau a pasivului imediat după evenimentul declanșator pentru a calcula profitul sau pierderea calificată în exercițiile financiare care se încheie după evenimentul declanșator; și

| (c) | să includă totalul net al valorilor determinate la litera (a) în profitul sau pierderea calificată a entității constitutive într-unul dintre următoarele moduri:






  (i) | totalul net al sumelor respective este inclus în exercițiul financiar în care are loc evenimentul declanșator; sau |
| --- | --- | --- |

(c)

să includă totalul net al valorilor determinate la litera (a) în profitul sau pierderea calificată a entității constitutive într-unul dintre următoarele moduri:

(i)

totalul net al sumelor respective este inclus în exercițiul financiar în care are loc evenimentul declanșator; sau

| (ii) | o sumă egală cu sumele totale nete respective împărțite la cinci este inclusă în exercițiul financiar în care are loc evenimentul declanșator și în fiecare dintre cele patru exerciții financiare imediat următoare, cu excepția cazului în care entitatea constitutivă părăsește grupul de întreprinderi multinaționale sau grupul național de mari dimensiuni într-un exercițiu fiscal din această perioadă, caz în care suma rămasă va fi inclusă integral în exercițiul financiar respectiv. |
| --- | --- |

(ii)

o sumă egală cu sumele totale nete respective împărțite la cinci este inclusă în exercițiul financiar în care are loc evenimentul declanșator și în fiecare dintre cele patru exerciții financiare imediat următoare, cu excepția cazului în care entitatea constitutivă părăsește grupul de întreprinderi multinaționale sau grupul național de mari dimensiuni într-un exercițiu fiscal din această perioadă, caz în care suma rămasă va fi inclusă integral în exercițiul financiar respectiv.

Articolul 36

Asocieri în participație

(1)   În sensul prezentului articol, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „asociere în participație” înseamnă o entitate ale cărei rezultate financiare sunt raportate prin metoda punerii în echivalență în situațiile financiare consolidate ale societății-mamă finale, cu condiția ca societatea-mamă finală să dețină, direct sau indirect, cel puțin 50 % din participația sa în capitalurile proprii.
  O asociere în participație nu include:






  (i) | o societate-mamă finală a unui grup de întreprinderi multinaționale sau a unui grup național de mari dimensiuni care urmează să aplice IIR; |
| --- | --- | --- |

(a)

„asociere în participație” înseamnă o entitate ale cărei rezultate financiare sunt raportate prin metoda punerii în echivalență în situațiile financiare consolidate ale societății-mamă finale, cu condiția ca societatea-mamă finală să dețină, direct sau indirect, cel puțin 50 % din participația sa în capitalurile proprii.

O asociere în participație nu include:

(i)

o societate-mamă finală a unui grup de întreprinderi multinaționale sau a unui grup național de mari dimensiuni care urmează să aplice IIR;

| (ii) | o entitate exclusă, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (3); |
| --- | --- |

(ii)

o entitate exclusă, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (3);

| (iii) | o entitate ale cărei participații în capitalurile proprii deținute de grupul de întreprinderi multinaționale sau de grupul național de mari dimensiuni sunt deținute direct prin intermediul unei entități excluse menționate la articolul 2 alineatul (3) și care îndeplinește una dintre următoarele condiții:






  — | își desfășoară activitatea exclusiv sau aproape exclusiv în scopul de a deține active sau de a investi fonduri în beneficiul investitorilor săi; |
| --- | --- | --- |

(iii)

o entitate ale cărei participații în capitalurile proprii deținute de grupul de întreprinderi multinaționale sau de grupul național de mari dimensiuni sunt deținute direct prin intermediul unei entități excluse menționate la articolul 2 alineatul (3) și care îndeplinește una dintre următoarele condiții:

—

își desfășoară activitatea exclusiv sau aproape exclusiv în scopul de a deține active sau de a investi fonduri în beneficiul investitorilor săi;

| — | desfășoară activități auxiliare celor desfășurate de entitatea exclusă; sau |
| --- | --- |

—

desfășoară activități auxiliare celor desfășurate de entitatea exclusă; sau

| — | majoritatea profiturilor sale sunt excluse din calculul profitului calificat sau al pierderii calificate în conformitate cu articolul 16 alineatul (2) literele (b) și (c); |
| --- | --- |

—

majoritatea profiturilor sale sunt excluse din calculul profitului calificat sau al pierderii calificate în conformitate cu articolul 16 alineatul (2) literele (b) și (c);

| (iv) | o entitate care este deținută de un grup de întreprinderi multinaționale sau de un grup național de mari dimensiuni compus exclusiv din entități excluse; sau |
| --- | --- |

(iv)

o entitate care este deținută de un grup de întreprinderi multinaționale sau de un grup național de mari dimensiuni compus exclusiv din entități excluse; sau

| (v) | o filială a unei asocieri în participație; |
| --- | --- |

(v)

o filială a unei asocieri în participație;

| (b) | „filială a unei asocieri în participație” înseamnă:






  (i) | o entitate ale cărei active, pasive, profituri, cheltuieli și fluxuri de trezorerie sunt consolidate printr-o asociere în participație conform unui standard de contabilitate financiară acceptat sau ar fi fost consolidate dacă asocierea în participație ar fi fost obligată să consolideze astfel de active, datorii, venituri, cheltuieli și fluxuri de trezorerie conform unui standard de contabilitate financiară acceptat; sau |
| --- | --- | --- |

(b)

„filială a unei asocieri în participație” înseamnă:

(i)

o entitate ale cărei active, pasive, profituri, cheltuieli și fluxuri de trezorerie sunt consolidate printr-o asociere în participație conform unui standard de contabilitate financiară acceptat sau ar fi fost consolidate dacă asocierea în participație ar fi fost obligată să consolideze astfel de active, datorii, venituri, cheltuieli și fluxuri de trezorerie conform unui standard de contabilitate financiară acceptat; sau

| (ii) | un sediu permanent a cărui entitate principală este o asociere în participație sau o entitate menționată la punctul (i). În aceste cazuri, sediul permanent este tratat ca o filială a unei asocieri în participație separată. |
| --- | --- |

(ii)

un sediu permanent a cărui entitate principală este o asociere în participație sau o entitate menționată la punctul (i). În aceste cazuri, sediul permanent este tratat ca o filială a unei asocieri în participație separată.

(2)   O societate-mamă care deține o participație directă sau indirectă în capitalurile proprii ale unei asocieri în participație sau ale unei filiale a unei asocieri în participație aplică IIR în ceea ce privește partea alocabilă din impozitul suplimentar al respectivei asocieri în participație sau filiale a unei asocieri în participație, în conformitate cu articolele 5-10.

(3)   Calculul impozitului suplimentar al asocierii în participație și al filialelor acesteia (denumite împreună „grup de asocieri în participație”) se efectuează în conformitate cu capitolele III-VII, ca și cum ar fi entitățile constitutive ale unui grup de întreprinderi multinaționale separat sau ale unui grup național de mari dimensiuni separat, iar asocierea în participație ar fi societatea-mamă finală a grupului respectiv.

(4)   Din impozitul suplimentar datorat de grupul de asocieri în participație se scade partea alocabilă a fiecărei societăți-mamă din impozitul suplimentar în temeiul alineatului (2) al fiecărui membru al grupului de asocieri în participație care este perceput în temeiul alineatului (3). Orice sumă rămasă din impozitul suplimentar se adaugă la valoarea totală a impozitului suplimentar în temeiul UTPR în conformitate cu articolul 14 alineatul (2).

În sensul prezentului alineat, „impozitul suplimentar datorat de grupul de asocieri în participație” înseamnă partea alocabilă a fiecărei societăți-mamă din impozitul suplimentar al grupului de asocieri în participație.

Articolul 37

Grupuri de întreprinderi multinaționale cu mai multe societăți-mamă

(1)   În sensul prezentului articol, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „grup de întreprinderi multinaționale sau grup național de mari dimensiuni cu mai multe societăți-mamă” înseamnă două sau mai multe grupuri în care societățile-mamă finale stabilesc un aranjament care reprezintă o structură indisociabilă sau un acord de dublă listare care include cel puțin o entitate sau un sediu permanent al întregului grup care este situat într-o jurisdicție diferită de cea în care se situează celelalte entități ale întregului grup; |
| --- | --- |

(a)

„grup de întreprinderi multinaționale sau grup național de mari dimensiuni cu mai multe societăți-mamă” înseamnă două sau mai multe grupuri în care societățile-mamă finale stabilesc un aranjament care reprezintă o structură indisociabilă sau un acord de dublă listare care include cel puțin o entitate sau un sediu permanent al întregului grup care este situat într-o jurisdicție diferită de cea în care se situează celelalte entități ale întregului grup;

| (b) | „structură indisociabilă” înseamnă un aranjament încheiat de două sau mai multe societăți-mamă finale ale unor grupuri separate, în cadrul căruia:






  (i) | cel puțin 50 % din participațiile în capitalurile proprii ale societăților-mamă finale ale unor grupuri separate care, dacă sunt cotate la bursă, sunt cotate la un preț unic și constituie, din motive legate de forma de proprietate, restricții privind transferul sau alte termene ori condiții, combinate între ele, și nu pot fi transferate sau tranzacționate în mod independent; și |
| --- | --- | --- |

(b)

„structură indisociabilă” înseamnă un aranjament încheiat de două sau mai multe societăți-mamă finale ale unor grupuri separate, în cadrul căruia:

(i)

cel puțin 50 % din participațiile în capitalurile proprii ale societăților-mamă finale ale unor grupuri separate care, dacă sunt cotate la bursă, sunt cotate la un preț unic și constituie, din motive legate de forma de proprietate, restricții privind transferul sau alte termene ori condiții, combinate între ele, și nu pot fi transferate sau tranzacționate în mod independent; și

| (ii) | una dintre societățile-mamă finale întocmește situații financiare consolidate în care activele, pasivele, profiturile, cheltuielile și fluxurile de trezorerie ale tuturor entităților din grupurile în cauză sunt prezentate împreună ca fiind cele ale unei singure unități economice și care, în temeiul unui regim de reglementare, trebuie să facă obiectul unui audit extern; |
| --- | --- |

(ii)

una dintre societățile-mamă finale întocmește situații financiare consolidate în care activele, pasivele, profiturile, cheltuielile și fluxurile de trezorerie ale tuturor entităților din grupurile în cauză sunt prezentate împreună ca fiind cele ale unei singure unități economice și care, în temeiul unui regim de reglementare, trebuie să facă obiectul unui audit extern;

| (c) | „acord de dublă listare” înseamnă un aranjament încheiat de două sau mai multe societăți-mamă finale ale unor grupuri separate, în cadrul căruia:






  (i) | societățile-mamă finale convin să își combine activitățile numai prin contract; |
| --- | --- | --- |

(c)

„acord de dublă listare” înseamnă un aranjament încheiat de două sau mai multe societăți-mamă finale ale unor grupuri separate, în cadrul căruia:

(i)

societățile-mamă finale convin să își combine activitățile numai prin contract;

| (ii) | în temeiul angajamentelor contractuale, societățile-mamă finale vor efectua distribuiri, în ceea ce privește dividendele și la lichidare, către acționarii lor pe baza unei rate fixe; |
| --- | --- |

(ii)

în temeiul angajamentelor contractuale, societățile-mamă finale vor efectua distribuiri, în ceea ce privește dividendele și la lichidare, către acționarii lor pe baza unei rate fixe;

| (iii) | activitățile societăților-mamă finale sunt conduse ca o singură unitate economică în temeiul unor angajamente contractuale, acestea păstrând în același timp identitate juridică separată; |
| --- | --- |

(iii)

activitățile societăților-mamă finale sunt conduse ca o singură unitate economică în temeiul unor angajamente contractuale, acestea păstrând în același timp identitate juridică separată;

| (iv) | participațiile în capitalurile proprii ale societăților-mamă finale care compun aranjamentul sunt cotate, tranzacționate sau transferate în mod independent pe diferite piețe de capital; și |
| --- | --- |

(iv)

participațiile în capitalurile proprii ale societăților-mamă finale care compun aranjamentul sunt cotate, tranzacționate sau transferate în mod independent pe diferite piețe de capital; și

| (v) | societățile-mamă finale întocmesc situații financiare consolidate în care activele, datoriile, veniturile, cheltuielile și fluxurile de trezorerie ale entităților din toate grupurile în cauză sunt prezentate împreună ca fiind cele ale unei singure unități economice și care, în temeiul unui regim de reglementare, trebuie să facă obiectul unui audit extern. |
| --- | --- |

(v)

societățile-mamă finale întocmesc situații financiare consolidate în care activele, datoriile, veniturile, cheltuielile și fluxurile de trezorerie ale entităților din toate grupurile în cauză sunt prezentate împreună ca fiind cele ale unei singure unități economice și care, în temeiul unui regim de reglementare, trebuie să facă obiectul unui audit extern.

(2)   În cazul în care entitățile și entitățile constitutive din două sau mai multe grupuri fac parte dintr-un grup de întreprinderi multinaționale sau grup național de mari dimensiuni cu mai multe societăți-mamă, entitățile și entitățile constitutive ale fiecărui grup sunt tratate ca membri ai unui singur grup de întreprinderi multinaționale sau grup național de mari dimensiuni cu mai multe societăți-mamă.

O entitate, alta decât o entitate exclusă menționată la articolul 2 alineatul (3), este tratată ca entitate constitutivă dacă este consolidată linie cu linie de către grupul de întreprinderi multinaționale sau grupul național de mari dimensiuni cu mai multe societăți-mamă sau dacă participațiile sale de control sunt deținute de entități din cadrul grupului de întreprinderi multinaționale sau al grupului național de mari dimensiuni cu mai multe societăți-mamă.

(3)   Situațiile financiare consolidate ale grupului de întreprinderi multinaționale sau ale grupului național de mari dimensiuni cu mai multe societăți-mamă sunt situațiile financiare consolidate combinate menționate în definiția structurii indisociabile sau a acordului de dublă listare de la alineatul (1), întocmite în conformitate cu un standard de contabilitate financiară acceptat, care este considerat a fi standardul de contabilitate al societății-mamă finale.

(4)   Societățile-mamă finale ale grupurilor separate care compun grupul de întreprinderi multinaționale sau grupul național de mari dimensiuni cu mai multe societăți-mamă sunt societățile-mamă finale ale grupului de întreprinderi multinaționale sau ale grupului național de mari dimensiuni cu mai multe societăți-mamă.

Atunci când se aplică prezenta directivă în ceea ce privește un grup de întreprinderi multinaționale sau un grup național de mari dimensiuni cu mai multe societăți-mamă, orice trimitere la o societate-mamă finală se aplică, după caz, ca și cum ar fi o trimitere la mai multe societăți-mamă finale.

(5)   Societățile-mamă ale grupului de întreprinderi multinaționale sau ale grupului național de mari dimensiuni cu mai multe societăți-mamă situate într-un stat membru, inclusiv fiecare societate-mamă finală, aplică IIR în conformitate cu articolele 5-10 în ceea ce privește partea lor alocabilă din impozitul suplimentar al entităților constitutive impozitate la un nivel redus.

(6)   Entitățile constitutive ale grupului de întreprinderi multinaționale sau ale grupului național de mari dimensiuni cu mai multe societăți-mamă situate într-un stat membru aplică UTPR în conformitate cu articolele 12, 13 și 14, ținând seama de impozitul suplimentar pentru fiecare entitate constitutivă impozitată la un nivel redus care este membră a grupului de întreprinderi multinaționale sau a grupului național de mari dimensiuni cu mai multe societăți-mamă.

(7)   Societățile-mamă finale ale grupului de întreprinderi multinaționale sau ale grupului național de mari dimensiuni cu mai multe societăți-mamă au obligația să depună declarația privind impozitul suplimentar în conformitate cu articolul 44, cu excepția cazului în care desemnează o singură entitate desemnată care depune declarația în înțelesul articolului 44 alineatul (3) litera (b). Declarația respectivă include informații privind fiecare dintre grupurile care alcătuiesc grupul de întreprinderi multinaționale sau grupul național de mari dimensiuni cu mai multe societăți-mamă.

CAPITOLUL VII

REGIMURILE DE NEUTRALITATE FISCALĂ ȘI DE DISTRIBUIRE

Articolul 38

Societatea-mamă finală care este o entitate transparentă

(1)   Profitul calificat al unei entități transparente care este o societate-mamă finală se reduce, pentru exercițiul financiar, cu valoarea profitului calificat ce poate fi atribuit deținătorului unei participații în capitalurile proprii („deținătorul dreptului de proprietate”) în entitatea transparentă cu condiția ca:

| (a) | deținătorul dreptului de proprietate să fie supus impozitului pe profit pentru o perioadă impozabilă care se încheie în termen de 12 luni de la sfârșitul respectivului exercițiu financiar la o cotă nominală egală sau mai mare decât cota minimă de impozitare; sau |
| --- | --- |

(a)

deținătorul dreptului de proprietate să fie supus impozitului pe profit pentru o perioadă impozabilă care se încheie în termen de 12 luni de la sfârșitul respectivului exercițiu financiar la o cotă nominală egală sau mai mare decât cota minimă de impozitare; sau

| (b) | să se poată estima în mod rezonabil că valoarea agregată a impozitelor acoperite ajustate ale societății-mamă finale și a impozitelor plătite de deținătorul dreptului de proprietate pe aceste profituri în termen de 12 luni după încheierea exercițiului financiar este egală sau mai mare decât o sumă egală cu profitul respectiv înmulțit cu cota minimă de impozitare. |
| --- | --- |

(b)

să se poată estima în mod rezonabil că valoarea agregată a impozitelor acoperite ajustate ale societății-mamă finale și a impozitelor plătite de deținătorul dreptului de proprietate pe aceste profituri în termen de 12 luni după încheierea exercițiului financiar este egală sau mai mare decât o sumă egală cu profitul respectiv înmulțit cu cota minimă de impozitare.

(2)   Profitul calificat al unei entități transparente care este o societate-mamă finală se reduce, de asemenea, pentru exercițiul financiar, cu valoarea profitului calificat ce este alocat deținătorului de participații în capitalurile proprii în entitatea transparentă cu condiția ca deținătorul participației în capitalurile proprii să fie:

| (a) | o persoană fizică care are rezidența fiscală în jurisdicția în care își are sediul societatea-mamă finală și care deține participații în capitalurile proprii reprezentând un drept de maximum 5 % din profiturile și activele societății-mamă finale; sau |
| --- | --- |

(a)

o persoană fizică care are rezidența fiscală în jurisdicția în care își are sediul societatea-mamă finală și care deține participații în capitalurile proprii reprezentând un drept de maximum 5 % din profiturile și activele societății-mamă finale; sau

| (b) | o entitate guvernamentală, o organizație internațională, o organizație nonprofit sau un fond de pensii, care are rezidența fiscală în jurisdicția în care își are sediul societatea-mamă finală și care deține participații în capitalurile proprii reprezentând un drept de maximum 5 % din profiturile și activele societății-mamă finale. |
| --- | --- |

(b)

o entitate guvernamentală, o organizație internațională, o organizație nonprofit sau un fond de pensii, care are rezidența fiscală în jurisdicția în care își are sediul societatea-mamă finală și care deține participații în capitalurile proprii reprezentând un drept de maximum 5 % din profiturile și activele societății-mamă finale.

(3)   Pierderea calificată a unei entități transparente care este o societate-mamă finală se reduce, pentru exercițiul financiar, cu valoarea pierderii calificate ce poate fi atribuită deținătorului dreptului de proprietate în entitatea transparentă.

Primul paragraf nu se aplică în măsura în care deținătorului dreptului de proprietate nu i se permite să utilizeze o astfel de pierdere pentru calculul profitului său impozabil.

(4)   Impozitele acoperite ale unei entități transparente care este o societate-mamă finală se reduc, proporțional cu valoarea profitului calificat redus în conformitate cu alineatele (1) și (2).

(5)   Alineatele (1)-(4) se aplică unui sediu permanent prin care o entitate transparentă care este o societate-mamă finală își desfășoară activitatea integral sau parțial sau prin care activitatea unei entități transparente fiscal se desfășoară integral sau parțial, cu condiția ca participația societății-mamă finale în capitalurile proprii în entitatea transparentă fiscal respectivă să fie deținută direct sau prin intermediul unui lanț de entități transparente fiscal.

Articolul 39

Societatea-mamă finală care face obiectul unui regim privind dividendele deductibile

(1)   În sensul prezentului articol, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „regim privind dividendele deductibile” înseamnă un regim fiscal care aplică un nivel unic de impozitare a profiturilor proprietarilor unei entități prin deducerea sau excluderea din profitul entității a profiturilor distribuite proprietarilor sau prin scutirea unei cooperative de la impozitare; |
| --- | --- |

(a)

„regim privind dividendele deductibile” înseamnă un regim fiscal care aplică un nivel unic de impozitare a profiturilor proprietarilor unei entități prin deducerea sau excluderea din profitul entității a profiturilor distribuite proprietarilor sau prin scutirea unei cooperative de la impozitare;

| (b) | „dividend deductibil” înseamnă, în ceea ce privește o entitate constitutivă care este supusă unui regim privind dividendele deductibile:






  (i) | o distribuire a profiturilor către deținătorul unei participații în capitalurile proprii în entitatea constitutivă care este deductibilă din profitul impozabil al entității constitutive în temeiul legislației din jurisdicția în care aceasta își are sediul; sau |
| --- | --- | --- |

(b)

„dividend deductibil” înseamnă, în ceea ce privește o entitate constitutivă care este supusă unui regim privind dividendele deductibile:

(i)

o distribuire a profiturilor către deținătorul unei participații în capitalurile proprii în entitatea constitutivă care este deductibilă din profitul impozabil al entității constitutive în temeiul legislației din jurisdicția în care aceasta își are sediul; sau

| (ii) | un dividend de patronaj acordat unui membru al unei cooperative; și |
| --- | --- |

(ii)

un dividend de patronaj acordat unui membru al unei cooperative; și

| (c) | „cooperativă” înseamnă o entitate care comercializează sau achiziționează în mod colectiv bunuri sau servicii în numele membrilor săi și care face obiectul unui regim fiscal în jurisdicția în care se află, care asigură neutralitatea fiscală în ceea ce privește bunurile sau serviciile care sunt vândute sau achiziționate de către membrii săi prin intermediul cooperativei. |
| --- | --- |

(c)

„cooperativă” înseamnă o entitate care comercializează sau achiziționează în mod colectiv bunuri sau servicii în numele membrilor săi și care face obiectul unui regim fiscal în jurisdicția în care se află, care asigură neutralitatea fiscală în ceea ce privește bunurile sau serviciile care sunt vândute sau achiziționate de către membrii săi prin intermediul cooperativei.

(2)   Societatea-mamă finală a unui grup de întreprinderi multinaționale sau a unui grup național de mari dimensiuni care face obiectul unui regim privind dividendele deductibile reduce, până la zero, pentru exercițiul financiar, profitul său calificat cu suma care este distribuită ca dividende deductibile în termen de 12 luni de la încheierea exercițiului financiar, cu condiția ca:

| (a) | dividendul să fie impozitat în sarcina destinatarului pentru o perioadă impozabilă care se încheie în termen de 12 luni de la sfârșitul exercițiului financiar la o cotă nominală egală sau mai mare decât cota minimă de impozitare; sau |
| --- | --- |

(a)

dividendul să fie impozitat în sarcina destinatarului pentru o perioadă impozabilă care se încheie în termen de 12 luni de la sfârșitul exercițiului financiar la o cotă nominală egală sau mai mare decât cota minimă de impozitare; sau

| (b) | să se poată estima în mod rezonabil că valoarea agregată a impozitelor acoperite ajustate și a impozitelor societății-mamă finale plătite de destinatarul unui astfel de dividend este egală sau mai mare decât profitul respectiv înmulțit cu cota minimă de impozitare. |
| --- | --- |

(b)

să se poată estima în mod rezonabil că valoarea agregată a impozitelor acoperite ajustate și a impozitelor societății-mamă finale plătite de destinatarul unui astfel de dividend este egală sau mai mare decât profitul respectiv înmulțit cu cota minimă de impozitare.

(3)   Societatea-mamă finală a unui grup de întreprinderi multinaționale sau a unui grup național de mari dimensiuni care face obiectul unui regim privind dividendele deductibile reduce, de asemenea, până la zero, pentru exercițiul financiar, profitul său calificat cu suma pe care o distribuie ca dividende deductibile în termen de 12 luni de la încheierea exercițiului financiar, cu condiția ca destinatarul să fie:

| (a) | o persoană fizică, iar dividendul primit este un dividend de patronaj de la o cooperativă de aprovizionare; |
| --- | --- |

(a)

o persoană fizică, iar dividendul primit este un dividend de patronaj de la o cooperativă de aprovizionare;

| (b) | o persoană fizică care are rezidența fiscală în aceeași jurisdicție în care își are sediul societatea-mamă finală și care deține participații în capitalurile proprii reprezentând un drept de maximum 5 % din profiturile și activele societății-mamă finale; sau |
| --- | --- |

(b)

o persoană fizică care are rezidența fiscală în aceeași jurisdicție în care își are sediul societatea-mamă finală și care deține participații în capitalurile proprii reprezentând un drept de maximum 5 % din profiturile și activele societății-mamă finale; sau

| (c) | o entitate guvernamentală, o organizație internațională, o organizație nonprofit sau un fond de pensii, altul decât o entitate care prestează servicii de pensii, care are rezidența fiscală în jurisdicția în care își are sediul societatea-mamă finală. |
| --- | --- |

(c)

o entitate guvernamentală, o organizație internațională, o organizație nonprofit sau un fond de pensii, altul decât o entitate care prestează servicii de pensii, care are rezidența fiscală în jurisdicția în care își are sediul societatea-mamă finală.

(4)   Impozitele acoperite ale unei societăți-mamă finale, altele decât impozitele pentru care a fost permisă deducerea dividendelor, se reduc proporțional cu valoarea profitului calificat redus în conformitate cu alineatele (2) și (3).

(5)   În cazul în care societatea-mamă finală deține o participație în capitalurile proprii într-o altă entitate constitutivă care face obiectul unui regim privind dividendele deductibile, direct sau prin intermediul unui lanț de astfel de entități constitutive, alineatele (2), (3) și (4) se aplică oricărei alte entități constitutive situate în jurisdicția societății-mamă finale care este supusă regimului privind dividendele deductibile, în măsura în care profitul său calificat este distribuit ulterior de către societatea-mamă finală destinatarilor care îndeplinesc cerințele prevăzute la alineatele (2) și (3).

(6)   În sensul alineatului (2), un dividend de patronaj distribuit de o cooperativă de aprovizionare este tratat ca fiind impozabil în sarcina destinatarului, în măsura în care respectivul dividend reduce o cheltuială deductibilă sau un cost deductibil la calcularea profitului impozabil sau a pierderii impozabile a beneficiarului.

Articolul 40

Sisteme eligibile de impozitare la distribuirea profiturilor

(1)   Entitatea constitutivă care depune declarația își poate exprima opțiunea în nume propriu sau cu privire la o altă entitate constitutivă care face obiectul unui sistem eligibil de impozitare la distribuirea profiturilor pentru a include suma stabilită ca impozit pe distribuirea preconizat în conformitate cu alineatul (2) în impozitele acoperite ajustate ale entității constitutive pentru exercițiul financiar.

Exprimarea opțiunii se face anual în conformitate cu articolul 45 alineatul (2) și se aplică tuturor entităților constitutive care își au sediul într-o jurisdicție.

(2)   Valoarea impozitului pe distribuire preconizat este valoarea cea mai mică dintre:

| (a) | valoarea impozitelor acoperite ajustate necesare pentru a majora cota efectivă de impozitare calculată în conformitate cu articolul 27 alineatul (2) pentru jurisdicție pentru exercițiul financiar până la cota minimă de impozitare; sau |
| --- | --- |

(a)

valoarea impozitelor acoperite ajustate necesare pentru a majora cota efectivă de impozitare calculată în conformitate cu articolul 27 alineatul (2) pentru jurisdicție pentru exercițiul financiar până la cota minimă de impozitare; sau

| (b) | valoarea impozitului care ar fi fost datorat dacă entitățile constitutive care își au sediul în jurisdicție și-ar fi distribuit întregul lor profit care face obiectul sistemului eligibil de impozitare la distribuirea profiturilor în cursul respectivului exercițiu financiar. |
| --- | --- |

(b)

valoarea impozitului care ar fi fost datorat dacă entitățile constitutive care își au sediul în jurisdicție și-ar fi distribuit întregul lor profit care face obiectul sistemului eligibil de impozitare la distribuirea profiturilor în cursul respectivului exercițiu financiar.

(3)   În cazul în care se exprimă o opțiune în conformitate cu alineatul (1), pentru fiecare exercițiu financiar în care se aplică această opțiune se constituie un cont de recuperare a impozitului pe distribuire preconizat. Valoarea impozitului pe distribuire preconizat stabilit în conformitate cu alineatul (2) pentru jurisdicție se adaugă în contul de recuperare a impozitului pe distribuire preconizat aferent exercițiului financiar în care a fost constituit.

La sfârșitul fiecărui exercițiu financiar ulterior, soldul restant din conturile de recuperare a impozitului pe distribuire preconizat stabilite pentru exercițiile financiare precedente se reduce în ordine cronologică, până la zero, cu impozitele plătite de entitățile constitutive în cursul exercițiului financiar în legătură cu distribuirile efective sau preconizate.

Orice sumă reziduală din conturile de recuperare a impozitului pe distribuire preconizat rămasă după aplicarea celui de al doilea paragraf se reduce, până la zero, cu o sumă egală cu pierderea netă calificată a unei jurisdicții înmulțită cu cota minimă de impozitare.

(4)   Orice sumă reziduală a pierderii nete calificate înmulțite cu cota minimă de impozitare rămasă după aplicarea alineatului (3) al treilea paragraf pentru jurisdicție, se reportează în exercițiile financiare următoare și reduce orice sumă reziduală din conturile de recuperare a impozitului pe distribuire preconizat care rămâne după aplicarea alineatului (3).

(5)   Soldul, dacă există, al contului de recuperare a impozitului pe distribuire preconizat în ultima zi a celui de al patrulea exercițiu financiar după exercițiul financiar pentru care a fost constituit contul respectiv este tratat ca o reducere a impozitelor acoperite ajustate, stabilite anterior pentru exercițiul financiar respectiv. Cota efectivă de impozitare și impozitul suplimentar pentru exercițiul financiar respectiv se recalculează corespunzător, în conformitate cu articolul 29 alineatul (1).

(6)   Impozitele plătite în cursul exercițiului financiar în legătură cu distribuirile efective sau preconizate nu se includ în impozitele acoperite ajustate în măsura în care acestea reduc un cont de recuperare a impozitului pe distribuire preconizat în conformitate cu alineatele (3) și (4).

(7)   În cazul în care o entitate constitutivă care face obiectul exprimării opțiunii în temeiul alineatului (1) părăsește grupul de întreprinderi multinaționale sau grupul național de mari dimensiuni sau majoritatea activelor sale sunt transferate unei persoane care nu este o entitate constitutivă a aceluiași grup de întreprinderi multinaționale sau grup național de mari dimensiuni situată în aceeași jurisdicție, orice sold restant al conturilor de recuperare a impozitului pe distribuire preconizat din exercițiile financiare precedente în care au fost constituite conturile respective este tratat ca o reducere a impozitelor acoperite ajustate pentru fiecare dintre exercițiile financiare respective, în conformitate cu articolul 29 alineatul (1).

Orice sumă datorată din impozitul suplimentar adițional se înmulțește cu următoarea cotă pentru a determina impozitul suplimentar adițional datorat pentru jurisdicție:

Formula

unde:

| (a) | profitul calificat al entității constitutive se determină în conformitate cu capitolul III pentru fiecare exercițiu financiar în care există un sold restant al conturilor de recuperare a impozitului pe distribuire preconizat pentru jurisdicție; și |
| --- | --- |

(a)

profitul calificat al entității constitutive se determină în conformitate cu capitolul III pentru fiecare exercițiu financiar în care există un sold restant al conturilor de recuperare a impozitului pe distribuire preconizat pentru jurisdicție; și

| (b) | profitul net calificat al jurisdicției se determină în conformitate cu articolul 26 alineatul (2) pentru fiecare exercițiu financiar în care există un sold restant al conturilor de recuperare a impozitului pe distribuire preconizat pentru jurisdicție. |
| --- | --- |

(b)

profitul net calificat al jurisdicției se determină în conformitate cu articolul 26 alineatul (2) pentru fiecare exercițiu financiar în care există un sold restant al conturilor de recuperare a impozitului pe distribuire preconizat pentru jurisdicție.

Articolul 41

Determinarea cotei efective de impozitare și a impozitului suplimentar ale unei entități de investiții

(1)   În cazul în care o entitate constitutivă a unui grup de întreprinderi multinaționale sau a unui grup național de mari dimensiuni este o entitate de investiții care nu este o entitate transparent fiscal și care nu a exprimat o opțiune în conformitate cu articolele 42 și 43, cota efectivă de impozitare a unei astfel de entități de investiții se calculează separat de cota efectivă de impozitare a jurisdicției în care își are sediul.

(2)   Cota efectivă de impozitare a entității de investiții, astfel cum se menționează la alineatul (1), este egală cu impozitele sale acoperite ajustate împărțite la o sumă egală cu partea alocabilă a grupului de întreprinderi multinaționale sau a grupului național de mari dimensiuni în profitul sau pierderea calificată a entității de investiții respective.

În cazul în care într-o jurisdicție sunt situate mai multe entități de investiții, cota lor efectivă de impozitare se calculează prin combinarea impozitelor lor acoperite ajustate, precum și a părții alocabile a grupului de întreprinderi multinaționale sau a grupului național de mari dimensiuni în profitul lor sau în pierderea lor calificată.

(3)   Impozitele acoperite ajustate ale unei entități de investiții, astfel cum se menționează la alineatul (1), sunt impozitele acoperite ajustate care pot fi atribuite părții alocabile a grupului de întreprinderi multinaționale sau a grupului național de mari dimensiuni în profitul calificat al entității de investiții și impozitele acoperite alocate entității de investiții în conformitate cu articolul 24. Impozitele acoperite ajustate ale entității de investiții nu includ niciun impozit acoperit înregistrat de entitatea de investiții care poate fi atribuit profitului care nu face parte din partea alocabilă a grupului de întreprinderi multinaționale sau a grupului național de mari dimensiuni în profitul entității de investiții.

(4)   Impozitul suplimentar al unei entități de investiții, astfel cum se menționează la alineatul (1), este o sumă egală cu procentul impozitului suplimentar al entității de investiții înmulțit cu o sumă egală cu diferența dintre partea alocabilă a grupului de întreprinderi multinaționale sau a grupului național de mari dimensiuni în profitul calificat al entității de investiții și excluderea profitului pentru activitățile cu substanță economică calculată pentru entitatea de investiții.

Procentul impozitului suplimentar al unei entități de investiții este o valoare pozitivă egală cu diferența dintre cota minimă de impozitare și cota efectivă de impozitare a unei astfel de entități de investiții.

În cazul în care într-o jurisdicție sunt situate mai multe entități de investiții, cota lor efectivă de impozitare se calculează prin combinarea cuantumurilor excluderilor profitului pentru activitățile cu substanță economică ale acestora, precum și a părții alocabile a grupului de întreprinderi multinaționale sau a grupului național de mari dimensiuni în profitul lor sau în pierderea lor calificată.

Excluderea profitului pentru activitățile cu substanță economică în cazul unei entități de investiții se determină în conformitate cu articolul 28 alineatele (1)-(7). Costurile salariale eligibile aferente angajaților eligibili și imobilizările corporale eligibile luate în considerare pentru o astfel de entitate de investiții se reduc proporțional cu partea alocabilă a grupului de întreprinderi multinaționale sau a grupului național de mari dimensiuni în profitul calificat al entității de investiții împărțit la profitul calificat total al unei astfel de entități de investiții.

(5)   În sensul prezentului articol, partea alocabilă a grupului de întreprinderi multinaționale sau a grupului național de mari dimensiuni în profitul sau în pierderea calificată a unei entități de investiții se determină în conformitate cu articolul 9, luând în considerare numai interesele care nu fac obiectul exprimării unei opțiuni în conformitate cu articolul 42 sau 43.

Articolul 42

Opțiunea de a trata o entitate de investiții drept entitate transparentă fiscal

(1)   În sensul prezentului articol, o „entitate de investiții în asigurări” înseamnă o entitate care ar corespunde definiției unui fond de investiții prevăzute la articolul 3 punctul 31 sau definiției unui vehicul de investiții imobiliare prevăzute la articolul 3 punctul 32 dacă nu ar fi fost constituită în legătură cu pasive în temeiul unui contract de asigurare sau de anuități și dacă nu ar fi fost deținută integral de o entitate care face obiectul reglementării în jurisdicția în care își are sediul ca societate de asigurări.

(2)   La exprimarea opțiunii de către entitatea constitutivă care depune declarația, o entitate constitutivă care este o entitate de investiții sau o entitate de investiții în asigurări poate fi tratată ca o entitate transparentă fiscal dacă entitatea constitutivă-proprietară este supusă impozitării în jurisdicția în care își are sediul, în temeiul unui regim bazat pe valoarea justă de piață sau al unui regim similar, în funcție de variațiile anuale ale valorii juste a participațiilor sale în capitalurile proprii în entitatea respectivă, iar cota de impozitare aplicabilă entității constitutive-proprietare pentru profitul respectiv este egală sau mai mare decât cota minimă de impozitare.

(3)   O entitate constitutivă care deține indirect o participație în capitalurile proprii ale unei entități de investiții sau ale unei entități de investiții în asigurări prin intermediul unei participații directe în capitalurile proprii ale altei entități de investiții sau ale unei entități de investiții în asigurări este considerată ca făcând obiectul impozitării în temeiul unui regim bazat pe valoarea justă de piață sau al unui regim similar în ceea ce privește participația sa indirectă în capitalurile proprii ale primei entități sau entități de investiții în asigurări menționate dacă face obiectul unui regim bazat pe valoarea justă de piață sau al unui regim similar în ceea ce privește participația sa directă în capitalurile proprii în cea de a doua entitate sau entitate de investiții în asigurări menționată.

(4)   Opțiunea în temeiul alineatului (2) de la prezentul articol se exprimă în conformitate cu articolul 45 alineatul (1).

În cazul în care opțiunea este revocată, orice câștig sau pierdere din cedarea unui activ sau a unui pasiv deținut de entitatea de investiții sau de o entitate de investiții în asigurări este determinată pe baza valorii juste de piață a activului sau a pasivului în prima zi a anului în care are loc revocarea.

Articolul 43

Opțiunea de aplicare a unei metode de distribuire impozabilă

(1)   La alegerea entității constitutive care depune declarația, o entitate constitutivă-proprietară a unei entități de investiții poate aplica o metodă de distribuire impozabilă în ceea ce privește participația sa în capitalurile proprii ale entității de investiții, cu condiția ca entitatea constitutivă-proprietară să nu fie o entitate de investiții și să se poată aștepta în mod rezonabil să fie supusă impozitului pe dividende din partea entității de investiții la o cotă de impozitare egală sau mai mare decât cota minimă de impozitare.

(2)   În conformitate cu metoda distribuirii impozabile, distribuirile și distribuirile preconizate ale profitului calificat al unei entități de investiții sunt incluse în profitul calificat al entității constitutive-proprietare care a primit distribuția, cu condiția să nu fie o entitate de investiții.

Valoarea impozitelor acoperite suportată de entitatea de investiții, care este creditabilă în raport cu obligația fiscală a entității constitutive-proprietare rezultată din distribuirea entității de investiții se include în profitul calificat și impozitele acoperite ajustate ale entității constitutive-proprietare care a primit distribuția.

Partea entității constitutive-proprietare în profitul net calificat nedistribuit al entității de investiții menționate la alineatul (3), rezultat în al treilea an care precedă exercițiul financiar („anul de referință”), este tratată ca profitul calificat al entității de investiții respective pentru exercițiul financiar respectiv. Suma egală cu acest profit calificat înmulțit cu cota minimă de impozitare este tratată ca impozit suplimentar al unei entități constitutive impozitate la un nivel redus pentru exercițiul financiar în sensul capitolului II.

Profitul calificat sau pierderea calificată a unei entități de investiții și impozitele acoperite ajustate care pot fi atribuite acestui profit pentru exercițiul financiar sunt excluse din calculul cotei efective de impozitare în conformitate cu capitolul V și cu articolul 41 alineatele (1)-(4), cu excepția valorii impozitelor acoperite, menționate la al doilea paragraf de la prezentul alineat.

(3)   Profitul net calificat nedistribuit al unei entități de investiții pentru anul de referință este valoarea profitului calificat al respectivei entități de investiții pentru anul de referință, redus, până la zero, cu:

| (a) | impozitele acoperite ale entității de investiții; |
| --- | --- |

(a)

impozitele acoperite ale entității de investiții;

| (b) | distribuirile și distribuirile preconizate către acționari care nu sunt entități de investiții în perioada cuprinsă între prima zi a celui de al treilea an care precedă exercițiul financiar și ultima zi a exercițiului financiar de raportare în care a avut loc participația în capitalurile proprii („perioada de testare”); |
| --- | --- |

(b)

distribuirile și distribuirile preconizate către acționari care nu sunt entități de investiții în perioada cuprinsă între prima zi a celui de al treilea an care precedă exercițiul financiar și ultima zi a exercițiului financiar de raportare în care a avut loc participația în capitalurile proprii („perioada de testare”);

| (c) | pierderile calificate care au apărut în timpul perioadei de testare; și |
| --- | --- |

(c)

pierderile calificate care au apărut în timpul perioadei de testare; și

| (d) | orice valoare reziduală a pierderilor calificate ce nu a redus deja profitul net calificat nedistribuit al entității de investiții respective pentru un an de referință precedent și anume „reportarea pierderilor din investiții”. |
| --- | --- |

(d)

orice valoare reziduală a pierderilor calificate ce nu a redus deja profitul net calificat nedistribuit al entității de investiții respective pentru un an de referință precedent și anume „reportarea pierderilor din investiții”.

Profitul net calificat nedistribuit al unei entități de investiții nu se reduce prin distribuiri sau distribuiri preconizate care au redus deja profitul net calificat nedistribuit al respectivei entități de investiții pentru un an de referință precedent, în conformitate cu primul paragraf litera (b).

Profitul net calificat nedistribuit al unei entități de investiții nu se reduce cu valoarea pierderilor calificate ce au redus deja profitul net calificat nedistribuit al respectivei entități de investiții pentru un an de referință precedent, în conformitate cu primul paragraf litera (c).

(4)   În sensul prezentului articol, are loc o distribuire preconizată atunci când o participație directă sau indirectă în capitalurile proprii ale entității de investiții este transferată unei entități care nu aparține grupului de întreprinderi multinaționale sau grupului național de mari dimensiuni și este egală cu partea din profitul net calificat nedistribuit care poate fi atribuită acestei participații în capitalurile proprii la data transferului, determinată fără a ține seama de distribuirea preconizată.

(5)   Exprimarea opțiunii în temeiul alineatului (1) de la prezentul articol se face în conformitate cu articolul 45 alineatul (1).

În cazul în care opțiunea este revocată, partea entității constitutive-proprietare în profitul calificat net nedistribuit al entității de investiții pentru anul de referință la finalul exercițiului financiar care precedă exercițiul financiar în care are loc revocarea este tratată ca profit calificat al entității de investiții respective pentru exercițiul financiar respectiv. Suma egală cu acest profit calificat înmulțit cu cota minimă de impozitare este tratată ca impozit suplimentar al unei entități constitutive impozitate la un nivel redus pentru exercițiul financiar în sensul capitolului II.

CAPITOLUL VIII

DISPOZIȚII ADMINISTRATIVE

Articolul 44

Obligații de declarare

(1)   În sensul prezentului articol, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „entitate locală desemnată” înseamnă entitatea constitutivă a unui grup de întreprinderi multinaționale sau a unui grup național de mari dimensiuni care are sediul într-un stat membru și care a fost desemnată de celelalte entități constitutive ale grupului de întreprinderi multinaționale sau ale grupului național de mari dimensiuni situate în același stat membru să depună declarația privind impozitul suplimentar sau să transmită notificările în conformitate cu prezentul articol în numele acestora; |
| --- | --- |

(a)

„entitate locală desemnată” înseamnă entitatea constitutivă a unui grup de întreprinderi multinaționale sau a unui grup național de mari dimensiuni care are sediul într-un stat membru și care a fost desemnată de celelalte entități constitutive ale grupului de întreprinderi multinaționale sau ale grupului național de mari dimensiuni situate în același stat membru să depună declarația privind impozitul suplimentar sau să transmită notificările în conformitate cu prezentul articol în numele acestora;

| (b) | „acord privind stabilirea autorității competente” înseamnă un acord sau un aranjament bilateral sau multilateral între două sau mai multe autorități competente care prevede schimbul automat de declarații privind impozitul suplimentar cu informații anuale. |
| --- | --- |

(b)

„acord privind stabilirea autorității competente” înseamnă un acord sau un aranjament bilateral sau multilateral între două sau mai multe autorități competente care prevede schimbul automat de declarații privind impozitul suplimentar cu informații anuale.

(2)   O entitate constitutivă situată într-un stat membru depune o declarație privind impozitul suplimentar la administrația sa fiscală în conformitate cu alineatul (5).

Această declarație poate fi depusă de o entitate locală desemnată în numele entității constitutive.

(3)   Prin derogare de la alineatul (2), o entitate constitutivă nu are obligația să depună declarația privind impozitul suplimentar la administrația sa fiscală dacă o astfel de declarație a fost depusă, în conformitate cu cerințele prevăzute la alineatul (5), de către:

| (a) | societatea-mamă finală situată într-o jurisdicție care a încheiat, pentru exercițiul financiar de raportare, un acord privind stabilirea autorității competente cu statul membru în care își are sediul entitatea constitutivă; sau |
| --- | --- |

(a)

societatea-mamă finală situată într-o jurisdicție care a încheiat, pentru exercițiul financiar de raportare, un acord privind stabilirea autorității competente cu statul membru în care își are sediul entitatea constitutivă; sau

| (b) | entitatea desemnată care depune declarația situată într-o jurisdicție care a încheiat, pentru exercițiul financiar de raportare, un acord privind stabilirea autorității competente cu statul membru în care își are sediul entitatea constitutivă. |
| --- | --- |

(b)

entitatea desemnată care depune declarația situată într-o jurisdicție care a încheiat, pentru exercițiul financiar de raportare, un acord privind stabilirea autorității competente cu statul membru în care își are sediul entitatea constitutivă.

(4)   În cazul în care se aplică alineatul (3), entitatea constitutivă situată în statul membru sau entitatea locală desemnată în numele acesteia notifică administrației sale fiscale identitatea entității care depune declarația privind impozitul suplimentar, precum și jurisdicția în care își are sediul.

(5)   Declarația privind impozitul suplimentar se depune conform unui model standard și include următoarele informații referitoare la grupul de întreprinderi multinaționale sau la grupul național de mari dimensiuni:

| (a) | identificarea entităților constitutive, inclusiv numerele lor de identificare fiscală, dacă există, jurisdicția în care acestea își au sediul și statutul acestora în conformitate cu normele prezentei directive; |
| --- | --- |

(a)

identificarea entităților constitutive, inclusiv numerele lor de identificare fiscală, dacă există, jurisdicția în care acestea își au sediul și statutul acestora în conformitate cu normele prezentei directive;

| (b) | informații privind structura corporativă generală a grupului de întreprinderi multinaționale sau a grupului național de mari dimensiuni, inclusiv participațiile de control în entitățile constitutive deținute de alte entități constitutive; |
| --- | --- |

(b)

informații privind structura corporativă generală a grupului de întreprinderi multinaționale sau a grupului național de mari dimensiuni, inclusiv participațiile de control în entitățile constitutive deținute de alte entități constitutive;

| (c) | informații necesare pentru a calcula:






  (i) | cota efectivă de impozitare pentru fiecare jurisdicție și impozitul suplimentar pentru fiecare entitate constitutivă; |
| --- | --- | --- |

(c)

informații necesare pentru a calcula:

(i)

cota efectivă de impozitare pentru fiecare jurisdicție și impozitul suplimentar pentru fiecare entitate constitutivă;

| (ii) | impozitul suplimentar al unui membru al unui grup de asocieri în participație; |
| --- | --- |

(ii)

impozitul suplimentar al unui membru al unui grup de asocieri în participație;

| (iii) | alocarea impozitului suplimentar în temeiul IIR și a valorii impozitului suplimentar în temeiul UTPR pentru fiecare jurisdicție; și |
| --- | --- |

(iii)

alocarea impozitului suplimentar în temeiul IIR și a valorii impozitului suplimentar în temeiul UTPR pentru fiecare jurisdicție; și

| (d) | o evidență a opțiunilor efectuate în conformitate cu prezenta directivă. |
| --- | --- |

(d)

o evidență a opțiunilor efectuate în conformitate cu prezenta directivă.

(6)   Prin derogare de la alineatul (5), în cazul în care o entitate constitutivă are sediul într-un stat membru cu o entitate-mamă finală care își are sediul într-o jurisdicție dintr-o țară terță care aplică norme care au fost evaluate ca fiind echivalente cu normele prezentei directive în temeiul articolului 52, entitatea constitutivă sau entitatea locală desemnată depune o declarație privind impozitul suplimentar care conține următoarele informații:

| (a) | toate informațiile necesare pentru aplicarea articolului 8, inclusiv:






  (i) | identificarea tuturor entităților constitutive în care o societate-mamă deținută parțial care își are sediul într-un stat membru deține, direct sau indirect, o participație în capitalurile proprii în orice moment al exercițiului financiar și structura acestor participații în capitalurile proprii; |
| --- | --- | --- |

(a)

toate informațiile necesare pentru aplicarea articolului 8, inclusiv:

(i)

identificarea tuturor entităților constitutive în care o societate-mamă deținută parțial care își are sediul într-un stat membru deține, direct sau indirect, o participație în capitalurile proprii în orice moment al exercițiului financiar și structura acestor participații în capitalurile proprii;

| (ii) | toate informațiile necesare pentru a calcula cota efectivă de impozitare a jurisdicțiilor în care o societate-mamă deținută parțial care își are sediul într-un stat membru deține participații în capitalurile proprii ale entităților constitutive identificate la punctul (i) și impozitul suplimentar datorat; și |
| --- | --- |

(ii)

toate informațiile necesare pentru a calcula cota efectivă de impozitare a jurisdicțiilor în care o societate-mamă deținută parțial care își are sediul într-un stat membru deține participații în capitalurile proprii ale entităților constitutive identificate la punctul (i) și impozitul suplimentar datorat; și

| (iii) | toate informațiile relevante în acest scop, în conformitate cu articolul 9, 10 sau 11; |
| --- | --- |

(iii)

toate informațiile relevante în acest scop, în conformitate cu articolul 9, 10 sau 11;

| (b) | toate informațiile necesare pentru aplicarea articolului 13, inclusiv:






  (i) | identificarea tuturor entităților constitutive situate în jurisdicția societății-mamă finale și structura acestor participații în capitalurile proprii; |
| --- | --- | --- |

(b)

toate informațiile necesare pentru aplicarea articolului 13, inclusiv:

(i)

identificarea tuturor entităților constitutive situate în jurisdicția societății-mamă finale și structura acestor participații în capitalurile proprii;

| (ii) | toate informațiile necesare pentru calculul cotei efective de impozitare din jurisdicția societății-mamă finale și a impozitului său suplimentar datorat; și |
| --- | --- |

(ii)

toate informațiile necesare pentru calculul cotei efective de impozitare din jurisdicția societății-mamă finale și a impozitului său suplimentar datorat; și

| (iii) | toate informațiile necesare pentru alocarea acestui impozit suplimentar pe baza formulei de alocare în temeiul UTPR prevăzută la articolul 14; |
| --- | --- |

(iii)

toate informațiile necesare pentru alocarea acestui impozit suplimentar pe baza formulei de alocare în temeiul UTPR prevăzută la articolul 14;

| (c) | toate informațiile necesare pentru aplicarea unui impozit suplimentar național calificat de către orice stat membru care a ales să aplice un astfel de impozit suplimentar, în conformitate cu articolul 11. |
| --- | --- |

(c)

toate informațiile necesare pentru aplicarea unui impozit suplimentar național calificat de către orice stat membru care a ales să aplice un astfel de impozit suplimentar, în conformitate cu articolul 11.

(7)   Declarația privind impozitul suplimentar menționată la alineatele (5) și (6) și orice notificare relevantă se depun la administrația fiscală a statului membru în care își are sediul entitatea constitutivă în termen de cel mult 15 luni de la ultima zi a exercițiului financiar de raportare.

Articolul 45

Opțiuni

(1)   Opțiunile menționate la articolul 2 alineatul (3) al doilea paragraf, articolul 16 alineatele (3), (6) și (9) și la articolele 42 și 43 sunt valabile pentru o perioadă de cinci ani, începând cu anul în care este exprimată opțiunea. Opțiunea se reînnoiește automat, cu excepția cazului în care entitatea constitutivă revocă opțiunea la sfârșitul perioadei de cinci ani. Revocarea opțiunii este valabilă pentru o perioadă de cinci ani, începând cu sfârșitul anului în care are loc revocarea.

(2)   Opțiunile menționate la articolul 16 alineatul (7), articolul 22 alineatul (1) litera (b), articolul 25 alineatul (1), articolul 28 alineatul (2), articolul 30 alineatul (1) și articolul 40 alineatul (1) sunt valabile pentru o perioadă de un an. Opțiunea se reînnoiește automat, cu excepția cazului în care entitatea constitutivă care depune declarația revocă opțiunea la sfârșitul anului.

(3)   Opțiunile menționate la articolul 2 alineatul (3) al doilea paragraf, articolul 16 alineatele (3), (6), (7) și (9), articolul 22 alineatul (1) litera (b), articolul 25 alineatul (1), articolul 28 alineatul (2), articolul 30 alineatul (1), articolul 40 alineatul (1) și la articolele 42 și 43 se notifică administrației fiscale a statului membru în care se află entitatea constitutivă.

Articolul 46

Sancțiuni

Statele membre adoptă regimul sancțiunilor care se aplică în cazul nerespectării dispozițiilor naționale adoptate în temeiul prezentei directive, inclusiv cele legate de obligația unei entități constitutive de a depune și de a plăti cota sa din impozitul suplimentar sau de a avea o cheltuială suplimentară cu impozitul în numerar și iau toate măsurile necesare pentru a se asigura că acestea sunt puse în aplicare. Sancțiunile sunt efective, proporționale și cu efect de descurajare.

CAPITOLUL IX

DISPOZIȚII TRANZITORII

Articolul 47

Tratamentul fiscal al creanțelor privind impozitul amânat, al datoriilor privind impozitul amânat și al activelor transferate după tranziție

(1)   În sensul prezentului articol, un „an de tranziție” înseamnă, pentru o jurisdicție, primul exercițiu financiar în care un grup de întreprinderi multinaționale sau un grup național de mari dimensiuni intră sub incidența prezentei directive.

(2)   La stabilirea cotei efective de impozitare pentru o jurisdicție într-un an de tranziție și pentru fiecare exercițiu financiar ulterior, grupul de întreprinderi multinaționale sau grupul național de mari dimensiuni ia în considerare toate creanțele privind impozitul amânat și datoriile privind impozitul amânat reflectate sau prezentate în contabilitatea entităților constitutive dintr-o jurisdicție pentru anul de tranziție.

Creanțele privind impozitul amânat și datoriile privind impozitul amânat se iau în considerare la cota cea mai mică dintre cota minimă de impozitare și cota de impozitare națională aplicabilă. Cu toate acestea, o creanță privind impozitul amânat care a fost înregistrată la o cotă de impozitare mai mică decât cota minimă de impozitare poate fi luată în considerare la cota minimă de impozitare în cazul în care contribuabilul poate demonstra că creanța privind impozitul amânat poate fi atribuită unei pierderi calificate.

Impactul oricărei ajustări a evaluării sau al unei ajustări bazate pe recunoașterea contabilă cu privire la o creanță privind impozitul amânat nu se ia în considerare.

(3)   Creanțele privind impozitul amânat rezultate din elementele excluse din calculul profitului calificat sau al pierderii calificate în conformitate cu capitolul III sunt excluse din calculul menționat la alineatul (2) atunci când astfel de creanțe privind impozitul amânat sunt generate în cadrul unei tranzacții care are loc după data de 30 noiembrie 2021.

(4)   În cazul unui transfer de active între entități constitutive efectuat după data de 30 noiembrie 2021 și înainte de începerea unui an de tranziție, baza activelor achiziționate, altele decât stocurile, se bazează pe valoarea contabilă a activelor transferate ale entității constitutive cedente, în momentul cedării creanțelor și datoriilor privind impozitul amânat, determinate pe respectiva bază.

Articolul 48

Scutirea tranzitorie pentru excluderea profitului pentru activitățile cu substanță economică

(1)   În sensul aplicării articolului 28 alineatul (3), valoarea de 5 % se înlocuiește, pentru fiecare exercițiu financiar care începe la 31 decembrie din anii calendaristici următori, cu valorile stabilite în tabelul următor:

| 2023 | 10 % |
| --- | --- |
| 2024 | 9,8 % |
| 2025 | 9,6 % |
| 2026 | 9,4 % |
| 2027 | 9,2 % |
| 2028 | 9,0 % |
| 2029 | 8,2 % |
| 2030 | 7,4 % |
| 2031 | 6,6 % |
| 2032 | 5,8 % |

2023

10 %

2024

9,8 %

2025

9,6 %

2026

9,4 %

2027

9,2 %

2028

9,0 %

2029

8,2 %

2030

7,4 %

2031

6,6 %

2032

5,8 %

(2)   În sensul aplicării articolului 28 alineatul (4), valoarea de 5 % se înlocuiește, pentru fiecare exercițiu financiar care începe la 31 decembrie din anii calendaristici următori, cu valorile stabilite în tabelul următor:

| 2023 | 8 % |
| --- | --- |
| 2024 | 7,8 % |
| 2025 | 7,6 % |
| 2026 | 7,4 % |
| 2027 | 7,2 % |
| 2028 | 7,0 % |
| 2029 | 6,6 % |
| 2030 | 6,2 % |
| 2031 | 5,8 % |
| 2032 | 5,4 % |

2023

8 %

2024

7,8 %

2025

7,6 %

2026

7,4 %

2027

7,2 %

2028

7,0 %

2029

6,6 %

2030

6,2 %

2031

5,8 %

2032

5,4 %

Articolul 49

Faza inițială de excludere din IIR și UTPR a grupurilor de întreprinderi multinaționale și a grupurilor naționale de mari dimensiuni

(1)   Impozitul suplimentar datorat de o societate-mamă finală situată într-un stat membru în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) sau de o societate-mamă intermediară situată într-un stat membru, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2), în cazul în care societatea-mamă finală este o entitate exclusă, se reduce la zero:

| (a) | în primii cinci ani ai fazei inițiale a activității internaționale a grupului de întreprinderi multinaționale, prin excepție de la cerințele prevăzute în capitolul V; |
| --- | --- |

(a)

în primii cinci ani ai fazei inițiale a activității internaționale a grupului de întreprinderi multinaționale, prin excepție de la cerințele prevăzute în capitolul V;

| (b) | în primii cinci ani, începând cu prima zi a exercițiului financiar în care grupul național de mari dimensiuni intră pentru prima dată în domeniul de aplicare al prezentei directive. |
| --- | --- |

(b)

în primii cinci ani, începând cu prima zi a exercițiului financiar în care grupul național de mari dimensiuni intră pentru prima dată în domeniul de aplicare al prezentei directive.

(2)   În cazul în care societatea-mamă finală a unui grup de întreprinderi multinaționale are sediul într-o jurisdicție dintr-o țară terță, impozitul suplimentar datorat de o entitate constitutivă situată într-un stat membru în conformitate cu articolul 14 alineatul (2) se reduce la zero în primii cinci ani ai fazei inițiale a activității internaționale a respectivului grup de întreprinderi multinaționale, prin excepție de la cerințele prevăzute în capitolul V.

(3)   Se consideră că un grup de întreprinderi multinaționale se află în faza inițială a activității sale internaționale dacă, pentru un exercițiu financiar:

| (a) | are entități constitutive în cel mult șase jurisdicții; și |
| --- | --- |

(a)

are entități constitutive în cel mult șase jurisdicții; și

| (b) | suma valorii contabile nete a imobilizărilor corporale ale tuturor entităților constitutive ale grupului de întreprinderi multinaționale situate în toate jurisdicțiile, cu excepția jurisdicției de referință, nu depășește 50 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(b)

suma valorii contabile nete a imobilizărilor corporale ale tuturor entităților constitutive ale grupului de întreprinderi multinaționale situate în toate jurisdicțiile, cu excepția jurisdicției de referință, nu depășește 50 000 000 EUR.

În sensul primului paragraf litera (b), „jurisdicția de referință” înseamnă jurisdicția în care entitățile constitutive ale grupului de întreprinderi multinaționale au cea mai mare valoare contabilă totală netă a imobilizărilor corporale în exercițiul financiar în care grupul de întreprinderi multinaționale intră inițial în domeniul de aplicare al prezentei directive. Valoarea totală a imobilizărilor corporale dintr-o jurisdicție este suma valorii contabile nete a tuturor imobilizărilor corporale ale tuturor entităților constitutive ale grupului de întreprinderi multinaționale care sunt situate în jurisdicția respectivă.

(4)   Perioada de cinci ani menționată la alineatul (1) litera (a) și la alineatul (2) începe să curgă de la începutul exercițiului financiar în care grupul de întreprinderi multinaționale intră inițial sub incidența prezentei directive.

Pentru grupurile de întreprinderi multinaționale care intră sub incidența prezentei directive la data intrării sale în vigoare, perioada de cinci ani menționată la alineatul (1) litera (a) începe la 31 decembrie 2023.

Pentru grupurile de întreprinderi multinaționale care intră sub incidența prezentei directive la data intrării sale în vigoare, perioada de cinci ani menționată la alineatul (2) începe la 31 decembrie 2024.

Pentru grupurile naționale de mari dimensiuni care intră sub incidența prezentei directive la data intrării sale în vigoare, perioada de cinci ani menționată la alineatul (1) litera (b) începe la 31 decembrie 2023.

(5)   Entitatea desemnată care depune declarația menționată la articolul 44 informează administrația fiscală a statului membru în care este stabilită cu privire la începerea fazei inițiale a activității internaționale a grupului de întreprinderi multinaționale.

Articolul 50

Opțiunea amânării aplicării a IIR și a UTPR

(1)   Prin derogare de la articolele 5-14, statele membre în care sunt situate cel mult douăsprezece societăți-mamă finale ale grupurilor care intră în domeniul de aplicare al prezentei directive pot opta să nu aplice IIR și UTPR pentru șase exerciții financiare consecutive începând cu 31 decembrie 2023. Statele membre care fac o astfel de opțiune informează Comisia până la data de 31 decembrie 2023.

(2)   În cazul în care societatea-mamă finală a unui grup de întreprinderi multinaționale are sediul într-un stat membru care a exprimat o opțiune în temeiul alineatului (1) de la prezentul articol, statele membre, altele decât cel în care are sediul societatea-mamă finală, se asigură că entitățile constitutive ale respectivului grup de întreprinderi multinaționale sunt supuse, în statul membru în care sunt situate, cuantumului impozitului suplimentar în temeiul UTPR alocat statului membru respectiv pentru exercițiile financiare care încep la 31 decembrie 2023, în conformitate cu articolul 14.

Societatea-mamă finală menționată la primul paragraf numește o entitate raportoare desemnată într-un alt stat membru decât cel în care are sediul societatea-mamă finală sau, în cazul în care grupul de întreprinderi multinaționale nu are nicio entitate constitutivă într-un alt stat membru, într-o jurisdicție dintr-o țară terță care are cu statul membru în care are sediul societatea-mamă finală un acord privind stabilirea autorității competente, care să fie în vigoare pentru anul fiscal de raportare.

În acest caz, entitatea raportoare desemnată depune o declarație privind impozitul suplimentar în conformitate cu cerințele prevăzute la articolul 44 alineatul (5). Entitățile constitutive situate în statul membru care a făcut opțiunea în conformitate cu alineatul (1) de la prezentul articol furnizează entității raportoare desemnate informațiile necesare pentru a se conforma articolului 45 alineatul (5) și sunt exceptate de la obligația de a depune o declarație, prevăzută la articolul 44 alineatul (2).

(3)   Procentul în temeiul UTPR stabilit pentru un stat membru care a optat în temeiul alineatului (1) este considerat zero pentru exercițiul financiar.

Articolul 51

Scutirea tranzitorie pentru obligațiile de raportare

Prin excepție de la articolul 44 alineatul (7), declarația privind impozitul suplimentar și notificările menționate la articolul 44 se depun la administrația fiscală a statelor membre în termen de cel mult 18 luni de la ultima zi a exercițiului financiar de raportare care este anul de tranziție menționat la articolul 47.

CAPITOLUL X

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 52

Evaluarea echivalenței

(1)   Cadrul juridic pus în aplicare în dreptul intern al jurisdicției unei țări terțe este considerat echivalent cu o IIR calificată prevăzută în capitolul II și nu este tratat ca regim fiscal aplicabil societăților străine controlate, dacă îndeplinește următoarele condiții:

| (a) | consolidează un set de norme în conformitate cu care societatea-mamă a unui grup de întreprinderi multinaționale calculează și achită partea sa alocabilă din impozitul suplimentar în ceea ce privește entitățile constitutive impozitate la un nivel redus ale grupului de întreprinderi multinaționale; |
| --- | --- |

(a)

consolidează un set de norme în conformitate cu care societatea-mamă a unui grup de întreprinderi multinaționale calculează și achită partea sa alocabilă din impozitul suplimentar în ceea ce privește entitățile constitutive impozitate la un nivel redus ale grupului de întreprinderi multinaționale;

| (b) | stabilește o cotă efectivă minimă de impozitare de cel puțin 15 %, sub care o entitate constitutivă este considerată ca fiind impozitată la un nivel redus; |
| --- | --- |

(b)

stabilește o cotă efectivă minimă de impozitare de cel puțin 15 %, sub care o entitate constitutivă este considerată ca fiind impozitată la un nivel redus;

| (c) | în scopul calculării cotei efective minime de impozitare, acesta permite doar combinarea profiturilor entităților situate în aceeași jurisdicție; și |
| --- | --- |

(c)

în scopul calculării cotei efective minime de impozitare, acesta permite doar combinarea profiturilor entităților situate în aceeași jurisdicție; și

| (d) | în scopul calculării unui impozit suplimentar în temeiul IIR calificate echivalente, acesta prevede o scutire pentru orice impozit suplimentar care a fost plătit într-un stat membru în conformitate cu IIR calificată și pentru orice impozit suplimentar național calificat prevăzut în prezenta directivă. |
| --- | --- |

(d)

în scopul calculării unui impozit suplimentar în temeiul IIR calificate echivalente, acesta prevede o scutire pentru orice impozit suplimentar care a fost plătit într-un stat membru în conformitate cu IIR calificată și pentru orice impozit suplimentar național calificat prevăzut în prezenta directivă.

(2)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 53, pentru a determina lista de jurisdicții ale țărilor terțe care au implementat cadre juridice în dreptul lor intern care sunt considerate echivalente cu o IIR calificată în conformitate cu condițiile prevăzute la alineatul (1) de la prezentul articol și pentru a actualiza lista respectivă în urma unei evaluări ulterioare a cadrului juridic implementat de o jurisdicție dintr-o țară terță în dreptul său intern.

Articolul 53

Exercitarea delegării

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.

(2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 52 se conferă Comisiei pe o perioadă nedeterminată de la 23 decembrie 2022.

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 52 poate fi revocată în orice moment de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(4)   Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.

(5)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică Consiliului.

(6)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 52 intră în vigoare numai în cazul în care Consiliul nu a formulat obiecții în termen de două luni de la notificarea acestuia către Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Consiliul a informat Comisia că nu va formula obiecții. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Consiliului.

Articolul 54

Informarea Parlamentului European

Parlamentul European este informat de către Comisie cu privire la adoptarea de acte delegate, la orice obiecție formulată cu privire la acestea și la revocarea delegării de competențe de către Consiliu.

Articolul 55

Acord bilateral privind obligațiile de raportare simplificate

Uniunea poate încheia acorduri cu jurisdicțiile țărilor terțe ale căror cadre juridice au fost evaluate ca fiind echivalente unei IIR calificate în conformitate cu articolul 52, în vederea stabilirii unui cadru pentru simplificarea procedurilor de raportare prevăzute la articolul 44 alineatul (6).

Articolul 56

Transpunere

Statele membre asigură intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la 31 decembrie 2023. Statele membre comunică de îndată Comisiei textele respectivelor acte.

Statele membre aplică dispozițiile actelor respective cu privire la exercițiile financiare care încep de la 31 decembrie 2023.

Cu toate acestea, cu excepția regimului prevăzut la articolul 50 alineatul (2), statele membre aplică dispozițiile necesare pentru a se conforma articolelor 12, 13 și 14 cu privire la exercițiile financiare care încep de la 31 decembrie 2024.

Atunci când statele membre adoptă dispozițiile respective, acestea conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a unei astfel de trimiteri.

Articolul 57

Revizuirea de către Comisie a punerii în aplicare a pilonului unu

Până la 30 iunie 2023, Comisia prezintă Consiliului un raport de evaluare a situației în ceea ce privește punerea în aplicare a pilonului unu al Declarației privind o soluție bazată pe doi piloni pentru a aborda provocările fiscale generate de digitalizarea economiei convenită de Cadrul incluziv al OCDE/G20 privind BEPS la 8 octombrie 2021, și, după caz, prezintă o propunere legislativă pentru a aborda respectivele provocări fiscale în absența punerii în aplicare a soluției pilonului unu.

Articolul 58

Intrarea în vigoare

Prezenta directivă intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Articolul 59

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 14 decembrie 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

M. BEK

---

(1)  
  JO C 290, 29.7.2022, p. 52.

1

(2)  Avizul din 19 mai 2022 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

2

(3)  Directiva 2011/16/UE a Consiliului din 15 februarie 2011 privind cooperarea administrativă în domeniul fiscal și de abrogare a Directivei 77/799/CEE (JO L 64, 11.3.2011, p. 1).

3

(4)  Directiva (UE) 2016/881 a Consiliului din 25 mai 2016 de modificare a Directivei 2011/16/UE în ceea ce privește schimbul automat obligatoriu de informații în domeniul fiscal (JO L 146, 3.6.2016, p. 8).

4

(5)  
  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

5

(6)  Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (JO L 295, 21.11.2018, p. 39).

6

(7)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

7

(8)  Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 iulie 2002 privind aplicarea standardelor internaționale de contabilitate (JO L 243, 11.9.2002, p. 1).

8

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 22.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/59 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/59

---

DECIZIA (UE) 2022/2524 A CONSILIULUI

din 12 decembrie 2022

privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Noua Zeelandă în temeiul articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) din 1994 referitor la modificarea concesiilor privind toate contingentele tarifare incluse în lista CLXXV a UE ca urmare a retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 alineatul (4) primul paragraf coroborat cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere aprobarea Parlamentului European (1),

întrucât:

| (1) | La 15 iunie 2018, Consiliul a autorizat Comisia să înceapă negocieri în temeiul articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) din 1994 referitor la repartizarea contingentelor tarifare incluse în lista CLXXV a UE ca urmare a retragerii Regatului Unit din Uniune. |
| --- | --- |

(1)

La 15 iunie 2018, Consiliul a autorizat Comisia să înceapă negocieri în temeiul articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) din 1994 referitor la repartizarea contingentelor tarifare incluse în lista CLXXV a UE ca urmare a retragerii Regatului Unit din Uniune.

| (2) | Negocierile cu Noua Zeelandă au fost finalizate și, la 20 decembrie 2021, a fost parafat Acordul dintre Uniunea Europeană și Noua Zeelandă în temeiul articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) din 1994 referitor la modificarea concesiilor privind toate contingentele tarifare incluse în lista CLXXV a UE ca urmare a retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană (denumit în continuare „acordul”). |
| --- | --- |

(2)

Negocierile cu Noua Zeelandă au fost finalizate și, la 20 decembrie 2021, a fost parafat Acordul dintre Uniunea Europeană și Noua Zeelandă în temeiul articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) din 1994 referitor la modificarea concesiilor privind toate contingentele tarifare incluse în lista CLXXV a UE ca urmare a retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană (denumit în continuare „acordul”).

| (3) | Acordul a fost semnat în numele Uniunii la 20 iulie 2022, sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară, în conformitate cu Decizia (UE) 2022/781 a Consiliului (2). |
| --- | --- |

(3)

Acordul a fost semnat în numele Uniunii la 20 iulie 2022, sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară, în conformitate cu Decizia (UE) 2022/781 a Consiliului (2).

| (4) | Acordul ar trebui să fie aprobat, |
| --- | --- |

(4)

Acordul ar trebui să fie aprobat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Prin prezenta decizie se aprobă, în numele Uniunii, Acordul dintre Uniunea Europeană și Noua Zeelandă în temeiul articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) din 1994 referitor la modificarea concesiilor privind toate contingentele tarifare incluse în lista CLXXV a UE ca urmare a retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană (3).

Articolul 2

Președintele Consiliului efectuează, în numele Uniunii, notificarea prevăzută la articolul 5 alineatul (1) din acord (4).

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 12 decembrie 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

Z. NEKULA

---

(1)  Aprobarea din 22 noiembrie 2022 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial).

1

(2)  Decizia (UE) 2022/781 a Consiliului din 16 mai 2022 privind semnarea, în numele Uniunii, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Noua Zeelandă în temeiul articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) din 1994 referitor la modificarea concesiilor privind toate contingentele tarifare incluse în lista CLXXV a UE ca urmare a retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană (JO L 140, 19.5.2022, p. 1).

2

(3)  A se vedea pagina 61 din prezentul Jurnal Oficial.

3

(4)  Data intrării în vigoare a acordului se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene de către Secretariatul General al Consiliului.

4

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

---

| 22.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/61 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/61

---

ACORD ÎNTRE UNIUNEA EUROPEANĂ ȘI NOUA ZEELANDĂ ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI XXVIII DIN ACORDUL GENERAL PENTRU TARIFE ȘI COMERȚ (GATT) DIN 1994 REFERITOR LA MODIFICAREA CONCESIILOR PRIVIND TOATE CONTINGENTELE TARIFARE INCLUSE ÎN LISTA CLXXV A UE CA URMARE A RETRAGERII REGATULUI UNIT DIN UNIUNEA EUROPEANĂ

UNIUNEA EUROPEANĂ,

denumită în continuare „Uniunea”

și

NOUA ZEELANDĂ,

împreună denumite în continuare „părțile”,

AVÂND ÎN VEDERE negocierile care au avut loc în cadrul articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) din 1994 referitor la modificarea concesiilor privind contingentele tarifare incluse în lista CLXXV a Uniunii Europene ca urmare a retragerii Regatului Unit din Uniune, astfel cum au fost comunicate membrilor OMC în documentul G/SECRET/42/Add.2,

CONSTATÂND că abordarea adoptată în acest caz reflectă circumstanțele unice care rezultă din retragerea Regatului Unit din Uniune,

CONVIN DUPĂ CUM URMEAZĂ:

Articolul 1

Obiective

Fără a aduce atingere viitoarelor negocieri în temeiul articolului XXVIII din GATT 1994 și exclusiv în scopul retragerii Regatului Unit din Uniune, obiectivul prezentului acord este să se convină asupra modificării concesiilor privind contingentele tarifare și a angajamentelor cantitative rezultate ale Uniunii, care nu mai include Regatul Unit, în ceea ce privește contingentele tarifare pentru care Noua Zeelandă are drepturi de negociere sau de consultare în temeiul articolului XXVIII din GATT 1994.

Articolul 2

Abordarea care trebuie adoptată în ceea ce privește volumele contingentelor tarifare în acest caz

Uniunea și Noua Zeelandă înțeleg că abordarea care trebuie adoptată cu privire la aceste volume ale contingentelor tarifare ale OMC în circumstanțele unice ale retragerii Regatului Unit din Uniune va fi de așa natură încât angajamentele cantitative programate sub forma acestor contingente tarifare ale OMC asumate de Uniune, împreună cu contingentele tarifare ale OMC asumate în contraparte de Regatul Unit ca urmare a ieșirii sale din Uniune, să nu depășească volumele acestor contingente stabilite în lista tarifară a Uniunii (UE28).

Articolul 3

Contingente tarifare ale Uniunii care nu mai include Regatul Unit

(1)   În ceea ce privește contingentele tarifare de mai jos, Noua Zeelandă și Uniunea convin asupra următoarelor modificări ale angajamentelor planificate:

| (a) | contingentul tarifar 006 (carne de bovine de calitate superioară, proaspătă, refrigerată sau congelată): volumul pentru Uniune al acestui contingent specific de țară al Noii Zeelande se ajustează la 1 102 tone; |
| --- | --- |

(a)

contingentul tarifar 006 (carne de bovine de calitate superioară, proaspătă, refrigerată sau congelată): volumul pentru Uniune al acestui contingent specific de țară al Noii Zeelande se ajustează la 1 102 tone;

| (b) | contingentul tarifar 020 (carne de oaie): volumul pentru Uniune al acestui contingent specific de țară al Noii Zeelande se ajustează la 125 769 tone; |
| --- | --- |

(b)

contingentul tarifar 020 (carne de oaie): volumul pentru Uniune al acestui contingent specific de țară al Noii Zeelande se ajustează la 125 769 tone;

| (c) | contingentul tarifar 030 (lapte praf degresat): volumul pentru Uniune al acestui contingent erga omnes se ajustează la 62 917 tone. |
| --- | --- |

(c)

contingentul tarifar 030 (lapte praf degresat): volumul pentru Uniune al acestui contingent erga omnes se ajustează la 62 917 tone.

(2)   În ceea ce privește contingentele tarifare de mai jos, Noua Zeelandă și Uniunea convin asupra următoarelor modificări ale angajamentelor planificate, pentru a facilita utilizarea anumitor contingente tarifare:

| (a) | contingentul tarifar 011 (carne de bovine, congelată): organe comestibile de bovine, congelate): Uniunea reduce partea ad valorem a taxei aplicabile contingentului de la 20 % la 15 %; |
| --- | --- |

(a)

contingentul tarifar 011 (carne de bovine, congelată): organe comestibile de bovine, congelate): Uniunea reduce partea ad valorem a taxei aplicabile contingentului de la 20 % la 15 %;

| (b) | contingentul tarifar 032 (unt): Uniunea elimină specificațiile particulare ale produsului care s-au aplicat în cadrul acestui contingent tarifar, aliniază specificațiile produsului la definiția untului din Nomenclatura combinată și extinde eligibilitatea la întregul cod SA 0405 10; Uniunea abrogă, de asemenea, obligația de monitorizare prevăzută la articolul 51 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/761 al Comisiei, aplicată în prezent pentru greutatea și conținutul de grăsime ale produselor importate în cadrul acestui contingent tarifar; |
| --- | --- |

(b)

contingentul tarifar 032 (unt): Uniunea elimină specificațiile particulare ale produsului care s-au aplicat în cadrul acestui contingent tarifar, aliniază specificațiile produsului la definiția untului din Nomenclatura combinată și extinde eligibilitatea la întregul cod SA 0405 10; Uniunea abrogă, de asemenea, obligația de monitorizare prevăzută la articolul 51 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/761 al Comisiei, aplicată în prezent pentru greutatea și conținutul de grăsime ale produselor importate în cadrul acestui contingent tarifar;

| (c) | contingent tarifar 040 (brânză Cheddar în forme întregi standard): Uniunea elimină specificațiile particulare ale produsului care s-au aplicat în cadrul acestui contingent tarifar și extinde eligibilitatea pentru a beneficia de acest contigent tarifar la întregul cod NC 0406 90 21. |
| --- | --- |

(c)

contingent tarifar 040 (brânză Cheddar în forme întregi standard): Uniunea elimină specificațiile particulare ale produsului care s-au aplicat în cadrul acestui contingent tarifar și extinde eligibilitatea pentru a beneficia de acest contigent tarifar la întregul cod NC 0406 90 21.

(3)   În ceea ce privește celelalte contingente tarifare pentru care Noua Zeelandă are drepturi de negociere sau de consultare în temeiul articolului XXVIII din GATT 1994, Noua Zeelandă este de acord cu angajamentele în materie de contingente tarifare propuse, astfel cum figurează în documentul G/SECRET/42/Add.2, asumate de Uniune după retragerea Regatului Unit, sub rezerva oricăror ajustări care decurg din articolul 4.

Articolul 4

Negocierile în curs ale Uniunii în temeiul articolului XXVIII din GATT 1994

(1)   Părțile recunosc că Uniunea continuă să poarte negocieri și consultări cu alți membri ai OMC care dețin drepturi de negociere sau de consultare în temeiul articolului XXVIII din GATT 1994, ca urmare a retragerii Regatului Unit din Uniune, astfel cum a fost comunicată membrilor OMC.

(2)   Ca urmare a acestor negocieri și consultări, Uniunea poate avea în vedere o modificare a cotelor și a cantităților sau a altor condiții prevăzute la articolul 3 sau care figurează în documentul G/SECRET/42/Add.2. În cazul unei astfel de modificări a unui angajament anterior al Uniunii în materie de contingente tarifare menționat la articolul 3 pentru care Noua Zeelandă are drept de negociere sau de consultare, Uniunea se consultă cu Noua Zeelandă în vederea obținerii unui rezultat reciproc satisfăcător înainte de a proceda la o astfel de modificare, fără a aduce atingere drepturilor fiecărei părți în temeiul articolului XXVIII din GATT 1994.

Articolul 5

Dispoziții finale

(1)   Prezentul acord intră în vigoare în ziua următoare datei la care părțile și-au notificat reciproc finalizarea procedurilor lor legale interne necesare în acest sens.

(2)   Prezenta înțelegere constituie un acord internațional între Uniune și Noua Zeelandă, inclusiv în sensul articolului XXVIII alineatul (3) literele (a) și (b) din GATT 1994.

(3)   Prezentul acord este întocmit în dublu exemplar în limbile bulgară, cehă, croată, daneză, engleză, estonă, finlandeză, franceză, germană, greacă, irlandeză, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, olandeză, polonă, portugheză, română, slovacă, slovenă, spaniolă și suedeză, fiecare dintre aceste texte fiind în egală măsură autentic.

DREPT CARE subsemnații plenipotențiari, pe deplin autorizați în acest scop, au semnat prezentul acord.

---

| 22.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/63 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/63

---

Aviz privind data intrării în vigoare a modificării anexelor 10-A și 10-B la Acordul de liber schimb între Uniunea Europeană și Republica Coreea

Modificarea anexelor 10-A și 10-B la Acordul de liber schimb între Uniunea Europeană și Republica Coreea (1), semnat la Bruxelles la 6 octombrie 2010, intră în vigoare la 1 ianuarie 2023.

1

---

(1)  
  JO L 127, 14.5.2011, p. 6.

1

---

REGULAMENTE

| 22.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/64 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/64

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/2525 AL CONSILIULUI

din 21 decembrie 2022

privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) 2016/44 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/44 al Consiliului din 18 ianuarie 2016 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 204/2011 (1), în special articolul 21 alineatul (6),

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | La 18 ianuarie 2016, Consiliul a adoptat Regulamentul (UE) 2016/44. |
| --- | --- |

(1)

La 18 ianuarie 2016, Consiliul a adoptat Regulamentul (UE) 2016/44.

| (2) | Ca urmare a hotărârii Tribunalului în Cauza T-627/20 (2), ar trebui să fie eliminată rubrica referitoare la o entitate inclusă pe listă. |
| --- | --- |

(2)

Ca urmare a hotărârii Tribunalului în Cauza T-627/20 (2), ar trebui să fie eliminată rubrica referitoare la o entitate inclusă pe listă.

| (3) | Prin urmare, anexa III la Regulamentul (UE) 2016/44 ar trebui să fie modificată în consecință, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, anexa III la Regulamentul (UE) 2016/44 ar trebui să fie modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa III la Regulamentul (UE) 2016/44 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 21 decembrie 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

M. BEK

---

(1)  
  JO L 12, 19.1.2016, p. 1.

1

(2)  Hotărârea Tribunalului din 28 septembrie 2022, Libyan African Investment Company (Laico)/Consiliul, T-627/20.

2

---

ANEXĂ

În anexa III la Regulamentul (UE) 2016/44 [Lista persoanelor fizice și juridice, entităților sau organismelor menționate la articolul 6 alineatul (2)] partea B (Entități), se elimină următoarea rubrică:

| „1. | Libyan Arab African Investment Company – LAAICO (alias LAICO)”. |
| --- | --- |

„1.

Libyan Arab African Investment Company – LAAICO (alias LAICO)”.

---

| 22.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/66 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/66

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2022/2526 AL COMISIEI

din 23 septembrie 2022

de modificare a Regulamentului (UE) 2017/852 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește depozitarea temporară a deșeurilor de mercur în formă lichidă

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2017/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 mai 2017 privind mercurul și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1102/2008 (1), în special articolul 13 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Articolul 11 din Regulamentul (UE) 2017/852 prevede că mercurul și compușii de mercur, în formă pură sau în amestecuri, provenind din patru surse mari menționate la articolul respectiv, trebuie considerați deșeuri în sensul Directivei 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2), care sunt destinate eliminării finale. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 11 din Regulamentul (UE) 2017/852 prevede că mercurul și compușii de mercur, în formă pură sau în amestecuri, provenind din patru surse mari menționate la articolul respectiv, trebuie considerați deșeuri în sensul Directivei 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2), care sunt destinate eliminării finale.

| (2) | Articolul 13 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2017/852 prevede că deșeurile de mercur, inclusiv deșeurile provenind din cele patru surse mari în cauză, trebuie să fie supuse, înainte de eliminarea finală, unor operațiuni specifice de tratare, și anume transformarea și, în cazul în care se intenționează eliminarea permanentă în instalații supraterane, transformarea și solidificarea. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 13 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2017/852 prevede că deșeurile de mercur, inclusiv deșeurile provenind din cele patru surse mari în cauză, trebuie să fie supuse, înainte de eliminarea finală, unor operațiuni specifice de tratare, și anume transformarea și, în cazul în care se intenționează eliminarea permanentă în instalații supraterane, transformarea și solidificarea.

| (3) | Articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2017/852 permite, prin derogare de la articolul 5 alineatul (3) litera (a) din Directiva 1999/31/CE a Consiliului (3), ca deșeurile de mercur în formă lichidă care urmează să fie supuse conversiei și solidificării să fie depozitate temporar în depozite de deșeuri specializate și echipate corespunzător până la 31 decembrie 2022, în conformitate cu cerințele privind protecția mediului și a sănătății umane prevăzute în Directiva 1999/31/CE. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2017/852 permite, prin derogare de la articolul 5 alineatul (3) litera (a) din Directiva 1999/31/CE a Consiliului (3), ca deșeurile de mercur în formă lichidă care urmează să fie supuse conversiei și solidificării să fie depozitate temporar în depozite de deșeuri specializate și echipate corespunzător până la 31 decembrie 2022, în conformitate cu cerințele privind protecția mediului și a sănătății umane prevăzute în Directiva 1999/31/CE.

| (4) | Informațiile raportate de statele membre în mai 2022 au indicat că peste 2 000 de tone de deșeuri de mercur în formă lichidă se aflau în continuare în depozitare temporară în Uniune și că transformarea și solidificarea deșeurilor respective necesita mai mult timp. Se consideră că este necesară prelungirea perioadei permise pentru o astfel de depozitare până la 31 decembrie 2025 pentru a se asigura că depozitarea temporară în depozite de deșeuri continuă să aibă loc în conformitate cu cerințele aplicabile prevăzute în Directiva 1999/31/CE. |
| --- | --- |

(4)

Informațiile raportate de statele membre în mai 2022 au indicat că peste 2 000 de tone de deșeuri de mercur în formă lichidă se aflau în continuare în depozitare temporară în Uniune și că transformarea și solidificarea deșeurilor respective necesita mai mult timp. Se consideră că este necesară prelungirea perioadei permise pentru o astfel de depozitare până la 31 decembrie 2025 pentru a se asigura că depozitarea temporară în depozite de deșeuri continuă să aibă loc în conformitate cu cerințele aplicabile prevăzute în Directiva 1999/31/CE.

| (5) | Prin urmare, Regulamentul (UE) 2017/852 ar trebui modificat în consecință, |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Regulamentul (UE) 2017/852 ar trebui modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

La articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2017/852, al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Derogarea prevăzută la primul paragraf încetează să se aplice de la 1 ianuarie 2026.”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 23 septembrie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 137, 24.5.2017, p. 1.

1

(2)  Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).

2

(3)  Directiva 1999/31/CE a Consiliului din 26 aprilie 1999 privind depozitele de deșeuri (JO L 182, 16.7.1999, p. 1).

3

---

| 22.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/68 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/68

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2022/2527 AL COMISIEI

din 17 octombrie 2022

de abrogare a Regulamentului delegat (UE) nr. 807/2014 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de introducere a unor dispoziții tranzitorii

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (1), în special articolul 2 alineatul (3), articolul 14 alineatul (5), articolul 16 alineatul (5), articolul 19 alineatul (8), articolul 22 alineatul (3), articolul 28 alineatele (10) și (11), articolul 29 alineatul (6), articolul 30 alineatul (8), articolul 33 alineatul (4), articolul 34 alineatul (5), articolul 35 alineatul (10), articolul 36 alineatul (5), articolul 45 alineatul (6), articolul 47 alineatul (6) și articolul 89,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului (2) stabilește un nou cadru juridic pentru politica agricolă comună (PAC), astfel încât aceasta să poată îndeplini mai bine obiectivele Uniunii prevăzute în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Regulamentul menționat specifică mai detaliat aceste obiective ale Uniunii care trebuie îndeplinite prin intermediul PAC și definește tipurile de intervenții, precum și cerințele comune ale Uniunii aplicabile statelor membre, acordând în același timp statelor membre flexibilitate în ceea ce privește conceperea intervențiilor care urmează să fie prevăzute în planurile lor strategice PAC pentru perioada 1 ianuarie 2023-31 decembrie 2027. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului (2) stabilește un nou cadru juridic pentru politica agricolă comună (PAC), astfel încât aceasta să poată îndeplini mai bine obiectivele Uniunii prevăzute în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Regulamentul menționat specifică mai detaliat aceste obiective ale Uniunii care trebuie îndeplinite prin intermediul PAC și definește tipurile de intervenții, precum și cerințele comune ale Uniunii aplicabile statelor membre, acordând în același timp statelor membre flexibilitate în ceea ce privește conceperea intervențiilor care urmează să fie prevăzute în planurile lor strategice PAC pentru perioada 1 ianuarie 2023-31 decembrie 2027.

| (2) | Regulamentul (UE) 2021/2115 prevede tipuri de intervenție pentru dezvoltarea rurală. Prin urmare, regulamentul menționat abrogă Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 cu efect de la 1 ianuarie 2023. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (UE) 2021/2115 prevede tipuri de intervenție pentru dezvoltarea rurală. Prin urmare, regulamentul menționat abrogă Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 cu efect de la 1 ianuarie 2023.

| (3) | În acest context, în temeiul Regulamentului (UE) 2021/2115, Comisia a adoptat cerințe suplimentare pentru conceperea intervențiilor care urmează să fie specificate în planurile strategice PAC, mai exact prin Regulamentul delegat (UE) 2022/126 al Comisiei (3). Regulamentul delegat menționat înlocuiește normele prevăzute în prezent în Regulamentul delegat (UE) nr. 807/2014 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(3)

În acest context, în temeiul Regulamentului (UE) 2021/2115, Comisia a adoptat cerințe suplimentare pentru conceperea intervențiilor care urmează să fie specificate în planurile strategice PAC, mai exact prin Regulamentul delegat (UE) 2022/126 al Comisiei (3). Regulamentul delegat menționat înlocuiește normele prevăzute în prezent în Regulamentul delegat (UE) nr. 807/2014 al Comisiei (4).

| (4) | Din motive de claritate și de securitate juridică, Regulamentul delegat (UE) nr. 807/2014 trebuie abrogat cu efect de la 1 ianuarie 2023. Totuși, în conformitate cu articolul 154 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/2115, respectivul regulament delegat trebuie să se aplice în continuare în ceea ce privește punerea în aplicare a programelor de dezvoltare rurală în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1305/2013 până la 31 decembrie 2025 și în ceea ce privește cheltuielile efectuate de beneficiari și plătite de agenția de plăți în cadrul respectivelor programe de dezvoltare rurală până la 31 decembrie 2025, |
| --- | --- |

(4)

Din motive de claritate și de securitate juridică, Regulamentul delegat (UE) nr. 807/2014 trebuie abrogat cu efect de la 1 ianuarie 2023. Totuși, în conformitate cu articolul 154 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/2115, respectivul regulament delegat trebuie să se aplice în continuare în ceea ce privește punerea în aplicare a programelor de dezvoltare rurală în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1305/2013 până la 31 decembrie 2025 și în ceea ce privește cheltuielile efectuate de beneficiari și plătite de agenția de plăți în cadrul respectivelor programe de dezvoltare rurală până la 31 decembrie 2025,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Abrogare și dispoziții tranzitorii

Regulamentul delegat (UE) nr. 807/2014 se abrogă cu efect de la 1 ianuarie 2023.

Se aplică, totuși, în continuare în ceea ce privește punerea în aplicare a programelor de dezvoltare rurală în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1305/2013 până la 31 decembrie 2025 și în ceea ce privește cheltuielile efectuate de beneficiari și plătite de agenția de plăți în cadrul respectivelor programe de dezvoltare rurală până la 31 decembrie 2025.

Articolul 2

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 17 octombrie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 487.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 decembrie 2021 de stabilire a normelor privind sprijinul pentru planurile strategice care urmează a fi elaborate de statele membre în cadrul politicii agricole comune (planurile strategice PAC) și finanțate de Fondul european de garantare agricolă (FEGA) și de Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1305/2013 și (UE) nr. 1307/2013 (JO L 435, 6.12.2021, p. 1).

2

(3)  Regulamentul delegat (UE) 2022/126 al Comisiei din 7 decembrie 2021 de completare a Regulamentului (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului cu cerințe suplimentare referitoare la anumite tipuri de intervenții specificate de statele membre în planurile lor strategice PAC pentru perioada 2023-2027 în temeiul regulamentului respectiv, precum și cu norme privind raportul pentru standardul GAEC 1 (bune condiții agricole și de mediu) (JO L 20, 31.1.2022, p. 52).

3

(4)  Regulamentul delegat (UE) nr. 807/2014 al Comisiei din 11 martie 2014 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de introducere a unor dispoziții tranzitorii (JO L 227, 31.7.2014, p. 1).

4

---

| 22.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/70 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/70

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2022/2528 AL COMISIEI

din 17 octombrie 2022

de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2017/891 și de abrogare a Regulamentelor delegate (UE) nr. 611/2014, (UE) 2015/1366 și (UE) 2016/1149 aplicabile schemelor de ajutoare din anumite sectoare agricole

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 30, articolul 37 litera (a) punctele (i), (ii), (iii) și (vi), articolul 37 literele (b), (c) și (d), articolul 37 litera (e) punctul (i), articolul 53, articolul 56 alineatul (1), articolul 223 alineatul (2) și articolul 231 alineatul (1),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 352/78, (CE) nr. 165/94, (CE) nr. 2799/98, (CE) nr. 814/2000, (CE) nr. 1290/2005 și (CE) nr. 485/2008 ale Consiliului (2), în special articolul 62 alineatul (1), articolul 63 alineatul (4), articolul 64 alineatul (6) și articolul 106 alineatul (5),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului (3) stabilește un nou cadru juridic pentru politica agricolă comună (PAC), pentru ca aceasta să își amelioreze contribuția la îndeplinirea obiectivelor Uniunii stabilite în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Regulamentul menționat specifică mai detaliat aceste obiective ale Uniunii care trebuie îndeplinite prin intermediul PAC și definește tipurile de intervenții, precum și cerințele comune ale Uniunii aplicabile statelor membre, acordând în același timp statelor membre flexibilitate în ceea ce privește conceperea intervențiilor care trebuie să fie prevăzute în planurile lor strategice PAC pentru perioada 1 ianuarie 2023-31 decembrie 2027. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului (3) stabilește un nou cadru juridic pentru politica agricolă comună (PAC), pentru ca aceasta să își amelioreze contribuția la îndeplinirea obiectivelor Uniunii stabilite în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Regulamentul menționat specifică mai detaliat aceste obiective ale Uniunii care trebuie îndeplinite prin intermediul PAC și definește tipurile de intervenții, precum și cerințele comune ale Uniunii aplicabile statelor membre, acordând în același timp statelor membre flexibilitate în ceea ce privește conceperea intervențiilor care trebuie să fie prevăzute în planurile lor strategice PAC pentru perioada 1 ianuarie 2023-31 decembrie 2027.

| (2) | Regulamentul (UE) 2021/2115 stabilește toate tipurile de intervenții în anumite sectoare agricole menționate în Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. În consecință, Regulamentul (UE) 2021/2117 al Parlamentului European și al Consiliului (4) elimină dispozițiile referitoare la ajutoare în sectorul uleiului de măsline și al măslinelor de masă, în sectorul fructelor și legumelor, în sectorul vitivinicol, în sectorul apicol și în sectorul hameiului, prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, cu efect de la 1 ianuarie 2023. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (UE) 2021/2115 stabilește toate tipurile de intervenții în anumite sectoare agricole menționate în Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. În consecință, Regulamentul (UE) 2021/2117 al Parlamentului European și al Consiliului (4) elimină dispozițiile referitoare la ajutoare în sectorul uleiului de măsline și al măslinelor de masă, în sectorul fructelor și legumelor, în sectorul vitivinicol, în sectorul apicol și în sectorul hameiului, prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, cu efect de la 1 ianuarie 2023.

| (3) | În acest context, Comisia a adoptat cerințe suplimentare, în temeiul Regulamentului (UE) 2021/2115, pentru conceperea intervențiilor care trebuie specificate în planurile strategice PAC, și anume prin Regulamentul delegat (UE) 2022/126 al Comisiei (5). Regulamentul delegat menționat înlocuiește normele prevăzute în prezent în Regulamentele delegate (UE) nr. 611/2014 (6), (UE) 2015/1366 (7), (UE) 2016/1149 (8) și (UE) 2017/891 (9) ale Comisiei. |
| --- | --- |

(3)

În acest context, Comisia a adoptat cerințe suplimentare, în temeiul Regulamentului (UE) 2021/2115, pentru conceperea intervențiilor care trebuie specificate în planurile strategice PAC, și anume prin Regulamentul delegat (UE) 2022/126 al Comisiei (5). Regulamentul delegat menționat înlocuiește normele prevăzute în prezent în Regulamentele delegate (UE) nr. 611/2014 (6), (UE) 2015/1366 (7), (UE) 2016/1149 (8) și (UE) 2017/891 (9) ale Comisiei.

| (4) | Regulamentele delegate (UE) 2015/1366, (UE) 2016/1149 și (UE) 2017/891 conțin anumite dispoziții referitoare la verificări, controale, sancțiuni sau la specificarea faptului generator în ceea ce privește ajutoarele din sectorul fructelor și legumelor, din sectorul apicol și din sectorul vitivinicol care au fost adoptate pe baza Regulamentului (UE) nr. 1306/2013. |
| --- | --- |

(4)

Regulamentele delegate (UE) 2015/1366, (UE) 2016/1149 și (UE) 2017/891 conțin anumite dispoziții referitoare la verificări, controale, sancțiuni sau la specificarea faptului generator în ceea ce privește ajutoarele din sectorul fructelor și legumelor, din sectorul apicol și din sectorul vitivinicol care au fost adoptate pe baza Regulamentului (UE) nr. 1306/2013.

| (5) | Regulamentul (UE) 2021/2116 al Parlamentului European și al Consiliului (10) stabilește norme privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și abrogă Regulamentul (UE) nr. 1306/2013. În conformitate cu abordarea introdusă prin Regulamentul (UE) 2021/2115 referitoare la realizarea obiectivelor Uniunii, regulamentul respectiv acordă de asemenea mai multă flexibilitate statelor membre, în special în ceea ce privește verificările și controalele care trebuie efectuate și sancțiunile care trebuie impuse. |
| --- | --- |

(5)

Regulamentul (UE) 2021/2116 al Parlamentului European și al Consiliului (10) stabilește norme privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și abrogă Regulamentul (UE) nr. 1306/2013. În conformitate cu abordarea introdusă prin Regulamentul (UE) 2021/2115 referitoare la realizarea obiectivelor Uniunii, regulamentul respectiv acordă de asemenea mai multă flexibilitate statelor membre, în special în ceea ce privește verificările și controalele care trebuie efectuate și sancțiunile care trebuie impuse.

| (6) | În consecință, articolele și anexele relevante din Regulamentul delegat (UE) 2017/891 trebuie eliminate cu efect de la 1 ianuarie 2023. Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 5 alineatul (4) și cu articolul 5 alineatul (6) litera (c) din Regulamentul (UE) 2021/2117 și în conformitate cu articolul 104 alineatul (1) litera (a) punctele (ii) și (iii) din Regulamentul (UE) 2021/2116, articolele și anexele respective trebuie să se aplice în continuare în ceea ce privește cheltuielile suportate și plățile efectuate pentru operațiuni implementate înainte de 1 ianuarie 2023 în cadrul schemei de ajutoare din sectorul fructelor și legumelor și în ceea ce privește programele operaționale care continuă să funcționeze până la final, inclusiv programele operaționale pe care le-au aprobat statele membre în 2022 în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și cu Regulamentul delegat (UE) 2017/891 înainte de 1 ianuarie 2023. |
| --- | --- |

(6)

În consecință, articolele și anexele relevante din Regulamentul delegat (UE) 2017/891 trebuie eliminate cu efect de la 1 ianuarie 2023. Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 5 alineatul (4) și cu articolul 5 alineatul (6) litera (c) din Regulamentul (UE) 2021/2117 și în conformitate cu articolul 104 alineatul (1) litera (a) punctele (ii) și (iii) din Regulamentul (UE) 2021/2116, articolele și anexele respective trebuie să se aplice în continuare în ceea ce privește cheltuielile suportate și plățile efectuate pentru operațiuni implementate înainte de 1 ianuarie 2023 în cadrul schemei de ajutoare din sectorul fructelor și legumelor și în ceea ce privește programele operaționale care continuă să funcționeze până la final, inclusiv programele operaționale pe care le-au aprobat statele membre în 2022 în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și cu Regulamentul delegat (UE) 2017/891 înainte de 1 ianuarie 2023.

| (7) | Regulamentele delegate (UE) nr. 611/2014 și (UE) 2015/1366 trebuie abrogate cu efect de la 1 ianuarie 2023. Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 5 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2021/2117, aceste regulamente trebuie să se aplice în continuare în ceea ce privește cheltuielile suportate și plățile efectuate pentru operațiunile implementate înainte de 1 ianuarie 2023 în cadrul schemelor de ajutoare din sectorul uleiului de măsline și al măslinelor de masă și, respectiv, din sectorul apicol. |
| --- | --- |

(7)

Regulamentele delegate (UE) nr. 611/2014 și (UE) 2015/1366 trebuie abrogate cu efect de la 1 ianuarie 2023. Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 5 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2021/2117, aceste regulamente trebuie să se aplice în continuare în ceea ce privește cheltuielile suportate și plățile efectuate pentru operațiunile implementate înainte de 1 ianuarie 2023 în cadrul schemelor de ajutoare din sectorul uleiului de măsline și al măslinelor de masă și, respectiv, din sectorul apicol.

| (8) | În conformitate cu articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (UE) 2021/2117, Regulamentul delegat (UE) 2016/1149 trebuie abrogat cu efect de la 16 octombrie 2023 și trebuie să se aplice în continuare în ceea ce privește cheltuielile suportate și plățile efectuate pentru operațiuni implementate înainte de 16 octombrie 2023 în cadrul programelor de sprijin din sectorul vitivinicol și în ceea ce privește cheltuielile suportate și plățile efectuate pentru operațiuni implementate în temeiul articolelor 46 și 50 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 înainte de 16 octombrie 2025, sub rezerva îndeplinirii condițiilor stabilite la articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (UE) 2021/2117, |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (UE) 2021/2117, Regulamentul delegat (UE) 2016/1149 trebuie abrogat cu efect de la 16 octombrie 2023 și trebuie să se aplice în continuare în ceea ce privește cheltuielile suportate și plățile efectuate pentru operațiuni implementate înainte de 16 octombrie 2023 în cadrul programelor de sprijin din sectorul vitivinicol și în ceea ce privește cheltuielile suportate și plățile efectuate pentru operațiuni implementate în temeiul articolelor 46 și 50 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 înainte de 16 octombrie 2025, sub rezerva îndeplinirii condițiilor stabilite la articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (UE) 2021/2117,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificări ale Regulamentului delegat (UE) 2017/891 și dispoziții tranzitorii

Articolul 2 literele (f)-(m), articolele 22-54, articolele 56, 57 și 58, articolul 59 alineatele (7) și (8), articolele 60-67, articolul 76, articolul 77 litera (a) și articolele 78, 79 și 80 din Regulamentul delegat (UE) 2017/891 și anexele I, II, III, IV și V la regulamentul respectiv sunt eliminate cu efect de la 1 ianuarie 2023.

Cu toate acestea, articolele și anexele eliminate trebuie să continue să se aplice:

| (a) | în ceea ce privește cheltuielile suportate și plățile efectuate pentru operațiuni implementate înainte de 1 ianuarie 2023 în cadrul schemei de ajutoare menționate la articolele 32-38 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013; |
| --- | --- |

(a)

în ceea ce privește cheltuielile suportate și plățile efectuate pentru operațiuni implementate înainte de 1 ianuarie 2023 în cadrul schemei de ajutoare menționate la articolele 32-38 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013;

| (b) | în ceea ce privește programele operaționale care continuă să funcționeze până la final, sub rezerva îndeplinirii condițiilor aplicabile în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 în conformitate cu articolul 5 alineatul (6) litera (c) din Regulamentul (UE) 2021/2117, sau pe care le-au aprobat statele membre în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și cu Regulamentul delegat (UE) 2017/891 înainte de 1 ianuarie 2023. |
| --- | --- |

(b)

în ceea ce privește programele operaționale care continuă să funcționeze până la final, sub rezerva îndeplinirii condițiilor aplicabile în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 în conformitate cu articolul 5 alineatul (6) litera (c) din Regulamentul (UE) 2021/2117, sau pe care le-au aprobat statele membre în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și cu Regulamentul delegat (UE) 2017/891 înainte de 1 ianuarie 2023.

Articolul 2

Abrogarea Regulamentelor delegate (UE) nr. 611/2014, (UE) 2015/1366 și (UE) 2016/1149 și dispoziții tranzitorii

(1)   Regulamentul delegat (UE) nr. 611/2014 se abrogă cu efect de la 1 ianuarie 2023.

Cu toate acestea, regulamentul continuă să se aplice în ceea ce privește cheltuielile suportate și plățile efectuate pentru operațiuni implementate înainte de 1 ianuarie 2023 în cadrul schemei de ajutoare menționate la articolele 29, 30 și 31 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

(2)   Regulamentul delegat (UE) 2015/1366 se abrogă cu efect de la 1 ianuarie 2023.

Cu toate acestea, regulamentul continuă să se aplice în ceea ce privește cheltuielile suportate și plățile efectuate pentru operațiuni implementate înainte de 1 ianuarie 2023 în cadrul schemei de ajutoare menționate la articolele 55, 56 și 57 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

(3)   Regulamentul delegat (UE) 2016/1149 se abrogă cu efect de la 16 octombrie 2023.

Cu toate acestea, regulamentul continuă să se aplice în ceea ce privește:

| (a) | cheltuielile suportate și plățile efectuate pentru operațiuni implementate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 înainte de 16 octombrie 2023 în cadrul schemei de ajutoare menționate la articolele 39-52 din regulamentul respectiv; |
| --- | --- |

(a)

cheltuielile suportate și plățile efectuate pentru operațiuni implementate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 înainte de 16 octombrie 2023 în cadrul schemei de ajutoare menționate la articolele 39-52 din regulamentul respectiv;

| (b) | cheltuielile suportate și plățile efectuate pentru operațiuni implementate în temeiul articolelor 46 și 50 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 înainte de 16 octombrie 2025, cu condiția ca, până la 15 octombrie 2023, aceste operațiuni să fi fost implementate parțial, iar cheltuielile efectuate să reprezinte cel puțin 30 % din totalul cheltuielilor planificate și ca aceste operațiuni să fie implementate integral până la 15 octombrie 2025. |
| --- | --- |

(b)

cheltuielile suportate și plățile efectuate pentru operațiuni implementate în temeiul articolelor 46 și 50 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 înainte de 16 octombrie 2025, cu condiția ca, până la 15 octombrie 2023, aceste operațiuni să fi fost implementate parțial, iar cheltuielile efectuate să reprezinte cel puțin 30 % din totalul cheltuielilor planificate și ca aceste operațiuni să fie implementate integral până la 15 octombrie 2025.

Articolul 3

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 17 octombrie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 549.

2

(3)  Regulamentul (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 decembrie 2021 de stabilire a normelor privind sprijinul pentru planurile strategice care urmează a fi elaborate de statele membre în cadrul politicii agricole comune (planurile strategice PAC) și finanțate de Fondul european de garantare agricolă (FEGA) și de Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1305/2013 și (UE) nr. 1307/2013 (JO L 435, 6.12.2021, p. 1).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/2117 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 decembrie 2021 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole, a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare, a Regulamentului (UE) nr. 251/2014 privind definirea, descrierea, prezentarea, etichetarea și protejarea indicațiilor geografice ale produselor vitivinicole aromatizate și a Regulamentului (UE) nr. 228/2013 privind măsurile specifice din domeniul agriculturii în favoarea regiunilor ultraperiferice ale Uniunii (JO L 435, 6.12.2021, p. 262).

4

(5)  Regulamentul delegat (UE) 2022/126 al Comisiei din 7 decembrie 2021 de completare a Regulamentului (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului cu cerințe suplimentare referitoare la anumite tipuri de intervenții specificate de statele membre în planurile lor strategice PAC pentru perioada 2023-2027 în temeiul regulamentului respectiv, precum și cu norme privind raportul pentru standardul GAEC 1 (bune condiții agricole și de mediu) (JO L 20, 31.1.2022, p. 52).

5

(6)  Regulamentul delegat (UE) nr. 611/2014 al Comisiei din 11 martie 2014 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește programele de sprijin pentru sectorul uleiului de măsline și al măslinelor de masă (JO L 168, 7.6.2014, p. 55).

6

(7)  Regulamentul delegat (UE) 2015/1366 al Comisiei din 11 mai 2015 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește ajutoarele din sectorul apicol (JO L 211, 8.8.2015, p. 3).

7

(8)  Regulamentul delegat (UE) 2016/1149 al Comisiei din 15 aprilie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește programele naționale de sprijin în sectorul vitivinicol și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 555/2008 al Comisiei (JO L 190, 15.7.2016, p. 1).

8

(9)  Regulamentul delegat (UE) 2017/891 al Comisiei din 13 martie 2017 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate, de completare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sancțiunile care trebuie aplicate în sectoarele menționate și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei (JO L 138, 25.5.2017, p. 4).

9

(10)  Regulamentul (UE) 2021/2116 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 decembrie 2021 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 (JO L 435, 6.12.2021, p. 187).

10

---

| 22.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/74 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/74

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2022/2529 AL COMISIEI

din 17 octombrie 2022

de abrogare a Regulamentului delegat (UE) nr. 639/2014 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1307/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune și de modificare a anexei X la regulamentul menționat

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1307/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 637/2008 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 73/2009 al Consiliului (1), în special articolul 4 alineatul (3), articolul 8 alineatul (3), articolul 9 alineatul (5), articolul 35 alineatele (1), (2) și (3), articolul 36 alineatul (6), articolul 39 alineatul (3), articolul 43 alineatul (12), articolul 44 alineatul (5), articolul 45 alineatele (5) și (6), articolul 46 alineatul (9), articolul 50 alineatul (11), articolul 52 alineatul (9), articolul 57 alineatul (3), articolul 58 alineatul (5), articolul 59 alineatul (3) și articolul 67 alineatele (1) și (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului (2) stabilește un nou cadru juridic pentru politica agricolă comună (PAC), astfel încât aceasta să poată îndeplini mai bine obiectivele Uniunii prevăzute în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Regulamentul menționat specifică mai detaliat aceste obiective ale Uniunii care trebuie îndeplinite prin intermediul PAC și definește tipurile de intervenții, precum și cerințele comune ale Uniunii aplicabile statelor membre, acordând în același timp statelor membre flexibilitate în ceea ce privește conceperea intervențiilor care urmează să fie prevăzute în planurile lor strategice PAC pentru perioada 1 ianuarie 2023-31 decembrie 2027. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului (2) stabilește un nou cadru juridic pentru politica agricolă comună (PAC), astfel încât aceasta să poată îndeplini mai bine obiectivele Uniunii prevăzute în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Regulamentul menționat specifică mai detaliat aceste obiective ale Uniunii care trebuie îndeplinite prin intermediul PAC și definește tipurile de intervenții, precum și cerințele comune ale Uniunii aplicabile statelor membre, acordând în același timp statelor membre flexibilitate în ceea ce privește conceperea intervențiilor care urmează să fie prevăzute în planurile lor strategice PAC pentru perioada 1 ianuarie 2023-31 decembrie 2027.

| (2) | Regulamentul (UE) 2021/2115 prevede tipuri de intervenție pentru plățile directe. Prin urmare, regulamentul menționat abrogă Regulamentul (UE) nr. 1307/2013 cu efect de la 1 ianuarie 2023. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (UE) 2021/2115 prevede tipuri de intervenție pentru plățile directe. Prin urmare, regulamentul menționat abrogă Regulamentul (UE) nr. 1307/2013 cu efect de la 1 ianuarie 2023.

| (3) | În acest context, în temeiul Regulamentului (UE) 2021/2115, Comisia a adoptat cerințe suplimentare pentru conceperea intervențiilor care urmează să fie specificate în planurile strategice PAC, mai exact prin Regulamentul delegat (UE) 2022/126 al Comisiei (3). Regulamentul delegat menționat înlocuiește normele prevăzute în prezent în Regulamentul delegat (UE) nr. 639/2014 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(3)

În acest context, în temeiul Regulamentului (UE) 2021/2115, Comisia a adoptat cerințe suplimentare pentru conceperea intervențiilor care urmează să fie specificate în planurile strategice PAC, mai exact prin Regulamentul delegat (UE) 2022/126 al Comisiei (3). Regulamentul delegat menționat înlocuiește normele prevăzute în prezent în Regulamentul delegat (UE) nr. 639/2014 al Comisiei (4).

| (4) | Din motive de claritate și de securitate juridică, Regulamentul delegat (UE) nr. 639/2014 trebuie abrogat cu efect de la 1 ianuarie 2023. Totuși, în conformitate cu articolul 154 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/2115, respectivul regulament delegat trebuie să se aplice în continuare în ceea ce privește cererile de ajutor referitoare la anii de cerere care au început înainte de 1 ianuarie 2023, |
| --- | --- |

(4)

Din motive de claritate și de securitate juridică, Regulamentul delegat (UE) nr. 639/2014 trebuie abrogat cu efect de la 1 ianuarie 2023. Totuși, în conformitate cu articolul 154 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/2115, respectivul regulament delegat trebuie să se aplice în continuare în ceea ce privește cererile de ajutor referitoare la anii de cerere care au început înainte de 1 ianuarie 2023,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Abrogare și dispoziții tranzitorii

Regulamentul delegat (UE) nr. 639/2014 se abrogă cu efect de la 1 ianuarie 2023.

Se aplică, totuși, în continuare în ceea ce privește cererile de ajutor referitoare la anii de cerere care au început înainte de 1 ianuarie 2023.

Articolul 2

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 17 octombrie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 608.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 decembrie 2021 de stabilire a normelor privind sprijinul pentru planurile strategice care urmează a fi elaborate de statele membre în cadrul politicii agricole comune (planurile strategice PAC) și finanțate de Fondul european de garantare agricolă (FEGA) și de Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1305/2013 și (UE) nr. 1307/2013 (JO L 435, 6.12.2021, p. 1).

2

(3)  Regulamentul delegat (UE) 2022/126 al Comisiei din 7 decembrie 2021 de completare a Regulamentului (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului cu cerințe suplimentare referitoare la anumite tipuri de intervenții specificate de statele membre în planurile lor strategice PAC pentru perioada 2023-2027 în temeiul regulamentului respectiv, precum și cu norme privind raportul pentru standardul GAEC 1 (bune condiții agricole și de mediu) (JO L 20, 31.1.2022, p. 52).

3

(4)  Regulamentul delegat (UE) nr. 639/2014 al Comisiei din 11 martie 2014 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1307/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune și de modificare a anexei X la regulamentul menționat (JO L 181, 20.6.2014, p. 1).

4

---

| 22.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/76 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/76

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/2530 AL COMISIEI

din 1 decembrie 2022

de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 641/2014 de stabilire a normelor de punere în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1307/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1307/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 637/2008 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 73/2009 al Consiliului (1), în special articolul 24 alineatul (11), articolul 31 alineatul (2), articolul 34 alineatul (5), articolul 36 alineatul (4), articolul 39 alineatul (4), articolul 43 alineatul (13), articolul 45 alineatul (7), articolul 55 alineatul (2), articolul 57 alineatul (4) și articolul 67 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului (2) stabilește un nou cadru juridic pentru politica agricolă comună (PAC), astfel încât aceasta să poată îndeplini mai bine obiectivele Uniunii prevăzute în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Regulamentul menționat specifică mai detaliat aceste obiective ale Uniunii care trebuie îndeplinite prin intermediul PAC și definește tipurile de intervenții, precum și cerințele comune ale Uniunii aplicabile statelor membre, acordând în același timp statelor membre flexibilitate în ceea ce privește conceperea intervențiilor care urmează să fie prevăzute în planurile lor strategice PAC pentru perioada 1 ianuarie 2023-31 decembrie 2027. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului (2) stabilește un nou cadru juridic pentru politica agricolă comună (PAC), astfel încât aceasta să poată îndeplini mai bine obiectivele Uniunii prevăzute în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Regulamentul menționat specifică mai detaliat aceste obiective ale Uniunii care trebuie îndeplinite prin intermediul PAC și definește tipurile de intervenții, precum și cerințele comune ale Uniunii aplicabile statelor membre, acordând în același timp statelor membre flexibilitate în ceea ce privește conceperea intervențiilor care urmează să fie prevăzute în planurile lor strategice PAC pentru perioada 1 ianuarie 2023-31 decembrie 2027.

| (2) | Regulamentul (UE) 2021/2115 prevede tipuri de intervenție sub forma plăților directe. Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 1307/2013 este abrogat cu efect de la 1 ianuarie 2023. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (UE) 2021/2115 prevede tipuri de intervenție sub forma plăților directe. Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 1307/2013 este abrogat cu efect de la 1 ianuarie 2023.

| (3) | În acest context, în temeiul Regulamentului (UE) 2021/2115, Comisia a adoptat cerințe suplimentare pentru conceperea intervențiilor care urmează să fie specificate în planurile strategice PAC, printre altele pentru plățile directe, mai exact prin Regulamentul delegat (UE) 2022/126 al Comisiei (3). Regulamentul delegat menționat înlocuiește normele prevăzute în prezent în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 641/2014 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(3)

În acest context, în temeiul Regulamentului (UE) 2021/2115, Comisia a adoptat cerințe suplimentare pentru conceperea intervențiilor care urmează să fie specificate în planurile strategice PAC, printre altele pentru plățile directe, mai exact prin Regulamentul delegat (UE) 2022/126 al Comisiei (3). Regulamentul delegat menționat înlocuiește normele prevăzute în prezent în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 641/2014 al Comisiei (4).

| (4) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 641/2014 trebuie abrogat cu efect de la 1 ianuarie 2023. Totuși, în conformitate cu articolul 154 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/2115, respectivul regulament de punere în aplicare trebuie să se aplice în continuare în ceea ce privește cererile de ajutor referitoare la anii de cerere care au început înainte de 1 ianuarie 2023. |
| --- | --- |

(4)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 641/2014 trebuie abrogat cu efect de la 1 ianuarie 2023. Totuși, în conformitate cu articolul 154 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/2115, respectivul regulament de punere în aplicare trebuie să se aplice în continuare în ceea ce privește cererile de ajutor referitoare la anii de cerere care au început înainte de 1 ianuarie 2023.

| (5) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului privind plățile directe, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului privind plățile directe,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Abrogarea Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 641/2014 și dispoziție tranzitorie

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 641/2014 se abrogă.

Se aplică, totuși, în continuare în ceea ce privește cererile de ajutor referitoare la anii de cerere care au început înainte de 1 ianuarie 2023.

Articolul 2

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 1 decembrie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 608.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 decembrie 2021 de stabilire a normelor privind sprijinul pentru planurile strategice care urmează a fi elaborate de statele membre în cadrul politicii agricole comune (planurile strategice PAC) și finanțate de Fondul european de garantare agricolă (FEGA) și de Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1305/2013 și (UE) nr. 1307/2013 (JO L 435, 6.12.2021, p. 1).

2

(3)  Regulamentul delegat (UE) 2022/126 al Comisiei din 7 decembrie 2021 de completare a Regulamentului (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului cu cerințe suplimentare referitoare la anumite tipuri de intervenții specificate de statele membre în planurile lor strategice PAC pentru perioada 2023-2027 în temeiul regulamentului respectiv, precum și cu norme privind raportul pentru standardul GAEC 1 (bune condiții agricole și de mediu) (JO L 20, 31.1.2022, p. 52).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 641/2014 al Comisiei din 16 iunie 2014 de stabilire a normelor de punere în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1307/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune (JO L 181, 20.6.2014, p. 74).

4

---

| 22.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/78 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/78

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/2531 AL COMISIEI

din 1 decembrie 2022

de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 808/2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (1), în special articolul 8 alineatul (3), articolul 12, articolul 14 alineatul (6), articolul 41, articolul 54 alineatul (4), articolul 66 alineatul (5), articolul 67, articolul 75 alineatul (5) și articolul 76 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului (2) stabilește un nou cadru juridic pentru politica agricolă comună (PAC), astfel încât aceasta să poată îndeplini mai bine obiectivele Uniunii prevăzute în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Regulamentul menționat specifică mai detaliat aceste obiective ale Uniunii care trebuie îndeplinite prin intermediul PAC și definește tipurile de intervenții, precum și cerințele comune ale Uniunii aplicabile statelor membre, acordând în același timp statelor membre flexibilitate în ceea ce privește conceperea intervențiilor care urmează să fie prevăzute în planurile lor strategice PAC pentru perioada 1 ianuarie 2023-31 decembrie 2027. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului (2) stabilește un nou cadru juridic pentru politica agricolă comună (PAC), astfel încât aceasta să poată îndeplini mai bine obiectivele Uniunii prevăzute în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Regulamentul menționat specifică mai detaliat aceste obiective ale Uniunii care trebuie îndeplinite prin intermediul PAC și definește tipurile de intervenții, precum și cerințele comune ale Uniunii aplicabile statelor membre, acordând în același timp statelor membre flexibilitate în ceea ce privește conceperea intervențiilor care urmează să fie prevăzute în planurile lor strategice PAC pentru perioada 1 ianuarie 2023-31 decembrie 2027.

| (2) | Regulamentul (UE) 2021/2115 prevede tipuri de intervenție pentru dezvoltarea rurală. Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3) este abrogat cu efect de la 1 ianuarie 2023. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (UE) 2021/2115 prevede tipuri de intervenție pentru dezvoltarea rurală. Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3) este abrogat cu efect de la 1 ianuarie 2023.

| (3) | În acest context, în temeiul Regulamentului (UE) 2021/2115, Comisia a adoptat cerințe suplimentare pentru conceperea intervențiilor care urmează să fie specificate în planurile strategice PAC, printre altele în scopul dezvoltării rurale, mai exact prin Regulamentul delegat (UE) 2022/126 al Comisiei (4). Regulamentul delegat menționat înlocuiește normele prevăzute în prezent în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 808/2014 al Comisiei (5). |
| --- | --- |

(3)

În acest context, în temeiul Regulamentului (UE) 2021/2115, Comisia a adoptat cerințe suplimentare pentru conceperea intervențiilor care urmează să fie specificate în planurile strategice PAC, printre altele în scopul dezvoltării rurale, mai exact prin Regulamentul delegat (UE) 2022/126 al Comisiei (4). Regulamentul delegat menționat înlocuiește normele prevăzute în prezent în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 808/2014 al Comisiei (5).

| (4) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 808/2014 trebuie abrogat cu efect de la 1 ianuarie 2023. Totuși, în conformitate cu articolul 154 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/2115, regulamentul respectiv trebuie să se aplice în continuare în ceea ce privește punerea în aplicare a programelor de dezvoltare rurală în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1305/2013 până la 31 decembrie 2025 și în ceea ce privește cheltuielile efectuate de beneficiari și plătite de agenția de plăți în cadrul respectivelor programe de dezvoltare rurală până la 31 decembrie 2025. |
| --- | --- |

(4)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 808/2014 trebuie abrogat cu efect de la 1 ianuarie 2023. Totuși, în conformitate cu articolul 154 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/2115, regulamentul respectiv trebuie să se aplice în continuare în ceea ce privește punerea în aplicare a programelor de dezvoltare rurală în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1305/2013 până la 31 decembrie 2025 și în ceea ce privește cheltuielile efectuate de beneficiari și plătite de agenția de plăți în cadrul respectivelor programe de dezvoltare rurală până la 31 decembrie 2025.

| (5) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru dezvoltare rurală, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru dezvoltare rurală,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Abrogarea Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 808/2014 și dispoziție tranzitorie

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 808/2014 se abrogă cu efect de la 1 ianuarie 2023.

Se aplică, totuși, în continuare în ceea ce privește punerea în aplicare a programelor de dezvoltare rurală în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1305/2013 până la 31 decembrie 2025 și în ceea ce privește cheltuielile efectuate de beneficiari și plătite de agenția de plăți în cadrul respectivelor programe de dezvoltare rurală până la 31 decembrie 2025.

Articolul 2

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 1 decembrie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 487.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 decembrie 2021 de stabilire a normelor privind sprijinul pentru planurile strategice care urmează a fi elaborate de statele membre în cadrul politicii agricole comune (planurile strategice PAC) și finanțate de Fondul european de garantare agricolă (FEGA) și de Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1305/2013 și (UE) nr. 1307/2013 (JO L 435, 6.12.2021, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 487).

3

(4)  Regulamentul delegat (UE) 2022/126 al Comisiei din 7 decembrie 2021 de completare a Regulamentului (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului cu cerințe suplimentare referitoare la anumite tipuri de intervenții specificate de statele membre în planurile lor strategice PAC pentru perioada 2023-2027 în temeiul regulamentului respectiv, precum și cu norme privind raportul pentru standardul GAEC 1 (bune condiții agricole și de mediu) (JO L 20, 31.1.2022, p. 52).

4

(5)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 808/2014 al Comisiei din 17 iulie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) (JO L 227, 31.7.2014, p. 18).

5

---

| 22.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/80 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/80

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/2532 AL COMISIEI

din 1 decembrie 2022

de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/892 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 738/2010 și a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) nr. 615/2014, (UE) 2015/1368 și (UE) 2016/1150 aplicabile schemelor de ajutoare din anumite sectoare agricole

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolele 31, 38, 54, articolul 57 primul paragraf literele (a) și (c), articolul 60, articolul 174 alineatul (1) litera (d) și articolul 223 alineatul (3),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 352/78, (CE) nr. 165/94, (CE) nr. 2799/98, (CE) nr. 814/2000, (CE) nr. 1290/2005 și (CE) nr. 485/2008 ale Consiliului (2), în special articolul 58 alineatul (4) literele (a) și (b), articolul 62 alineatul (2) literele (a)-(d) și (h), articolul 63 alineatul (5), articolul 64 alineatul (7), articolul 66 alineatul (4) și articolul 106 alineatul (5),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului (3) stabilește un nou cadru juridic pentru politica agricolă comună (PAC), pentru ca aceasta să își amelioreze contribuția la îndeplinirea obiectivelor Uniunii stabilite în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Regulamentul menționat specifică mai detaliat aceste obiective ale Uniunii care trebuie îndeplinite prin intermediul PAC și definește tipurile de intervenții, precum și cerințele comune ale Uniunii aplicabile statelor membre, acordând în același timp statelor membre flexibilitate în ceea ce privește conceperea intervențiilor care trebuie să fie prevăzute în planurile lor strategice PAC pentru perioada 1 ianuarie 2023-31 decembrie 2027. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului (3) stabilește un nou cadru juridic pentru politica agricolă comună (PAC), pentru ca aceasta să își amelioreze contribuția la îndeplinirea obiectivelor Uniunii stabilite în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Regulamentul menționat specifică mai detaliat aceste obiective ale Uniunii care trebuie îndeplinite prin intermediul PAC și definește tipurile de intervenții, precum și cerințele comune ale Uniunii aplicabile statelor membre, acordând în același timp statelor membre flexibilitate în ceea ce privește conceperea intervențiilor care trebuie să fie prevăzute în planurile lor strategice PAC pentru perioada 1 ianuarie 2023-31 decembrie 2027.

| (2) | Regulamentul (UE) 2021/2115 stabilește toate tipurile de intervenții în anumite sectoare agricole menționate în Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. În consecință, Regulamentul (UE) 2021/2117 al Parlamentului European și al Consiliului (4) elimină dispozițiile referitoare la ajutoare în sectorul uleiului de măsline și al măslinelor de masă, în sectorul fructelor și legumelor, în sectorul vitivinicol, în sectorul apicol și în sectorul hameiului, prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, cu efect de la 1 ianuarie 2023. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (UE) 2021/2115 stabilește toate tipurile de intervenții în anumite sectoare agricole menționate în Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. În consecință, Regulamentul (UE) 2021/2117 al Parlamentului European și al Consiliului (4) elimină dispozițiile referitoare la ajutoare în sectorul uleiului de măsline și al măslinelor de masă, în sectorul fructelor și legumelor, în sectorul vitivinicol, în sectorul apicol și în sectorul hameiului, prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, cu efect de la 1 ianuarie 2023.

| (3) | În acest context, Comisia a adoptat cerințe suplimentare, în temeiul Regulamentului (UE) 2021/2115, pentru conceperea intervențiilor care trebuie specificate în planurile strategice PAC, și anume prin Regulamentul delegat (UE) 2022/126 al Comisiei (5). Regulamentul delegat menționat înlocuiește normele prevăzute în prezent în Regulamentul (UE) nr. 738/2010 al Comisiei (6) și în Regulamentele delegate (UE) nr. 615/2014 (7), (UE) 2015/1368 (8), (UE) 2016/1150 (9) și (UE) 2017/892 (10) ale Comisiei. |
| --- | --- |

(3)

În acest context, Comisia a adoptat cerințe suplimentare, în temeiul Regulamentului (UE) 2021/2115, pentru conceperea intervențiilor care trebuie specificate în planurile strategice PAC, și anume prin Regulamentul delegat (UE) 2022/126 al Comisiei (5). Regulamentul delegat menționat înlocuiește normele prevăzute în prezent în Regulamentul (UE) nr. 738/2010 al Comisiei (6) și în Regulamentele delegate (UE) nr. 615/2014 (7), (UE) 2015/1368 (8), (UE) 2016/1150 (9) și (UE) 2017/892 (10) ale Comisiei.

| (4) | Regulamentele respective conțin anumite dispoziții referitoare la controale, verificări, sancțiuni și garanții în ceea ce privește ajutoarele în sectorul uleiului de măsline și al măslinelor de masă, în sectorul fructelor și legumelor, în sectorul apicol, în sectorul vitivinicol și în sectorul hameiului, care au fost adoptate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1306/2013. |
| --- | --- |

(4)

Regulamentele respective conțin anumite dispoziții referitoare la controale, verificări, sancțiuni și garanții în ceea ce privește ajutoarele în sectorul uleiului de măsline și al măslinelor de masă, în sectorul fructelor și legumelor, în sectorul apicol, în sectorul vitivinicol și în sectorul hameiului, care au fost adoptate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1306/2013.

| (5) | Regulamentul (UE) 2021/2116 al Parlamentului European și al Consiliului (11) stabilește norme privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și abrogă Regulamentul (UE) nr. 1306/2013. În conformitate cu abordarea introdusă prin Regulamentul (UE) 2021/2115 referitoare la realizarea obiectivelor Uniunii, regulamentul respectiv acordă totodată mai multă flexibilitate statelor membre, în special în ceea ce privește verificările și controalele care trebuie efectuate și sancțiunile care trebuie impuse. |
| --- | --- |

(5)

Regulamentul (UE) 2021/2116 al Parlamentului European și al Consiliului (11) stabilește norme privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și abrogă Regulamentul (UE) nr. 1306/2013. În conformitate cu abordarea introdusă prin Regulamentul (UE) 2021/2115 referitoare la realizarea obiectivelor Uniunii, regulamentul respectiv acordă totodată mai multă flexibilitate statelor membre, în special în ceea ce privește verificările și controalele care trebuie efectuate și sancțiunile care trebuie impuse.

| (6) | În consecință, articolele și anexele relevante din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892 trebuie eliminate cu efect de la 1 ianuarie 2023. Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 5 alineatul (4) și cu articolul 5 alineatul (6) litera (c) din Regulamentul (UE) 2021/2117, precum și cu articolul 104 alineatul (1) litera (a) punctele (ii) și (iii) din Regulamentul (UE) 2021/2116, articolele și anexele respective trebuie să se aplice în continuare în ceea ce privește cheltuielile suportate și plățile efectuate pentru operațiuni implementate înainte de 1 ianuarie 2023 în cadrul schemei de ajutoare din sectorul fructelor și legumelor și în ceea ce privește programele operaționale care continuă să funcționeze până la final, inclusiv programele operaționale pe care le-au aprobat statele membre în 2022 în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și cu Regulamentul delegat (UE) 2017/891 al Comisiei (12) înainte de 1 ianuarie 2023. |
| --- | --- |

(6)

În consecință, articolele și anexele relevante din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892 trebuie eliminate cu efect de la 1 ianuarie 2023. Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 5 alineatul (4) și cu articolul 5 alineatul (6) litera (c) din Regulamentul (UE) 2021/2117, precum și cu articolul 104 alineatul (1) litera (a) punctele (ii) și (iii) din Regulamentul (UE) 2021/2116, articolele și anexele respective trebuie să se aplice în continuare în ceea ce privește cheltuielile suportate și plățile efectuate pentru operațiuni implementate înainte de 1 ianuarie 2023 în cadrul schemei de ajutoare din sectorul fructelor și legumelor și în ceea ce privește programele operaționale care continuă să funcționeze până la final, inclusiv programele operaționale pe care le-au aprobat statele membre în 2022 în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și cu Regulamentul delegat (UE) 2017/891 al Comisiei (12) înainte de 1 ianuarie 2023.

| (7) | Regulamentele de punere în aplicare (UE) nr. 615/2014 și (UE) 2015/1368 trebuie abrogate cu efect de la 1 ianuarie 2023. Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 5 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2021/2117, aceste regulamente trebuie să se aplice în continuare în ceea ce privește cheltuielile suportate și plățile efectuate pentru operațiunile implementate înainte de 1 ianuarie 2023 în cadrul schemelor de ajutoare din sectorul uleiului de măsline și al măslinelor de masă și, respectiv, din sectorul apicol. |
| --- | --- |

(7)

Regulamentele de punere în aplicare (UE) nr. 615/2014 și (UE) 2015/1368 trebuie abrogate cu efect de la 1 ianuarie 2023. Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 5 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2021/2117, aceste regulamente trebuie să se aplice în continuare în ceea ce privește cheltuielile suportate și plățile efectuate pentru operațiunile implementate înainte de 1 ianuarie 2023 în cadrul schemelor de ajutoare din sectorul uleiului de măsline și al măslinelor de masă și, respectiv, din sectorul apicol.

| (8) | În conformitate cu articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (UE) 2021/2117, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1150 trebuie abrogat cu efect de la 16 octombrie 2023 și trebuie să se aplice în continuare în ceea ce privește cheltuielile suportate și plățile efectuate pentru operațiuni implementate înainte de 16 octombrie 2023 în cadrul programelor de sprijin din sectorul vitivinicol și în ceea ce privește cheltuielile suportate și plățile efectuate pentru operațiuni implementate în temeiul articolelor 46 și 50 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 înainte de 16 octombrie 2025, sub rezerva îndeplinirii condițiilor stabilite la articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (UE) 2021/2117. |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (UE) 2021/2117, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1150 trebuie abrogat cu efect de la 16 octombrie 2023 și trebuie să se aplice în continuare în ceea ce privește cheltuielile suportate și plățile efectuate pentru operațiuni implementate înainte de 16 octombrie 2023 în cadrul programelor de sprijin din sectorul vitivinicol și în ceea ce privește cheltuielile suportate și plățile efectuate pentru operațiuni implementate în temeiul articolelor 46 și 50 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 înainte de 16 octombrie 2025, sub rezerva îndeplinirii condițiilor stabilite la articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (UE) 2021/2117.

| (9) | Prin urmare, se impune ca Regulamentul (UE) nr. 738/2010 să fie abrogat cu efect de la 1 ianuarie 2023. Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 5 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2021/2117, acest regulament trebuie să se aplice în continuare în ceea ce privește cheltuielile suportate și plățile efectuate înainte de 1 ianuarie 2023 în cadrul schemei de ajutoare din sectorul hameiului. |
| --- | --- |

(9)

Prin urmare, se impune ca Regulamentul (UE) nr. 738/2010 să fie abrogat cu efect de la 1 ianuarie 2023. Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 5 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2021/2117, acest regulament trebuie să se aplice în continuare în ceea ce privește cheltuielile suportate și plățile efectuate înainte de 1 ianuarie 2023 în cadrul schemei de ajutoare din sectorul hameiului.

| (10) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru organizarea comună a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(10)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru organizarea comună a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificări ale Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/892 și dispoziții tranzitorii

Articolele 2-21 și articolele 25-35 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892 și anexele I-VI la regulamentul respectiv se elimină cu efect de la 1 ianuarie 2023.

Cu toate acestea, articolele și anexele eliminate trebuie să se aplice în continuare:

| (a) | în ceea ce privește cheltuielile suportate și plățile efectuate pentru operațiuni implementate înainte de 1 ianuarie 2023 în cadrul schemei de ajutoare menționate la articolele 32-38 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013; |
| --- | --- |

(a)

în ceea ce privește cheltuielile suportate și plățile efectuate pentru operațiuni implementate înainte de 1 ianuarie 2023 în cadrul schemei de ajutoare menționate la articolele 32-38 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013;

| (b) | în ceea ce privește programele operaționale care continuă să funcționeze până la final, sub rezerva îndeplinirii condițiilor aplicabile în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 în conformitate cu articolul 5 alineatul (6) litera (c) din Regulamentul (UE) 2021/2117, sau pe care le-au aprobat statele membre în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și cu Regulamentul (UE) 2017/891 înainte de 1 ianuarie 2023. |
| --- | --- |

(b)

în ceea ce privește programele operaționale care continuă să funcționeze până la final, sub rezerva îndeplinirii condițiilor aplicabile în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 în conformitate cu articolul 5 alineatul (6) litera (c) din Regulamentul (UE) 2021/2117, sau pe care le-au aprobat statele membre în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și cu Regulamentul (UE) 2017/891 înainte de 1 ianuarie 2023.

Articolul 2

Abrogarea Regulamentelor de punere în aplicare (UE) nr. 615/2014, (UE) 2015/1368, (UE) 2016/1150 și a Regulamentului (UE) nr. 738/2010 și dispoziții tranzitorii

(1)   Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 615/2014 se abrogă cu efect de la 1 ianuarie 2023.

Cu toate acestea, regulamentul continuă să se aplice în ceea ce privește cheltuielile suportate și plățile efectuate pentru operațiuni implementate înainte de 1 ianuarie 2023 în cadrul schemei de ajutoare menționate la articolele 29, 30 și 31 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

(2)   Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1368 se abrogă cu efect de la 1 ianuarie 2023.

Cu toate acestea, regulamentul continuă să se aplice în ceea ce privește cheltuielile suportate și plățile efectuate pentru operațiuni implementate înainte de 1 ianuarie 2023 în cadrul schemei de ajutoare menționate la articolele 55, 56 și 57 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

(3)   Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1150 se abrogă cu efect de la 16 octombrie 2023.

Cu toate acestea, regulamentul continuă să se aplice în ceea ce privește:

| (a) | cheltuielile suportate și plățile efectuate pentru operațiuni implementate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 înainte de 16 octombrie 2023 în cadrul schemei de ajutoare menționate la articolele 39-52 din regulamentul respectiv; |
| --- | --- |

(a)

cheltuielile suportate și plățile efectuate pentru operațiuni implementate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 înainte de 16 octombrie 2023 în cadrul schemei de ajutoare menționate la articolele 39-52 din regulamentul respectiv;

| (b) | cheltuielile suportate și plățile efectuate pentru operațiuni implementate în temeiul articolelor 46 și 50 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 înainte de 16 octombrie 2025, cu condiția ca, până la 15 octombrie 2023, aceste operațiuni să fi fost implementate parțial, iar cheltuielile efectuate să reprezinte cel puțin 30 % din totalul cheltuielilor planificate și ca aceste operațiuni să fie implementate integral până la 15 octombrie 2025. |
| --- | --- |

(b)

cheltuielile suportate și plățile efectuate pentru operațiuni implementate în temeiul articolelor 46 și 50 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 înainte de 16 octombrie 2025, cu condiția ca, până la 15 octombrie 2023, aceste operațiuni să fi fost implementate parțial, iar cheltuielile efectuate să reprezinte cel puțin 30 % din totalul cheltuielilor planificate și ca aceste operațiuni să fie implementate integral până la 15 octombrie 2025.

(4)   Regulamentul (UE) nr. 738/2010 a fost abrogat cu efect de la 1 ianuarie 2023.

Cu toate acestea, regulamentul continuă să se aplice în ceea ce privește cheltuielile suportate și plățile efectuate înainte de 1 ianuarie 2023 în cadrul schemei de ajutoare menționate la articolele 58, 59 și 60 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 1 decembrie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 347 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  
  JO L 347 20.12.2013, p. 549.

2

(3)  Regulamentul (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 decembrie 2021 de stabilire a normelor privind sprijinul pentru planurile strategice care urmează a fi elaborate de statele membre în cadrul politicii agricole comune (planurile strategice PAC) și finanțate de Fondul european de garantare agricolă (FEGA) și de Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1305/2013 și (UE) nr. 1307/2013 (JO L 435, 6.12.2021, p. 1).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/2117 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 decembrie 2021 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole, a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare, a Regulamentului (UE) nr. 251/2014 privind definirea, descrierea, prezentarea, etichetarea și protejarea indicațiilor geografice ale produselor vitivinicole aromatizate și a Regulamentului (UE) nr. 228/2013 privind măsurile specifice din domeniul agriculturii în favoarea regiunilor ultraperiferice ale Uniunii (JO L 435, 6.12.2021, p. 262).

4

(5)  Regulamentul delegat (UE) 2022/126 al Comisiei din 7 decembrie 2021 de completare a Regulamentului (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului cu cerințe suplimentare referitoare la anumite tipuri de intervenții specificate de statele membre în planurile lor strategice PAC pentru perioada 2023-2027 în temeiul regulamentului respectiv, precum și cu norme privind raportul pentru standardul GAEC 1 (bune condiții agricole și de mediu) (JO L 20, 31.1.2022, p. 52).

5

(6)  Regulamentul (UE) nr. 738/2010 al Comisiei din 16 august 2010 de stabilire a normelor detaliate privind plățile către organizațiile de producători din sectorul hameiului din Germania (JO L 216, 17.8.2010, p. 11).

6

(7)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 615/2014 al Comisiei din 6 iunie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește programele de lucru pentru susținerea sectorului uleiului de măsline și al măslinelor de masă (JO L 168, 7.6.2014, p. 95).

7

(8)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1368 al Comisiei din 6 august 2015 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește ajutoarele din sectorul apicol (JO L 211, 8.8.2015, p. 9).

8

(9)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1150 al Comisiei din 15 aprilie 2016 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește programele naționale de sprijin în sectorul vitivinicol (JO L 190, 15.7.2016, p. 23).

9

(10)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892 al Comisiei din 13 martie 2017 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (JO L 138, 25.5.2017, p. 57).

10

(11)  Regulamentul (UE) 2021/2116 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 decembrie 2021 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 (JO L 435, 6.12.2021, p. 187).

11

(12)  Regulamentul delegat (UE) 2017/891 al Comisiei din 13 martie 2017 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate, de completare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sancțiunile care trebuie aplicate în sectoarele menționate și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei (JO L 138, 25.5.2017, p. 4).

12

---

| 22.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/84 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/84

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/2533 AL COMISIEI

din 15 decembrie 2022

de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [„Miele della Lunigiana” (DOP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Italiei de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al denumirii de origine protejate „Miele della Lunigiana”, înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1845/2004 al Comisiei (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Italiei de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al denumirii de origine protejate „Miele della Lunigiana”, înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1845/2004 al Comisiei (2).

| (2) | Deoarece modificarea respectivă nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din regulamentul respectiv (3). |
| --- | --- |

(2)

Deoarece modificarea respectivă nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din regulamentul respectiv (3).

| (3) | Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini trebuie aprobată, |
| --- | --- |

(3)

Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini trebuie aprobată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se aprobă modificarea caietului de sarcini publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cu privire la denumirea „Miele della Lunigiana” (DOP).

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 decembrie 2022.

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

Janusz WOJCIECHOWSKI

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1845/2004 al Comisiei din 22 octombrie 2004 de completare a anexei la Regulamentul (CE) nr. 2400/96 privind înregistrarea anumitor denumiri în „Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate” [Tergeste, Lucca, Miele della Lunigiana și Άγιος Ματθαίος Κέρκυρας (Agios Mathaios Kerkyras)] (JO L 322, 23.10.2004, p. 14).

2

(3)  
  JO C 327, 30.8.2022, p. 20.

3

---

| 22.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/85 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/85

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/2534 AL COMISIEI

din 21 decembrie 2022

de autorizare a introducerii pe piață ca aliment nou a beta-lactoglobulinei din lapte de bovine (β-lactoglobulină) și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/2470

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2015/2283 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2015 privind alimentele noi, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 258/97 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1852/2001 al Comisiei (1), în special articolul 12 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) 2015/2283 prevede că doar alimentele noi autorizate și incluse în lista cu alimente noi a Uniunii pot fi introduse pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) 2015/2283 prevede că doar alimentele noi autorizate și incluse în lista cu alimente noi a Uniunii pot fi introduse pe piața Uniunii.

| (2) | În conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (UE) 2015/2283, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2470 al Comisiei (2) a stabilit o listă cu alimente noi a Uniunii. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (UE) 2015/2283, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2470 al Comisiei (2) a stabilit o listă cu alimente noi a Uniunii.

| (3) | La 22 iulie 2020, societatea Arla Foods Ingredients Group P/S („solicitantul”) a prezentat Comisiei, în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2015/2283, o cerere de introducere pe piața Uniunii ca aliment nou a beta-lactoglobulinei din lapte de bovine (β-lactoglobulină), izolată din zer de bovine în condiții acide sau neutre. Solicitantul a cerut ca beta-lactoglobulina din lapte de bovine să fie utilizată în băuturile răcoritoare comercializate pentru exerciții fizice, zer praf, băuturi pe bază de lapte și produse similare, precum și în alimentele destinate unor scopuri medicale speciale, astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) nr. 609/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3), destinate populației generale în vârstă de peste trei ani, cu excepția femeilor însărcinate și a femeilor care alăptează. |
| --- | --- |

(3)

La 22 iulie 2020, societatea Arla Foods Ingredients Group P/S („solicitantul”) a prezentat Comisiei, în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2015/2283, o cerere de introducere pe piața Uniunii ca aliment nou a beta-lactoglobulinei din lapte de bovine (β-lactoglobulină), izolată din zer de bovine în condiții acide sau neutre. Solicitantul a cerut ca beta-lactoglobulina din lapte de bovine să fie utilizată în băuturile răcoritoare comercializate pentru exerciții fizice, zer praf, băuturi pe bază de lapte și produse similare, precum și în alimentele destinate unor scopuri medicale speciale, astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) nr. 609/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3), destinate populației generale în vârstă de peste trei ani, cu excepția femeilor însărcinate și a femeilor care alăptează.

| (4) | La 22 iulie 2020, solicitantul a înaintat, de asemenea, Comisiei o cerere de protecție a studiilor și datelor științifice care fac obiectul unui drept de proprietate prezentate în sprijinul cererii, și anume un test de mutație inversă pe bacterii (4), un test de micronucleu in vitro cu limfocite umane (5), un studiu de doză de toxicitate de 14 zile cu administrare orală la rozătoare (6), un studiu de toxicitate subcronică de 90 de zile cu administrare orală la rozătoare (7), rezultatele analizelor compoziției și certificatele analitice pentru 23 de loturi suplimentare de aliment nou și pentru 20 de loturi de izolat de proteine din zer comercializat (8) și rezultatele analizelor numărului total de microorganisme din alimentul nou și certificatele aferente (9). |
| --- | --- |

(4)

La 22 iulie 2020, solicitantul a înaintat, de asemenea, Comisiei o cerere de protecție a studiilor și datelor științifice care fac obiectul unui drept de proprietate prezentate în sprijinul cererii, și anume un test de mutație inversă pe bacterii (4), un test de micronucleu in vitro cu limfocite umane (5), un studiu de doză de toxicitate de 14 zile cu administrare orală la rozătoare (6), un studiu de toxicitate subcronică de 90 de zile cu administrare orală la rozătoare (7), rezultatele analizelor compoziției și certificatele analitice pentru 23 de loturi suplimentare de aliment nou și pentru 20 de loturi de izolat de proteine din zer comercializat (8) și rezultatele analizelor numărului total de microorganisme din alimentul nou și certificatele aferente (9).

| (5) | La 5 noiembrie 2020, Comisia a solicitat Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară („autoritatea”) să efectueze o evaluare a beta-lactoglobulinei ca aliment nou. |
| --- | --- |

(5)

La 5 noiembrie 2020, Comisia a solicitat Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară („autoritatea”) să efectueze o evaluare a beta-lactoglobulinei ca aliment nou.

| (6) | La 28 februarie 2022, autoritatea a adoptat un aviz științific intitulat „Siguranța beta-lactoglobulinei ca aliment nou în temeiul Regulamentului (UE) 2015/2283” (10), în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (UE) 2015/2283. |
| --- | --- |

(6)

La 28 februarie 2022, autoritatea a adoptat un aviz științific intitulat „Siguranța beta-lactoglobulinei ca aliment nou în temeiul Regulamentului (UE) 2015/2283” (10), în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (UE) 2015/2283.

| (7) | În avizul său științific, autoritatea a concluzionat că beta-lactoglobulina din lapte de bovine este sigură în condițiile de utilizare propuse. Prin urmare, avizul științific respectiv oferă suficiente motive pentru a stabili că beta-lactoglobulina din lapte de bovine, atunci când este utilizată în băuturile răcoritoare comercializate pentru exerciții fizice, zerul praf, băuturile pe bază de lapte și produsele similare, precum și în alimentele destinate unor scopuri medicale speciale, astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) nr. 609/2013, destinate populației generale în vârstă de peste trei ani, cu excepția femeilor însărcinate și a femeilor care alăptează, îndeplinește condițiile pentru introducerea sa pe piață în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2015/2283. |
| --- | --- |

(7)

În avizul său științific, autoritatea a concluzionat că beta-lactoglobulina din lapte de bovine este sigură în condițiile de utilizare propuse. Prin urmare, avizul științific respectiv oferă suficiente motive pentru a stabili că beta-lactoglobulina din lapte de bovine, atunci când este utilizată în băuturile răcoritoare comercializate pentru exerciții fizice, zerul praf, băuturile pe bază de lapte și produsele similare, precum și în alimentele destinate unor scopuri medicale speciale, astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) nr. 609/2013, destinate populației generale în vârstă de peste trei ani, cu excepția femeilor însărcinate și a femeilor care alăptează, îndeplinește condițiile pentru introducerea sa pe piață în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2015/2283.

| (8) | În avizul său științific, autoritatea a remarcat, de asemenea, că concluzia sa privind siguranța alimentului nou s-a bazat pe studiile și datele științifice privind testul de mutație inversă pe bacterii, testul de micronucleu in vitro cu limfocite umane, studiul de doză de toxicitate de 14 zile cu administrare orală la rozătoare, studiul de toxicitate subcronică de 90 de zile cu administrare orală la rozătoare, rezultatele analizelor compoziției și certificatele analitice pentru 23 loturi suplimentare de aliment nou și pentru 20 de loturi de izolat de proteine din zer comercializat, precum și pe rezultatele analizelor numărului total de microorganisme din alimentul nou și certificatele aferente, cuprinse în dosarul solicitantului, fără de care nu ar fi putut evalua alimentul nou și nu ar fi putut ajunge la respectiva concluzie. |
| --- | --- |

(8)

În avizul său științific, autoritatea a remarcat, de asemenea, că concluzia sa privind siguranța alimentului nou s-a bazat pe studiile și datele științifice privind testul de mutație inversă pe bacterii, testul de micronucleu in vitro cu limfocite umane, studiul de doză de toxicitate de 14 zile cu administrare orală la rozătoare, studiul de toxicitate subcronică de 90 de zile cu administrare orală la rozătoare, rezultatele analizelor compoziției și certificatele analitice pentru 23 loturi suplimentare de aliment nou și pentru 20 de loturi de izolat de proteine din zer comercializat, precum și pe rezultatele analizelor numărului total de microorganisme din alimentul nou și certificatele aferente, cuprinse în dosarul solicitantului, fără de care nu ar fi putut evalua alimentul nou și nu ar fi putut ajunge la respectiva concluzie.

| (9) | Comisia a cerut solicitantului clarificări suplimentare cu privire la justificarea oferită referitor la revendicarea dreptului de proprietate asupra studiilor și datelor științifice respective și să clarifice afirmația cu privire la dreptul exclusiv de a face trimitere la acestea, în conformitate cu articolul 26 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) 2015/2283. |
| --- | --- |

(9)

Comisia a cerut solicitantului clarificări suplimentare cu privire la justificarea oferită referitor la revendicarea dreptului de proprietate asupra studiilor și datelor științifice respective și să clarifice afirmația cu privire la dreptul exclusiv de a face trimitere la acestea, în conformitate cu articolul 26 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) 2015/2283.

| (10) | Solicitantul a declarat că deținea la momentul depunerii cererii drepturi de proprietate și drepturi exclusive de a face trimiteri la studiile și datele științifice privind testul de mutație inversă pe bacterii, testul de micronucleu in vitro cu limfocite umane, studiul de doză de toxicitate de 14 zile cu administrare orală la rozătoare, studiul de toxicitate subcronică de 90 de zile cu administrare orală la rozătoare, rezultatele analizelor compoziției și certificatele analitice pentru 23 de loturi suplimentare de aliment nou și pentru 20 de loturi de izolat de proteine din zer comercializat și rezultatele analizelor numărului total de microorganisme din alimentul nou și certificatele aferente, precum și faptul că părțile terțe nu pot accesa, utiliza sau face trimitere în mod legal la datele respective. |
| --- | --- |

(10)

Solicitantul a declarat că deținea la momentul depunerii cererii drepturi de proprietate și drepturi exclusive de a face trimiteri la studiile și datele științifice privind testul de mutație inversă pe bacterii, testul de micronucleu in vitro cu limfocite umane, studiul de doză de toxicitate de 14 zile cu administrare orală la rozătoare, studiul de toxicitate subcronică de 90 de zile cu administrare orală la rozătoare, rezultatele analizelor compoziției și certificatele analitice pentru 23 de loturi suplimentare de aliment nou și pentru 20 de loturi de izolat de proteine din zer comercializat și rezultatele analizelor numărului total de microorganisme din alimentul nou și certificatele aferente, precum și faptul că părțile terțe nu pot accesa, utiliza sau face trimitere în mod legal la datele respective.

| (11) | Comisia a evaluat toate informațiile furnizate de solicitant și a considerat că acestea au justificat în mod suficient îndeplinirea cerințelor prevăzute la articolul 26 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2015/2283. Prin urmare, studiile și datele științifice privind testul de mutație inversă pe bacterii, testul de micronucleu in vitro cu limfocite umane, studiul de doză de toxicitate de 14 zile cu administrare orală la rozătoare, studiul de toxicitate subcronică de 90 de zile cu administrare orală la rozătoare, rezultatele analizelor compoziției și certificatele analitice pentru 23 de loturi suplimentare de aliment nou și pentru 20 de loturi de izolat de proteine din zer comercializat și rezultatele analizelor numărului total de microorganisme din alimentul nou și certificatele aferente trebuie protejate în conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2015/2283. În consecință, numai solicitantul trebuie să fie autorizat să introducă beta-lactoglobulină din lapte de bovine pe piața Uniunii pentru o perioadă de cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(11)

Comisia a evaluat toate informațiile furnizate de solicitant și a considerat că acestea au justificat în mod suficient îndeplinirea cerințelor prevăzute la articolul 26 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2015/2283. Prin urmare, studiile și datele științifice privind testul de mutație inversă pe bacterii, testul de micronucleu in vitro cu limfocite umane, studiul de doză de toxicitate de 14 zile cu administrare orală la rozătoare, studiul de toxicitate subcronică de 90 de zile cu administrare orală la rozătoare, rezultatele analizelor compoziției și certificatele analitice pentru 23 de loturi suplimentare de aliment nou și pentru 20 de loturi de izolat de proteine din zer comercializat și rezultatele analizelor numărului total de microorganisme din alimentul nou și certificatele aferente trebuie protejate în conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2015/2283. În consecință, numai solicitantul trebuie să fie autorizat să introducă beta-lactoglobulină din lapte de bovine pe piața Uniunii pentru o perioadă de cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

| (12) | Cu toate acestea, restricționarea autorizării beta-lactoglobulinei din lapte de bovine și a trimiterii la studiile și datele științifice conținute în dosarul solicitantului în sensul utilizării exclusive de către acesta nu împiedică solicitanții ulteriori să solicite o autorizație de introducere pe piață a aceluiași aliment nou, cu condiția ca cererea lor să se bazeze pe informații obținute în mod legal în sprijinul unei astfel de autorizații. |
| --- | --- |

(12)

Cu toate acestea, restricționarea autorizării beta-lactoglobulinei din lapte de bovine și a trimiterii la studiile și datele științifice conținute în dosarul solicitantului în sensul utilizării exclusive de către acesta nu împiedică solicitanții ulteriori să solicite o autorizație de introducere pe piață a aceluiași aliment nou, cu condiția ca cererea lor să se bazeze pe informații obținute în mod legal în sprijinul unei astfel de autorizații.

| (13) | Dat fiind că alimentul nou provine din lapte de bovine, care este menționat în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (11) printre substanțele sau produsele care cauzează alergii sau intoleranțe, alimentele care conțin beta-lactoglobulină trebuie etichetate corespunzător în conformitate cu cerințele de la articolul 21 din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(13)

Dat fiind că alimentul nou provine din lapte de bovine, care este menționat în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (11) printre substanțele sau produsele care cauzează alergii sau intoleranțe, alimentele care conțin beta-lactoglobulină trebuie etichetate corespunzător în conformitate cu cerințele de la articolul 21 din regulamentul respectiv.

| (14) | Este adecvat ca includerea beta-lactoglobulinei din lapte de bovine ca aliment nou în lista cu alimente noi a Uniunii să conțină informațiile menționate la articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2015/2283. |
| --- | --- |

(14)

Este adecvat ca includerea beta-lactoglobulinei din lapte de bovine ca aliment nou în lista cu alimente noi a Uniunii să conțină informațiile menționate la articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2015/2283.

| (15) | Beta-lactoglobulina din lapte de bovine trebuie inclusă în lista cu alimente noi a Uniunii prevăzută în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2470. Prin urmare, anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2470 trebuie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(15)

Beta-lactoglobulina din lapte de bovine trebuie inclusă în lista cu alimente noi a Uniunii prevăzută în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2470. Prin urmare, anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2470 trebuie modificată în consecință.

| (16) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(16)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Beta-lactoglobulina din lapte de bovine (β-lactoglobulină) este autorizată pentru a fi introdusă pe piața Uniunii.

Beta-lactoglobulina din lapte de bovine (β-lactoglobulină) este inclusă în lista cu alimente noi a Uniunii prevăzută în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2470.

(2)   Anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2470 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Numai societatea Arla Foods Ingredients Group P/S (12) este autorizată să introducă pe piața Uniunii alimentul nou menționat la articolul 1, pentru o perioadă de cinci ani de la 11 ianuarie 2023, cu excepția cazului în care un solicitant ulterior obține o autorizație pentru alimentul nou respectiv fără a face trimitere la datele științifice protejate în temeiul articolului 3 sau cu acordul Arla Foods Ingredients Group P/S.

Articolul 3

Datele științifice conținute în dosarul de cerere și care îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 26 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2015/2283 nu se utilizează în beneficiul unui solicitant ulterior pentru o perioadă de cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament fără acordul Arla Foods Ingredients Group P/S.

Articolul 4

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 21 decembrie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 327, 11.12.2015, p. 1.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2470 al Comisiei din 20 decembrie 2017 de stabilire a listei cu alimente noi a Uniunii în conformitate cu Regulamentul (UE) 2015/2283 al Parlamentului European și al Consiliului privind alimentele noi (JO L 351, 30.12.2017, p. 72).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 609/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 iunie 2013 privind alimentele destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică, alimentele destinate unor scopuri medicale speciale și înlocuitorii unei diete totale pentru controlul greutății și de abrogare a Directivei 92/52/CEE a Consiliului, a Directivelor 96/8/CE, 1999/21/CE, 2006/125/CE și 2006/141/CE ale Comisiei, a Directivei 2009/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Regulamentelor (CE) nr. 41/2009 și (CE) nr. 953/2009 ale Comisiei (JO L 181, 29.6.2013, p. 35).

3

(4)  Arla Foods Ingredients Group P/S (2019a, nepublicat).

4

(5)  Arla Foods Ingredients Group P/S (2019b, nepublicat).

5

(6)  Arla Foods Ingredients Group P/S (2019c, nepublicat).

6

(7)  Arla Foods Ingredients Group P/S (2019d, nepublicat).

7

(8)  Arla Foods Ingredients Group P/S (2021 și 2022, nepublicat).

8

(9)  Arla Foods Ingredients Group P/S (2022, nepublicat).

9

(10)  
  EFSA Journal 2022;20(4):7204.

10

EFSA Journal

(11)  Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2011 privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1924/2006 și (CE) nr. 1925/2006 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Directivei 87/250/CEE a Comisiei, a Directivei 90/496/CEE a Consiliului, a Directivei 1999/10/CE a Comisiei, a Directivei 2000/13/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Directivelor 2002/67/CE și 2008/5/CE ale Comisiei și a Regulamentului (CE) nr. 608/2004 al Comisiei (JO L 304, 22.11.2011, p. 18).

11

(12)  Adresa: Sønderhøj 10-12, 8260 Viby J, Danemarca.

12

---

ANEXĂ

Anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2470 se modifică după cum urmează:

| 1. | În tabelul 1 (Alimente noi autorizate), se introduce următoarea rubrică:










  Aliment nou autorizat | Condițiile în care poate fi utilizat alimentul nou | Cerințe specifice suplimentare privind etichetarea | Alte cerințe | Protecția datelor |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Beta-lactoglobulină din lapte de bovine (β-lactoglobulină) | Categorie specifică de alimente | Niveluri maxime (g AN/100 ml) | Denumirea alimentului nou menționată pe eticheta produselor alimentare care îl conțin este «beta-lactoglobulină din lapte de bovine» sau «β-lactoglobulină din lapte de bovine». | | Autorizat la 11 ianuarie 2023. Această includere se bazează pe dovezi științifice și date științifice care fac obiectul unui drept de proprietate, protejate în conformitate cu articolul 26 din Regulamentul (UE) 2015/2283.
  Solicitant: Arla Foods Ingredients Group P/S, Sønderhøj 10-12, 8260 Viby J, Danemarca. Pe perioada protecției datelor, alimentul nou beta-lactoglobulină (β-lactoglobulină) este autorizat să fie introdus pe piață pe teritoriul Uniunii numai de către Arla Foods Ingredients Group P/S, cu excepția cazului în care un solicitant ulterior obține autorizația pentru alimentul nou fără a face trimitere la dovezile științifice sau la datele științifice care fac obiectul unui drept de proprietate, protejate în conformitate cu articolul 26 din Regulamentul (UE) 2015/2283, sau cu acordul Arla Foods Ingredients Group P/S.
  Data de încheiere a protecției datelor: 11 ianuarie 2028.” |
| Băuturi răcoritoare comercializate pentru exerciții fizice | 25 |
| Zer praf (reconstituit) | 8 |
| Băuturi pe bază de lapte și produse similare | 12 |
| Alimente destinate unor scopuri medicale speciale, astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) nr. 609/2013, destinate populației generale în vârstă de peste trei ani, cu excepția femeilor însărcinate și a femeilor care alăptează | În funcție de necesitățile nutriționale speciale ale persoanelor cărora le sunt destinate produsele |

1.

În tabelul 1 (Alimente noi autorizate), se introduce următoarea rubrică:

Aliment nou autorizat

Condițiile în care poate fi utilizat alimentul nou

Cerințe specifice suplimentare privind etichetarea

Alte cerințe

Protecția datelor

„Beta-lactoglobulină din lapte de bovine (β-lactoglobulină)

Categorie specifică de alimente

Niveluri maxime (g AN/100 ml)

Denumirea alimentului nou menționată pe eticheta produselor alimentare care îl conțin este «beta-lactoglobulină din lapte de bovine» sau «β-lactoglobulină din lapte de bovine».

Autorizat la 11 ianuarie 2023. Această includere se bazează pe dovezi științifice și date științifice care fac obiectul unui drept de proprietate, protejate în conformitate cu articolul 26 din Regulamentul (UE) 2015/2283.

Solicitant: Arla Foods Ingredients Group P/S, Sønderhøj 10-12, 8260 Viby J, Danemarca. Pe perioada protecției datelor, alimentul nou beta-lactoglobulină (β-lactoglobulină) este autorizat să fie introdus pe piață pe teritoriul Uniunii numai de către Arla Foods Ingredients Group P/S, cu excepția cazului în care un solicitant ulterior obține autorizația pentru alimentul nou fără a face trimitere la dovezile științifice sau la datele științifice care fac obiectul unui drept de proprietate, protejate în conformitate cu articolul 26 din Regulamentul (UE) 2015/2283, sau cu acordul Arla Foods Ingredients Group P/S.

Data de încheiere a protecției datelor: 11 ianuarie 2028.”

Băuturi răcoritoare comercializate pentru exerciții fizice

25

Zer praf (reconstituit)

8

Băuturi pe bază de lapte și produse similare

12

Alimente destinate unor scopuri medicale speciale, astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) nr. 609/2013, destinate populației generale în vârstă de peste trei ani, cu excepția femeilor însărcinate și a femeilor care alăptează

În funcție de necesitățile nutriționale speciale ale persoanelor cărora le sunt destinate produsele

| 2. | În tabelul 2 (Specificații), se introduce următoarea rubrică, în ordine alfabetică:






  Aliment nou autorizat | Specificații |
| --- | --- | --- |
| „Beta-lactoglobulină din lapte de bovine (β-lactoglobulină) | Descriere:

  Proteina beta-lactoglobulină (β-lactoglobulină) este o pulbere de culoare albă spre crem produsă din zer de bovine printr-o serie de etape care implică filtrarea, concentrarea, cristalizarea, redizolvarea (în apă), ajustarea pH-ului la un pH acid sau neutru, reconcentrarea și uscarea.
  Numărul CAS: 9045-23-2
  Masa moleculară: 36,7 kDa (dimer); 18,3 kDa (monomer)

  Caracteristici/Compoziție:

  pH (soluție 10 %): 3,5-8,0
  Proteine (N x 6,38) (%): ≥ 86,0
  Beta-lactoglobulină (% proteine): ≥ 90,0
  Lactoză (%): ≤ 1,0
  Grăsimi (%): ≤ 1,0
  Cenușă (%): ≤ 5,0
  Umiditate (%): ≤ 5,5

  Metale grele:
  Cadmiu (mg/kg): < 0,2
  Plumb (mg/kg): < 0,1
  Mercur (mg/kg): < 0,01

  Contaminanți:

  Aflatoxină M1(μg/kg): < 0,01

  Criterii microbiologice:

  Număr total de microorganisme: ≤ 5 000 UFC/g
  Total drojdii/mucegaiuri: ≤ 10 UFC/g
  Enterobacterii: ≤ 10 UFC/g
  Specii de Salmonella: Absentă în 25 g

  Bacillus cereus: < 100 UFC/g

  Listeria monocytogenes: Absentă în 25 g

  Staphylococcus aureus: < 10 UFC/g
  Clostridia sulfitreductoare: < 10 UFC/g
  UFC: unități formatoare de colonii; kDa: kilodaltoni” |

2.

În tabelul 2 (Specificații), se introduce următoarea rubrică, în ordine alfabetică:

Aliment nou autorizat

Specificații

„Beta-lactoglobulină din lapte de bovine (β-lactoglobulină)

Descriere:

Proteina beta-lactoglobulină (β-lactoglobulină) este o pulbere de culoare albă spre crem produsă din zer de bovine printr-o serie de etape care implică filtrarea, concentrarea, cristalizarea, redizolvarea (în apă), ajustarea pH-ului la un pH acid sau neutru, reconcentrarea și uscarea.

Numărul CAS: 9045-23-2

Masa moleculară: 36,7 kDa (dimer); 18,3 kDa (monomer)

Caracteristici/Compoziție:

pH (soluție 10 %): 3,5-8,0

Proteine (N x 6,38) (%): ≥ 86,0

Beta-lactoglobulină (% proteine): ≥ 90,0

Lactoză (%): ≤ 1,0

Grăsimi (%): ≤ 1,0

Cenușă (%): ≤ 5,0

Umiditate (%): ≤ 5,5

Metale grele:

Cadmiu (mg/kg): < 0,2

Plumb (mg/kg): < 0,1

Mercur (mg/kg): < 0,01

Contaminanți:

Aflatoxină M1(μg/kg): < 0,01

Criterii microbiologice:

Număr total de microorganisme: ≤ 5 000 UFC/g

Total drojdii/mucegaiuri: ≤ 10 UFC/g

Enterobacterii: ≤ 10 UFC/g

Specii de Salmonella: Absentă în 25 g

Bacillus cereus: < 100 UFC/g

Listeria monocytogenes: Absentă în 25 g

Staphylococcus aureus: < 10 UFC/g

Clostridia sulfitreductoare: < 10 UFC/g

UFC: unități formatoare de colonii; kDa: kilodaltoni”

---

| 22.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/91 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/91

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/2535 AL COMISIEI

din 21 decembrie 2022

de autorizare a introducerii pe piață a pulberii liofilizate de micelii de Antrodia camphorata ca aliment nou și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/2470 al Comisiei

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2015/2283 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2015 privind alimentele noi, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 258/97 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1852/2001 al Comisiei (1), în special articolul 12 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) 2015/2283 prevede că doar alimentele noi autorizate și incluse în lista cu alimente noi a Uniunii pot fi introduse pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) 2015/2283 prevede că doar alimentele noi autorizate și incluse în lista cu alimente noi a Uniunii pot fi introduse pe piața Uniunii.

| (2) | În temeiul articolului 8 din Regulamentul (UE) 2015/2283, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2470 al Comisiei (2) a stabilit o listă cu alimente noi a Uniunii. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 8 din Regulamentul (UE) 2015/2283, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2470 al Comisiei (2) a stabilit o listă cu alimente noi a Uniunii.

| (3) | La 5 noiembrie 2018, societatea Golden Biotechnology Corp („solicitantul”) a transmis Comisiei o cerere, în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2015/2283, în vederea introducerii pe piața Uniunii ca aliment nou a pulberii liofilizate de micelii de Antrodia camphorata. Solicitantul a cerut ca pulberea liofilizată de micelii de Antrodia camphorata să fie utilizată în suplimentele alimentare, astfel cum sunt definite în Directiva 2002/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3), la o doză maximă de 990 mg pe zi, pentru populația generală. |
| --- | --- |

(3)

La 5 noiembrie 2018, societatea Golden Biotechnology Corp („solicitantul”) a transmis Comisiei o cerere, în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2015/2283, în vederea introducerii pe piața Uniunii ca aliment nou a pulberii liofilizate de micelii de Antrodia camphorata. Solicitantul a cerut ca pulberea liofilizată de micelii de Antrodia camphorata să fie utilizată în suplimentele alimentare, astfel cum sunt definite în Directiva 2002/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3), la o doză maximă de 990 mg pe zi, pentru populația generală.

| (4) | La 12 mai 2020, Comisia a solicitat Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară („autoritatea”) să efectueze o evaluare a pulberii liofilizate de micelii de Antrodia camphorata ca aliment nou. |
| --- | --- |

(4)

La 12 mai 2020, Comisia a solicitat Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară („autoritatea”) să efectueze o evaluare a pulberii liofilizate de micelii de Antrodia camphorata ca aliment nou.

| (5) | La 18 mai 2022, autoritatea a adoptat avizul științific „Siguranța pulberii liofilizate de micelii de Antrodia camphorata ca aliment nou în temeiul Regulamentului (UE) 2015/2283” (4) în conformitate cu cerințele prevăzute la articolul 11 din Regulamentul (UE) 2015/2283. |
| --- | --- |

(5)

La 18 mai 2022, autoritatea a adoptat avizul științific „Siguranța pulberii liofilizate de micelii de Antrodia camphorata ca aliment nou în temeiul Regulamentului (UE) 2015/2283” (4) în conformitate cu cerințele prevăzute la articolul 11 din Regulamentul (UE) 2015/2283.

| (6) | În avizul său științific, autoritatea a concluzionat că pulberea liofilizată de micelii de Antrodia camphorata este sigură pentru adulți și adolescenți cu vârsta de peste 14 ani atunci când este adăugată în suplimentele alimentare la o doză zilnică maximă de 990 mg/zi. Cu toate acestea, autoritatea nu a stabilit siguranța alimentului nou în suplimentele alimentare destinate persoanelor cu vârsta sub 14 ani la nivelul maxim de consum de 990 mg/zi propus de solicitant deoarece consumul ar depăși nivelul sigur (16,5 mg/kg greutate corporală pe zi) stabilit de autoritate. Prin urmare, avizul autorității oferă suficiente motive pentru a se stabili că pulberea liofilizată de micelii de Antrodia camphorata, atunci când este utilizată la o doză zilnică maximă de 990 mg/zi în suplimentele alimentare destinate persoanelor cu vârsta de cel puțin 14 ani îndeplinește condițiile pentru introducerea pe piață în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2015/2283. |
| --- | --- |

(6)

În avizul său științific, autoritatea a concluzionat că pulberea liofilizată de micelii de Antrodia camphorata este sigură pentru adulți și adolescenți cu vârsta de peste 14 ani atunci când este adăugată în suplimentele alimentare la o doză zilnică maximă de 990 mg/zi. Cu toate acestea, autoritatea nu a stabilit siguranța alimentului nou în suplimentele alimentare destinate persoanelor cu vârsta sub 14 ani la nivelul maxim de consum de 990 mg/zi propus de solicitant deoarece consumul ar depăși nivelul sigur (16,5 mg/kg greutate corporală pe zi) stabilit de autoritate. Prin urmare, avizul autorității oferă suficiente motive pentru a se stabili că pulberea liofilizată de micelii de Antrodia camphorata, atunci când este utilizată la o doză zilnică maximă de 990 mg/zi în suplimentele alimentare destinate persoanelor cu vârsta de cel puțin 14 ani îndeplinește condițiile pentru introducerea pe piață în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2015/2283.

| (7) | În avizul său științific, autoritatea consideră că, deși nu există dovezi disponibile privind un risc de alergenicitate, având în vedere conținutul de proteine al alimentului nou, un anumit risc nu poate fi exclus. Cercetarea literaturii de specialitate efectuate de solicitant nu a identificat nicio dovadă publicată privind potențialul alergen al Antrodia camphorata și nu există alte informații sau date necesare în mod normal pentru a confirma sau a exclude riscul potențial de alergenicitate. Cu toate acestea, Comisia consideră că, în prezent, este puțin probabil ca potențialul pulberii liofilizate de micelii de Antrodia camphorata de a cauza alergenicitate să se manifeste în viața reală și, prin urmare, nu trebuie inclusă nicio cerință specifică de etichetare în lista cu alimente noi a Uniunii în această privință. |
| --- | --- |

(7)

În avizul său științific, autoritatea consideră că, deși nu există dovezi disponibile privind un risc de alergenicitate, având în vedere conținutul de proteine al alimentului nou, un anumit risc nu poate fi exclus. Cercetarea literaturii de specialitate efectuate de solicitant nu a identificat nicio dovadă publicată privind potențialul alergen al Antrodia camphorata și nu există alte informații sau date necesare în mod normal pentru a confirma sau a exclude riscul potențial de alergenicitate. Cu toate acestea, Comisia consideră că, în prezent, este puțin probabil ca potențialul pulberii liofilizate de micelii de Antrodia camphorata de a cauza alergenicitate să se manifeste în viața reală și, prin urmare, nu trebuie inclusă nicio cerință specifică de etichetare în lista cu alimente noi a Uniunii în această privință.

| (8) | Trebuie să se stabilească o denumire clară a alimentului nou și o cerință de etichetare pentru suplimentele alimentare care conțin pulbere liofilizată de micelii de Antrodia camphorata, pentru a se asigura că respectivele suplimente alimentare nu sunt consumate de copii și adolescenți cu vârsta sub 14 ani. |
| --- | --- |

(8)

Trebuie să se stabilească o denumire clară a alimentului nou și o cerință de etichetare pentru suplimentele alimentare care conțin pulbere liofilizată de micelii de Antrodia camphorata, pentru a se asigura că respectivele suplimente alimentare nu sunt consumate de copii și adolescenți cu vârsta sub 14 ani.

| (9) | Prin urmare, este adecvat ca includerea pulberii liofilizate de micelii de Antrodia camphorata ca aliment nou în lista cu alimente noi a Uniunii să conțină informațiile menționate la articolul 9 din Regulamentul (UE) 2015/2283. |
| --- | --- |

(9)

Prin urmare, este adecvat ca includerea pulberii liofilizate de micelii de Antrodia camphorata ca aliment nou în lista cu alimente noi a Uniunii să conțină informațiile menționate la articolul 9 din Regulamentul (UE) 2015/2283.

| (10) | Pulberea liofilizată de micelii de Antrodia camphorata trebuie inclusă în lista cu alimente noi a Uniunii prevăzută în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2470. Prin urmare, anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2470 trebuie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(10)

Pulberea liofilizată de micelii de Antrodia camphorata trebuie inclusă în lista cu alimente noi a Uniunii prevăzută în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2470. Prin urmare, anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2470 trebuie modificată în consecință.

| (11) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(11)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Pulberea liofilizată de micelii de Antrodia camphorata este autorizată pentru a fi introdusă pe piața Uniunii.

Pulberea liofilizată de micelii de Antrodia camphorata se include în lista cu alimente noi a Uniunii prevăzută în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2470.

(2)   Anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2470 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 21 decembrie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 327, 11.12.2015, p. 1.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2470 al Comisiei din 20 decembrie 2017 de stabilire a listei cu alimente noi a Uniunii în conformitate cu Regulamentul (UE) 2015/2283 al Parlamentului European și al Consiliului privind alimentele noi (JO L 351, 30.12.2017, p. 72).

2

(3)  Directiva 2002/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 iunie 2002 referitoare la apropierea legislațiilor statelor membre privind suplimentele alimentare (JO L 183, 12.7.2002, p. 51).

3

(4)  
  EFSA Journal 2022; 20(6):7380.

4

EFSA Journal

---

ANEXĂ

Anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2470 se modifică după cum urmează:

| 1. | în tabelul 1 (Alimente noi autorizate), se introduce următoarea rubrică:









  Aliment nou autorizat | Condițiile în care poate fi utilizat alimentul nou | Cerințe specifice suplimentare privind etichetarea | Alte cerințe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „Pulbere de micelii de Antrodia camphorata | Categorie specifică de alimente | Niveluri maxime | 1. | Denumirea alimentului nou menționată pe eticheta produselor alimentare care îl conțin este «Pulbere de micelii de Antrodia camphorata». |

1.

în tabelul 1 (Alimente noi autorizate), se introduce următoarea rubrică:

Aliment nou autorizat

Condițiile în care poate fi utilizat alimentul nou

Cerințe specifice suplimentare privind etichetarea

Alte cerințe

„Pulbere de micelii de Antrodia camphorata

Categorie specifică de alimente

Niveluri maxime

1.

Denumirea alimentului nou menționată pe eticheta produselor alimentare care îl conțin este «Pulbere de micelii de Antrodia camphorata».

| 2. | Etichetarea suplimentelor alimentare care conțin pulbere de micelii de Antrodia camphorata trebuie să conțină o mențiune conform căreia acest supliment alimentar nu trebuie să fie consumat de sugari, copii și adolescenți cu vârsta sub 14 ani.”; |
| --- | --- |

2.

Etichetarea suplimentelor alimentare care conțin pulbere de micelii de Antrodia camphorata trebuie să conțină o mențiune conform căreia acest supliment alimentar nu trebuie să fie consumat de sugari, copii și adolescenți cu vârsta sub 14 ani.”;

Suplimente alimentare, astfel cum sunt definite în Directiva 2002/46/CE, cu excepția sugarilor, copiilor și adolescenților cu vârsta sub 14 ani

990 mg/zi

| 2. | în tabelul 2 (Specificații), se introduce următoarea rubrică:






  Aliment nou autorizat | Specificații |
| --- | --- | --- |
| „Pulbere de micelii de Antrodia camphorata | Descriere/Definiție:

  Alimentul nou constă în micelii liofilizate de Antrodia camphorata (tulpina BCRC 39106), care au fost cultivate în mediu solid. Miceliile liofilizate de Antrodia camphorata sunt apoi măcinate și transformate în pulbere. Antrodia camphorata este sinonim cu Taiwanofungus camphoratus (familia Fomitopsidaceae).

  Caracteristici/Compoziție:

  Pierdere la uscare (umiditate): < 10 %
  Carbohidrați: ≤ 80 g/100 g
  Proteine: ≤ 20 g/100 g
  Cenușă: ≤ 6 g/100g
  Grăsimi: ≤ 6 g/100 g
  Triterpenoizi totali: 1,0-10,0 g/100 g
  Antroquinonol: 1,0-20,0 mg/g

  Metale grele:

  Arsen: < 0,5 mg/kg

  Criterii microbiologice:

  Număr total de microorganisme aerobe: ≤ 103 (*) UFC/g
  Număr total de drojdii și de mucegaiuri: ≤ 100 UFC/g

  Escherichia coli: Nedetectate în 10 g

  Salmonella spp.: Nedetectate în 25 g

  Staphylococcus aureus: Nedetectate în 10 g
  (*) UFC: unități formatoare de colonii”. |

2.

în tabelul 2 (Specificații), se introduce următoarea rubrică:

Aliment nou autorizat

Specificații

„Pulbere de micelii de Antrodia camphorata

Descriere/Definiție:

Alimentul nou constă în micelii liofilizate de Antrodia camphorata (tulpina BCRC 39106), care au fost cultivate în mediu solid. Miceliile liofilizate de Antrodia camphorata sunt apoi măcinate și transformate în pulbere. Antrodia camphorata este sinonim cu Taiwanofungus camphoratus (familia Fomitopsidaceae).

Caracteristici/Compoziție:

Pierdere la uscare (umiditate): < 10 %

Carbohidrați: ≤ 80 g/100 g

Proteine: ≤ 20 g/100 g

Cenușă: ≤ 6 g/100g

Grăsimi: ≤ 6 g/100 g

Triterpenoizi totali: 1,0-10,0 g/100 g

Antroquinonol: 1,0-20,0 mg/g

Metale grele:

Arsen: < 0,5 mg/kg

Criterii microbiologice:

Număr total de microorganisme aerobe: ≤ 103 (*) UFC/g

Număr total de drojdii și de mucegaiuri: ≤ 100 UFC/g

Escherichia coli: Nedetectate în 10 g

Salmonella spp.: Nedetectate în 25 g

Staphylococcus aureus: Nedetectate în 10 g

(*) UFC: unități formatoare de colonii”.

---

DECIZII

| 22.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/94 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/94

---

DECIZIA (UE) 2022/2536 A CONSILIULUI

din 12 decembrie 2022

privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind aplicarea anumitor dispoziții ale Deciziei 2008/615/JAI a Consiliului privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere, ale Deciziei 2008/616/JAI a Consiliului privind punerea în aplicare a Deciziei 2008/615/JAI privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere, și ale anexei la aceasta, și ale Deciziei-cadru 2009/905/JAI a Consiliului privind acreditarea furnizorilor de servicii de expertiză criminalistică care efectuează activități de laborator

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 82 alineatul (1) al doilea paragraf litera (d) și articolul 87 alineatul (2) litera (a), coroborate cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere aprobarea Parlamentului European (1),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu Decizia (UE) 2019/1187 a Consiliului (2), Acordul dintre Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind aplicarea anumitor dispoziții ale Deciziei 2008/615/JAI a Consiliului privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere, ale Deciziei 2008/616/JAI a Consiliului privind punerea în aplicare a Deciziei 2008/615/JAI privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere și ale anexei la aceasta și ale Deciziei-cadru 2009/905/JAI a Consiliului privind acreditarea furnizorilor de servicii de expertiză criminalistică care efectuează activități de laborator (denumit în continuare „acordul”) a fost semnat la 27 iunie 2019, sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu Decizia (UE) 2019/1187 a Consiliului (2), Acordul dintre Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind aplicarea anumitor dispoziții ale Deciziei 2008/615/JAI a Consiliului privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere, ale Deciziei 2008/616/JAI a Consiliului privind punerea în aplicare a Deciziei 2008/615/JAI privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere și ale anexei la aceasta și ale Deciziei-cadru 2009/905/JAI a Consiliului privind acreditarea furnizorilor de servicii de expertiză criminalistică care efectuează activități de laborator (denumit în continuare „acordul”) a fost semnat la 27 iunie 2019, sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară.

| (2) | Îmbunătățirea schimbului de informații privind asigurarea respectării legii în vederea menținerii securității în Uniune nu se poate realiza într-o măsură suficientă de către statele membre în mod izolat, dat fiind caracterul criminalității internaționale, care nu se limitează la frontierele Uniunii. Posibilitatea ca toate statele membre și Confederația Elvețiană să aibă acces reciproc la bazele de date naționale privind fișierele de date ADN, la sistemele de identificare dactiloscopică și la datele privind înmatricularea autovehiculelor este de o importanță majoră pentru a promova cooperarea transfrontalieră în materie de asigurare a respectării legii. |
| --- | --- |

(2)

Îmbunătățirea schimbului de informații privind asigurarea respectării legii în vederea menținerii securității în Uniune nu se poate realiza într-o măsură suficientă de către statele membre în mod izolat, dat fiind caracterul criminalității internaționale, care nu se limitează la frontierele Uniunii. Posibilitatea ca toate statele membre și Confederația Elvețiană să aibă acces reciproc la bazele de date naționale privind fișierele de date ADN, la sistemele de identificare dactiloscopică și la datele privind înmatricularea autovehiculelor este de o importanță majoră pentru a promova cooperarea transfrontalieră în materie de asigurare a respectării legii.

| (3) | În conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din acord, articolul 5 alineatele (1) și (2) din acord se aplică cu titlu provizoriu de la data semnării acordului. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din acord, articolul 5 alineatele (1) și (2) din acord se aplică cu titlu provizoriu de la data semnării acordului.

| (4) | Decizia 2008/615/JAI a Consiliului (3), Decizia 2008/616/JAI a Consiliului (4) și anexa la aceasta, precum și Decizia-cadru 2009/905/JAI a Consiliului (5) sunt obligatorii pentru Irlanda și, prin urmare, aceasta participă la adoptarea și aplicarea prezentei decizii. |
| --- | --- |

(4)

Decizia 2008/615/JAI a Consiliului (3), Decizia 2008/616/JAI a Consiliului (4) și anexa la aceasta, precum și Decizia-cadru 2009/905/JAI a Consiliului (5) sunt obligatorii pentru Irlanda și, prin urmare, aceasta participă la adoptarea și aplicarea prezentei decizii.

| (5) | În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, aceasta nu este obligatorie pentru respectivul stat membru și nu i se aplică. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, aceasta nu este obligatorie pentru respectivul stat membru și nu i se aplică.

| (6) | Acordul ar trebui să fie aprobat, |
| --- | --- |

(6)

Acordul ar trebui să fie aprobat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se aprobă, în numele Uniunii, Acordul dintre Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind aplicarea anumitor dispoziții ale Deciziei 2008/615/JAI a Consiliului privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere, ale Deciziei 2008/616/JAI a Consiliului privind punerea în aplicare a Deciziei 2008/615/JAI privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere și ale anexei la aceasta și ale Deciziei-cadru 2009/905/JAI a Consiliului privind acreditarea furnizorilor de servicii de expertiză criminalistică care efectuează activități de laborator (6).

Articolul 2

Președintele Consiliului efectuează, în numele Uniunii Europene, notificarea prevăzută la articolul 8 alineatul (1) din acord (7).

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 12 decembrie 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

Z. NEKULA

---

(1)  Aprobarea din 17 decembrie 2019 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial).

1

(2)  Decizia (UE) 2019/1187 a Consiliului din 6 iunie 2019 privind semnarea, în numele Uniunii Europene, și privind aplicarea cu titlu provizoriu a anumitor dispoziții ale Acordului dintre Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind aplicarea anumitor dispoziții ale Deciziei 2008/615/JAI a Consiliului privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere, ale Deciziei 2008/616/JAI a Consiliului privind punerea în aplicare a Deciziei 2008/615/JAI privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere și ale anexei la aceasta și ale Deciziei-cadru 2009/905/JAI a Consiliului privind acreditarea furnizorilor de servicii de expertiză criminalistică care efectuează activități de laborator (JO L 187, 12.7.2019, p. 1).

2

(3)  Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (JO L 210, 6.8.2008, p. 1).

3

(4)  Decizia 2008/616/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind punerea în aplicare a Deciziei 2008/615/JAI privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (JO L 210, 6.8.2008, p. 12).

4

(5)  Decizia-cadru 2009/905/JAI a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind acreditarea furnizorilor de servicii de expertiză criminalistică care efectuează activități de laborator (JO L 322, 9.12.2009, p. 14).

5

(6)  Textul acordului a fost publicat în JO L 187, 12.7.2019, p. 3 împreună cu decizia privind semnarea sa.

6

(7)  Data intrării în vigoare a acordului va fi publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene de către Secretariatul General al Consiliului.

7

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

---

| 22.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/96 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/96

---

DECIZIA (UE) 2022/2537 A CONSILIULUI

din 12 decembrie 2022

privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Principatul Liechtenstein privind aplicarea anumitor dispoziții ale Deciziei 2008/615/JAI a Consiliului privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere, ale Deciziei 2008/616/JAI a Consiliului privind punerea în aplicare a Deciziei 2008/615/JAI privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere, și ale anexei la aceasta, și ale Deciziei-cadru 2009/905/JAI a Consiliului privind acreditarea furnizorilor de servicii de expertiză criminalistică care efectuează activități de laborator

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 82 alineatul (1) al doilea paragraf litera (d) și articolul 87 alineatul (2) litera (a), coroborate cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere aprobarea Parlamentului European (1),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu Decizia (UE) 2019/1172 a Consiliului (2), Acordul dintre Uniunea Europeană și Principatul Liechtenstein privind aplicarea anumitor dispoziții ale Deciziei 2008/615/JAI a Consiliului privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere, ale Deciziei 2008/616/JAI a Consiliului privind punerea în aplicare a Deciziei 2008/615/JAI privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere și ale anexei la aceasta și ale Deciziei-cadru 2009/905/JAI a Consiliului privind acreditarea furnizorilor de servicii de expertiză criminalistică care efectuează activități de laborator (denumit în continuare „acordul”) a fost semnat la 27 iunie 2019, sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu Decizia (UE) 2019/1172 a Consiliului (2), Acordul dintre Uniunea Europeană și Principatul Liechtenstein privind aplicarea anumitor dispoziții ale Deciziei 2008/615/JAI a Consiliului privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere, ale Deciziei 2008/616/JAI a Consiliului privind punerea în aplicare a Deciziei 2008/615/JAI privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere și ale anexei la aceasta și ale Deciziei-cadru 2009/905/JAI a Consiliului privind acreditarea furnizorilor de servicii de expertiză criminalistică care efectuează activități de laborator (denumit în continuare „acordul”) a fost semnat la 27 iunie 2019, sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară.

| (2) | Îmbunătățirea schimbului de informații privind asigurarea respectării legii în vederea menținerii securității în Uniune nu se poate realiza într-o măsură suficientă de către statele membre în mod izolat, dat fiind caracterul criminalității internaționale, care nu se limitează la frontierele Uniunii. Posibilitatea ca toate statele membre și Principatul Liechtenstein să aibă acces reciproc la bazele de date naționale privind fișierele de date ADN, la sistemele de identificare dactiloscopică și la datele privind înmatricularea autovehiculelor este de o importanță majoră pentru a promova cooperarea transfrontalieră în materie de asigurare a respectării legii. |
| --- | --- |

(2)

Îmbunătățirea schimbului de informații privind asigurarea respectării legii în vederea menținerii securității în Uniune nu se poate realiza într-o măsură suficientă de către statele membre în mod izolat, dat fiind caracterul criminalității internaționale, care nu se limitează la frontierele Uniunii. Posibilitatea ca toate statele membre și Principatul Liechtenstein să aibă acces reciproc la bazele de date naționale privind fișierele de date ADN, la sistemele de identificare dactiloscopică și la datele privind înmatricularea autovehiculelor este de o importanță majoră pentru a promova cooperarea transfrontalieră în materie de asigurare a respectării legii.

| (3) | În conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din acord, articolul 5 alineatele (1) și (2) din acord se aplică cu titlu provizoriu de la data semnării acordului. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din acord, articolul 5 alineatele (1) și (2) din acord se aplică cu titlu provizoriu de la data semnării acordului.

| (4) | Decizia 2008/615/JAI a Consiliului (3), Decizia 2008/616/JAI a Consiliului (4) și anexa la aceasta, precum și Decizia-cadru 2009/905/JAI a Consiliului (5) sunt obligatorii pentru Irlanda și, prin urmare, aceasta participă la adoptarea și aplicarea prezentei decizii. |
| --- | --- |

(4)

Decizia 2008/615/JAI a Consiliului (3), Decizia 2008/616/JAI a Consiliului (4) și anexa la aceasta, precum și Decizia-cadru 2009/905/JAI a Consiliului (5) sunt obligatorii pentru Irlanda și, prin urmare, aceasta participă la adoptarea și aplicarea prezentei decizii.

| (5) | În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, aceasta nu este obligatorie pentru respectivul stat membru și nu i se aplică. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, aceasta nu este obligatorie pentru respectivul stat membru și nu i se aplică.

| (6) | Acordul ar trebui să fie aprobat, |
| --- | --- |

(6)

Acordul ar trebui să fie aprobat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se aprobă, în numele Uniunii, Acordul dintre Uniunea Europeană și Principatul Liechtenstein privind aplicarea anumitor dispoziții ale Deciziei 2008/615/JAI a Consiliului privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere, ale Deciziei 2008/616/JAI a Consiliului privind punerea în aplicare a Deciziei 2008/615/JAI privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere și ale anexei la aceasta și ale Deciziei-cadru 2009/905/JAI a Consiliului privind acreditarea furnizorilor de servicii de expertiză criminalistică care efectuează activități de laborator (6).

Articolul 2

Președintele Consiliului efectuează, în numele Uniunii Europene, notificarea prevăzută la articolul 8 alineatul (1) din acord (7).

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 12 decembrie 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

Z. NEKULA

---

(1)  Aprobarea din 17 decembrie 2019 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial).

1

(2)  Decizia (UE) 2019/1172 a Consiliului din 6 iunie 2019 privind semnarea, în numele Uniunii Europene, și privind aplicarea cu titlu provizoriu a anumitor dispoziții ale Acordului dintre Uniunea Europeană și Principatul Liechtenstein privind aplicarea anumitor dispoziții ale Deciziei 2008/615/JAI a Consiliului privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere, ale Deciziei 2008/616/JAI a Consiliului privind punerea în aplicare a Deciziei 2008/615/JAI privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere și ale anexei la aceasta și ale Deciziei-cadru 2009/905/JAI a Consiliului privind acreditarea furnizorilor de servicii de expertiză criminalistică care efectuează activități de laborator (JO L 184, 10.7.2019, p. 1).

2

(3)  Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (JO L 210, 6.8.2008, p. 1).

3

(4)  Decizia 2008/616/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind punerea în aplicare a Deciziei 2008/615/JAI privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (JO L 210, 6.8.2008, p. 12).

4

(5)  Decizia-cadru 2009/905/JAI a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind acreditarea furnizorilor de servicii de expertiză criminalistică care efectuează activități de laborator (JO L 322, 9.12.2009, p. 14).

5

(6)  Textul acordului a fost publicat în JO L 184, 10.7.2019, p. 3, împreună cu decizia privind semnarea sa.

6

(7)  Data intrării în vigoare a acordului va fi publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene de către Secretariatul General al Consiliului.

7

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

---

| 22.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/98 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/98

---

DECIZIA (PESC) 2022/2538 A COMITETULUI POLITIC ȘI DE SECURITATE

din 13 decembrie 2022

privind numirea șefului misiunii Uniunii Europene de consolidare a capacităților în Somalia (EUCAP Somalia) (EUCAP Somalia/1/2022)

COMITETUL POLITIC ȘI DE SECURITATE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 38 al treilea paragraf,

având în vedere Decizia 2012/389/PESC a Consiliului din 16 iulie 2012 privind misiunea Uniunii Europene în Somalia (EUCAP Somalia) (1), în special articolul 9 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 9 alineatul (1) din Decizia 2012/389/PESC, Comitetul politic și de securitate (COPS) este autorizat, în conformitate cu articolul 38 al treilea paragraf din tratat, să adopte deciziile relevante în scopul exercitării controlului politic și a conducerii strategice a misiunii Uniunii Europene de consolidare a capacităților în Somalia (EUCAP Somalia), inclusiv decizia de numire a unui șef al misiunii. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 9 alineatul (1) din Decizia 2012/389/PESC, Comitetul politic și de securitate (COPS) este autorizat, în conformitate cu articolul 38 al treilea paragraf din tratat, să adopte deciziile relevante în scopul exercitării controlului politic și a conducerii strategice a misiunii Uniunii Europene de consolidare a capacităților în Somalia (EUCAP Somalia), inclusiv decizia de numire a unui șef al misiunii.

| (2) | La 7 decembrie 2021, COPS a adoptat Decizia (PESC) 2021/2210 (2) prin care s-a prelungit mandatul dlui Christopher REYNOLDS în calitate de șef al misiunii EUCAP Somalia pentru perioada 1 ianuarie 2022-31 decembrie 2022. |
| --- | --- |

(2)

La 7 decembrie 2021, COPS a adoptat Decizia (PESC) 2021/2210 (2) prin care s-a prelungit mandatul dlui Christopher REYNOLDS în calitate de șef al misiunii EUCAP Somalia pentru perioada 1 ianuarie 2022-31 decembrie 2022.

| (3) | La 12 decembrie 2022, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2022/2445 (3) prin care mandatul EUCAP Somalia se prelungește până la 31 decembrie 2024. |
| --- | --- |

(3)

La 12 decembrie 2022, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2022/2445 (3) prin care mandatul EUCAP Somalia se prelungește până la 31 decembrie 2024.

| (4) | La 17 noiembrie 2022, Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate a propus numirea dlui Kauko AALTOMAA în calitatea de șef al misiunii EUCAP Somalia pentru perioada 1 ianuarie 2023-31 decembrie 2023, |
| --- | --- |

(4)

La 17 noiembrie 2022, Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate a propus numirea dlui Kauko AALTOMAA în calitatea de șef al misiunii EUCAP Somalia pentru perioada 1 ianuarie 2023-31 decembrie 2023,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Dl Kauko AALTOMAA este numit șef al misiunii Uniunii Europene de consolidare a capacităților în Somalia (EUCAP Somalia) pentru perioada 1 ianuarie 2023-31 decembrie 2023.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Se aplică de la 1 ianuarie 2023.

Adoptată la Bruxelles, 13 decembrie 2022.

Pentru Comitetul politic și de securitate

Președintele

D. PRONK

---

(1)  
  JO L 187, 17.7.2012, p. 40.

1

(2)  Decizia (PESC) 2021/2210 a Comitetului politic și de securitate din 7 decembrie 2021 de prelungire a mandatului șefului misiunii Uniunii Europene de consolidare a capacităților în Somalia (EUCAP Somalia) (EUCAP Somalia/1/2021) (JO L 447, 14.12.2021, p. 3).

2

(3)  Decizia (PESC) 2022/2445 a Consiliului din 12 decembrie 2022 de modificare a Deciziei 2012/389/PESC privind misiunea Uniunii Europene de consolidare a capacităților în Somalia (EUCAP Somalia) (JO L 319, 13.12.2022, p. 91).

3

---

| 22.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/99 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/99

---

DECIZIA (PESC) 2022/2539 A COMITETULUI POLITIC ȘI DE SECURITATE

din 13 decembrie 2022

privind numirea comandantului forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în Bosnia și Herțegovina și de abrogare a Deciziei (PESC) 2022/59 (BiH/34/2022)

COMITETUL POLITIC ȘI DE SECURITATE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 38,

având în vedere Acțiunea comună 2004/570/PESC a Consiliului din 12 iulie 2004 privind operațiunea militară a Uniunii Europene în Bosnia și Herțegovina (1), în special articolul 6 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 6 alineatul (1) din Acțiunea comună 2004/570/PESC, Consiliul a autorizat Comitetul politic și de securitate (COPS) să adopte deciziile relevante privind numirea comandantului forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în Bosnia și Herțegovina (operația ALTHEA) (denumit în continuare „comandantul forței UE”). |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 6 alineatul (1) din Acțiunea comună 2004/570/PESC, Consiliul a autorizat Comitetul politic și de securitate (COPS) să adopte deciziile relevante privind numirea comandantului forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în Bosnia și Herțegovina (operația ALTHEA) (denumit în continuare „comandantul forței UE”).

| (2) | La 10 ianuarie 2022, COPS a adoptat Decizia (PESC) 2022/59 (2) de numire a generalului-maior Anton WESSELY în funcția de comandant al forței UE. |
| --- | --- |

(2)

La 10 ianuarie 2022, COPS a adoptat Decizia (PESC) 2022/59 (2) de numire a generalului-maior Anton WESSELY în funcția de comandant al forței UE.

| (3) | La 13 octombrie 2022, autoritățile militare austriece a recomandat numirea generalului-maior Helmut HABERMAYER pentru a-i succeda generalului-maior Anton WESSELY în funcția de comandant al forței UE de la 20 ianuarie 2023. |
| --- | --- |

(3)

La 13 octombrie 2022, autoritățile militare austriece a recomandat numirea generalului-maior Helmut HABERMAYER pentru a-i succeda generalului-maior Anton WESSELY în funcția de comandant al forței UE de la 20 ianuarie 2023.

| (4) | Comandantul operației ALTHEA a sprijinit recomandarea autorităților militare austriece. |
| --- | --- |

(4)

Comandantul operației ALTHEA a sprijinit recomandarea autorităților militare austriece.

| (5) | La 24 noiembrie 2022, Comitetul militar al UE a aprobat recomandarea autorităților militare austriece. |
| --- | --- |

(5)

La 24 noiembrie 2022, Comitetul militar al UE a aprobat recomandarea autorităților militare austriece.

| (6) | Prin urmare, Decizia (PESC) 2022/59 ar trebui să fie abrogată. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, Decizia (PESC) 2022/59 ar trebui să fie abrogată.

| (7) | La 12 și 13 decembrie 2002, Consiliul European de la Copenhaga a adoptat o declarație în care se afirmă că acordurile „Berlin plus” și punerea în aplicare a acestora se aplică numai acelor state membre ale Uniunii care sunt membre ale NATO sau participă la programul „Parteneriatul pentru pace” și care au încheiat, în consecință, acorduri de securitate bilaterale cu NATO, |
| --- | --- |

(7)

La 12 și 13 decembrie 2002, Consiliul European de la Copenhaga a adoptat o declarație în care se afirmă că acordurile „Berlin plus” și punerea în aplicare a acestora se aplică numai acelor state membre ale Uniunii care sunt membre ale NATO sau participă la programul „Parteneriatul pentru pace” și care au încheiat, în consecință, acorduri de securitate bilaterale cu NATO,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Generalul-maior Helmut HABERMAYER este numit comandantul forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în Bosnia și Herțegovina (operația ALTHEA) cu începere de la 20 ianuarie 2023.

Articolul 2

Decizia (PESC) 2022/59 se abrogă.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la 20 ianuarie 2023.

Adoptată la Bruxelles, 13 decembrie 2022.

Pentru Comitetul politic și de securitate

Președintele

D. PRONK

---

(1)  
  JO L 252, 28.7.2004, p. 10.

1

(2)  Decizia (PESC) 2022/59 a Comitetului politic și de securitate din 10 ianuarie 2022 privind numirea comandantului forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în Bosnia și Herțegovina și de abrogare a Deciziei (PESC) 2021/5 (BiH/32/2022) (JO L 10, 17.1.2022, p. 77).

2

---

| 22.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/101 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/101

---

DECIZIA (UE) 2022/2540 A CONSILIULUI

din 19 decembrie 2022

de numire a unui membru, propus de Regatul Belgiei, în Comitetul Economic și Social European

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 302,

având în vedere Decizia (UE) 2019/853 a Consiliului din 21 mai 2019 privind stabilirea componenței Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere propunerea guvernului belgian,

după consultarea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 300 alineatul (2) din tratat, Comitetul Economic și Social este format din reprezentanți ai organizațiilor patronale, salariale și ai altor reprezentanți ai societății civile, în special din domeniile socioeconomic, civic, profesional și cultural. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 300 alineatul (2) din tratat, Comitetul Economic și Social este format din reprezentanți ai organizațiilor patronale, salariale și ai altor reprezentanți ai societății civile, în special din domeniile socioeconomic, civic, profesional și cultural.

| (2) | La 2 octombrie 2020, Consiliul a adoptat Decizia (UE) 2020/1392 (2) de numire a membrilor Comitetului Economic și Social European pentru perioada 21 septembrie 2020-20 septembrie 2025. |
| --- | --- |

(2)

La 2 octombrie 2020, Consiliul a adoptat Decizia (UE) 2020/1392 (2) de numire a membrilor Comitetului Economic și Social European pentru perioada 21 septembrie 2020-20 septembrie 2025.

| (3) | Un loc de membru în Comitetul Economic și Social European a devenit vacant ca urmare a demisiei dlui Dominique MICHEL. |
| --- | --- |

(3)

Un loc de membru în Comitetul Economic și Social European a devenit vacant ca urmare a demisiei dlui Dominique MICHEL.

| (4) | Guvernul belgian l-a propus pe dl Olivier JORIS, Executive Manager du Centre de compétence Europe et International de la Fédération des Entreprises de Belgique (FEB) [director executiv, Centrul de competențe europene și internaționale, Federația întreprinderilor din Belgia (FEB)], în calitatea de membru în Comitetul Economic și Social European pentru durata rămasă a mandatului actual, care se încheie la 20 septembrie 2025, |
| --- | --- |

(4)

Guvernul belgian l-a propus pe dl Olivier JORIS, Executive Manager du Centre de compétence Europe et International de la Fédération des Entreprises de Belgique (FEB) [director executiv, Centrul de competențe europene și internaționale, Federația întreprinderilor din Belgia (FEB)], în calitatea de membru în Comitetul Economic și Social European pentru durata rămasă a mandatului actual, care se încheie la 20 septembrie 2025,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Dl Olivier JORIS, Executive Manager du Centre de compétence Europe et International de la Fédération des Entreprises de Belgique (FEB) [director executiv, Centrul de competențe europene și internaționale, Federația întreprinderilor din Belgia (FEB)], este numit în calitatea de membru în cadrul Comitetului Economic și Social European pentru durata rămasă a mandatului actual, care se încheie la 20 septembrie 2025.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 19 decembrie 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

J. SÍKELA

---

(1)  
  JO L 139, 27.5.2019, p. 15.

1

(2)  Decizia (UE) 2020/1392 a Consiliului din 2 octombrie 2020 de numire a membrilor Comitetului Economic și Social European pentru perioada 21 septembrie 2020-20 septembrie 2025 și de abrogare și de înlocuire a Deciziei Consiliului adoptate la 18 septembrie 2020 de numire a membrilor Comitetului Economic și Social European pentru perioada 21 septembrie 2020-20 septembrie 2025 (JO L 322, 5.10.2020, p. 1).

2

---

| 22.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/103 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/103

---

DECIZIA (UE) 2022/2541 A CONSILIULUI

din 19 decembrie 2022

de numire a unui membru, propus de Republica Federală Germania, în Comitetul Economic și Social European

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 302,

având în vedere Decizia (UE) 2019/853 a Consiliului din 21 mai 2019 privind stabilirea componenței Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere propunerea guvernului german,

după consultarea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 300 alineatul (2) din tratat, Comitetul Economic și Social este format din reprezentanți ai organizațiilor patronale, salariale și ai altor reprezentanți ai societății civile, în special din domeniile socioeconomic, civic, profesional și cultural. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 300 alineatul (2) din tratat, Comitetul Economic și Social este format din reprezentanți ai organizațiilor patronale, salariale și ai altor reprezentanți ai societății civile, în special din domeniile socioeconomic, civic, profesional și cultural.

| (2) | La 2 octombrie 2020, Consiliul a adoptat Decizia (UE) 2020/1392 (2) de numire a membrilor Comitetului Economic și Social European pentru perioada 21 septembrie 2020-20 septembrie 2025. |
| --- | --- |

(2)

La 2 octombrie 2020, Consiliul a adoptat Decizia (UE) 2020/1392 (2) de numire a membrilor Comitetului Economic și Social European pentru perioada 21 septembrie 2020-20 septembrie 2025.

| (3) | Un loc de membru în Comitetul Economic și Social European a devenit vacant ca urmare a demisiei doamnei Gabriele MÜLLER-LIST. |
| --- | --- |

(3)

Un loc de membru în Comitetul Economic și Social European a devenit vacant ca urmare a demisiei doamnei Gabriele MÜLLER-LIST.

| (4) | Guvernul german l-a propus pe domnul Andreas KRUSE, Mitglied im Vorstand der Bundesarbeitsgemeinschaft der Seniorenorganisation e.V. (BAGSO) [membru al Consiliului de administrație al Asociației Naționale Germane a Organizațiilor Persoanelor în Vârstă (BAGSO)], în calitatea de membru al Comitetului Economic și Social European pentru durata rămasă a mandatului actual, care se încheie la 20 septembrie 2025, |
| --- | --- |

(4)

Guvernul german l-a propus pe domnul Andreas KRUSE, Mitglied im Vorstand der Bundesarbeitsgemeinschaft der Seniorenorganisation e.V. (BAGSO) [membru al Consiliului de administrație al Asociației Naționale Germane a Organizațiilor Persoanelor în Vârstă (BAGSO)], în calitatea de membru al Comitetului Economic și Social European pentru durata rămasă a mandatului actual, care se încheie la 20 septembrie 2025,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Domnul Andreas KRUSE, Mitglied im Vorstand der Bundesarbeitsgemeinschaft der Seniorenorganisation e.V. (BAGSO) [membru al Consiliului de administrație al Asociației Naționale Germane a Organizațiilor Persoanelor în Vârstă (BAGSO)] este numit în calitatea de membru în Comitetul Economic și Social European pentru durata rămasă a mandatului actual, care se încheie la 20 septembrie 2025.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 19 decembrie 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

J. SÍKELA

---

(1)  
  JO L 139, 27.5.2019, p. 15.

1

(2)  Decizia (UE) 2020/1392 a Consiliului din 2 octombrie 2020 de numire a membrilor Comitetului Economic și Social European pentru perioada 21 septembrie 2020-20 septembrie 2025 și de abrogare și de înlocuire a Deciziei Consiliului adoptate la 18 septembrie 2020 de numire a membrilor Comitetului Economic și Social European pentru perioada 21 septembrie 2020-20 septembrie 2025 (JO L 322, 5.10.2020, p. 1).

2

---

| 22.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/105 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/105

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/2542 A CONSILIULUI

din 19 decembrie 2022

de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2018/1904 de autorizare a Țărilor de Jos să introducă o măsură specială de derogare de la articolul 285 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (1), în special articolul 395 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1904 a Consiliului (2), Țările de Jos au fost autorizate să introducă o măsură specială de derogare de la articolul 285 din Directiva 2006/112/CE pentru a scuti de plata taxei pe valoarea adăugată (TVA) persoanele impozabile a căror cifră de afaceri anuală nu depășește 25 000 EUR (denumită în continuare „măsura specială”). |
| --- | --- |

(1)

Prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1904 a Consiliului (2), Țările de Jos au fost autorizate să introducă o măsură specială de derogare de la articolul 285 din Directiva 2006/112/CE pentru a scuti de plata taxei pe valoarea adăugată (TVA) persoanele impozabile a căror cifră de afaceri anuală nu depășește 25 000 EUR (denumită în continuare „măsura specială”).

| (2) | Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1904 expiră la 31 decembrie 2022. Prin scrisoarea din 23 august 2022, Țările de Jos au solicitat autorizarea de a continua să aplice măsura specială pentru o perioadă suplimentară, până la 31 decembrie 2024, data până la care statele membre trebuie să transpună Directiva (UE) 2020/285 a Consiliului (3). Din directiva respectivă rezultă că, începând cu 1 ianuarie 2025, statelor membre li se va permite să scutească de la plata TVA livrările de bunuri și prestările de servicii efectuate de persoane impozabile a căror cifră de afaceri anuală într-un anumit stat membru nu depășește plafonul de 85 000 EUR sau echivalentul în monedă națională. |
| --- | --- |

(2)

Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1904 expiră la 31 decembrie 2022. Prin scrisoarea din 23 august 2022, Țările de Jos au solicitat autorizarea de a continua să aplice măsura specială pentru o perioadă suplimentară, până la 31 decembrie 2024, data până la care statele membre trebuie să transpună Directiva (UE) 2020/285 a Consiliului (3). Din directiva respectivă rezultă că, începând cu 1 ianuarie 2025, statelor membre li se va permite să scutească de la plata TVA livrările de bunuri și prestările de servicii efectuate de persoane impozabile a căror cifră de afaceri anuală într-un anumit stat membru nu depășește plafonul de 85 000 EUR sau echivalentul în monedă națională.

| (3) | În temeiul articolului 395 alineatul (2) al doilea paragraf din Directiva 2006/112/CE, Comisia a transmis cererea prezentată de Țările de Jos celorlalte state membre, cu excepția Spaniei, prin scrisoarea din 25 august 2022. Prin scrisoarea din 26 august, Comisia a transmis această cerere Spaniei. Prin scrisoarea din 29 august 2022, Comisia a înștiințat Țările de Jos că dispune de toate informațiile necesare pentru evaluarea cererii. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul articolului 395 alineatul (2) al doilea paragraf din Directiva 2006/112/CE, Comisia a transmis cererea prezentată de Țările de Jos celorlalte state membre, cu excepția Spaniei, prin scrisoarea din 25 august 2022. Prin scrisoarea din 26 august, Comisia a transmis această cerere Spaniei. Prin scrisoarea din 29 august 2022, Comisia a înștiințat Țările de Jos că dispune de toate informațiile necesare pentru evaluarea cererii.

| (4) | Măsura specială este în concordanță cu Directiva 2006/112/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva (UE) 2020/285, care vizează reducerea sarcinii de asigurare a conformității pentru întreprinderile mici și evitarea denaturării concurenței pe piața internă. |
| --- | --- |

(4)

Măsura specială este în concordanță cu Directiva 2006/112/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva (UE) 2020/285, care vizează reducerea sarcinii de asigurare a conformității pentru întreprinderile mici și evitarea denaturării concurenței pe piața internă.

| (5) | Măsura specială va rămâne opțională pentru persoanele impozabile, care pot opta în continuare pentru regimul normal de TVA în temeiul articolului 290 din Directiva 2006/112/CE. |
| --- | --- |

(5)

Măsura specială va rămâne opțională pentru persoanele impozabile, care pot opta în continuare pentru regimul normal de TVA în temeiul articolului 290 din Directiva 2006/112/CE.

| (6) | Conform informațiilor furnizate de Țările de Jos, măsura specială va avea un efect neglijabil asupra valorii totale a încasărilor din impozite colectate în etapa consumului final. |
| --- | --- |

(6)

Conform informațiilor furnizate de Țările de Jos, măsura specială va avea un efect neglijabil asupra valorii totale a încasărilor din impozite colectate în etapa consumului final.

| (7) | După intrarea în vigoare a Regulamentului (UE, Euratom) 2021/769 al Consiliului (4), Țările de Jos nu vor efectua niciun calcul de compensare în ceea ce privește declarația referitoare la resursele proprii provenite din TVA pentru exercițiul financiar 2022 și următoarele. |
| --- | --- |

(7)

După intrarea în vigoare a Regulamentului (UE, Euratom) 2021/769 al Consiliului (4), Țările de Jos nu vor efectua niciun calcul de compensare în ceea ce privește declarația referitoare la resursele proprii provenite din TVA pentru exercițiul financiar 2022 și următoarele.

| (8) | Dat fiind faptul că măsura specială a avut un efect pozitiv în ceea ce privește simplificarea obligațiilor în materie de TVA deoarece a redus sarcina administrativă și costurile de asigurare a conformității atât pentru întreprinderile mici cât și pentru autoritățile fiscale, precum și faptul că aceasta nu are un efect major asupra veniturilor totale din TVA generate, este oportun să se permită Țărilor de Jos să aplice măsura specială prevăzută în Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1904. |
| --- | --- |

(8)

Dat fiind faptul că măsura specială a avut un efect pozitiv în ceea ce privește simplificarea obligațiilor în materie de TVA deoarece a redus sarcina administrativă și costurile de asigurare a conformității atât pentru întreprinderile mici cât și pentru autoritățile fiscale, precum și faptul că aceasta nu are un efect major asupra veniturilor totale din TVA generate, este oportun să se permită Țărilor de Jos să aplice măsura specială prevăzută în Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1904.

| (9) | Aplicarea măsurii speciale ar trebui să fie limitată în timp. Durata aplicării sale ar trebui să fie suficientă pentru a permite Comisiei să evalueze eficacitatea și caracterul adecvat al pragului actual În plus, în temeiul articolului 3 alineatul (1) din Directiva (UE) 2020/285, statele membre trebuie să adopte și să publice, până la 31 decembrie 2024, actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma articolului 1 din directiva respectivă și trebuie să aplice dispozițiile respective începând de la 1 ianuarie 2025. În consecință, este oportun ca Țările de Jos să fie autorizate să aplice măsura specială până la 31 decembrie 2024. |
| --- | --- |

(9)

Aplicarea măsurii speciale ar trebui să fie limitată în timp. Durata aplicării sale ar trebui să fie suficientă pentru a permite Comisiei să evalueze eficacitatea și caracterul adecvat al pragului actual În plus, în temeiul articolului 3 alineatul (1) din Directiva (UE) 2020/285, statele membre trebuie să adopte și să publice, până la 31 decembrie 2024, actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma articolului 1 din directiva respectivă și trebuie să aplice dispozițiile respective începând de la 1 ianuarie 2025. În consecință, este oportun ca Țările de Jos să fie autorizate să aplice măsura specială până la 31 decembrie 2024.

| (10) | Prin urmare, Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1904 trebuie modificată în consecință, |
| --- | --- |

(10)

Prin urmare, Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1904 trebuie modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Articolul 2 din Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1904 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 2

Prezenta decizie se aplică de la 1 ianuarie 2020 până la 31 decembrie 2024.”

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data notificării.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Regatului Țărilor de Jos.

Adoptată la Bruxelles, 19 decembrie 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

J. SÍKELA

---

(1)  
  JO L 347, 11.12.2006, p. 1.

1

(2)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1904 a Consiliului din 4 decembrie 2018 de autorizare a Țărilor de Jos să introducă o măsură specială de derogare de la articolul 285 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (JO L 310, 6.12.2018, p. 25).

2

(3)  Directiva (UE) 2020/285 a Consiliului din 18 februarie 2020 de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată în ceea ce privește regimul special pentru întreprinderile mici și a Regulamentului (UE) nr. 904/2010 în ceea ce privește cooperarea administrativă și schimbul de informații în scopul monitorizării aplicării corecte a regimului special pentru întreprinderile mici (JO L 62, 2.3.2020, p. 13).

3

(4)  Regulamentul (UE, Euratom) 2021/769 al Consiliului din 30 aprilie 2021 de modificare a Regulamentului (CEE, Euratom) nr. 1553/89 privind regimul unitar definitiv de colectare a resurselor proprii provenite din taxa pe valoarea adăugată (JO L 165, 11.5.2021, p. 9).

4

---

| 22.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/107 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/107

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (PESC) 2022/2543 A CONSILIULUI

din 21 decembrie 2022

privind punerea în aplicare a Deciziei (PESC) 2015/1333 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 31 alineatul (2),

având în vedere Decizia (PESC) 2015/1333 a Consiliului din 31 iulie 2015 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia și de abrogare a Deciziei 2011/137/PESC (1), în special articolul 12 alineatul (2),

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | La 31 iulie 2015, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2015/1333. |
| --- | --- |

(1)

La 31 iulie 2015, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2015/1333.

| (2) | Ca urmare a hotărârii Tribunalului în Cauza T-627/20 (2), ar trebui să fie eliminată rubrica referitoare la o entitate inclusă pe listă. |
| --- | --- |

(2)

Ca urmare a hotărârii Tribunalului în Cauza T-627/20 (2), ar trebui să fie eliminată rubrica referitoare la o entitate inclusă pe listă.

| (3) | Prin urmare, Decizia (PESC) 2015/1333 ar trebui să fie modificată în consecință, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, Decizia (PESC) 2015/1333 ar trebui să fie modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa IV la Decizia (PESC) 2015/1333 se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 21 decembrie 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

M. BEK

---

(1)  
  JO L 206, 1.8.2015, p. 34.

1

(2)  Hotărârea Tribunalului din 28 septembrie 2022, Libyan African Investment Company (Laico)/Consiliul, T-627/20.

2

---

ANEXĂ

În anexa IV la Decizia (PESC) 2015/1333 [Lista persoanelor și entităților menționate la articolul 9 alineatul (2)] partea B (Entități), se elimină următoarea rubrică:

| „1. | Libyan Arab African Investment Company – LAAICO (alias LAICO)”. |
| --- | --- |

„1.

Libyan Arab African Investment Company – LAAICO (alias LAICO)”.

---

| 22.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/109 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/109

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE, Euratom) 2022/2544 A COMISIEI

din 19 decembrie 2022

de stabilire a măsurilor necesare pentru administrarea și realizarea operațiunilor UE de împrumut și de gestionare a datoriei în cadrul strategiei de finanțare diversificate și a operațiunilor de credit conexe

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (1), în special articolul 220a,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE, Euratom) 2022/2434 al Parlamentului European și al Consiliului (2) a modificat Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 („Regulamentul financiar”) prin stabilirea strategiei de finanțare diversificate ca metodă de finanțare unică pentru realizarea operațiunilor de împrumut și de gestionare a datoriei de către Comisie. Articolul 220a din Regulamentul financiar se aplică programelor de asistență financiară pentru care actele de bază intră în vigoare la 9 noiembrie 2022 sau ulterior acestei date. Strategia de finanțare diversificată nu se aplică programelor existente, în cadrul cărora operațiunile de împrumut și de credit ar trebui să fie efectuate în continuare prin metoda tradițională back-to-back, în conformitate cu articolul 220 din Regulamentul financiar. Metoda back-to-back se poate aplica, de asemenea, în mod excepțional, noilor programe de asistență financiară și se aplică oricărui program Euratom. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE, Euratom) 2022/2434 al Parlamentului European și al Consiliului (2) a modificat Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 („Regulamentul financiar”) prin stabilirea strategiei de finanțare diversificate ca metodă de finanțare unică pentru realizarea operațiunilor de împrumut și de gestionare a datoriei de către Comisie. Articolul 220a din Regulamentul financiar se aplică programelor de asistență financiară pentru care actele de bază intră în vigoare la 9 noiembrie 2022 sau ulterior acestei date. Strategia de finanțare diversificată nu se aplică programelor existente, în cadrul cărora operațiunile de împrumut și de credit ar trebui să fie efectuate în continuare prin metoda tradițională back-to-back, în conformitate cu articolul 220 din Regulamentul financiar. Metoda back-to-back se poate aplica, de asemenea, în mod excepțional, noilor programe de asistență financiară și se aplică oricărui program Euratom.

| (2) | În conformitate cu articolul 220a din Regulamentul financiar, Comisia ia măsurile necesare pentru implementarea strategiei de finanțare diversificate. Aceste măsuri ar trebui să cuprindă un cadru de guvernanță, proceduri de gestionare a riscurilor și o metodologie de alocare a costurilor, care ar trebui să asigure faptul că toate costurile înregistrate de Uniune care au legătură cu o asistență financiară sunt suportate de țara beneficiară. Prin urmare, este necesar să se stabilească măsurile aplicabile atât operațiunilor de împrumut și de gestionare a datoriei efectuate de Comisie în cadrul strategiei de finanțare diversificate, cât și operațiunilor de credit conexe. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 220a din Regulamentul financiar, Comisia ia măsurile necesare pentru implementarea strategiei de finanțare diversificate. Aceste măsuri ar trebui să cuprindă un cadru de guvernanță, proceduri de gestionare a riscurilor și o metodologie de alocare a costurilor, care ar trebui să asigure faptul că toate costurile înregistrate de Uniune care au legătură cu o asistență financiară sunt suportate de țara beneficiară. Prin urmare, este necesar să se stabilească măsurile aplicabile atât operațiunilor de împrumut și de gestionare a datoriei efectuate de Comisie în cadrul strategiei de finanțare diversificate, cât și operațiunilor de credit conexe.

| (3) | Comisia a aplicat pentru prima dată strategia de finanțare diversificată pentru operațiunile de împrumut în contextul NextGenerationEU („NGEU”), instrumentul temporar al Uniunii de sprijinire a redresării economice în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19. Acest lucru a permis mobilizarea cu succes a fondurilor pentru sprijin nerambursabil și împrumuturi în temeiul Regulamentului (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (3) și pentru alte programe ale Uniunii menționate la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2020/2094 al Consiliului (4). |
| --- | --- |

(3)

Comisia a aplicat pentru prima dată strategia de finanțare diversificată pentru operațiunile de împrumut în contextul NextGenerationEU („NGEU”), instrumentul temporar al Uniunii de sprijinire a redresării economice în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19. Acest lucru a permis mobilizarea cu succes a fondurilor pentru sprijin nerambursabil și împrumuturi în temeiul Regulamentului (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (3) și pentru alte programe ale Uniunii menționate la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2020/2094 al Consiliului (4).

| (4) | Modelul de guvernanță și procesele necesare pentru implementarea strategiei de finanțare diversificate în cadrul NGEU au fost stabilite în conformitate cu Decizia de punere în aplicare C(2021) 2502 a Comisiei (5). Aceste măsuri includ, printre altele, un cadru de guvernanță, proceduri de gestionare a riscurilor și de asigurare a conformității. O metodologie de alocare a costurilor a fost elaborată în Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/1095 a Comisiei (6). Este oportun ca măsurile necesare pentru implementarea strategiei de finanțare diversificate în temeiul articolului 220a din Regulamentul financiar să se bazeze pe modelul de guvernanță pentru NGEU. |
| --- | --- |

(4)

Modelul de guvernanță și procesele necesare pentru implementarea strategiei de finanțare diversificate în cadrul NGEU au fost stabilite în conformitate cu Decizia de punere în aplicare C(2021) 2502 a Comisiei (5). Aceste măsuri includ, printre altele, un cadru de guvernanță, proceduri de gestionare a riscurilor și de asigurare a conformității. O metodologie de alocare a costurilor a fost elaborată în Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/1095 a Comisiei (6). Este oportun ca măsurile necesare pentru implementarea strategiei de finanțare diversificate în temeiul articolului 220a din Regulamentul financiar să se bazeze pe modelul de guvernanță pentru NGEU.

| (5) | Cu toate că prezenta decizie ar trebui să se aplice în principal operațiunilor efectuate în cadrul strategiei de finanțare diversificate, este oportun ca unele dintre dispozițiile prevăzute în aceasta să fie extinse la operațiunile efectuate prin metoda back-to-back. Această abordare ar asigura coerența între diferitele programe, în măsura aplicabilă. De asemenea, aceasta ar garanta faptul că toate operațiunile sunt reglementate de cele mai adecvate norme, în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare. Această abordare ar trebui să se aplice măsurilor legate de procedurile de gestionare a riscurilor și de asigurare a conformității. |
| --- | --- |

(5)

Cu toate că prezenta decizie ar trebui să se aplice în principal operațiunilor efectuate în cadrul strategiei de finanțare diversificate, este oportun ca unele dintre dispozițiile prevăzute în aceasta să fie extinse la operațiunile efectuate prin metoda back-to-back. Această abordare ar asigura coerența între diferitele programe, în măsura aplicabilă. De asemenea, aceasta ar garanta faptul că toate operațiunile sunt reglementate de cele mai adecvate norme, în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare. Această abordare ar trebui să se aplice măsurilor legate de procedurile de gestionare a riscurilor și de asigurare a conformității.

| (6) | Elementele operațiunilor de împrumut planificate în cadrul strategiei de finanțare diversificate pentru o perioadă de un an ar trebui stabilite printr-o decizie de împrumut anuală. În special, decizia ar trebui să stabilească dimensiunile operațiunilor de împrumut și de gestionare a datoriei care urmează să fie efectuate în vederea definirii expunerii globale a bugetului Uniunii și a beneficiarilor împrumuturilor. În acest scop, ar trebui să se stabilească un interval pentru cuantumurile maxime ale emisiunilor pentru finanțarea pe termen lung acordată în toate scopurile, un sold maxim al finanțării pe termen scurt, scadența medie maximă a finanțării pe termen lung a Uniunii, o limită pentru soldul final al fiecărei emisiuni și, dacă este cazul, cuantumul maxim al emisiunilor Comisiei care pot fi deținute într-un cont propriu și care pot fi utilizate ca sursă de finanțare suplimentară sau pentru a sprijini piața secundară. |
| --- | --- |

(6)

Elementele operațiunilor de împrumut planificate în cadrul strategiei de finanțare diversificate pentru o perioadă de un an ar trebui stabilite printr-o decizie de împrumut anuală. În special, decizia ar trebui să stabilească dimensiunile operațiunilor de împrumut și de gestionare a datoriei care urmează să fie efectuate în vederea definirii expunerii globale a bugetului Uniunii și a beneficiarilor împrumuturilor. În acest scop, ar trebui să se stabilească un interval pentru cuantumurile maxime ale emisiunilor pentru finanțarea pe termen lung acordată în toate scopurile, un sold maxim al finanțării pe termen scurt, scadența medie maximă a finanțării pe termen lung a Uniunii, o limită pentru soldul final al fiecărei emisiuni și, dacă este cazul, cuantumul maxim al emisiunilor Comisiei care pot fi deținute într-un cont propriu și care pot fi utilizate ca sursă de finanțare suplimentară sau pentru a sprijini piața secundară.

| (7) | Pentru a se asigura disponibilitatea fondurilor necesare pentru îndeplinirea angajamentelor asumate în cadrul programelor de asistență financiară conexe, pe măsură ce acestea ajung la scadență, operațiunile de împrumut și de gestionare a datoriei din cadrul strategiei de finanțare diversificate ar trebui să fie efectuate pe baza unor planuri de finanțare bianuale. Planurile de finanțare ar urma să încadreze respectivele operațiuni în această perioadă în funcție de plățile care trebuie efectuate pentru punerea în aplicare a programelor conexe. Prin urmare, stabilirea planului de finanțare ar trebui să asigure o legătură directă cu nevoile de plată pentru a permite îndeplinirea angajamentelor în materie de cheltuieli care au fost asumate în temeiul actelor de bază corespunzătoare. Planul de finanțare ar trebui să fie stabilit în funcție de limitele prevăzute în decizia de împrumut anuală. Planul de finanțare reprezintă baza pentru informarea participanților pe piață cu privire la planurile de finanțare orientative pentru perioada următoare. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a se asigura disponibilitatea fondurilor necesare pentru îndeplinirea angajamentelor asumate în cadrul programelor de asistență financiară conexe, pe măsură ce acestea ajung la scadență, operațiunile de împrumut și de gestionare a datoriei din cadrul strategiei de finanțare diversificate ar trebui să fie efectuate pe baza unor planuri de finanțare bianuale. Planurile de finanțare ar urma să încadreze respectivele operațiuni în această perioadă în funcție de plățile care trebuie efectuate pentru punerea în aplicare a programelor conexe. Prin urmare, stabilirea planului de finanțare ar trebui să asigure o legătură directă cu nevoile de plată pentru a permite îndeplinirea angajamentelor în materie de cheltuieli care au fost asumate în temeiul actelor de bază corespunzătoare. Planul de finanțare ar trebui să fie stabilit în funcție de limitele prevăzute în decizia de împrumut anuală. Planul de finanțare reprezintă baza pentru informarea participanților pe piață cu privire la planurile de finanțare orientative pentru perioada următoare.

| (8) | Prin stabilirea unui cuantum maxim indicativ al împrumuturilor care acoperă, de regulă, o perioadă de șase luni și prin stabilirea altor parametri-cheie ai operațiunilor planificate, planul de finanțare ar asigura, de asemenea, o mai mare previzibilitate a emisiunilor, menținând în același timp flexibilitatea și oferind transparență piețelor. Baza de investitori vizată are nevoie de informații cu privire la emisiunile care urmează să fie lansate și de o indicație privind calendarul stabilit pentru a pregăti planificarea investițiilor. |
| --- | --- |

(8)

Prin stabilirea unui cuantum maxim indicativ al împrumuturilor care acoperă, de regulă, o perioadă de șase luni și prin stabilirea altor parametri-cheie ai operațiunilor planificate, planul de finanțare ar asigura, de asemenea, o mai mare previzibilitate a emisiunilor, menținând în același timp flexibilitatea și oferind transparență piețelor. Baza de investitori vizată are nevoie de informații cu privire la emisiunile care urmează să fie lansate și de o indicație privind calendarul stabilit pentru a pregăti planificarea investițiilor.

| (9) | Decizia anuală de împrumut și planul de finanțare ar trebui să servească drept bază, pe de o parte, pentru informațiile comunicate de Comisie Parlamentului European și Consiliului, în conformitate cu articolul 220a alineatul (2) din Regulamentul financiar, iar, pe de altă parte, pentru informațiile puse la dispoziția piețelor și a publicului. În plus, Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului rapoarte cu privire la toate aspectele strategiei sale de împrumut și de gestionare a datoriei, în mod cuprinzător și periodic, în conformitate cu articolul 220a alineatul (2) din Regulamentul financiar. |
| --- | --- |

(9)

Decizia anuală de împrumut și planul de finanțare ar trebui să servească drept bază, pe de o parte, pentru informațiile comunicate de Comisie Parlamentului European și Consiliului, în conformitate cu articolul 220a alineatul (2) din Regulamentul financiar, iar, pe de altă parte, pentru informațiile puse la dispoziția piețelor și a publicului. În plus, Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului rapoarte cu privire la toate aspectele strategiei sale de împrumut și de gestionare a datoriei, în mod cuprinzător și periodic, în conformitate cu articolul 220a alineatul (2) din Regulamentul financiar.

| (10) | Definirea unor planuri de finanțare precise și de interes real în cadrul strategiei de finanțare diversificate depinde de comunicarea periodică și promptă a informațiilor de către ordonatorii de credite responsabili cu punerea în aplicare a programelor de asistență financiară în termenele și în limitele cuantumurilor stabilite în cadrul aprobărilor plăților preconizate. Aceste informații ar trebui comunicate Direcției Generale Buget, în calitate de serviciu responsabil pentru definirea și punerea în aplicare a planurilor de finanțare, prin intermediul instrumentului de previziune financiară al Comisiei. |
| --- | --- |

(10)

Definirea unor planuri de finanțare precise și de interes real în cadrul strategiei de finanțare diversificate depinde de comunicarea periodică și promptă a informațiilor de către ordonatorii de credite responsabili cu punerea în aplicare a programelor de asistență financiară în termenele și în limitele cuantumurilor stabilite în cadrul aprobărilor plăților preconizate. Aceste informații ar trebui comunicate Direcției Generale Buget, în calitate de serviciu responsabil pentru definirea și punerea în aplicare a planurilor de finanțare, prin intermediul instrumentului de previziune financiară al Comisiei.

| (11) | Strategia de finanțare diversificată ar trebui să urmărească obținerea celor mai avantajoase condiții financiare pentru Uniune, printr-o planificare solidă și o executare fără impedimente a tranzacțiilor în cele mai bune condiții posibile și în condițiile predominante pe piață. Având în vedere necesitatea de a mobiliza fonduri pentru a permite efectuarea plăților către programele respective, Comisia dispune de o marjă de apreciere limitată în ceea ce privește calendarul tranzacțiilor de pe piață. Strategia de finanțare diversificată ar oferi Comisiei o gamă mai largă de tehnici de finanțare, inclusiv finanțarea pe termen scurt, care să îi permită să reducă riscul de execuție pe piață atunci când este necesar să mobilizeze fonduri în condiții de piață mai nefavorabile. |
| --- | --- |

(11)

Strategia de finanțare diversificată ar trebui să urmărească obținerea celor mai avantajoase condiții financiare pentru Uniune, printr-o planificare solidă și o executare fără impedimente a tranzacțiilor în cele mai bune condiții posibile și în condițiile predominante pe piață. Având în vedere necesitatea de a mobiliza fonduri pentru a permite efectuarea plăților către programele respective, Comisia dispune de o marjă de apreciere limitată în ceea ce privește calendarul tranzacțiilor de pe piață. Strategia de finanțare diversificată ar oferi Comisiei o gamă mai largă de tehnici de finanțare, inclusiv finanțarea pe termen scurt, care să îi permită să reducă riscul de execuție pe piață atunci când este necesar să mobilizeze fonduri în condiții de piață mai nefavorabile.

| (12) | Instrumentele de finanțare din cadrul strategiei de finanțare diversificate ar trebui să includă, printre altele, o varietate de obligațiuni de referință și de titluri de creanță pe termen scurt ale UE. Operațiunile de împrumut din cadrul strategiei de finanțare diversificate ar trebui organizate sub formă de licitații, tranzacții sindicalizate sau plasamente private, alegând-o pe cea mai adecvată dintre acestea având în vedere dimensiunea și natura operațiunilor. |
| --- | --- |

(12)

Instrumentele de finanțare din cadrul strategiei de finanțare diversificate ar trebui să includă, printre altele, o varietate de obligațiuni de referință și de titluri de creanță pe termen scurt ale UE. Operațiunile de împrumut din cadrul strategiei de finanțare diversificate ar trebui organizate sub formă de licitații, tranzacții sindicalizate sau plasamente private, alegând-o pe cea mai adecvată dintre acestea având în vedere dimensiunea și natura operațiunilor.

| (13) | Strategia de finanțare diversificată ar trebui să includă capacitatea de a emite instrumente pe termen scurt și de a menține o rezervă de lichidități care să permită Comisiei să elimine neconcordanțele dintre împrumuturi și plăți în ceea ce privește calendarul, precum și să onoreze o cerere de plată în cazul unor condiții de finanțare nefavorabile. Operațiunile de împrumut pe termen scurt prin intermediul titlurilor de creanță pe termen scurt ale UE ar trebui realizate prin intermediul unor licitații periodice pentru a oferi flexibilitate și eficiență. Licitațiile respective ar trebui să fie organizate astfel încât să se asigure un statut de emitent transparent și previzibil pentru Uniune și egalitatea de tratament pentru participanți. |
| --- | --- |

(13)

Strategia de finanțare diversificată ar trebui să includă capacitatea de a emite instrumente pe termen scurt și de a menține o rezervă de lichidități care să permită Comisiei să elimine neconcordanțele dintre împrumuturi și plăți în ceea ce privește calendarul, precum și să onoreze o cerere de plată în cazul unor condiții de finanțare nefavorabile. Operațiunile de împrumut pe termen scurt prin intermediul titlurilor de creanță pe termen scurt ale UE ar trebui realizate prin intermediul unor licitații periodice pentru a oferi flexibilitate și eficiență. Licitațiile respective ar trebui să fie organizate astfel încât să se asigure un statut de emitent transparent și previzibil pentru Uniune și egalitatea de tratament pentru participanți.

| (14) | Operațiunile de gestionare a datoriei din cadrul strategiei de finanțare diversificate permit o mai bună gestionare a ratei dobânzii și a altor riscuri financiare. Prin urmare, este oportun să se permită utilizarea instrumentelor financiare derivate, cum ar fi swapurile, pentru a gestiona rata dobânzii sau alte riscuri financiare legate de împrumuturile acordate țărilor beneficiare, respectând întotdeauna principiul echilibrului, sau pentru a efectua tranzacții garantate sau negarantate pe piața monetară cu oficii de gestionare a datoriei din statele membre, instituții supranaționale, agenții naționale din sectorul public, instituții de credit și firme de investiții cu o bonitate adecvată sau cu contrapărți centrale. În acest context, Comisia ar trebui, de asemenea, să fie autorizată să răscumpere și/sau să dețină propriile obligațiuni în scopul administrării lichidității și al sprijinirii lichidităților pe piața obligațiunilor UE. |
| --- | --- |

(14)

Operațiunile de gestionare a datoriei din cadrul strategiei de finanțare diversificate permit o mai bună gestionare a ratei dobânzii și a altor riscuri financiare. Prin urmare, este oportun să se permită utilizarea instrumentelor financiare derivate, cum ar fi swapurile, pentru a gestiona rata dobânzii sau alte riscuri financiare legate de împrumuturile acordate țărilor beneficiare, respectând întotdeauna principiul echilibrului, sau pentru a efectua tranzacții garantate sau negarantate pe piața monetară cu oficii de gestionare a datoriei din statele membre, instituții supranaționale, agenții naționale din sectorul public, instituții de credit și firme de investiții cu o bonitate adecvată sau cu contrapărți centrale. În acest context, Comisia ar trebui, de asemenea, să fie autorizată să răscumpere și/sau să dețină propriile obligațiuni în scopul administrării lichidității și al sprijinirii lichidităților pe piața obligațiunilor UE.

| (15) | Operațiunile de credit ar trebui efectuate în conformitate cu actul de bază relevant și cu acordurile de împrumut corespunzătoare. Este oportun să se stabilească condițiile minime în care sunt plătite împrumuturile. De asemenea, ar trebui să se asigure faptul că țările beneficiare suportă toate costurile înregistrate de Uniune care au legătură cu împrumuturi în conformitate cu o metodologie stabilită de Comisie printr-o decizie separată, completată de orientări detaliate pentru calcularea acestor costuri. |
| --- | --- |

(15)

Operațiunile de credit ar trebui efectuate în conformitate cu actul de bază relevant și cu acordurile de împrumut corespunzătoare. Este oportun să se stabilească condițiile minime în care sunt plătite împrumuturile. De asemenea, ar trebui să se asigure faptul că țările beneficiare suportă toate costurile înregistrate de Uniune care au legătură cu împrumuturi în conformitate cu o metodologie stabilită de Comisie printr-o decizie separată, completată de orientări detaliate pentru calcularea acestor costuri.

| (16) | Țărilor beneficiare ar trebui să li se ofere posibilitatea de a solicita Comisiei să acorde împrumuturi la o rată fixă de acoperire a dobânzilor. Acest lucru ar necesita utilizarea de către Comisie a unor instrumente financiare, cum ar fi swapurile pe rata dobânzii, pentru a oferi credite cu dobândă fixă. Costurile de gestionare a riscurilor cu instrumente financiare derivate ar trebui să fie suportate de țara beneficiară. |
| --- | --- |

(16)

Țărilor beneficiare ar trebui să li se ofere posibilitatea de a solicita Comisiei să acorde împrumuturi la o rată fixă de acoperire a dobânzilor. Acest lucru ar necesita utilizarea de către Comisie a unor instrumente financiare, cum ar fi swapurile pe rata dobânzii, pentru a oferi credite cu dobândă fixă. Costurile de gestionare a riscurilor cu instrumente financiare derivate ar trebui să fie suportate de țara beneficiară.

| (17) | Operațiunile de împrumut din cadrul programelor de asistență financiară existente sunt efectuate în temeiul „Programului privind emisiunile de titluri de creanțe UE-Euratom” instituit în 2019 și actualizat în 2021 (denumit în continuare „programul privind emisiunile de titluri de creanțe”). Programul include, printre altele, o circulară privind ofertele care conține toate informațiile necesare piețelor în conformitate cu legislația aplicabilă, precum și acorduri operaționale și contractuale cu contrapărți care sunt esențiale pentru activitățile de împrumut. Operațiunile de împrumut din cadrul strategiei de finanțare diversificate ar trebui să fie efectuate în temeiul Programului privind emisiunile de creanțe, după introducerea modificărilor necesare în documentația existentă. |
| --- | --- |

(17)

Operațiunile de împrumut din cadrul programelor de asistență financiară existente sunt efectuate în temeiul „Programului privind emisiunile de titluri de creanțe UE-Euratom” instituit în 2019 și actualizat în 2021 (denumit în continuare „programul privind emisiunile de titluri de creanțe”). Programul include, printre altele, o circulară privind ofertele care conține toate informațiile necesare piețelor în conformitate cu legislația aplicabilă, precum și acorduri operaționale și contractuale cu contrapărți care sunt esențiale pentru activitățile de împrumut. Operațiunile de împrumut din cadrul strategiei de finanțare diversificate ar trebui să fie efectuate în temeiul Programului privind emisiunile de creanțe, după introducerea modificărilor necesare în documentația existentă.

| (18) | Pentru a efectua operațiunile de împrumut și de gestionare a datoriei în cadrul strategiei de finanțare diversificate, ar trebui stabilite capacități operaționale adecvate, inclusiv capacități de decontare a tranzacțiilor, o platformă de licitație și posibilitatea de a recurge la tranzacții de recumpărare și swapuri. |
| --- | --- |

(18)

Pentru a efectua operațiunile de împrumut și de gestionare a datoriei în cadrul strategiei de finanțare diversificate, ar trebui stabilite capacități operaționale adecvate, inclusiv capacități de decontare a tranzacțiilor, o platformă de licitație și posibilitatea de a recurge la tranzacții de recumpărare și swapuri.

| (19) | Pentru a efectua operațiuni de împrumut și de gestionare a datoriei în cadrul strategiei de finanțare diversificate și operațiuni de credit conexe, Comisia ar trebui să deschidă conturi speciale, exclusiv pentru efectuarea acestor operațiuni. Acestor conturi ar trebui să li se aplice aceleași considerații ca și în cazul conturilor destinate operațiunilor NGEU. În special, pentru a aborda riscul de lichiditate care decurge din aceste operațiuni, ar trebui stabilite dețineri prudențiale de numerar sigure și specifice obiectivului urmărit pentru plăți. Cerința de a deține o astfel de rezervă prudențială de numerar specifică reprezintă o parte integrantă și indispensabilă a abordării de gestionare a riscurilor pentru o strategie de finanțare diversificată. Pentru a se asigura că aceste dețineri de numerar critice nu sunt supuse niciunui risc de contrapartidă care decurge din intrarea în dificultate a instituției la care sunt păstrate aceste rezerve, este imperativ ca aceste dețineri prudențiale de numerar să fie deținute la o bancă centrală. Aceste dețineri de numerar ar trebui să fie păstrate într-un cont special deschis la BCE și ar trebui menținute la cel mai scăzut nivel necesar pentru a onora plățile care urmează să fie efectuate într-un orizont scurt de timp, dar pot varia în ceea ce privește cuantumul în funcție de calendarul emisiunilor și al plăților. Ar trebui încheiat cu BCE un contract de servicii de agenție fiscală, care să permită acoperirea costurilor aferente. |
| --- | --- |

(19)

Pentru a efectua operațiuni de împrumut și de gestionare a datoriei în cadrul strategiei de finanțare diversificate și operațiuni de credit conexe, Comisia ar trebui să deschidă conturi speciale, exclusiv pentru efectuarea acestor operațiuni. Acestor conturi ar trebui să li se aplice aceleași considerații ca și în cazul conturilor destinate operațiunilor NGEU. În special, pentru a aborda riscul de lichiditate care decurge din aceste operațiuni, ar trebui stabilite dețineri prudențiale de numerar sigure și specifice obiectivului urmărit pentru plăți. Cerința de a deține o astfel de rezervă prudențială de numerar specifică reprezintă o parte integrantă și indispensabilă a abordării de gestionare a riscurilor pentru o strategie de finanțare diversificată. Pentru a se asigura că aceste dețineri de numerar critice nu sunt supuse niciunui risc de contrapartidă care decurge din intrarea în dificultate a instituției la care sunt păstrate aceste rezerve, este imperativ ca aceste dețineri prudențiale de numerar să fie deținute la o bancă centrală. Aceste dețineri de numerar ar trebui să fie păstrate într-un cont special deschis la BCE și ar trebui menținute la cel mai scăzut nivel necesar pentru a onora plățile care urmează să fie efectuate într-un orizont scurt de timp, dar pot varia în ceea ce privește cuantumul în funcție de calendarul emisiunilor și al plăților. Ar trebui încheiat cu BCE un contract de servicii de agenție fiscală, care să permită acoperirea costurilor aferente.

| (20) | În plus, un cadru de gestionare a riscurilor și de asigurare a conformității pentru operațiunile de împrumut, de gestionare a datoriei și de credit ar trebui să asigure protecția intereselor financiare ale Uniunii și să garanteze că toate activitățile se desfășoară în conformitate cu cele mai înalte standarde de integritate, de probitate, de bună gestiune financiară și gestionare a riscurilor. În acest sens, rolul de responsabil cu gestionarea riscurilor instituit anterior în temeiul Deciziei C(2021) 2502 a Comisiei ar trebui extins pentru a se aplica tuturor operațiunilor din cadrul strategiei de finanțare diversificate în temeiul prezentei decizii. Responsabilul cu gestionarea riscurilor ar trebui să fie sprijinit în îndeplinirea sarcinilor sale de Comitetul pentru riscuri și conformitate. |
| --- | --- |

(20)

În plus, un cadru de gestionare a riscurilor și de asigurare a conformității pentru operațiunile de împrumut, de gestionare a datoriei și de credit ar trebui să asigure protecția intereselor financiare ale Uniunii și să garanteze că toate activitățile se desfășoară în conformitate cu cele mai înalte standarde de integritate, de probitate, de bună gestiune financiară și gestionare a riscurilor. În acest sens, rolul de responsabil cu gestionarea riscurilor instituit anterior în temeiul Deciziei C(2021) 2502 a Comisiei ar trebui extins pentru a se aplica tuturor operațiunilor din cadrul strategiei de finanțare diversificate în temeiul prezentei decizii. Responsabilul cu gestionarea riscurilor ar trebui să fie sprijinit în îndeplinirea sarcinilor sale de Comitetul pentru riscuri și conformitate.

| (21) | Responsabilul cu gestionarea riscurilor, în conformitate cu cele mai bune practici și cu standardele internaționale recunoscute, ar trebui să elaboreze o politică la nivel înalt privind riscurile și conformitatea care să conțină orientări privind riscurile și conformitatea pentru realizarea operațiunilor în condiții de independență deplină. |
| --- | --- |

(21)

Responsabilul cu gestionarea riscurilor, în conformitate cu cele mai bune practici și cu standardele internaționale recunoscute, ar trebui să elaboreze o politică la nivel înalt privind riscurile și conformitatea care să conțină orientări privind riscurile și conformitatea pentru realizarea operațiunilor în condiții de independență deplină.

| (22) | În special, responsabilul cu gestionarea riscurilor ar trebui să se asigure că operațiunile respectă politica la nivel înalt privind riscurile și conformitatea și că riscurile legate de aceste operațiuni sunt identificate, înțelese, gestionate și raportate responsabilului cu gestionarea riscurilor. În îndeplinirea acestor sarcini, responsabilul cu gestionarea riscurilor ar trebui să fie sprijinit de un responsabil cu asigurarea conformității, care ar trebui să raporteze direct responsabilului cu gestionarea riscurilor cu privire la aspectele legate de respectarea normelor și a procedurilor de prevenire a spălării banilor și a finanțării terorismului. |
| --- | --- |

(22)

În special, responsabilul cu gestionarea riscurilor ar trebui să se asigure că operațiunile respectă politica la nivel înalt privind riscurile și conformitatea și că riscurile legate de aceste operațiuni sunt identificate, înțelese, gestionate și raportate responsabilului cu gestionarea riscurilor. În îndeplinirea acestor sarcini, responsabilul cu gestionarea riscurilor ar trebui să fie sprijinit de un responsabil cu asigurarea conformității, care ar trebui să raporteze direct responsabilului cu gestionarea riscurilor cu privire la aspectele legate de respectarea normelor și a procedurilor de prevenire a spălării banilor și a finanțării terorismului.

| (23) | Pentru a se asigura că măsurile aplicabile tuturor operațiunilor efectuate în cadrul strategiei de finanțare diversificate sunt uniforme, este oportun ca Decizia C(2021) 2502 să fie abrogată. |
| --- | --- |

(23)

Pentru a se asigura că măsurile aplicabile tuturor operațiunilor efectuate în cadrul strategiei de finanțare diversificate sunt uniforme, este oportun ca Decizia C(2021) 2502 să fie abrogată.

| (24) | Pentru a se asigura că operațiunile de împrumut care urmează să fie efectuate în cadrul instrumentului pentru acordarea de sprijin Ucrainei (7) vor beneficia de strategia de finanțare diversificată, prezenta decizie ar trebui să intre în vigoare în regim de urgență în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(24)

Pentru a se asigura că operațiunile de împrumut care urmează să fie efectuate în cadrul instrumentului pentru acordarea de sprijin Ucrainei (7) vor beneficia de strategia de finanțare diversificată, prezenta decizie ar trebui să intre în vigoare în regim de urgență în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

CAPITOLUL 1

OBIECT ȘI DEFINIȚII

Articolul 1

Obiect și domeniu de aplicare

(1)   Prezenta decizie stabilește măsurile necesare pentru implementarea strategiei de finanțare diversificate pentru operațiunile de împrumut și de gestionare a datoriei care intră sub incidența articolului 220a din Regulamentul financiar, precum și pentru operațiunile de credit conexe.

(2)   Capitolul 4 se aplică, de asemenea, operațiunilor de împrumut și de credit efectuate în conformitate cu metoda back-to-back.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentei decizii, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „operațiuni de împrumut” înseamnă operațiuni pe piețe, în special emisiuni de creanțe pentru împrumuturi, inclusiv pentru împrumuturi reînnoibile; |
| --- | --- |

1.

„operațiuni de împrumut” înseamnă operațiuni pe piețe, în special emisiuni de creanțe pentru împrumuturi, inclusiv pentru împrumuturi reînnoibile;

| 2. | „operațiuni de gestionare a datoriei” înseamnă operațiuni de piață legate de datoria rezultată din operațiunile de împrumut în vederea optimizării structurii datoriei neachitate și a atenuării riscului de dobândă, a riscului de lichiditate și a altor riscuri financiare, precum și operațiunile de sprijinire a lichidității pieței secundare; |
| --- | --- |

2.

„operațiuni de gestionare a datoriei” înseamnă operațiuni de piață legate de datoria rezultată din operațiunile de împrumut în vederea optimizării structurii datoriei neachitate și a atenuării riscului de dobândă, a riscului de lichiditate și a altor riscuri financiare, precum și operațiunile de sprijinire a lichidității pieței secundare;

| 3. | „operațiuni de credit” înseamnă operațiuni legate de execuția împrumuturilor și a liniilor de credit pentru asistență financiară în temeiul articolului 220 din Regulamentul financiar; |
| --- | --- |

3.

„operațiuni de credit” înseamnă operațiuni legate de execuția împrumuturilor și a liniilor de credit pentru asistență financiară în temeiul articolului 220 din Regulamentul financiar;

| 4. | „plată” înseamnă transferul veniturilor obținute prin operațiuni de împrumut și de gestionare a datoriei pentru a finanța sprijinul rambursabil sau nerambursabil acordat unui beneficiar; |
| --- | --- |

4.

„plată” înseamnă transferul veniturilor obținute prin operațiuni de împrumut și de gestionare a datoriei pentru a finanța sprijinul rambursabil sau nerambursabil acordat unui beneficiar;

| 5. | „ordonator de credite al programului” înseamnă ordonatorul de credite competent, în conformitate cu anexa I la normele interne stabilite prin Decizia C(2018) 5120 a Comisiei (8), pentru execuția liniilor bugetare ale unui program de asistență financiară și ale unui program finanțat în temeiul articolului 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2020/2094, în măsura în care pune în aplicare măsurile menționate la articolul 1 alineatul (2) din regulamentul respectiv; |
| --- | --- |

5.

„ordonator de credite al programului” înseamnă ordonatorul de credite competent, în conformitate cu anexa I la normele interne stabilite prin Decizia C(2018) 5120 a Comisiei (8), pentru execuția liniilor bugetare ale unui program de asistență financiară și ale unui program finanțat în temeiul articolului 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2020/2094, în măsura în care pune în aplicare măsurile menționate la articolul 1 alineatul (2) din regulamentul respectiv;

8

| 6. | „swap” înseamnă swap astfel cum este definit în secțiunea 1 punctul 10 din anexa III la Regulamentul delegat (UE) 2017/583 al Comisiei (9); |
| --- | --- |

6.

„swap” înseamnă swap astfel cum este definit în secțiunea 1 punctul 10 din anexa III la Regulamentul delegat (UE) 2017/583 al Comisiei (9);

9

| 7. | „instrumente financiare derivate” înseamnă instrumente financiare derivate astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 5 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (10); |
| --- | --- |

7.

„instrumente financiare derivate” înseamnă instrumente financiare derivate astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 5 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (10);

10

| 8. | „tranzacție de recumpărare” sau „tranzacție reverse repo” înseamnă o tranzacție de recumpărare sau o tranzacție reverse repo astfel cum este definită la articolul 3 punctul 9 din Regulamentul (UE) 2015/2365 al Parlamentului European și al Consiliului (11); |
| --- | --- |

8.

„tranzacție de recumpărare” sau „tranzacție reverse repo” înseamnă o tranzacție de recumpărare sau o tranzacție reverse repo astfel cum este definită la articolul 3 punctul 9 din Regulamentul (UE) 2015/2365 al Parlamentului European și al Consiliului (11);

11

| 9. | „tranzacție de cumpărare-revânzare” (buy-sell back) sau „tranzacție de vânzare-recumpărare” (sell-buy back) înseamnă tranzacție de cumpărare-revânzare și tranzacție de vânzare-recumpărare astfel cum sunt definite la articolul 3 punctul 8 din Regulamentul (UE) 2015/2365; |
| --- | --- |

9.

„tranzacție de cumpărare-revânzare” (buy-sell back) sau „tranzacție de vânzare-recumpărare” (sell-buy back) înseamnă tranzacție de cumpărare-revânzare și tranzacție de vânzare-recumpărare astfel cum sunt definite la articolul 3 punctul 8 din Regulamentul (UE) 2015/2365;

buy-sell back

sell-buy back

| 10. | „tranzacție sindicalizată” înseamnă o tranzacție prin care finanțarea este oferită de un grup de creditori, denumit sindicat, unui singur debitor; |
| --- | --- |

10.

„tranzacție sindicalizată” înseamnă o tranzacție prin care finanțarea este oferită de un grup de creditori, denumit sindicat, unui singur debitor;

| 11. | „licitație” înseamnă procesul de emisiune de titluri de creanță ale Uniunii și ale Euratom care se bazează pe prezentarea de oferte competitive prin intermediul unei platforme de licitație; |
| --- | --- |

11.

„licitație” înseamnă procesul de emisiune de titluri de creanță ale Uniunii și ale Euratom care se bazează pe prezentarea de oferte competitive prin intermediul unei platforme de licitație;

| 12. | „finanțare pe termen lung” înseamnă finanțarea prin operațiuni de împrumut pe o perioadă mai mare de un an, cu excepția cuantumurilor deținute în contul propriu; |
| --- | --- |

12.

„finanțare pe termen lung” înseamnă finanțarea prin operațiuni de împrumut pe o perioadă mai mare de un an, cu excepția cuantumurilor deținute în contul propriu;

| 13. | „finanțare pe termen scurt” înseamnă finanțarea prin operațiuni de împrumut pe o perioadă mai mică sau egală cu un an și utilizarea tranzacțiilor negarantate pe piața monetară și a tranzacțiilor de pe piața monetară garantate cu titluri de valoare deținute în contul propriu. |
| --- | --- |

13.

„finanțare pe termen scurt” înseamnă finanțarea prin operațiuni de împrumut pe o perioadă mai mică sau egală cu un an și utilizarea tranzacțiilor negarantate pe piața monetară și a tranzacțiilor de pe piața monetară garantate cu titluri de valoare deținute în contul propriu.

CAPITOLUL 2

OPERAȚIUNI DE ÎMPRUMUT, DE GESTIONARE A DATORIEI ȘI DE CREDIT

SECȚIUNEA 1

Strategia de finanțare

Articolul 3

Decizia de împrumut anuală

(1)   Comisia adoptă o decizie-cadru de împrumut care stabilește limitele maxime pentru operațiunile de împrumut și pentru operațiunile de gestionare a datoriei și care acoperă o perioadă de un an (denumită în continuare „decizia de împrumut anuală”).

(2)   Decizia de împrumut anuală stabilește următorii parametri de finanțare:

| (a) | cuantumul anual maxim al finanțării pe termen lung pe baza volumelor preconizate ale plăților planificate, precum și a necesităților de refinanțare; |
| --- | --- |

(a)

cuantumul anual maxim al finanțării pe termen lung pe baza volumelor preconizate ale plăților planificate, precum și a necesităților de refinanțare;

| (b) | soldul maxim al finanțării pe termen scurt, inclusiv prin emisiunea de titluri ale creanță pe termen scurt ale UE, utilizarea tranzacțiilor negarantate pe piața monetară, pe baza nevoilor preconizate de administrare a lichidității și de finanțare temporară și, după caz, utilizarea tranzacțiilor pe piața monetară garantate cu emisiuni proprii deținute în contul propriu, inclusiv pentru a sprijini piața secundară a obligațiunilor UE; |
| --- | --- |

(b)

soldul maxim al finanțării pe termen scurt, inclusiv prin emisiunea de titluri ale creanță pe termen scurt ale UE, utilizarea tranzacțiilor negarantate pe piața monetară, pe baza nevoilor preconizate de administrare a lichidității și de finanțare temporară și, după caz, utilizarea tranzacțiilor pe piața monetară garantate cu emisiuni proprii deținute în contul propriu, inclusiv pentru a sprijini piața secundară a obligațiunilor UE;

| (c) | soldul maxim final pentru fiecare emisiune, care reflectă riscul de concentrare la scadență; |
| --- | --- |

(c)

soldul maxim final pentru fiecare emisiune, care reflectă riscul de concentrare la scadență;

| (d) | scadența medie maximă a finanțării pe termen lung; |
| --- | --- |

(d)

scadența medie maximă a finanțării pe termen lung;

| (e) | dacă este cazul, soldul maxim al emisiunilor proprii care pot fi deținute de Comisie în contul propriu și care pot fi utilizate pentru tranzacții garantate pe piața monetară sau pentru a sprijini piața secundară a obligațiunilor UE. |
| --- | --- |

(e)

dacă este cazul, soldul maxim al emisiunilor proprii care pot fi deținute de Comisie în contul propriu și care pot fi utilizate pentru tranzacții garantate pe piața monetară sau pentru a sprijini piața secundară a obligațiunilor UE.

(3)   Pentru elaborarea deciziei de împrumut anuale se iau în considerare următorii factori:

| (a) | cerințele care decurg din actele de bază subiacente, în special actele de bază menționate la articolul 220 alineatul (1) din Regulamentul financiar; |
| --- | --- |

(a)

cerințele care decurg din actele de bază subiacente, în special actele de bază menționate la articolul 220 alineatul (1) din Regulamentul financiar;

| (b) | obligațiile de plată a datoriei neachitate pentru servicii și rambursarea principalului, în conformitate cu programul anual de lucru și ținând seama de programarea financiară; |
| --- | --- |

(b)

obligațiile de plată a datoriei neachitate pentru servicii și rambursarea principalului, în conformitate cu programul anual de lucru și ținând seama de programarea financiară;

| (c) | compatibilitatea cu limitele stabilite în Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 și, după caz, în Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului (12), precum și cu limitele duratei maxime sau ale scadenței medii maxime stabilite în actul de bază subiacent. În ceea ce privește NGEU, aceste limite sunt cele prevăzute la articolul 6 din Decizia (UE, Euratom) 2020/2053, și anume 0,6 puncte procentuale din VNB-urile statelor membre, în cazul plafoanelor resurselor proprii suplimentare, și limita prevăzută la articolul 5 alineatul (2) al treilea paragraf din decizia respectivă, în cazul rambursării planificate a împrumuturilor de la bugetul Uniunii; |
| --- | --- |

(c)

compatibilitatea cu limitele stabilite în Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 și, după caz, în Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului (12), precum și cu limitele duratei maxime sau ale scadenței medii maxime stabilite în actul de bază subiacent. În ceea ce privește NGEU, aceste limite sunt cele prevăzute la articolul 6 din Decizia (UE, Euratom) 2020/2053, și anume 0,6 puncte procentuale din VNB-urile statelor membre, în cazul plafoanelor resurselor proprii suplimentare, și limita prevăzută la articolul 5 alineatul (2) al treilea paragraf din decizia respectivă, în cazul rambursării planificate a împrumuturilor de la bugetul Uniunii;

| (d) | scadențele împrumuturilor prevăzute în acordurile de împrumut încheiate între Comisie și țara beneficiară; |
| --- | --- |

(d)

scadențele împrumuturilor prevăzute în acordurile de împrumut încheiate între Comisie și țara beneficiară;

| (e) | alți factori relevanți pentru determinarea operațiunilor de împrumut și de gestionare a datoriei. |
| --- | --- |

(e)

alți factori relevanți pentru determinarea operațiunilor de împrumut și de gestionare a datoriei.

(4)   Decizia de împrumut anuală se adoptă înainte de începerea perioadei pe care o acoperă.

(5)   Decizia de împrumut anuală poate fi modificată în special în cazul unui risc grav ca scadența medie maximă să nu poată fi respectată din cauza subexecutării emisiunilor cuantumurilor finanțării pe termen lung sau în cazul modificării unuia sau a mai multora dintre factorii menționați la alineatul (3).

(6)   Comisia transmite decizia de împrumut anuală Parlamentului European și Consiliului.

Articolul 4

Planul de finanțare

(1)   Planul de finanțare stabilește o țintă indicativă pentru fondurile care urmează să fie mobilizate prin operațiuni de împrumut și gestionate prin operațiuni de gestionare a datoriei, care acoperă, de regulă, o perioadă de șase luni.

(2)   Planul de finanțare indică operațiunile de împrumut planificate și, după caz, operațiunile de gestionare a datoriei, care urmează să fie efectuate în cadrul strategiei de finanțare diversificate. În limitele stabilite în decizia de împrumut anuală și ținând seama de factorii menționați la articolul 3 alineatul (3) și de condițiile financiare de pe piața primară și cea secundară, planul de finanțare include, printre altele, următorii parametri de finanțare:

| (a) | cuantumul maxim preconizat al finanțării pe termen scurt și al finanțării pe termen lung pentru perioada respectivă; |
| --- | --- |

(a)

cuantumul maxim preconizat al finanțării pe termen scurt și al finanțării pe termen lung pentru perioada respectivă;

| (b) | scadența medie maximă ponderată a finanțării pe termen lung care urmează să fie efectuată; |
| --- | --- |

(b)

scadența medie maximă ponderată a finanțării pe termen lung care urmează să fie efectuată;

| (c) | o limită superioară a lichidității medii preconizate a fi disponibilă ca rezervă pentru a răspunde nevoilor de plată pentru perioada planificată; |
| --- | --- |

(c)

o limită superioară a lichidității medii preconizate a fi disponibilă ca rezervă pentru a răspunde nevoilor de plată pentru perioada planificată;

| (d) | dacă este cazul, soldul maxim al emisiunilor proprii care pot fi deținute de Comisie în contul propriu și care pot fi utilizate pentru tranzacții garantate pe piața monetară sau pentru a sprijini piața secundară. |
| --- | --- |

(d)

dacă este cazul, soldul maxim al emisiunilor proprii care pot fi deținute de Comisie în contul propriu și care pot fi utilizate pentru tranzacții garantate pe piața monetară sau pentru a sprijini piața secundară.

Pentru elaborarea planului de finanțare, se ține seama în mod corespunzător de avizul responsabilului cu gestionarea riscurilor menționat la articolul 18 alineatul (2) litera (a).

(3)   Planul de finanțare se adoptă înainte de începerea perioadei pe care o acoperă.

(4)   Planul de finanțare poate fi modificat în cazul unei modificări substanțiale a unuia sau a mai multora dintre factorii menționați la articolul 3 alineatul (3).

(5)   Pe baza planului de finanțare adoptat, Comisia informează Parlamentul European și Consiliul.

Articolul 5

Comunicarea necesităților de plată preconizate în scopul pregătirii și punerii în aplicare a planului de finanțare

(1)   Planul de finanțare se elaborează pe baza unor informații actualizate, care trebuie furnizate Direcției Generale Buget de către ordonatorii de credite ai programelor, cu privire la calendarul plăților preconizate pentru perioada de șase luni vizată. Informațiile furnizate sunt, în măsura posibilului, exacte și fiabile.

(2)   Cu o lună înainte de adoptarea planului de finanțare, ordonatorii de credite ai programelor furnizează o estimare detaliată a necesităților de plată pentru programele respective.

(3)   Ordonatorii de credite ai programelor furnizează, în măsura posibilului, actualizări periodice, exacte și fiabile ale informațiilor transmise cu privire la plățile preconizate, inclusiv modificări ale termenelor de finalizare a procedurilor de aprobare a plăților.

(4)   În scopul comunicării informațiilor solicitate în temeiul alineatelor (1)-(3) de la prezentul articol, ordonatorii de credite ai programelor utilizează sistemul electronic pentru comunicarea și actualizarea informațiilor privind necesitățile de plată preconizate, prevăzut la articolul 11 alineatul (2) litera (h), pentru a transmite informațiile privind previziunile de plată.

Articolul 6

Realizarea operațiunilor de împrumut și de gestionare a datoriei

(1)   Operațiunile individuale de împrumut se efectuează în conformitate cu cea mai recentă actualizare aplicabilă a planului de finanțare pentru perioada vizată.

Pe baza actualizărilor periodice ale informațiilor privind cuantumurile și calendarul preconizat pentru aprobarea plăților, furnizate în temeiul articolului 5 alineatul (3) de către ordonatorii de credite ai programelor, directorul general al Direcției Generale Buget emite instrucțiuni periodice cu privire la cuantumurile care urmează să fie mobilizate prin emisiunea de creanțe.

(2)   Cuantumurile indicate sunt mobilizate prin aplicarea strategiei de finanțare diversificate definite la articolul 7, cu respectarea parametrilor de finanțare din planul de finanțare, prevăzuți la articolul 4 alineatul (2).

Operațiunile de împrumut și operațiunile de gestionare a datoriei respectă principiul bunei gestiuni financiare, care cuprinde separarea adecvată a rolurilor și responsabilităților, fluxurile de informații și de raportare menite să garanteze supravegherea independentă și răspunderea, precum și legalitatea și regularitatea tuturor tranzacțiilor. Aceste operațiuni se desfășoară în conformitate cu cele mai bune practici de pe piață și cu respectarea convențiilor pieței.

Articolul 7

O strategie de finanțare diversificată

(1)   Pentru implementarea strategiei de finanțare diversificate, serviciile Comisiei aplică, după caz, următoarele principii, cu respectarea deplină a principiului bunei gestiuni financiare, pentru a împrumuta fondurile necesare pentru a satisface în timp util nevoile programelor relevante de sprijin rambursabil și de sprijin nerambursabil și pentru a gestiona datoria rezultată într-un mod cât mai eficient și cât mai rapid posibil, urmărind în același timp să obțină cele mai avantajoase condiții financiare pentru bugetul Uniunii și pentru țările beneficiare în condițiile predominante de pe piață și să își asigure o prezență regulată pe piața de capital:

| (a) | operațiunile de împrumut și de gestionare a datoriei pot fi efectuate pe piața primară, pe piața secundară și pe piețele monetare; |
| --- | --- |

(a)

operațiunile de împrumut și de gestionare a datoriei pot fi efectuate pe piața primară, pe piața secundară și pe piețele monetare;

| (b) | operațiunile de împrumut sunt organizate printr-un set de împrumuturi individuale cu scadențe diferite, de la finanțare pe termen scurt la finanțare pe termen lung; |
| --- | --- |

(b)

operațiunile de împrumut sunt organizate printr-un set de împrumuturi individuale cu scadențe diferite, de la finanțare pe termen scurt la finanțare pe termen lung;

| (c) | operațiunile de împrumut pot fi organizate printr-o combinație de tranzacții sindicalizate și licitații și de plasamente private, în ambele cazuri bazându-se pe serviciile instituțiilor de credit și ale firmelor de investiții care sunt membre ale rețelei de dealeri primari instituite în temeiul Deciziei (UE, Euratom) 2021/625 a Comisiei (13); |
| --- | --- |

(c)

operațiunile de împrumut pot fi organizate printr-o combinație de tranzacții sindicalizate și licitații și de plasamente private, în ambele cazuri bazându-se pe serviciile instituțiilor de credit și ale firmelor de investiții care sunt membre ale rețelei de dealeri primari instituite în temeiul Deciziei (UE, Euratom) 2021/625 a Comisiei (13);

| (d) | datoria rezultată poate fi reînnoită în scopul gestionării scadențelor; |
| --- | --- |

(d)

datoria rezultată poate fi reînnoită în scopul gestionării scadențelor;

| (e) | neconcordanțele dintre fluxurile de numerar și riscul de lichiditate sunt gestionate prin intermediul unor măsuri de administrare a lichidității pe termen scurt pentru cuantumurile deținute într-un cont special, utilizând tranzacții garantate și negarantate pe piața monetară. |
| --- | --- |

(e)

neconcordanțele dintre fluxurile de numerar și riscul de lichiditate sunt gestionate prin intermediul unor măsuri de administrare a lichidității pe termen scurt pentru cuantumurile deținute într-un cont special, utilizând tranzacții garantate și negarantate pe piața monetară.

(2)   Dacă este necesar pentru a asigura o mai bună gestionare a ratei dobânzii și a altor riscuri financiare care decurg din execuția strategiei de finanțare diversificate, serviciile Comisiei pot utiliza, de asemenea, operațiuni de gestionare a datoriei care pot consta în utilizarea instrumentelor financiare derivate, cum ar fi swapurile, pentru a gestiona rata dobânzii sau alte riscuri financiare, sau care pot implica efectuarea de tranzacții garantate sau negarantate pe piața monetară cu oficii de gestionare a datoriei din statele membre, instituții supranaționale, agenții naționale din sectorul public, instituții de credit și firme de investiții cu o bonitate adecvată sau cu contrapărți centrale. În acest scop, serviciile Comisiei își pot răscumpăra și păstra propriile obligațiuni. În special, swapurile pot fi utilizate exclusiv pentru acoperirea riscurilor de rată a dobânzii suportate de țările care beneficiază de împrumuturi. Costurile de gestionare a riscurilor cu instrumente financiare derivate sunt suportate de beneficiarul operațiunii de gestionare a riscurilor.

SECȚIUNEA 2

Operațiuni de credit

Articolul 8

Operațiuni de credit

Realizarea operațiunilor de credit se efectuează în conformitate cu normele specifice prevăzute în actul de bază relevant, precum și în condițiile prevăzute în acordurile de împrumut încheiate de Comisie cu țara beneficiară în conformitate cu actul de bază relevant.

Articolul 9

Plățile și accelerarea împrumutului

Plata ratelor sau a tranșelor de împrumut se efectuează într-un mod cât mai eficient și cât mai rapid posibil, sub rezerva disponibilității fondurilor. Acordurile de împrumut conțin angajamentul necondiționat și irevocabil al țării beneficiare de a suporta toate costurile care au legătură cu împrumutul, inclusiv costurile administrative, și de a rambursa principalul și dobânzile și pot permite utilizarea instrumentelor financiare derivate, în special a swapurilor.

Acordurile de împrumut încheiate în temeiul Regulamentului (UE) 2021/241 conțin o clauză de accelerare care permite Comisiei să solicite, printre altele, rambursarea anticipată a împrumutului, în conformitate cu articolul 22 alineatul (5) și cu articolul 24 alineatul (9) din Regulamentul (UE) 2021/241, precum și recuperarea prefinanțării necompensate.

Articolul 10

Costurile aferente împrumutului

Toate costurile, inclusiv cele asociate gestionării riscului de dobândă și a altor riscuri financiare, înregistrate de Uniune în legătură cu împrumutarea de fonduri pentru împrumuturi sunt suportate de țările beneficiare, în conformitate cu articolul 220 din Regulamentul financiar și cu actele de bază relevante, și se calculează în conformitate cu metodologia stabilită de Comisie în Decizia de punere în aplicare (UE, Euratom) 2022/2545 a Comisiei (14), completată de orientări specifice, cu respectarea deplină a principiilor transparenței și egalității de tratament.

14

Toate costurile înregistrate de Uniune în legătură cu instrumentele financiare derivate sunt suportate de țara beneficiară.

Costurile sunt facturate în mod regulat țării beneficiare.

SECȚIUNEA 3

Realizare și raportare

Articolul 11

Stabilirea capacităților operaționale

(1)   Realizarea operațiunilor de împrumut și de gestionare a datoriei în cadrul strategiei de finanțare diversificate și a operațiunilor de credit conexe include stabilirea și gestionarea capacităților operaționale care asigură faptul că sistemele instituite susțin buna gestiune financiară și fac obiectul unei gestionări solide a riscurilor și al documentării proceselor și deciziilor.

(2)   Aceste capacități operaționale includ în special:

| (a) | negocierea, revizuirea și semnarea acordurilor cu instituțiile de credit publice sau private și cu depozitarii centrali de titluri de valoare naționali sau internaționali necesari pentru finalizarea procedurii de decontare a tranzacțiilor; |
| --- | --- |

(a)

negocierea, revizuirea și semnarea acordurilor cu instituțiile de credit publice sau private și cu depozitarii centrali de titluri de valoare naționali sau internaționali necesari pentru finalizarea procedurii de decontare a tranzacțiilor;

| (b) | revizuirea, modificarea, schimbarea, reformularea și finalizarea documentației de împrumut, inclusiv a documentației prevăzute în programul privind emisiunile de titluri de creanțe; |
| --- | --- |

(b)

revizuirea, modificarea, schimbarea, reformularea și finalizarea documentației de împrumut, inclusiv a documentației prevăzute în programul privind emisiunile de titluri de creanțe;

| (c) | stabilirea măsurilor și a normelor pentru organizarea licitațiilor, inclusiv a acordurilor cu furnizorii externi de sisteme, și pentru supravegherea constantă a desfășurării licitațiilor; |
| --- | --- |

(c)

stabilirea măsurilor și a normelor pentru organizarea licitațiilor, inclusiv a acordurilor cu furnizorii externi de sisteme, și pentru supravegherea constantă a desfășurării licitațiilor;

| (d) | efectuarea de tranzacții individuale de împrumut prin intermediul tranzacțiilor sindicalizate, al licitațiilor și al plasamentelor private; |
| --- | --- |

(d)

efectuarea de tranzacții individuale de împrumut prin intermediul tranzacțiilor sindicalizate, al licitațiilor și al plasamentelor private;

| (e) | calcularea, în conformitate cu metodologia care urmează să fie stabilită de Comisie în orientările specifice, a costurilor care vor fi suportate de la bugetul Uniunii și de țările beneficiare în contextul operațiunilor de credit; |
| --- | --- |

(e)

calcularea, în conformitate cu metodologia care urmează să fie stabilită de Comisie în orientările specifice, a costurilor care vor fi suportate de la bugetul Uniunii și de țările beneficiare în contextul operațiunilor de credit;

| (f) | stabilirea măsurilor necesare și negocierea, revizuirea și semnarea acordurilor, inclusiv a acordurilor cu contrapărțile și cu furnizorii de sisteme de tranzacționare, necesare pentru coordonarea următoarelor tranzacții și instrumente:






  (i) | tranzacții repo sau tranzacții reverse repo, tranzacții de cumpărare-revânzare sau tranzacții de vânzare-recumpărare și alte tranzacții generatoare de datorii; |
| --- | --- | --- |

(f)

stabilirea măsurilor necesare și negocierea, revizuirea și semnarea acordurilor, inclusiv a acordurilor cu contrapărțile și cu furnizorii de sisteme de tranzacționare, necesare pentru coordonarea următoarelor tranzacții și instrumente:

(i)

tranzacții repo sau tranzacții reverse repo, tranzacții de cumpărare-revânzare sau tranzacții de vânzare-recumpărare și alte tranzacții generatoare de datorii;

| (ii) | instrumente financiare derivate, cum ar fi swapurile, pentru gestionarea și acoperirea riscurilor cu unicul scop al împrumuturilor; |
| --- | --- |

(ii)

instrumente financiare derivate, cum ar fi swapurile, pentru gestionarea și acoperirea riscurilor cu unicul scop al împrumuturilor;

| (g) | efectuarea de tranzacții pe piața secundară, de tranzacții negarantate și garantate pe piața monetară, inclusiv cele menționate la litera (f) punctele (i) și (ii) de mai sus; |
| --- | --- |

(g)

efectuarea de tranzacții pe piața secundară, de tranzacții negarantate și garantate pe piața monetară, inclusiv cele menționate la litera (f) punctele (i) și (ii) de mai sus;

| (h) | instituirea și gestionarea sistemului electronic pentru comunicarea și actualizarea informațiilor privind necesitățile de plată preconizate menționate la articolul 5 alineatul (4). |
| --- | --- |

(h)

instituirea și gestionarea sistemului electronic pentru comunicarea și actualizarea informațiilor privind necesitățile de plată preconizate menționate la articolul 5 alineatul (4).

Articolul 12

Raportarea cu privire la realizarea operațiunilor de împrumut, de gestionare a datoriei și de credit

Comisia întocmește un raport de două ori pe an cu privire la toate aspectele strategiei sale de împrumut și de gestionare a datoriei, cum ar fi temeiul juridic, soldul obligațiunilor și al titlurilor de creanță pe termen scurt, profilul de scadență, granturile și împrumuturile plătite, calendarul de rambursare a împrumuturilor plătite, costul de finanțare și cuantumul pe care Comisia intenționează să îl emită în semestrul următor. Raportul este transmis Parlamentului European și Consiliului.

CAPITOLUL 3

CONTABILITATEA ȘI CONTABILUL

Articolul 13

Contabilizarea în scopul gestionării veniturilor

(1)   Veniturile obținute din operațiunile de împrumut, de gestionare a datoriei și de credit sunt gestionate printr-un cont deschis de contabilul Comisiei. Contabilul deleagă administrarea acestui cont serviciilor competente din cadrul Direcției Generale Buget, care îl administrează în conformitate cu normele, principiile și procedurile stabilite în prezenta decizie.

(2)   Contul este deschis la BCE pe baza unui contract de servicii de agenție fiscală. Respectivul cont este utilizat pentru deținerile prudențiale de numerar specifice, care se adaptează la cuantumurile plăților viitoare.

Articolul 14

Contabilizarea operațiunilor de împrumut, de gestionare a datoriei și de credit

Contabilul este responsabil cu asigurarea unei contabilități adecvate pentru toate operațiunile de împrumut, de gestionare a datoriei și de credit, în conformitate cu normele contabile ale Uniunii și cu titlul XIII din Regulamentul financiar.

Articolul 15

Întocmirea situațiilor financiare

(1)   Contabilul este responsabil cu întocmirea situațiilor financiare anuale referitoare la operațiunile de împrumut, de gestionare a datoriei și de credit, în conformitate cu normele contabile ale Uniunii și pe baza informațiilor furnizate de ordonatorii de credite ai programelor.

(2)   Aceste situații financiare fac parte din conturile anuale consolidate ale bugetului Uniunii.

CAPITOLUL 4

GESTIONAREA RISCURILOR ȘI ASIGURAREA CONFORMITĂȚII

Articolul 16

Rolul responsabilului cu gestionarea riscurilor pentru operațiunile de împrumut, de gestionare a datoriei și de credit

(1)   Pentru operațiunile de împrumut, de gestionare a datoriei și de credit, este numit un responsabil cu gestionare riscurilor, ale cărui competențe și funcții sunt stabilite prin prezenta decizie.

(2)   Rolul responsabilului cu gestionarea riscurilor este de a se asigura că sistemele și procesele utilizate pentru realizarea operațiunilor de împrumut, de gestionare a datoriei și de credit sunt concepute și implementate într-un mod care să asigure, în cea mai mare măsură posibilă, protecția intereselor financiare ale Uniunii și buna gestiune financiară a operațiunilor de împrumut, de gestionare a datoriei și de credit.

(3)   Rolul de responsabilului cu gestionarea riscurilor se exercită independent de funcțiile și sarcinile legate de planificarea, realizarea, execuția și contabilizarea operațiunilor. Responsabilul cu gestionarea riscurilor beneficiază de autonomie în îndeplinirea sarcinilor și responsabilităților descrise în prezentul capitol și dispune de resursele necesare.

(4)   Responsabilul cu gestionarea riscurilor raportează direct membrului colegiului responsabil cu bugetul în ceea ce privește responsabilitățile prevăzute în prezentul capitol.

(5)   Membrul personalului căruia i s-a încredințat rolul de responsabil cu asigurarea conformității raportează direct responsabilului cu gestionarea riscurilor cu privire la aspectele prevăzute la articolul 17 alineatul (4).

Articolul 17

Instituirea unei politici la nivel înalt privind riscurile și conformitatea

(1)   Responsabilul cu gestionarea riscurilor elaborează o politică la nivel înalt privind riscurile și conformitatea, care identifică principalele riscuri la adresa intereselor financiare ale Uniunii care decurg din realizarea operațiunilor de împrumut, de gestionare a datoriei și de credit. În acest context, responsabilul cu gestionarea riscurilor ține seama de principiile privind recunoașterea și evaluarea riscurilor, conform cărora un sistem de control intern eficace identifică și evaluează în permanență principalele riscuri.

(2)   Politica la nivel înalt privind riscurile și conformitatea stabilește obiectivele strategice în materie de riscuri și oferă cadrul general pentru orientările privind gestionarea riscurilor aplicabile operațiunilor de împrumut, de gestionare a datoriei și de credit.

(3)   Politica la nivel înalt privind riscurile și conformitatea identifică toate riscurile asociate, inclusiv riscurile de lichiditate, de piață, de finanțare, de credit, de contraparte și operaționale, care decurg din realizarea operațiunilor de împrumut, de gestionare a datoriei și de credit. Politica la nivel înalt privind riscurile și conformitatea stabilește pentru fiecare risc apetitul pentru risc ridicat, metodologiile generale de măsurare a expunerii la risc, cerințele de monitorizare și raportare, precum și mecanismul de escaladare care trebuie adoptat în cazul unor încălcări sau neconformități. Prin intermediul acestei politici se verifică soliditatea procedurilor necesare pentru a asigura probitatea, integritatea și transparența operațiunilor respective și se limitează în mod corespunzător orice risc financiar sau operațional.

(4)   Politica la nivel înalt privind riscurile și conformitatea include următoarele norme și proceduri:

| (a) | normele și procedurile care trebuie respectate de persoanele responsabile cu implementarea operațională și cu execuția strategiei de finanțare diversificate; și |
| --- | --- |

(a)

normele și procedurile care trebuie respectate de persoanele responsabile cu implementarea operațională și cu execuția strategiei de finanțare diversificate; și

| (b) | normele și procedurile cu privire la prevenirea spălării banilor și a finanțării terorismului, precum și cu privire la execuția operațiunilor de împrumut, de gestionare a datoriei și de credit de către entități înregistrate sau stabilite în jurisdicțiile enumerate în cadrul politicii relevante privind jurisdicțiile necooperante sau care sunt identificate ca țări cu grad înalt de risc în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului (15) sau care nu respectă efectiv standardele fiscale ale Uniunii sau standardele fiscale convenite la nivel internațional privind transparența și schimbul de informații, încălcările regimurilor de sancțiuni și alte nereguli financiare relevante. |
| --- | --- |

(b)

normele și procedurile cu privire la prevenirea spălării banilor și a finanțării terorismului, precum și cu privire la execuția operațiunilor de împrumut, de gestionare a datoriei și de credit de către entități înregistrate sau stabilite în jurisdicțiile enumerate în cadrul politicii relevante privind jurisdicțiile necooperante sau care sunt identificate ca țări cu grad înalt de risc în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului (15) sau care nu respectă efectiv standardele fiscale ale Uniunii sau standardele fiscale convenite la nivel internațional privind transparența și schimbul de informații, încălcările regimurilor de sancțiuni și alte nereguli financiare relevante.

(5)   Politica la nivel înalt privind riscurile și conformitatea este reexaminată cel puțin o dată pe an și, dacă este necesar, se revizuiește.

(6)   Politica la nivel înalt privind riscurile și conformitatea este prezentată spre aprobare membrului colegiului responsabil cu bugetul de către responsabilul cu gestionarea riscurilor.

Articolul 18

Rolul responsabilului cu gestionarea riscurilor

(1)   Responsabilul cu gestionarea riscurilor monitorizează punerea în aplicare în mod cuprinzător și consecvent a politicii la nivel înalt privind riscurile și conformitatea.

(2)   În mod special, responsabilul cu gestionarea riscurilor îndeplinește următoarele sarcini:

| (a) | emite un aviz cu privire la proiectul de plan de finanțare; |
| --- | --- |

(a)

emite un aviz cu privire la proiectul de plan de finanțare;

| (b) | revizuiește normele interne și documentele de orientare emise de directorul general al Direcției Generale Buget pentru punerea în aplicare a prezentei decizii în scopul asigurării coerenței cu politica la nivel înalt privind riscurile și conformitatea și poate solicita modificarea acesteia din urmă; |
| --- | --- |

(b)

revizuiește normele interne și documentele de orientare emise de directorul general al Direcției Generale Buget pentru punerea în aplicare a prezentei decizii în scopul asigurării coerenței cu politica la nivel înalt privind riscurile și conformitatea și poate solicita modificarea acesteia din urmă;

| (c) | stabilește și supraveghează respectarea permanentă a unor procese solide de identificare, cuantificare și monitorizare a riscurilor; |
| --- | --- |

(c)

stabilește și supraveghează respectarea permanentă a unor procese solide de identificare, cuantificare și monitorizare a riscurilor;

| (d) | identifică potențialele încălcări ale politicii la nivel înalt privind riscurile și conformitatea sau ale altor orientări, politici și limite legate de riscuri și recomandă posibile măsuri care trebuie luate în cazul unor încălcări sau neconformități. |
| --- | --- |

(d)

identifică potențialele încălcări ale politicii la nivel înalt privind riscurile și conformitatea sau ale altor orientări, politici și limite legate de riscuri și recomandă posibile măsuri care trebuie luate în cazul unor încălcări sau neconformități.

Articolul 19

Raportarea de către responsabilul cu gestionarea riscurilor

(1)   Responsabilul cu gestionarea riscurilor prezintă periodic membrului colegiului responsabil cu bugetul, Comitetului pentru riscuri și conformitate, directorului general al Direcției Generale Buget și contabilului rapoarte cu privire la riscurile materiale și la respectarea normelor și procedurilor stabilite în conformitate cu articolul 17 alineatul (4). De asemenea, responsabilul cu gestionarea riscurilor furnizează persoanelor responsabile cu execuția operațională a strategiei de finanțare diversificate informații periodice cu privire la riscuri și limite.

Directorul general al Direcției Generale Buget ia, fără întârzieri nejustificate, măsurile necesare pentru a răspunde acestor constatări și furnizează responsabilului cu gestionarea riscurilor explicații cu privire la măsurile luate.

În cadrul rapoartelor transmise membrului colegiului responsabil cu bugetul, responsabilul cu gestionarea riscurilor poate, de asemenea, după caz, să informeze membrul respectiv cu privire la constatările menționate la al doilea paragraf și la deliberările Comitetului pentru riscuri și conformitate.

(2)   Responsabilul cu gestionarea riscurilor prezintă Comisiei, o dată pe an, un raport privind punerea în aplicare a politicii la nivel înalt privind riscurile și conformitatea.

Articolul 20

Rolul Comitetului pentru riscuri și conformitate

(1)   Se instituie Comitetul pentru riscuri și conformitate cu scopul de a oferi sprijin responsabilului cu gestionarea riscurilor în exercitarea responsabilităților sale.

(2)   Comitetul pentru riscuri și conformitate:

| (a) | este consultat de responsabilul cu gestionarea riscurilor cu privire la politica la nivel înalt privind riscurile și conformitatea; |
| --- | --- |

(a)

este consultat de responsabilul cu gestionarea riscurilor cu privire la politica la nivel înalt privind riscurile și conformitatea;

| (b) | sprijină responsabilul cu gestionarea riscurilor în îndeplinirea sarcinilor menționate la articolul 18 alineatul (2) literele (a), (b) și (c); |
| --- | --- |

(b)

sprijină responsabilul cu gestionarea riscurilor în îndeplinirea sarcinilor menționate la articolul 18 alineatul (2) literele (a), (b) și (c);

| (c) | participă la evaluarea, monitorizarea și aprobarea practicilor cu privire la punerea în aplicare a politicii la nivel înalt privind riscurile și conformitatea și cu privire la gestionarea riscurilor aferente operațiunilor de împrumut, de gestionare a datoriei și de credit; |
| --- | --- |

(c)

participă la evaluarea, monitorizarea și aprobarea practicilor cu privire la punerea în aplicare a politicii la nivel înalt privind riscurile și conformitatea și cu privire la gestionarea riscurilor aferente operațiunilor de împrumut, de gestionare a datoriei și de credit;

| (d) | oferă sprijin responsabilului cu gestionarea riscurilor pentru evaluarea expunerilor la riscuri emergente, asociate operațiunilor de împrumut, de gestionare a datoriei și de credit și este informat de către acesta din urmă cu privire la depășirea limitelor stabilite pentru reducerea riscurilor sau cu privire la nerespectarea politicii la nivel înalt privind riscurile și conformitatea, precum și a altor orientări, politici și limite legate de riscuri. |
| --- | --- |

(d)

oferă sprijin responsabilului cu gestionarea riscurilor pentru evaluarea expunerilor la riscuri emergente, asociate operațiunilor de împrumut, de gestionare a datoriei și de credit și este informat de către acesta din urmă cu privire la depășirea limitelor stabilite pentru reducerea riscurilor sau cu privire la nerespectarea politicii la nivel înalt privind riscurile și conformitatea, precum și a altor orientări, politici și limite legate de riscuri.

Articolul 21

Membrii și organizarea Comitetului pentru riscuri și conformitate

(1)   Membrii Comitetului pentru riscuri și conformitate sunt responsabilul cu gestionarea riscurilor, contabilul Comisiei, responsabilul cu asigurarea conformității, doi membri ai personalului din cadrul direcțiilor generale ale căror funcții presupun cunoștințe în materie de gestionare a riscurilor și de supraveghere a piețelor financiare, precum și doi membri ai personalului Direcției Generale Buget desemnați de directorul general al acestei direcții generale.

(2)   Responsabilul cu gestionarea riscurilor invită doi experți externi la reuniunile Comitetului pentru riscuri și conformitate. Experții externi emit avize și participă la deliberările cu privire la aspectele aduse în atenția comitetului, însă fără a avea drept de vot în cadrul acestor deliberări.

(3)   Comitetul pentru riscuri și conformitate adoptă, dacă este posibil, poziții pe bază de consens sau, în cazul în care nu se ajunge la un consens, pe baza unei majorități simple a membrilor săi. În caz de egalitate de voturi, votul responsabilului cu gestionarea riscurilor este decisiv.

(4)   Comitetul pentru riscuri și conformitate își stabilește propriul regulament de procedură.

CAPITOLUL 5

DISPOZIȚII TRANZITORII ȘI FINALE

Articolul 22

Abrogare

Decizia C(2021) 2502 se abrogă.

Trimiterile la decizia abrogată se interpretează ca trimiteri la prezenta decizie.

Articolul 23

Intrare în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Adoptată la Bruxelles, 19 decembrie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 193, 30.7.2018, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE, Euratom) 2022/2434 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 decembrie 2022 de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) 2018/1046 în ceea ce privește stabilirea unei strategii de finanțare diversificate ca metodă generală de împrumut (JO L 319, 13.12.2022, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2020/2094 al Consiliului din 14 decembrie 2020 de instituire a unui instrument de redresare al Uniunii Europene pentru a sprijini redresarea în urma crizei provocate de COVID-19 (JO L 433 I, 22.12.2020, p. 23).

4

(5)  Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 14 aprilie 2021 de instituire a mecanismelor necesare pentru administrarea operațiunilor de împrumut în temeiul Deciziei (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului și pentru operațiunile de creditare legate de împrumuturile acordate în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului.

5

(6)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/1095 a Comisiei din 2 iulie 2021 de stabilire a metodologiei pentru alocarea costurilor legate de operațiunile de împrumut și de administrare a datoriei în cadrul NextGenerationEU (JO L 236, 5.7.2021, p. 75).

6

(7)  Regulamentul (UE) 2022/2463 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 decembrie 2022 de instituire a unui instrument pentru acordarea de sprijin Ucrainei pentru 2023 (asistență macrofinanciară +) (JO L 322, 16.12.2022, p. 1).

7

(8)  Decizia Comisiei C(2018) 5120 final din 3 august 2018 privind normele interne referitoare la execuția bugetului general al Uniunii Europene (secțiunea Comisia Europeană) în atenția serviciilor Comisiei.

8

(9)  Regulamentul delegat (UE) 2017/583 al Comisiei din 14 iulie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele instrumentelor financiare cu privire la standarde tehnice de reglementare privind cerințele în materie de transparență pentru locurile de tranzacționare și firmele de investiții, în ceea ce privește obligațiunile, produsele financiare structurate, certificatele de emisii și instrumentele financiare derivate (JO L 87, 31.3.2017, p. 229).

9

(10)  Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (JO L 201, 27.7.2012, p. 1).

10

(11)  Regulamentul (UE) 2015/2365 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2015 privind transparența operațiunilor de finanțare prin instrumente financiare și transparența reutilizării și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 337, 23.12.2015, p. 1).

11

(12)  Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (JO L 433 I, 22.12.2020, p. 11).

12

(13)  Decizia (UE, Euratom) 2021/625 a Comisiei din 14 aprilie 2021 privind instituirea rețelei de dealeri primari și definirea criteriilor de eligibilitate pentru îndeplinirea mandatului de aranjor principal și coaranjor pentru tranzacțiile sindicalizate în scopul activităților de împrumut desfășurate de Comisie în numele Uniunii și al Comunității Europene a Energiei Atomice (JO L 131, 16.4.2021, p. 170).

13

(14)  Decizia de punere în aplicare (UE, Euratom) 2022/2545 a Comisiei din 19 decembrie 2022 de stabilire a cadrului pentru alocarea costurilor legate de operațiunile de împrumut și de gestionare a datoriei în cadrul strategiei de finanțare diversificate (a se vedea pagina 123 din prezentul Jurnal Oficial).

14

(15)  Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2015 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Directivei 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2006/70/CE a Comisiei (JO L 141, 5.6.2015, p. 73).

15

---

| 22.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/123 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/123

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE, Euratom) 2022/2545 A COMISIEI

din 19 decembrie 2022

de stabilire a cadrului pentru alocarea costurilor legate de operațiunile de împrumut și de gestionare a datoriei în cadrul strategiei de finanțare diversificate

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (1), în special articolul 220a,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE, Euratom) 2022/2434 al Parlamentului European și al Consiliului (2) introduce în Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 („Regulamentul financiar”) strategia de finanțare diversificată ca metodă unică de finanțare pentru efectuarea de operațiuni de împrumut și de gestionare a datoriei de către Comisie. După intrarea în vigoare a Regulamentului (UE, Euratom) 2022/2434, strategia de finanțare diversificată se va aplica programelor de asistență financiară pentru care actele de bază intră în vigoare la 9 noiembrie 2022 sau ulterior acestei date. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE, Euratom) 2022/2434 al Parlamentului European și al Consiliului (2) introduce în Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 („Regulamentul financiar”) strategia de finanțare diversificată ca metodă unică de finanțare pentru efectuarea de operațiuni de împrumut și de gestionare a datoriei de către Comisie. După intrarea în vigoare a Regulamentului (UE, Euratom) 2022/2434, strategia de finanțare diversificată se va aplica programelor de asistență financiară pentru care actele de bază intră în vigoare la 9 noiembrie 2022 sau ulterior acestei date.

| (2) | Comisia ar trebui să ia măsurile necesare pentru implementarea strategiei de finanțare diversificate. Aplicarea strategiei de finanțare diversificate necesită adoptarea unui set de norme pentru a stabili alocarea costurilor aferente programelor de asistență financiară relevante, care ar trebui să asigure faptul că toate costurile înregistrate de Uniune care au legătură cu asistența financiară sunt suportate de beneficiar. |
| --- | --- |

(2)

Comisia ar trebui să ia măsurile necesare pentru implementarea strategiei de finanțare diversificate. Aplicarea strategiei de finanțare diversificate necesită adoptarea unui set de norme pentru a stabili alocarea costurilor aferente programelor de asistență financiară relevante, care ar trebui să asigure faptul că toate costurile înregistrate de Uniune care au legătură cu asistența financiară sunt suportate de beneficiar.

| (3) | Metodologia de alocare a costurilor care au legătură cu implementarea strategiei de finanțare diversificate în cadrul NextGenerationEU (NGEU) a fost stabilită prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/1095 a Comisiei (3). Este oportun ca aceste măsuri să fie extinse la operațiunile de împrumut și de gestionare a datoriei efectuate în cadrul strategiei de finanțare diversificate în conformitate cu articolul 220a din Regulamentul financiar. |
| --- | --- |

(3)

Metodologia de alocare a costurilor care au legătură cu implementarea strategiei de finanțare diversificate în cadrul NextGenerationEU (NGEU) a fost stabilită prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/1095 a Comisiei (3). Este oportun ca aceste măsuri să fie extinse la operațiunile de împrumut și de gestionare a datoriei efectuate în cadrul strategiei de finanțare diversificate în conformitate cu articolul 220a din Regulamentul financiar.

| (4) | Obligațiile de rambursare ar trebui să le revină în continuare beneficiarilor asistenței financiare, în conformitate cu articolul 220 alineatul (5) litera (e) din Regulamentul financiar și în concordanță cu principiile bugetare ale bunei gestiuni financiare și ale echilibrului financiar. Toate costurile ar trebui să fie suportate integral de beneficiari pe baza unei metodologii unice de alocare a costurilor care asigură alocarea transparentă și proporțională a costurilor. |
| --- | --- |

(4)

Obligațiile de rambursare ar trebui să le revină în continuare beneficiarilor asistenței financiare, în conformitate cu articolul 220 alineatul (5) litera (e) din Regulamentul financiar și în concordanță cu principiile bugetare ale bunei gestiuni financiare și ale echilibrului financiar. Toate costurile ar trebui să fie suportate integral de beneficiari pe baza unei metodologii unice de alocare a costurilor care asigură alocarea transparentă și proporțională a costurilor.

| (5) | Metodologia de alocare a costurilor ar trebui să garanteze că nu există o subvenționare încrucișată a costurilor aferente unei categorii de beneficiari de către o alta. Costurile aferente împrumuturilor ar trebui să fie imputate integral beneficiarilor acestor împrumuturi, pe de o parte, iar costurile nerambursabile, bugetului UE, pe de altă parte, pe baza costurilor reale suportate pentru mobilizarea și plata părții respective din venituri către diferiții beneficiari. Metodologia ar trebui să acopere toate costurile înregistrate de Uniune pentru operațiuni de împrumut și de gestionare a datoriei, inclusiv toate costurile administrative, și ar trebui să asigure calcularea diferitelor categorii de costuri pentru fiecare plată. |
| --- | --- |

(5)

Metodologia de alocare a costurilor ar trebui să garanteze că nu există o subvenționare încrucișată a costurilor aferente unei categorii de beneficiari de către o alta. Costurile aferente împrumuturilor ar trebui să fie imputate integral beneficiarilor acestor împrumuturi, pe de o parte, iar costurile nerambursabile, bugetului UE, pe de altă parte, pe baza costurilor reale suportate pentru mobilizarea și plata părții respective din venituri către diferiții beneficiari. Metodologia ar trebui să acopere toate costurile înregistrate de Uniune pentru operațiuni de împrumut și de gestionare a datoriei, inclusiv toate costurile administrative, și ar trebui să asigure calcularea diferitelor categorii de costuri pentru fiecare plată.

| (6) | Pentru a asigura un tratament echitabil și egal între beneficiari, Comisia ar trebui să pună în aplicare o metodologie comună și unificată pentru costuri, aplicabilă tuturor tipurilor de plăți (cele rambursate de la bugetul Uniunii și cele rambursate de beneficiari), prin care costurile sunt imputate beneficiarilor pe baza ponderii veniturilor primite. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a asigura un tratament echitabil și egal între beneficiari, Comisia ar trebui să pună în aplicare o metodologie comună și unificată pentru costuri, aplicabilă tuturor tipurilor de plăți (cele rambursate de la bugetul Uniunii și cele rambursate de beneficiari), prin care costurile sunt imputate beneficiarilor pe baza ponderii veniturilor primite.

| (7) | Această metodologie de calcul și de alocare a costurilor ar trebui să facă distincția între trei categorii de costuri: costul de finanțare, costul de administrare a lichidității și costurile administrative. Costul de finanțare rezultă din rata dobânzii și din alte taxe pe care Comisia trebuie să le plătească pentru diferitele instrumente emise pentru finanțarea plăților în cauză. Costurile de administrare a lichidității reprezintă costurile suportate ca urmare a cuantumurilor deținute temporar în conturile de lichiditate ca rezerve pentru acoperirea plăților viitoare. Aceste cheltuieli operaționale indirecte permanente reprezintă o caracteristică intrinsecă a strategiei de finanțare diversificate și ar trebui să fie împărțite în mod echitabil între toți beneficiarii. A treia categorie de costuri sunt costurile administrative aferente creării și menținerii capacității tehnice și operaționale de implementare a unei strategii de finanțare diversificate și care rezultă în mod clar ca urmare a implementării strategiei de finanțare diversificate. |
| --- | --- |

(7)

Această metodologie de calcul și de alocare a costurilor ar trebui să facă distincția între trei categorii de costuri: costul de finanțare, costul de administrare a lichidității și costurile administrative. Costul de finanțare rezultă din rata dobânzii și din alte taxe pe care Comisia trebuie să le plătească pentru diferitele instrumente emise pentru finanțarea plăților în cauză. Costurile de administrare a lichidității reprezintă costurile suportate ca urmare a cuantumurilor deținute temporar în conturile de lichiditate ca rezerve pentru acoperirea plăților viitoare. Aceste cheltuieli operaționale indirecte permanente reprezintă o caracteristică intrinsecă a strategiei de finanțare diversificate și ar trebui să fie împărțite în mod echitabil între toți beneficiarii. A treia categorie de costuri sunt costurile administrative aferente creării și menținerii capacității tehnice și operaționale de implementare a unei strategii de finanțare diversificate și care rezultă în mod clar ca urmare a implementării strategiei de finanțare diversificate.

| (8) | Atribuirea echitabilă și proporțională a costurilor se realizează prin compartimentarea plăților și a instrumentelor de finanțare aferente pe intervale de timp (denumite în continuare „intervale de timp”). Plățile preexistente și operațiunile de împrumut aferente efectuate în cadrul strategiei de finanțare diversificate, care sunt deja atribuite unor intervale de timp, rămân neafectate de adăugarea plăților în cadrul programelor de asistență financiară care intră în domeniul de aplicare al articolului 220a din Regulamentul financiar. De la începutul efectuării plăților acestor împrumuturi, costurile aferente oricărei plăți finanțate prin strategia de finanțare diversificată vor fi calculate și atribuite în mod identic. Avantajul principal al acestei abordări îl reprezintă același cost de finanțare pentru toate plățile atribuite aceluiași interval de timp, asigurând adaptarea împrumuturilor la necesitățile de plată. |
| --- | --- |

(8)

Atribuirea echitabilă și proporțională a costurilor se realizează prin compartimentarea plăților și a instrumentelor de finanțare aferente pe intervale de timp (denumite în continuare „intervale de timp”). Plățile preexistente și operațiunile de împrumut aferente efectuate în cadrul strategiei de finanțare diversificate, care sunt deja atribuite unor intervale de timp, rămân neafectate de adăugarea plăților în cadrul programelor de asistență financiară care intră în domeniul de aplicare al articolului 220a din Regulamentul financiar. De la începutul efectuării plăților acestor împrumuturi, costurile aferente oricărei plăți finanțate prin strategia de finanțare diversificată vor fi calculate și atribuite în mod identic. Avantajul principal al acestei abordări îl reprezintă același cost de finanțare pentru toate plățile atribuite aceluiași interval de timp, asigurând adaptarea împrumuturilor la necesitățile de plată.

| (9) | Ar trebui să se asigure că nu există niciun impact asupra repartizării costurilor pentru niciunul dintre programele cărora li s-ar aplica metodologia de alocare a costurilor. După adoptarea sa, metodologia de alocare a costurilor se va aplica împrumuturilor NGEU și împrumuturilor în temeiul Regulamentului (UE) 2022/2463 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care au o durată și o structură similare. Prin urmare, este posibil ca acestea să fie incluse în aceleași intervale de timp. În cazul în care se instituie un nou program de asistență financiară, cu o durată și o structură diferite, care ar putea avea un impact asupra costurilor, această metodologie ar trebui revizuită, după caz. |
| --- | --- |

(9)

Ar trebui să se asigure că nu există niciun impact asupra repartizării costurilor pentru niciunul dintre programele cărora li s-ar aplica metodologia de alocare a costurilor. După adoptarea sa, metodologia de alocare a costurilor se va aplica împrumuturilor NGEU și împrumuturilor în temeiul Regulamentului (UE) 2022/2463 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care au o durată și o structură similare. Prin urmare, este posibil ca acestea să fie incluse în aceleași intervale de timp. În cazul în care se instituie un nou program de asistență financiară, cu o durată și o structură diferite, care ar putea avea un impact asupra costurilor, această metodologie ar trebui revizuită, după caz.

| (10) | Calculul costului de finanțare care rezultă din operațiunile de împrumut ar trebui să fie derivat din costurile generate de toate operațiunile de împrumut efectuate în perioada de șase luni din jurul datei plății. Această compartimentare a costurilor de finanțare este necesară pentru a se asigura legătura strânsă a costurilor de finanțare imputate plății cu ratele predominante de pe piață în momentul în care sunt efectuate. Prin această abordare, costul exact de finanțare este stabilit numai după finalizarea sursei de finanțare la încheierea intervalului de timp de șase luni, dar beneficiarii împrumuturilor vor avea la dispoziție prețuri indicative înainte de calcularea finală a costurilor. Beneficiarii împrumuturilor sau, pentru veniturile alocate externe în temeiul articolului 3 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2020/2094 al Consiliului (5), bugetul UE ar trebui să plătească aceeași taxă. Astfel se evită caracterul arbitrar sau fortuit al metodei tradiționale back-to-back, în care costurile pentru orice beneficiar dat erau condițiile care puteau fi obținute în ziua în care avea loc împrumutul. |
| --- | --- |

(10)

Calculul costului de finanțare care rezultă din operațiunile de împrumut ar trebui să fie derivat din costurile generate de toate operațiunile de împrumut efectuate în perioada de șase luni din jurul datei plății. Această compartimentare a costurilor de finanțare este necesară pentru a se asigura legătura strânsă a costurilor de finanțare imputate plății cu ratele predominante de pe piață în momentul în care sunt efectuate. Prin această abordare, costul exact de finanțare este stabilit numai după finalizarea sursei de finanțare la încheierea intervalului de timp de șase luni, dar beneficiarii împrumuturilor vor avea la dispoziție prețuri indicative înainte de calcularea finală a costurilor. Beneficiarii împrumuturilor sau, pentru veniturile alocate externe în temeiul articolului 3 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2020/2094 al Consiliului (5), bugetul UE ar trebui să plătească aceeași taxă. Astfel se evită caracterul arbitrar sau fortuit al metodei tradiționale back-to-back, în care costurile pentru orice beneficiar dat erau condițiile care puteau fi obținute în ziua în care avea loc împrumutul.

| (11) | Fiecare interval de timp ar trebui să fie activ pe o perioadă de șase luni începând cu 1 ianuarie sau cu 1 iulie. Cu toate acestea, primul interval de timp ar trebui să acopere perioada cuprinsă între 1 iunie 2021 și 31 decembrie 2021, astfel cum se menționează la articolul 4 din decizie. |
| --- | --- |

(11)

Fiecare interval de timp ar trebui să fie activ pe o perioadă de șase luni începând cu 1 ianuarie sau cu 1 iulie. Cu toate acestea, primul interval de timp ar trebui să acopere perioada cuprinsă între 1 iunie 2021 și 31 decembrie 2021, astfel cum se menționează la articolul 4 din decizie.

| (12) | Deși costul de finanțare poate varia între intervalele de șase luni din cauza diferențelor dintre condițiile de finanțare care nu pot fi controlate de Comisie, Comisia va gestiona operațiunile de împrumut și de gestionare a datoriei pentru a se asigura că fiecare interval de timp are, în cea mai mare măsură posibilă, profiluri de scadență similare. |
| --- | --- |

(12)

Deși costul de finanțare poate varia între intervalele de șase luni din cauza diferențelor dintre condițiile de finanțare care nu pot fi controlate de Comisie, Comisia va gestiona operațiunile de împrumut și de gestionare a datoriei pentru a se asigura că fiecare interval de timp are, în cea mai mare măsură posibilă, profiluri de scadență similare.

| (13) | Strategia de finanțare a Comisiei permite o mai bună gestionare a riscului de rată a dobânzii și a altor riscuri financiare. Deși ratele dobânzilor percepute beneficiarilor împrumuturilor vor fi stabile, va fi necesară o recalculare periodică și marginală a ratelor atunci când trebuie înlocuite instrumentele ajunse la scadență din sursa comună de finanțare. În cazul în care acest lucru este justificat, Comisia își va dezvolta capacitatea de a utiliza instrumente financiare derivate, cum ar fi swapurile, pentru a gestiona orice risc rezidual de rată a dobânzii și pentru a oferi beneficiarilor opțiunea unor credite cu dobândă fixă. Costurile aferente acestui împrumut cu dobândă fixă ar trebui suportate integral și exclusiv de beneficiarul care exercită această opțiune. |
| --- | --- |

(13)

Strategia de finanțare a Comisiei permite o mai bună gestionare a riscului de rată a dobânzii și a altor riscuri financiare. Deși ratele dobânzilor percepute beneficiarilor împrumuturilor vor fi stabile, va fi necesară o recalculare periodică și marginală a ratelor atunci când trebuie înlocuite instrumentele ajunse la scadență din sursa comună de finanțare. În cazul în care acest lucru este justificat, Comisia își va dezvolta capacitatea de a utiliza instrumente financiare derivate, cum ar fi swapurile, pentru a gestiona orice risc rezidual de rată a dobânzii și pentru a oferi beneficiarilor opțiunea unor credite cu dobândă fixă. Costurile aferente acestui împrumut cu dobândă fixă ar trebui suportate integral și exclusiv de beneficiarul care exercită această opțiune.

| (14) | Cuantumurile plăților dintr-un interval de timp ar trebui să fie egale cu cuantumul instrumentelor de finanțare pe termen lung atribuite intervalului de timp respectiv. În majoritatea cazurilor, plata veniturilor va avea loc în același interval de timp și va fi atribuită aceluiași interval de timp ca și emiterea instrumentelor de finanțare pe termen lung utilizate pentru mobilizarea veniturilor. Cu toate acestea, întârzierile neprevăzute în efectuarea plății pot conduce la situații în care veniturile din finanțarea pe termen lung au fost mobilizate, dar nu pot fi plătite conform planificării inițiale. În cadrul acestui scenariu, plata poate fi amânată de la un interval de timp la următorul interval de timp. Cu toate acestea, în cazul în care fondurile pentru aceste nevoi de finanțare specifice au fost deja mobilizate și atribuite intervalului de timp anterior, ele nu pot fi utilizate pentru alte nevoi în acest interval de timp. În aceste condiții, plățile ar trebui să poată fi atribuite intervalului de timp pentru care au fost emise instrumentele de finanțare. De asemenea, ar trebui să fie posibil ca instrumentele de finanțare pe termen lung din următorul interval de timp să fie atribuite intervalului de timp anterior în cazul în care cuantumul instrumentelor de finanțare pe termen lung din respectivul interval de timp nu este suficient pentru acoperirea cuantumului plăților. |
| --- | --- |

(14)

Cuantumurile plăților dintr-un interval de timp ar trebui să fie egale cu cuantumul instrumentelor de finanțare pe termen lung atribuite intervalului de timp respectiv. În majoritatea cazurilor, plata veniturilor va avea loc în același interval de timp și va fi atribuită aceluiași interval de timp ca și emiterea instrumentelor de finanțare pe termen lung utilizate pentru mobilizarea veniturilor. Cu toate acestea, întârzierile neprevăzute în efectuarea plății pot conduce la situații în care veniturile din finanțarea pe termen lung au fost mobilizate, dar nu pot fi plătite conform planificării inițiale. În cadrul acestui scenariu, plata poate fi amânată de la un interval de timp la următorul interval de timp. Cu toate acestea, în cazul în care fondurile pentru aceste nevoi de finanțare specifice au fost deja mobilizate și atribuite intervalului de timp anterior, ele nu pot fi utilizate pentru alte nevoi în acest interval de timp. În aceste condiții, plățile ar trebui să poată fi atribuite intervalului de timp pentru care au fost emise instrumentele de finanțare. De asemenea, ar trebui să fie posibil ca instrumentele de finanțare pe termen lung din următorul interval de timp să fie atribuite intervalului de timp anterior în cazul în care cuantumul instrumentelor de finanțare pe termen lung din respectivul interval de timp nu este suficient pentru acoperirea cuantumului plăților.

| (15) | Comisia va avea nevoie, de asemenea, de anumite mijloace pentru a anticipa, în intervalul de timp precedent, necesitățile de plată care apar la începutul următorului interval de timp. Pentru a se face față unor astfel de situații și pentru a se asigura că Comisia dispune în condiții avantajoase de resursele necesare pentru a efectua plăți care au loc în apropierea tranziției dintre intervalele de timp, Comisia ar trebui să aibă posibilitatea de a atribui instrumente de finanțare pe termen lung următorului interval de timp. |
| --- | --- |

(15)

Comisia va avea nevoie, de asemenea, de anumite mijloace pentru a anticipa, în intervalul de timp precedent, necesitățile de plată care apar la începutul următorului interval de timp. Pentru a se face față unor astfel de situații și pentru a se asigura că Comisia dispune în condiții avantajoase de resursele necesare pentru a efectua plăți care au loc în apropierea tranziției dintre intervalele de timp, Comisia ar trebui să aibă posibilitatea de a atribui instrumente de finanțare pe termen lung următorului interval de timp.

| (16) | Capacitatea de administrare a lichidității operațiunilor de finanțare prin accesarea împrumuturilor pe termen scurt și deținerea de numerar în scopuri prudențiale este o caracteristică esențială și definitorie a strategiei de finanțare diversificate. Această administrare a lichidității va permite Comisiei să răspundă tuturor necesităților de plată și să adapteze emisiunea la condițiile de piață. Această capacitate generează costuri de mobilizare a veniturilor prin emisiunea de valori mobiliare de îndatorare pe termen scurt și prin deținerea temporară a unor venituri într-un cont de lichiditate pentru a se garanta capacitatea de efectuare a tuturor plăților la cerere. Operațiunile de gestionare a datoriei din cadrul strategiei de finanțare diversificate permit o mai bună gestionare a ratei dobânzii și a altor riscuri financiare. Acestea pot include utilizarea de instrumente derivate, cum ar fi swapurile, pentru a gestiona rata dobânzii sau alte riscuri financiare în legătură cu împrumuturile acordate beneficiarilor sau pentru a efectua tranzacții garantate sau negarantate pe piața monetară. Costurile suportate în legătură cu răscumpărarea și/sau deținerea de obligațiuni proprii în scopul administrării lichidității ar trebui considerate costuri de administrare a lichidității. Prezenta decizie ar trebui să stabilească o bază pentru calcularea acestor costuri de lichiditate și pentru perceperea lor pe o bază corectă și echitabilă de la toți beneficiarii relevanți ai veniturilor în cursul anului în cauză. |
| --- | --- |

(16)

Capacitatea de administrare a lichidității operațiunilor de finanțare prin accesarea împrumuturilor pe termen scurt și deținerea de numerar în scopuri prudențiale este o caracteristică esențială și definitorie a strategiei de finanțare diversificate. Această administrare a lichidității va permite Comisiei să răspundă tuturor necesităților de plată și să adapteze emisiunea la condițiile de piață. Această capacitate generează costuri de mobilizare a veniturilor prin emisiunea de valori mobiliare de îndatorare pe termen scurt și prin deținerea temporară a unor venituri într-un cont de lichiditate pentru a se garanta capacitatea de efectuare a tuturor plăților la cerere. Operațiunile de gestionare a datoriei din cadrul strategiei de finanțare diversificate permit o mai bună gestionare a ratei dobânzii și a altor riscuri financiare. Acestea pot include utilizarea de instrumente derivate, cum ar fi swapurile, pentru a gestiona rata dobânzii sau alte riscuri financiare în legătură cu împrumuturile acordate beneficiarilor sau pentru a efectua tranzacții garantate sau negarantate pe piața monetară. Costurile suportate în legătură cu răscumpărarea și/sau deținerea de obligațiuni proprii în scopul administrării lichidității ar trebui considerate costuri de administrare a lichidității. Prezenta decizie ar trebui să stabilească o bază pentru calcularea acestor costuri de lichiditate și pentru perceperea lor pe o bază corectă și echitabilă de la toți beneficiarii relevanți ai veniturilor în cursul anului în cauză.

| (17) | Necesitățile de plată mai mari decât cuantumul instrumentelor de finanțare pe termen lung alocate intervalului de timp respectiv sau plata dobânzilor pot conduce la un deficit de lichiditate în cadrul unui interval de timp. Necesitățile de plată mai mici decât cuantumul instrumentelor de finanțare pe termen lung alocate intervalului de timp respectiv sau plățile de răscumpărare primite în legătură cu plățile neachitate care sunt alocate intervalului pot conduce la un excedent de lichiditate. Compensarea acestor excedente sau deficite de lichiditate sunt cerințe inevitabile pentru implementarea strategiei de finanțare diversificate. Aceste costuri nu ar trebui să fie suportate de intervalele de timp respective, ci ar trebui să fie izolate și gestionate ca parte a unor cheltuieli indirecte distincte de administrare a lichidității. Prezenta decizie ar trebui să instituie un mecanism de separare a costurilor generate de deficitele sau excedentele de lichiditate, astfel încât acestea să poată fi absorbite de programul de finanțare în sens mai larg sub forma costurilor de administrare a lichidității. Comisia ar trebui să utilizeze intervalul de administrare a lichidității pentru a echilibra orice sold de numerar pozitiv sau negativ din intervalele de timp cu cuantumul total al plăților. |
| --- | --- |

(17)

Necesitățile de plată mai mari decât cuantumul instrumentelor de finanțare pe termen lung alocate intervalului de timp respectiv sau plata dobânzilor pot conduce la un deficit de lichiditate în cadrul unui interval de timp. Necesitățile de plată mai mici decât cuantumul instrumentelor de finanțare pe termen lung alocate intervalului de timp respectiv sau plățile de răscumpărare primite în legătură cu plățile neachitate care sunt alocate intervalului pot conduce la un excedent de lichiditate. Compensarea acestor excedente sau deficite de lichiditate sunt cerințe inevitabile pentru implementarea strategiei de finanțare diversificate. Aceste costuri nu ar trebui să fie suportate de intervalele de timp respective, ci ar trebui să fie izolate și gestionate ca parte a unor cheltuieli indirecte distincte de administrare a lichidității. Prezenta decizie ar trebui să instituie un mecanism de separare a costurilor generate de deficitele sau excedentele de lichiditate, astfel încât acestea să poată fi absorbite de programul de finanțare în sens mai larg sub forma costurilor de administrare a lichidității. Comisia ar trebui să utilizeze intervalul de administrare a lichidității pentru a echilibra orice sold de numerar pozitiv sau negativ din intervalele de timp cu cuantumul total al plăților.

| (18) | Implementarea strategiei de finanțare diversificate impune achiziția de noi capacități necesare pentru a obține cel mai avantajos acces la piețele de capital și pentru a asigura întreținerea acestei infrastructuri în mod continuu și eficace. Aceasta include costurile necesare pentru menținerea conturilor de lichidități, pentru dobândirea capacității de a organiza licitații pentru titluri de creanțe pe termen scurt și obligațiuni ale UE și pentru punerea în aplicare a unor noi capacități interne de prelucrare a datelor. Astfel de costuri generate direct din realizarea operațiunilor de împrumut și de plată ar trebui tratate drept cheltuieli indirecte care fac distincție între costurile legate de crearea infrastructurii de împrumut și de plată și costurile legate de întreținerea acesteia. Aceste costuri ar trebui să fie incluse în costul serviciilor pentru cheltuielile de regie. |
| --- | --- |

(18)

Implementarea strategiei de finanțare diversificate impune achiziția de noi capacități necesare pentru a obține cel mai avantajos acces la piețele de capital și pentru a asigura întreținerea acestei infrastructuri în mod continuu și eficace. Aceasta include costurile necesare pentru menținerea conturilor de lichidități, pentru dobândirea capacității de a organiza licitații pentru titluri de creanțe pe termen scurt și obligațiuni ale UE și pentru punerea în aplicare a unor noi capacități interne de prelucrare a datelor. Astfel de costuri generate direct din realizarea operațiunilor de împrumut și de plată ar trebui tratate drept cheltuieli indirecte care fac distincție între costurile legate de crearea infrastructurii de împrumut și de plată și costurile legate de întreținerea acesteia. Aceste costuri ar trebui să fie incluse în costul serviciilor pentru cheltuielile de regie.

| (19) | Costul serviciilor pentru cheltuielile de regie combină toate costurile administrative suportate direct pentru implementarea strategiei de finanțare diversificate. Aceste costuri apar fie sub formă de costuri de înființare, legate de costurile punctuale de dezvoltare a capacităților operaționale, fie sub formă de costuri recurente care sunt costuri inevitabile direct atribuibile operațiunilor de împrumut și de gestionare a datoriei din cadrul strategiei de finanțare diversificate și care au loc în timp. Deși costurile recurente sunt costurile anuale regulate imputate plăților care au loc într-un anumit an, costurile de înființare ar trebui să fie imputate ca taxe unice. |
| --- | --- |

(19)

Costul serviciilor pentru cheltuielile de regie combină toate costurile administrative suportate direct pentru implementarea strategiei de finanțare diversificate. Aceste costuri apar fie sub formă de costuri de înființare, legate de costurile punctuale de dezvoltare a capacităților operaționale, fie sub formă de costuri recurente care sunt costuri inevitabile direct atribuibile operațiunilor de împrumut și de gestionare a datoriei din cadrul strategiei de finanțare diversificate și care au loc în timp. Deși costurile recurente sunt costurile anuale regulate imputate plăților care au loc într-un anumit an, costurile de înființare ar trebui să fie imputate ca taxe unice.

| (20) | Costurile legate de înființarea și consolidarea capacităților pentru aceste operațiuni au fost suportate începând din 2021 și au fost deja atribuite beneficiarilor programelor de sprijin financiar NGEU, prin intermediul unor cheltuieli indirecte specifice de înființare. Prin urmare, beneficiarii altor programe de asistență financiară care intră sub incidența articolului 220a din Regulamentul financiar nu ar trebui să suporte costurile legate de această consolidare a capacităților anterioară, ci ar trebui să suporte doar cheltuielile viitoare legate de întreținerea acestei infrastructuri. Ponderea costurilor administrative ale programelor de asistență financiară care intră în domeniul de aplicare al articolului 220a din Regulamentul financiar, altele decât NGEU, ar trebui, prin urmare, să se limiteze la costurile recurente și să fie tratată ca orice beneficiar al strategiei de finanțare diversificate. |
| --- | --- |

(20)

Costurile legate de înființarea și consolidarea capacităților pentru aceste operațiuni au fost suportate începând din 2021 și au fost deja atribuite beneficiarilor programelor de sprijin financiar NGEU, prin intermediul unor cheltuieli indirecte specifice de înființare. Prin urmare, beneficiarii altor programe de asistență financiară care intră sub incidența articolului 220a din Regulamentul financiar nu ar trebui să suporte costurile legate de această consolidare a capacităților anterioară, ci ar trebui să suporte doar cheltuielile viitoare legate de întreținerea acestei infrastructuri. Ponderea costurilor administrative ale programelor de asistență financiară care intră în domeniul de aplicare al articolului 220a din Regulamentul financiar, altele decât NGEU, ar trebui, prin urmare, să se limiteze la costurile recurente și să fie tratată ca orice beneficiar al strategiei de finanțare diversificate.

| (21) | Costurile administrative incluse în costul serviciilor pentru cheltuielile de regie ar trebui să se limiteze la o listă închisă a costurilor eligibile, care sunt direct legate de strategia de finanțare diversificată. Onorariile contractuale pentru recrutarea de consultanți externi se adaugă pe lista cheltuielilor administrative eligibile în urma acordurilor încheiate în contextul bugetului anual pentru 2023. Extinderea listei cheltuielilor administrative eligibile a fost comunicată autorităților din statele membre înainte de adoptarea prezentei decizii. Costul agregat al serviciilor pentru cheltuielile de regie reprezintă o parte foarte limitată din costurile agregate ale operațiunilor din cadrul strategiei de finanțare diversificate. |
| --- | --- |

(21)

Costurile administrative incluse în costul serviciilor pentru cheltuielile de regie ar trebui să se limiteze la o listă închisă a costurilor eligibile, care sunt direct legate de strategia de finanțare diversificată. Onorariile contractuale pentru recrutarea de consultanți externi se adaugă pe lista cheltuielilor administrative eligibile în urma acordurilor încheiate în contextul bugetului anual pentru 2023. Extinderea listei cheltuielilor administrative eligibile a fost comunicată autorităților din statele membre înainte de adoptarea prezentei decizii. Costul agregat al serviciilor pentru cheltuielile de regie reprezintă o parte foarte limitată din costurile agregate ale operațiunilor din cadrul strategiei de finanțare diversificate.

| (22) | Procesul de facturare ex post este conceput să asigure recuperarea costurilor în anul următor și până în momentul în care costurile nu mai sunt generate de operațiunile de împrumut, de gestionare a datoriei și de gestionare a plăților în cadrul strategiei de finanțare diversificate. |
| --- | --- |

(22)

Procesul de facturare ex post este conceput să asigure recuperarea costurilor în anul următor și până în momentul în care costurile nu mai sunt generate de operațiunile de împrumut, de gestionare a datoriei și de gestionare a plăților în cadrul strategiei de finanțare diversificate.

| (23) | În mod excepțional, pentru împrumuturile de asistență financiară acordate Ucrainei în temeiul Regulamentului (UE) 2022/2463, Uniunea ar putea suporta cheltuielile cu dobânzile și costurile administrative legate de contractarea și acordarea împrumuturilor, în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (UE) 2022/2463. Resursele necesare ar urma să fie furnizate prin contribuțiile statelor membre în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2022/2463. Prin urmare, facturarea acestor costuri ar trebui să fie aliniată la facturarea costurilor aferente plăților efectuate ca venituri alocate externe în temeiul articolului 3 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2020/2094, iar facturile să fie grupate pe trimestru al anului. |
| --- | --- |

(23)

În mod excepțional, pentru împrumuturile de asistență financiară acordate Ucrainei în temeiul Regulamentului (UE) 2022/2463, Uniunea ar putea suporta cheltuielile cu dobânzile și costurile administrative legate de contractarea și acordarea împrumuturilor, în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (UE) 2022/2463. Resursele necesare ar urma să fie furnizate prin contribuțiile statelor membre în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2022/2463. Prin urmare, facturarea acestor costuri ar trebui să fie aliniată la facturarea costurilor aferente plăților efectuate ca venituri alocate externe în temeiul articolului 3 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2020/2094, iar facturile să fie grupate pe trimestru al anului.

| (24) | Comisia ar trebui să emită un aviz de confirmare cu privire la fiecare plată, inclusiv cu privire la sprijinul nerambursabil în sensul articolului 2 alineatul (2) literele (a) și (c) din Regulamentul (UE) 2020/2094, la sprijinul rambursabil acordat statelor membre în sensul articolului 2 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) 2020/2094 și la împrumuturile acordate unui stat membru sau unei țări terțe în cadrul programelor de asistență financiară care intră sub incidența articolului 220a din Regulamentul financiar. |
| --- | --- |

(24)

Comisia ar trebui să emită un aviz de confirmare cu privire la fiecare plată, inclusiv cu privire la sprijinul nerambursabil în sensul articolului 2 alineatul (2) literele (a) și (c) din Regulamentul (UE) 2020/2094, la sprijinul rambursabil acordat statelor membre în sensul articolului 2 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) 2020/2094 și la împrumuturile acordate unui stat membru sau unei țări terțe în cadrul programelor de asistență financiară care intră sub incidența articolului 220a din Regulamentul financiar.

| (25) | Împrumuturile din cadrul strategiei de finanțare diversificate urmează să fie puse în aplicare în condiții financiare standard (scadență și profil de rambursare) pentru fiecare plată. În cazul sprijinului nerambursabil, avizul de confirmare ar trebui să fie principalul element justificativ care determină aceste condiții financiare pentru bugetul UE. Avizul de confirmare trebuie să stabilească declarația de costuri pe baza condițiilor sale financiare. Aceste condiții ar trebui să includă data plății, cuantumul sprijinului financiar, data plăților costurilor de finanțare și data scadenței. Avizul de confirmare constituie baza esențială pentru planificarea bugetară a UE, pentru circuitele financiare și contabilizarea sprijinului nerambursabil. |
| --- | --- |

(25)

Împrumuturile din cadrul strategiei de finanțare diversificate urmează să fie puse în aplicare în condiții financiare standard (scadență și profil de rambursare) pentru fiecare plată. În cazul sprijinului nerambursabil, avizul de confirmare ar trebui să fie principalul element justificativ care determină aceste condiții financiare pentru bugetul UE. Avizul de confirmare trebuie să stabilească declarația de costuri pe baza condițiilor sale financiare. Aceste condiții ar trebui să includă data plății, cuantumul sprijinului financiar, data plăților costurilor de finanțare și data scadenței. Avizul de confirmare constituie baza esențială pentru planificarea bugetară a UE, pentru circuitele financiare și contabilizarea sprijinului nerambursabil.

| (26) | Trimiterile adecvate din acordurile de împrumut vor clarifica faptul că costurile plăților sunt determinate prin aplicarea metodologiei stabilite prin prezenta decizie. |
| --- | --- |

(26)

Trimiterile adecvate din acordurile de împrumut vor clarifica faptul că costurile plăților sunt determinate prin aplicarea metodologiei stabilite prin prezenta decizie.

| (27) | Prezenta decizie ar trebui să se aplice tuturor operațiunilor de împrumut și plăților din cadrul programului NGEU, inclusiv celor care au avut loc înainte de intrarea sa în vigoare, |
| --- | --- |

(27)

Prezenta decizie ar trebui să se aplice tuturor operațiunilor de împrumut și plăților din cadrul programului NGEU, inclusiv celor care au avut loc înainte de intrarea sa în vigoare,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

CAPITOLUL 1

OBIECT, DEFINIȚII ȘI NORME GENERALE

Articolul 1

Obiect, domeniu de aplicare și principiul de reglementare

(1)   Prezenta decizie stabilește o metodologie unică și unificată de alocare a costurilor suportate ca urmare a operațiunilor de împrumut și de gestionare a datoriei desfășurate în cadrul programelor de asistență financiară care intră sub incidența articolului 220a din Regulamentul financiar și a sprijinului nerambursabil în temeiul articolului 5 alineatul (1) din Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului (6) [programele bazate pe metodologia de alocare a costurilor (cost allocation methodology – CAM – „programele CAM”].

(2)   Punerea în aplicare a metodologiei de alocare a costurilor se ghidează după principiile corectitudinii și echității de tratament, asigurând repartizarea costurilor pe baza ponderii relative a sprijinului primit.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentei decizii, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „beneficiar” înseamnă un stat membru sau o țară terță care este parte la un acord de împrumut în cadrul unui program CAM sau bugetul Uniunii pentru sprijinul nerambursabil în temeiul articolului 5 alineatul (1) din Decizia (UE, Euratom) 2020/2053; |
| --- | --- |

1.

„beneficiar” înseamnă un stat membru sau o țară terță care este parte la un acord de împrumut în cadrul unui program CAM sau bugetul Uniunii pentru sprijinul nerambursabil în temeiul articolului 5 alineatul (1) din Decizia (UE, Euratom) 2020/2053;

| 2. | „plată” înseamnă transferul veniturilor obținute prin operațiuni de împrumut și de gestionare a datoriei pentru a finanța sprijinul rambursabil sau nerambursabil acordat unui beneficiar; |
| --- | --- |

2.

„plată” înseamnă transferul veniturilor obținute prin operațiuni de împrumut și de gestionare a datoriei pentru a finanța sprijinul rambursabil sau nerambursabil acordat unui beneficiar;

| 3. | „instrumente de finanțare” înseamnă obligațiuni, titluri pe termen scurt, efecte de comerț, titluri de creanțe pe termen scurt ale UE sau orice altă tranzacție financiară adecvată pe termen scurt și/sau pe termen lung din cadrul strategiei de finanțare diversificate; |
| --- | --- |

3.

„instrumente de finanțare” înseamnă obligațiuni, titluri pe termen scurt, efecte de comerț, titluri de creanțe pe termen scurt ale UE sau orice altă tranzacție financiară adecvată pe termen scurt și/sau pe termen lung din cadrul strategiei de finanțare diversificate;

| 4. | „perioadă de dobândă” înseamnă o perioadă de douăsprezece (12) luni sau orice altă perioadă care poate fi specificată în avizul de confirmare, începând de la data plății sau de la data plății dobânzii precedente; |
| --- | --- |

4.

„perioadă de dobândă” înseamnă o perioadă de douăsprezece (12) luni sau orice altă perioadă care poate fi specificată în avizul de confirmare, începând de la data plății sau de la data plății dobânzii precedente;

| 5. | „administrarea lichidității” înseamnă administrarea fluxurilor de trezorerie legate de instrumentele de finanțare și de plăți; |
| --- | --- |

5.

„administrarea lichidității” înseamnă administrarea fluxurilor de trezorerie legate de instrumentele de finanțare și de plăți;

| 6. | „acord de împrumut” înseamnă un acord încheiat între Comisie și un beneficiar în cadrul unui program CAM; |
| --- | --- |

6.

„acord de împrumut” înseamnă un acord încheiat între Comisie și un beneficiar în cadrul unui program CAM;

| 7. | „operațiuni de împrumut” înseamnă operațiunile menționate la articolul 2 alineatul (1) din Decizia de punere în aplicare (UE, Euratom) 2022/2544 a Comisiei (7); |
| --- | --- |

7.

„operațiuni de împrumut” înseamnă operațiunile menționate la articolul 2 alineatul (1) din Decizia de punere în aplicare (UE, Euratom) 2022/2544 a Comisiei (7);

7

| 8. | „operațiuni de gestionare a datoriei” înseamnă operațiunile menționate la articolul 2 alineatul (2) din Decizia de punere în aplicare (UE, Euratom) 2022/2544; |
| --- | --- |

8.

„operațiuni de gestionare a datoriei” înseamnă operațiunile menționate la articolul 2 alineatul (2) din Decizia de punere în aplicare (UE, Euratom) 2022/2544;

| 9. | „finanțare pe termen scurt” înseamnă finanțarea menționată la articolul 2 alineatul (11) din Decizia de punere în aplicare (UE, Euratom) 2022/2544; |
| --- | --- |

9.

„finanțare pe termen scurt” înseamnă finanțarea menționată la articolul 2 alineatul (11) din Decizia de punere în aplicare (UE, Euratom) 2022/2544;

| 10. | „finanțare pe termen lung” înseamnă finanțarea menționată la articolul 2 alineatul (10) din Decizia de punere în aplicare (UE, Euratom) 2022/2544. |
| --- | --- |

10.

„finanțare pe termen lung” înseamnă finanțarea menționată la articolul 2 alineatul (10) din Decizia de punere în aplicare (UE, Euratom) 2022/2544.

Articolul 3

Tipuri de costuri

Se stabilesc următoarele categorii de costuri:

| (a) | costul de finanțare; |
| --- | --- |

(a)

costul de finanțare;

| (b) | costul de administrare a lichidității; |
| --- | --- |

(b)

costul de administrare a lichidității;

| (c) | costul serviciilor pentru cheltuielile de regie. |
| --- | --- |

(c)

costul serviciilor pentru cheltuielile de regie.

CAPITOLUL 2

COSTUL DE FINANȚARE ȘI COSTURILE DE ADMINISTRARE A LICHIDITĂȚII

SECȚIUNEA 1

Intervale

Articolul 4

Intervale de timp

(1)   Un interval de timp este activ pe o perioadă de șase luni începând cu 1 ianuarie sau cu 1 iulie. Cu toate acestea, primul interval de timp acoperă perioada cuprinsă între 1 iunie 2021 și 31 decembrie 2021.

(2)   Intervalul de timp este constituit din plățile efectuate în cursul perioadei sale active și din instrumentele de finanțare aferente care i-au fost alocate. Orice plată se atribuie intervalului de timp activ la data plății respective.

Prin derogare de la primul paragraf, în cazul în care cuantumul veniturilor din instrumentele de finanțare pe termen lung atribuite intervalului de timp anterior depășește cuantumul plăților atribuite respectivului interval în conformitate cu primul paragraf, plățile se alocă în continuare respectivului interval de timp până când cuantumul plăților atinge cuantumul veniturilor din respectivele instrumente de finanțare pe termen lung.

Plata rămâne atribuită intervalului de timp în legătură cu orice sold care nu a fost încă rambursat.

(3)   Fără a aduce atingere articolului 6 alineatul (2), veniturile din instrumentele de finanțare pe termen lung sunt atribuite unui interval de timp.

(4)   Instrumentele de finanțare pe termen lung, altele decât cele menționate la al cincilea paragraf, se atribuie intervalului de timp activ în momentul încheierii operațiunii de împrumut care le generează.

Prin derogare de la primul paragraf,

| (a) | instrumentele de finanțare mobilizate în vederea finanțării unei plăți în următorul interval de timp pot fi atribuite intervalului de timp respectiv; |
| --- | --- |

(a)

instrumentele de finanțare mobilizate în vederea finanțării unei plăți în următorul interval de timp pot fi atribuite intervalului de timp respectiv;

| (b) | în cazul în care cuantumul plăților la sfârșitul intervalului de timp activ depășește cuantumul veniturilor din instrumentele de finanțare pe termen lung, instrumentele de finanțare pe termen lung generate de operațiunile de împrumut după sfârșitul perioadei active a intervalului de timp se atribuie intervalului de timp respectiv până când cuantumul veniturilor din instrumentele de finanțare pe termen lung atinge cuantumul plăților din intervalul de timp respectiv. |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care cuantumul plăților la sfârșitul intervalului de timp activ depășește cuantumul veniturilor din instrumentele de finanțare pe termen lung, instrumentele de finanțare pe termen lung generate de operațiunile de împrumut după sfârșitul perioadei active a intervalului de timp se atribuie intervalului de timp respectiv până când cuantumul veniturilor din instrumentele de finanțare pe termen lung atinge cuantumul plăților din intervalul de timp respectiv.

(5)   Instrumentele de finanțare pe termen lung care înlocuiesc instrumentele de finanțare pe termen lung ajunse la scadență se atribuie aceluiași interval de timp. Articolul 6 se aplică în cazul unei neconcordanțe între data scadenței instrumentului pe termen lung ajuns la scadență și data contractării instrumentului pe termen lung care îl înlocuiește.

Articolul 5

Interval de administrare a lichidității

(1)   Intervalul de administrare a lichidității funcționează până la rambursarea integrală a operațiunilor de împrumut autorizate în cadrul programelor CAM.

(2)   Instrumentele de finanțare pe termen scurt, operațiunile de gestionare a datoriei și costurile generate de acestea sunt atribuite intervalului de administrare a lichidității.

Articolul 6

Echilibrarea soldurilor de lichiditate

(1)   Nivelul deținerilor de lichidități într-un interval de timp se calculează zilnic ca diferența dintre intrări și ieșiri, astfel cum se specifică în etapa 3 de la punctul 1 din anexă.

(2)   Orice cuantum pozitiv menționat la primul paragraf („excedent de lichiditate”) se alocă zilnic din intervalul de timp către intervalul de administrare a lichidității, astfel cum se specifică în etapa 4 de la punctul 1 din anexă, la costul de finanțare al intervalului de timp relevant din ziua respectivă.

(3)   Orice cuantum care corespunde valorii negative menționate la primul paragraf („deficit de lichiditate”) se atribuie zilnic din intervalul de administrare a lichidității către intervalul de timp, astfel cum se specifică în etapa 6 de la punctul 1 din anexă, la costul de finanțare al intervalului de administrare a lichidității din ziua respectivă.

SECȚIUNEA 2

Calcularea costurilor de finanțare și a costurilor de administrare a lichidității

Articolul 7

Calcularea costului de finanțare al unui interval de timp

(1)   Costurile de finanțare se calculează zilnic.

(2)   Costul de finanțare al unui instrument de finanțare cuprinde dobânda zilnică pentru fiecare instrument de finanțare și un potențial de prime/disconturi pe baza prețului integral al emisiunii.

(3)   Costul zilnic de finanțare al intervalului de timp cuprinde costul zilnic de finanțare al instrumentelor de finanțare atribuit intervalului de timp după obținerea rezultatelor în urma aplicării dispozițiilor de la articolul 6 alineatele (2) și (3).

Articolul 8

Calcularea costului de administrare a lichidității

(1)   Costul de administrare a lichidității reprezintă suma costurilor de derulare din intervalul de administrare a lichidității, astfel cum se prevede la punctul 2 din anexă.

(2)   Costul de derulare este diferența dintre dobânda acumulată în cadrul instrumentelor de finanțare relevante din intervalul de administrare a lichidității, costurile și rentabilitatea care rezultă din echilibrarea eventualelor excedente sau deficite de lichiditate menționate la articolul 6 al doilea și al treilea paragraf, și randamentul investiției generat de dețineri.

(3)   Costurile de administrare a lichidității se calculează zilnic.

Articolul 9

Alocarea costurilor de administrare a lichidității

(1)   Costurile de administrare a lichidității se calculează ca suma costurilor zilnice de administrare a lichidității pe parcursul unui trimestru. Aceste costuri se atribuie fiecărei plăți pe o bază proporțională cu ponderea relativă a plății în raport cu soldul total al plăților la sfârșitul trimestrului.

(2)   Costul de administrare a lichidității se calculează pe baza metodologiei și a etapelor prevăzute la punctul 2 din anexă.

Articolul 10

Atribuirea costurilor de finanțare unei plăți

(1)   Plățile din același interval de timp suportă același cost zilnic mediu de finanțare până la rambursarea lor.

(2)   Pentru fiecare plată restantă, costul zilnic de finanțare se calculează prin înmulțirea costului total de finanțare al intervalului, obținut după aplicarea articolului 6 alineatele (2) și (3), cu cuantumul plății împărțit la soldul total al plăților din intervalul de timp căruia îi este atribuită plata.

CAPITOLUL 3

COSTUL SERVICIILOR PENTRU CHELTUIELILE DE REGIE

Articolul 11

Costul serviciilor pentru cheltuielile de regie

Costul serviciilor pentru cheltuielile de regie cuprinde costurile administrative recurente pentru beneficiari și costurile de înființare pentru împrumuturile din cadrul MRR. Aceste costuri se calculează în conformitate cu punctul 3 din anexă.

Articolul 12

Costuri administrative recurente

(1)   Costurile administrative recurente includ toate costurile suportate de Comisie pentru executarea operațiunilor de împrumut și a operațiunilor de gestionare a datoriei, care cuprind următoarele tipuri de costuri: onorariile juridice, cum ar fi cele suportate pentru avize juridice, costurile recurente de administrare a conturilor, costurile aferente auditului extern, taxele de întreținere a platformei de licitație, onorariile agențiilor de rating, onorariile pentru listare, taxe, înregistrare, publicare și decontare, cheltuielile legate de tehnologia informației, cheltuielile legate de cercetarea de piață și onorariile agenților contractuali legate de implementarea strategiei de finanțare diversificate.

(2)   În măsura în care aceste costuri sunt comune operațiunilor de împrumut puse în aplicare pentru alte programe de asistență financiară, costurile incluse în calcul se determină ca partea proporțională atribuită operațiunilor de împrumut și operațiunilor de gestionare a datoriei în anul calendaristic relevant.

(3)   Costurile administrative recurente se calculează pentru fiecare plată primită în temeiul fiecărui acord de împrumut, pe o bază proporțională cu plata în raport cu cuantumul total al plăților la sfârșitul anului calendaristic.

Articolul 13

Costurile de înființare pentru împrumuturile din cadrul MRR

(1)   Costurile de înființare pentru împrumuturile din cadrul MRR cuprind toate costurile suportate de Comisie pentru consolidarea capacității de desfășurare a operațiunilor de împrumut, a operațiunilor de gestionare a datoriei și a operațiunilor de gestionare a plăților din cadrul NGEU. Acestea includ costurile legate de deschiderea conturilor aferente NGEU, înființarea unei platforme de licitație, instituirea unui instrument de gestionare a investitorilor, alte costuri legate de tehnologia informației, cheltuielile legate de cercetarea pieței și onorariile de consultanță.

(2)   Statele membre care semnează acorduri de împrumut în cadrul MRR suportă 48 % din costurile totale de înființare.

(3)   În 2021, 2022 și 2023, statele membre plătesc costurile de înființare menționate la primul paragraf pe o bază proporțională cu cuantumul împrumutului în temeiul acordului de împrumut în cadrul MRR semnat, în raport cu cuantumul total al împrumuturilor acordate în temeiul tuturor acordurilor de împrumut în cadrul MRR semnate, astfel cum se prevede la punctul 3.2 literele (a) și (b) din anexă.

(4)   Până la 30 iunie 2024, toate costurile de înființare nealocate statelor membre care au semnat acorduri de împrumut în cadrul MRR se alocă pe bază proporțională cu cuantumul împrumuturilor acordate în temeiul fiecărui acord de împrumut în cadrul MRR semnat, în raport cu cuantumul total al împrumuturilor acordate în temeiul tuturor acordurilor de împrumut în cadrul MRR semnate până la 31 decembrie 2023, astfel cum se prevede la punctul 3.2 litera (c) din anexă.

(5)   Costurile de înființare suplimentare aferente operațiunilor de împrumut nu sunt scadente după sfârșitul anului 2023 sau alocate programelor CAM, cu excepția cazului în care acestea intră sub incidența articolului 5 alineatul (1) din Decizia (UE, Euratom) 2020/2053.

CAPITOLUL 4

FACTURARE

Articolul 14

Aviz de confirmare

(1)   În legătură cu fiecare plată, se întocmește un aviz de confirmare care conține termenii care dau naștere declarației de costuri din partea Comisiei.

(2)   Avizul de confirmare stabilește condițiile pentru rambursarea costurilor de finanțare și a principalului care trebuie rambursate din bugetul Uniunii în temeiul articolului 5 alineatul (1) primul paragraf din Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 pentru sprijinul nerambursabil și de către beneficiarii acordurilor de împrumut.

(3)   Avizul de confirmare conține următoarele elemente:

| (a) | cuantumul plății; |
| --- | --- |

(a)

cuantumul plății;

| (b) | scadența; |
| --- | --- |

(b)

scadența;

| (c) | graficul de rambursare; |
| --- | --- |

(c)

graficul de rambursare;

| (d) | atribuirea plății pentru un interval de timp; |
| --- | --- |

(d)

atribuirea plății pentru un interval de timp;

| (e) | perioada de dobândă care indică data plății. |
| --- | --- |

(e)

perioada de dobândă care indică data plății.

(4)   Avizul de confirmare a împrumuturilor conține, de asemenea, elemente suplimentare indicate în acordurile de împrumut.

Articolul 15

Facturarea costurilor de finanțare

(1)   Costul de finanțare se calculează în legătură cu fiecare plată la sfârșitul perioadei de dobândă stabilite în avizul de confirmare.

(2)   Facturarea are loc la sfârșitul perioadei de dobândă stabilite în avizul de confirmare. În ceea ce privește plățile efectuate ca venituri alocate externe în temeiul articolului 3 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2020/2094 și plățile efectuate în cadrul instrumentului AMF+, în cazul în care Ucraina solicită subvenționarea costurilor conexe, facturile pot fi grupate pe trimestru al anului.

Articolul 16

Facturarea costului de administrare a lichidității

Costul de administrare a lichidității se facturează la începutul fiecărui an calendaristic pentru costul suportat în cursul anului calendaristic precedent.

Articolul 17

Facturarea costului serviciilor pentru cheltuielile de regie

Beneficiarii împrumuturilor sunt facturați la începutul fiecărui an calendaristic pentru costul serviciilor pentru cheltuielile de regie suportate în cursul anului calendaristic precedent, în ceea ce privește costurile agregate alocate în temeiul articolului 11.

Plățile efectuate de beneficiari pentru costurile serviciilor constituie venituri alocate interne în sensul articolului 21 alineatul (3) litera (a) din Regulamentul financiar.

Articolul 18

Abrogare

Decizia (UE) 2021/1095 se abrogă.

Trimiterile la decizia abrogată se interpretează ca trimiteri la prezenta decizie.

Articolul 19

Intrare în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Adoptată la Bruxelles, 19 decembrie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 193, 30.7.2018, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE, Euratom) 2022/2434 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 decembrie 2022 de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) 2018/1046 în ceea ce privește stabilirea unei strategii de finanțare diversificate ca metodă generală de împrumut (JO L 319, 13.12.2022, p. 1).

2

(3)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/1095 a Comisiei din 2 iulie 2021 de stabilire a metodologiei pentru alocarea costurilor legate de operațiunile de împrumut și de administrare a datoriei în cadrul NextGenerationEU (JO L 236, 5.7.2021, p. 75).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2022/2463 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 decembrie 2022 de instituire a unui instrument pentru acordarea de sprijin Ucrainei pentru 2023 (asistență macrofinanciară +) (JO L 322, 16.12.2022, p. 1).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2020/2094 al Consiliului din 14 decembrie 2020 de instituire a unui instrument de redresare al Uniunii Europene pentru a sprijini redresarea în urma crizei provocate de COVID-19 (JO L 433 I, 22.12.2020, p. 23).

5

(6)  Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și de abrogare a Deciziei 2014/335/UE, Euratom (JO L 424, 15.12.2020, p. 1).

6

(7)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/2544 a Comisiei din 19 decembrie 2022 de stabilire a măsurilor necesare pentru administrarea și realizarea operațiunilor UE de împrumut și de gestionare a datoriei în cadrul strategiei de finanțare diversificate și a operațiunilor de credit conexe (a se vedea pagina 109 din prezentul Jurnal Oficial).

7

---

ANEXĂ

1.   Calcularea costului de finanțare

Costul de finanțare se calculează în următoarele etape:

Etapa 1: calcularea costurilor totale zilnice ale unui instrument de finanțare individual dintr-un interval de timp sau din intervalul de administrare a lichidității

Dobânzile acumulate zilnice se calculează după cum urmează:

Formula

Pentru fiecare instrument de finanțare, primele/disconturile se distribuie liniar pe durata de viață a instrumentului:

prime/disconturizilnice = (100 - prețul emisiunii): (data scadenței - data emisiunii)

unde prețul emisiunii = prețul integral (inclusiv comisioanele bancare)

Pentru fiecare instrument de finanțare, costurile totale zilnice se calculează după cum urmează:

CoFzilnice per instrument = DACzilnice + prime/disconturizilnice

Etapa 2: calcularea costurilor totale zilnice agregate de finanțare

Pentru fiecare interval de timp (IT1-IT11), costurile totale zilnice pentru interval înainte de echilibrarea menționată la articolul 5 reprezintă suma tuturor costurilor totale zilnice ale fiecărui instrument de finanțare atribuit intervalului de timp:

CoFzilnicIT(x)preechilibrare=∑ CoFzilnic per instrument alocat în IT(x)

Pentru intervalul de administrare a lichidității, costul de finanțare este:

CoFzilnicLIALpreechilibrare=∑ CoFzilnic per instrument alocat în IAL

Etapa 3: calcularea soldurilor de lichiditate în intervalele de timp

Nivelul deținerilor de lichidități se calculează zilnic după cum urmează:

LichiditateIT(x) = Intrări [venituri din emisiuni + Dobândăcredite/granturi + Rambursăricredite/granturi] – Ieșiri [Plăți + Cupoanedatorii neachitate + Achitări ale datoriei]

Etapa 4: calcularea costului de finanțare al instrumentelor de finanțare afectate de excedentul de lichiditate

Această etapă identifică ponderea din costul de finanțare (CoF) aferent intervalelor de timp cu excedent de lichiditate care poate fi atribuit lichidității deținute în intervalele respective.

Costurile de finanțare aferente instrumentelor de finanțare se calculează după cum urmează:

CoFexcedent lichiditateIT(excedent)=

CoFzilnicIT(excedent)preechilibrare * lichiditate IT(excedent): IT(excedent)

CoFzilnicIT(excedent)postechilibrare = CoFzilnicIT(excedent)preechilibrare - CoFexcendent lichiditateIT(excedent)

Etapa 5: calcularea costului aferent intervalului de administrare a lichidității în cazul în care costul de finanțare îi este atribuit dintr-un interval de timp cu excedent de lichiditate

În cazul în care intervalul de administrare a lichidității primește excedentul din intervalul de timp, costul intervalului de administrare a lichidității se calculează după cum urmează:

CoFzilnicIALpostechilibrare = CoFzilnicIALpreechilibrare + ∑ CoFexcedent lichiditateIT(excedent)

Etapa 6: calcularea costului de finanțare al intervalului de timp cu deficit de lichiditate

Orice deficit de lichiditate într-un interval de timp este egalizat printr-un transfer de lichiditate din intervalul de administrare a lichidității la costurile sale zilnice de finanțare (etapa 5).

Pentru intervalele de timp cu un sold de lichiditate pozitiv, costul de finanțare postegalizare rezultă deja din etapa 4 descrisă mai sus.

CoFtransfer de lichiditate din IAL = CoFzilnicIALpostechilibrare * Valoarea transferului: IAL

CoFzilnicIT(deficit)postechilibrare = CoFzilnicIC(deficit)preechilibrare + CoFTransfer lichiditate din IAL

Deși costul de finanțare poate varia între intervalele de șase luni din cauza diferențelor dintre condițiile de finanțare care nu pot fi controlate de Comisie, Comisia gestionează operațiunile de împrumut și de gestionare a datoriei pentru a se asigura că fiecare interval de timp are, în cea mai mare măsură posibilă, profiluri de scadență similare.

Etapa 7: calcularea costului zilnic de finanțare al unei plăți

Costul zilnic de finanțare al plății este cuantumul plății înmulțit cu ponderea relativă a plății în raport cu intervalul de timp în care este alocată.

CoF al plății în IT(x) =

CoFzilnicIT(x)postechilibrare * cuantumul neachitat al plății: ∑ plăților neachitate în IT(x)

2.   Calcularea costului de administrare a lichidității

Costurile de administrare a lichidității pentru fiecare plată se calculează ca suma costurilor zilnice aferente intervalului de lichidității deținut după egalizarea soldurilor de lichiditate din intervalele de timp pe parcursul perioadei de calcul. Toate randamentele (sau costurile în cazul ratelor negative) se deduc după cum urmează:

ALtrimestru= ∑ CoFzilniceIALpostechilibrare pe parcursul trimestrului – ROI al deținerilor de lichiditatetrimestru

AL pe trimestru se atribuie fiecărei plăți după cum urmează:

AL pentru plată =

LIQMtrimestru *

∑ plăților neachitatela sfârșitul trimestrului: ∑ plăților neachitatela sfârșitul trimestrului

3.   Calcularea costului serviciilor pentru cheltuielile de regie

3.1.   Calcularea costurilor administrative recurente

Costurile administrative recurente se calculează după cum urmează:

costuri administrative anuale recurente total = ∑ articolelor de costuri administrative recurente pentru anul calendaristic

Costurile administrative recurente se alocă după cum urmează:

costuri administrative anuale recurente per beneficiar = costuri administrative anuale recurente total *

∑ plăților neachitate către beneficiarla sfârșitul anului: ∑ plăților neachitatela sfârșitul anului

3.2.   Calcularea și alocarea costurilor de înființare

Costurile de înființare per beneficiar al împrumuturilor din cadrul MRR se calculează în următoarele două etape:

| (a) | Costurile de înființare pentru împrumuturile din cadrul MRR se calculează după cum urmează:
  costuri de înființare pentru împrumuturi MRR = 48 %*∑ articolelor de costuri de înființare |
| --- | --- |

(a)

Costurile de înființare pentru împrumuturile din cadrul MRR se calculează după cum urmează:

costuri de înființare pentru împrumuturi MRR = 48 %*∑ articolelor de costuri de înființare

| (b) | Costurile de înființare pentru împrumuturile din cadrul MRR se alocă pentru anii 2021, 2022 și 2023 fiecărui stat membru care a semnat un acord de împrumut în cadrul MRR, după cum urmează:
  costuri de înființare per împrumut MRR semnat = costuri de înființare pentru împrumuturile MRR*
  valoarea împrumutului semnat per stat membru la sfârșitul anului: valoarea maximă totală a împrumuturilor din cadrul MRR |
| --- | --- |

(b)

Costurile de înființare pentru împrumuturile din cadrul MRR se alocă pentru anii 2021, 2022 și 2023 fiecărui stat membru care a semnat un acord de împrumut în cadrul MRR, după cum urmează:

costuri de înființare per împrumut MRR semnat = costuri de înființare pentru împrumuturile MRR*

valoarea împrumutului semnat per stat membru la sfârșitul anului: valoarea maximă totală a împrumuturilor din cadrul MRR

| (c) | Începând cu 1 ianuarie 2024, orice cost de înființare nealocat se calculează după cum urmează:
  costul de înființare pentru împrumuturi MRR nealocat = costuri de înființare pentru împrumuturile MRR - ∑ articolelor de cost de înființare alocate împrumuturilor MRR în 2021, 2022 și 2023

  Acestea sunt alocate cu titlu de costuri de înființare suplimentare plăților către statele membre în baza acordului de împrumut din cadrul MRR după cum urmează:
  costuri de înființare suplimentare per beneficiar = cost de înființare pentru împrumuturi MRR nealocat la sfârșitul anului 2023*
  ∑ valorilor împrumuturilor semnate per beneficiar la sfârșitul anului 2023: valoarea totală a împrumuturilor în baza acordurilor de împrumut MRR semnate la sfârșitul anului 2023 |
| --- | --- |

(c)

Începând cu 1 ianuarie 2024, orice cost de înființare nealocat se calculează după cum urmează:

costul de înființare pentru împrumuturi MRR nealocat = costuri de înființare pentru împrumuturile MRR - ∑ articolelor de cost de înființare alocate împrumuturilor MRR în 2021, 2022 și 2023

Acestea sunt alocate cu titlu de costuri de înființare suplimentare plăților către statele membre în baza acordului de împrumut din cadrul MRR după cum urmează:

costuri de înființare suplimentare per beneficiar = cost de înființare pentru împrumuturi MRR nealocat la sfârșitul anului 2023*

∑ valorilor împrumuturilor semnate per beneficiar la sfârșitul anului 2023: valoarea totală a împrumuturilor în baza acordurilor de împrumut MRR semnate la sfârșitul anului 2023

3.3.   Calcularea costului serviciilor per beneficiar

CoSanual = ∑ articolelor de costuri administrative recurente + ∑ articolelor de costuri administrative de înființare

4.   Glosar de acronime

| ACCzilnice | Costurile dobânzii acumulate, defalcate pe zile |
| --- | --- |
| (DAC) zilnice | Acumulările zilnice ale unui instrument individual de finanțare |
| prime/disconturizilnice | Prime sau disconturi defalcate pe zile |
| Beneficiar | Stat membru sau țară terță care este parte la un acord de împrumut în cadrul unui program CAM sau bugetul Uniunii pentru sprijinul nerambursabil în temeiul articolului 5 alineatul (1) din Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 |
| CoF al unei creanțe individuale în IT(x) | CoF al unei creanțe în intervalul de timp X |
| CoF zilnic per instrument | CoF pe zi și pe instrument de finanțare |
| CoFzilnicIALpostechilibrare | CoF pe zi pentru IAL după echilibrare |
| CoFzilnicIALpreechilibrare | CoF pe zi pentru IAL înainte de echilibrare |
| CoFzilnicIT(deficit)postechilibrare | CoF pe zi după echilibrare pentru intervalele cu deficit inițial de lichiditate |
| CoFzilnicIT(excedent)postechilibrare | CoF pe zi după echilibrare pentru intervalele cu excedent inițial de lichiditate |
| CoFzilnicIT(x)preechilibrare | CoF pe zi înainte de echilibrare în intervalul X |
| CoFexcedent lichiditateIT(excedent) | CoF pe zi legat de excedentul de lichiditate în intervalul de timp |
| CoFtransfer de lichiditate din IAL | CoF pe zi legat de lichiditatea transferată în IAL |
| CoSanual | suma costurilor administrative ale serviciilor pe parcursul anului calendaristic |
| Cupon | Dobânzile plătite de emitentul obligațiunii |
| LichiditateIT(x) | Cuantumul lichidității în intervalul de timp X. Excedentul sau deficitul este indicat după etapa 3 |
| Costuri ALtrimestru | Costurile de administrare a lichidității pe parcursul unui trimestru |
| valoare noțională | Valoarea nominală |
| ROI al lichidității deținutetrimestru | Randamentul investiției pentru lichiditatea deținută pe parcursul unui trimestru |
| IT(x) | Valoarea totală a creanțelor și lichidității în intervalul de timp X |

ACCzilnice

Costurile dobânzii acumulate, defalcate pe zile

(DAC) zilnice

Acumulările zilnice ale unui instrument individual de finanțare

prime/disconturizilnice

Prime sau disconturi defalcate pe zile

Beneficiar

Stat membru sau țară terță care este parte la un acord de împrumut în cadrul unui program CAM sau bugetul Uniunii pentru sprijinul nerambursabil în temeiul articolului 5 alineatul (1) din Decizia (UE, Euratom) 2020/2053

CoF al unei creanțe individuale în IT(x)

CoF al unei creanțe în intervalul de timp X

CoF zilnic per instrument

CoF pe zi și pe instrument de finanțare

CoFzilnicIALpostechilibrare

CoF pe zi pentru IAL după echilibrare

CoFzilnicIALpreechilibrare

CoF pe zi pentru IAL înainte de echilibrare

CoFzilnicIT(deficit)postechilibrare

CoF pe zi după echilibrare pentru intervalele cu deficit inițial de lichiditate

CoFzilnicIT(excedent)postechilibrare

CoF pe zi după echilibrare pentru intervalele cu excedent inițial de lichiditate

CoFzilnicIT(x)preechilibrare

CoF pe zi înainte de echilibrare în intervalul X

CoFexcedent lichiditateIT(excedent)

CoF pe zi legat de excedentul de lichiditate în intervalul de timp

CoFtransfer de lichiditate din IAL

CoF pe zi legat de lichiditatea transferată în IAL

CoSanual

suma costurilor administrative ale serviciilor pe parcursul anului calendaristic

Cupon

Dobânzile plătite de emitentul obligațiunii

LichiditateIT(x)

Cuantumul lichidității în intervalul de timp X. Excedentul sau deficitul este indicat după etapa 3

Costuri ALtrimestru

Costurile de administrare a lichidității pe parcursul unui trimestru

valoare noțională

Valoarea nominală

ROI al lichidității deținutetrimestru

Randamentul investiției pentru lichiditatea deținută pe parcursul unui trimestru

IT(x)

Valoarea totală a creanțelor și lichidității în intervalul de timp X

---

| 22.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/136 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/136

---

DECIZIA (UE) 2022/2546 A BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 16 decembrie 2022

de modificare a Deciziei BCE/2010/29 privind emisiunea de bancnote euro (BCE/2022/46)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 128 alineatul (1),

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 16,

întrucât:

| (1) | Potrivit articolului 1 din Decizia (UE) 2022/1211 (1), în conformitate cu articolul 140 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Croația îndeplinește condițiile necesare pentru adoptarea monedei euro, iar derogarea acordată Croației în temeiul articolului 5 din Actul de aderare din 2012 (2) se abrogă de la 1 ianuarie 2023. |
| --- | --- |

(1)

Potrivit articolului 1 din Decizia (UE) 2022/1211 (1), în conformitate cu articolul 140 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Croația îndeplinește condițiile necesare pentru adoptarea monedei euro, iar derogarea acordată Croației în temeiul articolului 5 din Actul de aderare din 2012 (2) se abrogă de la 1 ianuarie 2023.

| (2) | Articolul 1 litera (d) din Decizia BCE/2010/29 a Băncii Centrale Europene (3) definește „grila pentru alocarea bancnotelor” și face trimitere la anexa I la respectiva decizie, în care se stabilește grila pentru alocarea bancnotelor ce se aplică de la 1 februarie 2020. Având în vedere că Croația va adopta moneda euro la 1 ianuarie 2023 și că noile ponderi în grila de repartiție pentru capital se vor aplica de la această dată, Decizia BCE/2010/29 trebuie modificată pentru a stabili grila pentru alocarea bancnotelor aplicabilă de la 1 ianuarie 2023, |
| --- | --- |

(2)

Articolul 1 litera (d) din Decizia BCE/2010/29 a Băncii Centrale Europene (3) definește „grila pentru alocarea bancnotelor” și face trimitere la anexa I la respectiva decizie, în care se stabilește grila pentru alocarea bancnotelor ce se aplică de la 1 februarie 2020. Având în vedere că Croația va adopta moneda euro la 1 ianuarie 2023 și că noile ponderi în grila de repartiție pentru capital se vor aplica de la această dată, Decizia BCE/2010/29 trebuie modificată pentru a stabili grila pentru alocarea bancnotelor aplicabilă de la 1 ianuarie 2023,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Modificări

Decizia BCE/2010/29 se modifică după cum urmează:

| 1. | articolul 1 litera (d) ultima teză se înlocuiește cu următorul text:

  „Anexa I la prezenta decizie prezintă grila pentru alocarea bancnotelor care se aplică de la 1 ianuarie 2023.”; |
| --- | --- |

1.

articolul 1 litera (d) ultima teză se înlocuiește cu următorul text:

„Anexa I la prezenta decizie prezintă grila pentru alocarea bancnotelor care se aplică de la 1 ianuarie 2023.”;

| 2. | anexa I se înlocuiește cu anexa la prezenta decizie. |
| --- | --- |

2.

anexa I se înlocuiește cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare la 1 ianuarie 2023.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 16 decembrie 2022.

Președinta BCE

Christine LAGARDE

---

(1)  Decizia (UE) a Consiliului din 12 iulie 2022 privind adoptarea de către Croația a monedei euro la 1 ianuarie 2023 (JO L 187, 14.7.2022, p. 31).

1

(2)  Actul privind condițiile de aderare a Republicii Croația, precum și adaptările la Tratatul privind Uniunea Europeană, la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și la Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice (JO L 112, 24.4.2012, p. 21).

2

(3)  Decizia BCE/2010/29 a Băncii Centrale Europene din 13 decembrie 2010 privind emisiunea de bancnote euro (JO L 35, 9.2.2011, p. 26).

3

---

ANEXĂ

„ANEXA I

Grila pentru alocarea bancnotelor începând cu 1 ianuarie 2023

| % |
| --- |
| Banca Centrală Europeană | 8,0000 |
| Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 3,3250 |
| Deutsche Bundesbank | 24,0575 |
| Eesti Pank | 0,2570 |
| Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland | 1,5455 |
| Bank of Greece | 2,2575 |
| Banco de España | 10,8825 |
| Banque de France | 18,6390 |
| Hrvatska narodna banka | 0,7400 |
| Banca d’Italia | 15,5035 |
| Central Bank of Cyprus | 0,1965 |
| Latvijas Banka | 0,3555 |
| Lietuvos bankas | 0,5280 |
| Banque centrale du Luxemburg | 0,3005 |
| Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta | 0,0960 |
| De Nederlandsche Bank | 5,3480 |
| Oesterreichische Nationalbank | 2,6710 |
| Banco de Portugal | 2,1360 |
| Banka Slovenije | 0,4395 |
| Národná banka Slovenska | 1,0450 |
| Suomen Pankki | 1,6765 |
| TOTAL | 100,0000 |

%

Banca Centrală Europeană

8,0000

Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

3,3250

Deutsche Bundesbank

24,0575

Eesti Pank

0,2570

Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

1,5455

Bank of Greece

2,2575

Banco de España

10,8825

Banque de France

18,6390

Hrvatska narodna banka

0,7400

Banca d’Italia

15,5035

Central Bank of Cyprus

0,1965

Latvijas Banka

0,3555

Lietuvos bankas

0,5280

Banque centrale du Luxemburg

0,3005

Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

0,0960

De Nederlandsche Bank

5,3480

Oesterreichische Nationalbank

2,6710

Banco de Portugal

2,1360

Banka Slovenije

0,4395

Národná banka Slovenska

1,0450

Suomen Pankki

1,6765

TOTAL

100,0000

---

RECOMANDĂRI

| 22.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/138 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/138

---

RECOMANDAREA (UE) 2022/2547 A CONSILIULUI

din 13 decembrie 2022

de modificare a Recomandării (UE) 2022/107 privind o abordare coordonată pentru a facilita libera circulație în condiții de siguranță pe durata pandemiei de COVID-19

(Text cu relevanță pentru SEE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 21 alineatul (2), articolul 168 alineatul (6) și articolul 292 prima și a doua teză,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | La 25 ianuarie 2022, Consiliul a adoptat Recomandarea (UE) 2022/107 (1). Recomandarea (UE) 2022/107 urmează o abordare „axată pe persoane” în ceea ce privește restricțiile privind libera circulație legate de pandemia de COVID-19, prevăzând că o persoană care deține un certificat valabil eliberat în temeiul Regulamentului (UE) 2021/953 al Parlamentului European și al Consiliului (2) („certificatul digital al UE privind COVID”) nu ar trebui, în principiu, să facă obiectul unor restricții suplimentare, cum ar fi testele sau carantina, indiferent de locul de plecare din Uniune. Persoanele care nu dețin un certificat digital al UE privind COVID ar putea fi obligate să efectueze un test înainte de sosire sau în termen de cel mult 24 de ore după sosire. Recomandarea (UE) 2022/107 a adaptat, de asemenea, metodologia hărții bazate pe codul de culori de tip „semafor”, care indică situația epidemiologică la nivel regional în întreaga Uniune, stabilită prin Recomandarea (UE) 2020/1475 a Consiliului (3) și publicată săptămânal de Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor. |
| --- | --- |

(1)

La 25 ianuarie 2022, Consiliul a adoptat Recomandarea (UE) 2022/107 (1). Recomandarea (UE) 2022/107 urmează o abordare „axată pe persoane” în ceea ce privește restricțiile privind libera circulație legate de pandemia de COVID-19, prevăzând că o persoană care deține un certificat valabil eliberat în temeiul Regulamentului (UE) 2021/953 al Parlamentului European și al Consiliului (2) („certificatul digital al UE privind COVID”) nu ar trebui, în principiu, să facă obiectul unor restricții suplimentare, cum ar fi testele sau carantina, indiferent de locul de plecare din Uniune. Persoanele care nu dețin un certificat digital al UE privind COVID ar putea fi obligate să efectueze un test înainte de sosire sau în termen de cel mult 24 de ore după sosire. Recomandarea (UE) 2022/107 a adaptat, de asemenea, metodologia hărții bazate pe codul de culori de tip „semafor”, care indică situația epidemiologică la nivel regional în întreaga Uniune, stabilită prin Recomandarea (UE) 2020/1475 a Consiliului (3) și publicată săptămânal de Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor.

| (2) | La 25 noiembrie 2021, când Comisia a adoptat propunerea sa (4) care urma să devină Recomandarea (UE) 2022/107, situația epidemiologică privind pandemia de COVID-19 era semnificativ diferită de cea actuală. La momentul respectiv, varianta Delta care determina îngrijorare era încă predominantă în Uniune. După mai mult de zece luni, varianta Omicron foarte ușor transmisibilă a devenit, sub forma unor subvariante diferite, varianta dominantă în Uniune. |
| --- | --- |

(2)

La 25 noiembrie 2021, când Comisia a adoptat propunerea sa (4) care urma să devină Recomandarea (UE) 2022/107, situația epidemiologică privind pandemia de COVID-19 era semnificativ diferită de cea actuală. La momentul respectiv, varianta Delta care determina îngrijorare era încă predominantă în Uniune. După mai mult de zece luni, varianta Omicron foarte ușor transmisibilă a devenit, sub forma unor subvariante diferite, varianta dominantă în Uniune.

| (3) | Omicron este mai puțin gravă decât varianta Delta observată anterior, iar acest lucru poate fi atribuit, cel puțin parțial, efectului protector al vaccinării și al infectării anterioare (5). Prin urmare, în combinație cu nivelurile mai ridicate de protecție dobândită în urma vaccinării și a infectării anterioare, presiunea asupra sistemelor de sănătate rămâne în prezent la niveluri gestionabile, chiar și în perioadele de vârf temporare ale infecțiilor, cum ar fi valul cauzat de subvariantele Omicron BA.4 și BA.5 observat în vara anului 2022. |
| --- | --- |

(3)

Omicron este mai puțin gravă decât varianta Delta observată anterior, iar acest lucru poate fi atribuit, cel puțin parțial, efectului protector al vaccinării și al infectării anterioare (5). Prin urmare, în combinație cu nivelurile mai ridicate de protecție dobândită în urma vaccinării și a infectării anterioare, presiunea asupra sistemelor de sănătate rămâne în prezent la niveluri gestionabile, chiar și în perioadele de vârf temporare ale infecțiilor, cum ar fi valul cauzat de subvariantele Omicron BA.4 și BA.5 observat în vara anului 2022.

| (4) | Restricțiile privind libera circulație instituite ca răspuns la pandemia de COVID-19 nu ar trebui să depășească ceea ce este strict necesar pentru a proteja sănătatea publică. Astfel cum se menționează la punctele 1 și 2 din Recomandarea (UE) 2022/107 a Consiliului, orice astfel de restricții ar trebui, în conformitate cu principiile necesității și proporționalității, să fie eliminate de îndată ce situația epidemiologică o permite. Până în august 2022, toate statele membre eliminaseră ansamblul măsurilor care afectau libera circulație a persoanelor în Uniune, inclusiv cerința conform căreia călătorii trebuiau să dețină un certificat digital al UE privind COVID. |
| --- | --- |

(4)

Restricțiile privind libera circulație instituite ca răspuns la pandemia de COVID-19 nu ar trebui să depășească ceea ce este strict necesar pentru a proteja sănătatea publică. Astfel cum se menționează la punctele 1 și 2 din Recomandarea (UE) 2022/107 a Consiliului, orice astfel de restricții ar trebui, în conformitate cu principiile necesității și proporționalității, să fie eliminate de îndată ce situația epidemiologică o permite. Până în august 2022, toate statele membre eliminaseră ansamblul măsurilor care afectau libera circulație a persoanelor în Uniune, inclusiv cerința conform căreia călătorii trebuiau să dețină un certificat digital al UE privind COVID.

| (5) | Prin urmare, abordarea prevăzută în Recomandarea (UE) 2022/107 ar trebui adaptată. În special, recomandarea respectivă ar trebui modificată pentru a prevedea că statele membre nu ar trebui, în principiu, să impună nicio restricție legată de pandemie privind libera circulație a persoanelor din motive de sănătate publică. Valul din vara anului 2022 arată cum circulația intensă a virusului, ca urmare a apariției unei noi variante care determină îngrijorare, nu conduce neapărat la o presiune considerabilă asupra sistemelor naționale de sănătate. Acest lucru evidențiază importanța unei abordări prudente atunci când se ia în considerare introducerea unor restricții privind libera circulație a persoanelor pe baza numărului de cazuri sau a prezenței unei noi variante. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, abordarea prevăzută în Recomandarea (UE) 2022/107 ar trebui adaptată. În special, recomandarea respectivă ar trebui modificată pentru a prevedea că statele membre nu ar trebui, în principiu, să impună nicio restricție legată de pandemie privind libera circulație a persoanelor din motive de sănătate publică. Valul din vara anului 2022 arată cum circulația intensă a virusului, ca urmare a apariției unei noi variante care determină îngrijorare, nu conduce neapărat la o presiune considerabilă asupra sistemelor naționale de sănătate. Acest lucru evidențiază importanța unei abordări prudente atunci când se ia în considerare introducerea unor restricții privind libera circulație a persoanelor pe baza numărului de cazuri sau a prezenței unei noi variante.

| (6) | În același timp, pandemia mondială de COVID-19 nu s-a încheiat. Nu pot fi excluse noi valuri de infecții care ar putea conduce la agravarea situației epidemiologice, inclusiv ca urmare a apariției unei noi variante care determină îngrijorare sau este de interes epidemiologic. Prin urmare, este important să se continue coordonarea eforturilor de pregătire în întreaga Uniune. Ca parte a acestor eforturi, la 29 iunie 2022, Parlamentul European și Consiliul au prelungit perioada de aplicare a Regulamentului (UE) 2021/953 referitor la certificatul digital al UE privind COVID până la 30 iunie 2023. |
| --- | --- |

(6)

În același timp, pandemia mondială de COVID-19 nu s-a încheiat. Nu pot fi excluse noi valuri de infecții care ar putea conduce la agravarea situației epidemiologice, inclusiv ca urmare a apariției unei noi variante care determină îngrijorare sau este de interes epidemiologic. Prin urmare, este important să se continue coordonarea eforturilor de pregătire în întreaga Uniune. Ca parte a acestor eforturi, la 29 iunie 2022, Parlamentul European și Consiliul au prelungit perioada de aplicare a Regulamentului (UE) 2021/953 referitor la certificatul digital al UE privind COVID până la 30 iunie 2023.

| (7) | Extinderea cadrului referitor la certificatul digital al UE privind COVID asigură faptul că cetățenii Uniunii pot continua să beneficieze de certificate de vaccinare, testare și vindecare de COVID-19 interoperabile și reciproc acceptate în situațiile în care statele membre ar putea considera necesar să reintroducă temporar anumite restricții privind libera circulație bazate pe sănătatea publică. În același timp, este important să se sublinieze faptul că Regulamentul (UE) 2021/953 nu obligă în niciun caz statele membre să solicite dovada vaccinării, testării sau vindecării în contextul exercitării liberei circulații. |
| --- | --- |

(7)

Extinderea cadrului referitor la certificatul digital al UE privind COVID asigură faptul că cetățenii Uniunii pot continua să beneficieze de certificate de vaccinare, testare și vindecare de COVID-19 interoperabile și reciproc acceptate în situațiile în care statele membre ar putea considera necesar să reintroducă temporar anumite restricții privind libera circulație bazate pe sănătatea publică. În același timp, este important să se sublinieze faptul că Regulamentul (UE) 2021/953 nu obligă în niciun caz statele membre să solicite dovada vaccinării, testării sau vindecării în contextul exercitării liberei circulații.

| (8) | În cazul în care, ca răspuns la o înrăutățire gravă a situației epidemiologice, un stat membru consideră că restricțiile privind libera circulație sunt totuși necesare pentru a proteja sănătatea publică și proporționale, restricțiile respective ar trebui să se limiteze la a le impune călătorilor să dețină un certificat digital al UE privind COVID valabil. În special, persoanele care călătoresc în interiorul Uniunii și care dețin un certificat digital al UE privind COVID valabil nu ar trebui, în astfel de situații, să fie obligate să se supună carantinei, autoizolării sau testării suplimentare. Pentru a stabili dacă o situație ar trebui să fie calificată drept o înrăutățire gravă a situației epidemiologice, statele membre ar trebui să ia în considerare în special presiunea asupra sistemului lor de sănătate din cauza COVID-19, în special în ceea ce privește spitalizările și numărul pacienților internați în spitale și în unitățile de terapie intensivă, gravitatea variantelor SARS-CoV-2 care circulă, precum și informațiile furnizate de Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor cu privire la evoluția situației epidemiologice. În acest context, Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor publică date relevante privind evoluția situației epidemiologice. |
| --- | --- |

(8)

În cazul în care, ca răspuns la o înrăutățire gravă a situației epidemiologice, un stat membru consideră că restricțiile privind libera circulație sunt totuși necesare pentru a proteja sănătatea publică și proporționale, restricțiile respective ar trebui să se limiteze la a le impune călătorilor să dețină un certificat digital al UE privind COVID valabil. În special, persoanele care călătoresc în interiorul Uniunii și care dețin un certificat digital al UE privind COVID valabil nu ar trebui, în astfel de situații, să fie obligate să se supună carantinei, autoizolării sau testării suplimentare. Pentru a stabili dacă o situație ar trebui să fie calificată drept o înrăutățire gravă a situației epidemiologice, statele membre ar trebui să ia în considerare în special presiunea asupra sistemului lor de sănătate din cauza COVID-19, în special în ceea ce privește spitalizările și numărul pacienților internați în spitale și în unitățile de terapie intensivă, gravitatea variantelor SARS-CoV-2 care circulă, precum și informațiile furnizate de Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor cu privire la evoluția situației epidemiologice. În acest context, Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor publică date relevante privind evoluția situației epidemiologice.

| (9) | Statele membre ar trebui, de asemenea, să evalueze dacă este probabil ca astfel de restricții să aibă un impact pozitiv asupra situației epidemiologice, inclusiv o scădere semnificativă a presiunii exercitate asupra sistemelor naționale de sănătate, având în vedere că, în mod normal, factorii interni influențează în mai mare măsură situația epidemiologică decât călătoriile transfrontaliere. În astfel de situații, intervențiile nefarmaceutice interne, cum ar fi purtarea măștilor, ventilația și distanțarea fizică, mai degrabă decât restricțiile de călătorie, pot fi eficace în încetinirea răspândirii COVID-19, dacă sunt aplicate din timp și pe scară largă și dacă sunt suficient puse în practică de societate (6). |
| --- | --- |

(9)

Statele membre ar trebui, de asemenea, să evalueze dacă este probabil ca astfel de restricții să aibă un impact pozitiv asupra situației epidemiologice, inclusiv o scădere semnificativă a presiunii exercitate asupra sistemelor naționale de sănătate, având în vedere că, în mod normal, factorii interni influențează în mai mare măsură situația epidemiologică decât călătoriile transfrontaliere. În astfel de situații, intervențiile nefarmaceutice interne, cum ar fi purtarea măștilor, ventilația și distanțarea fizică, mai degrabă decât restricțiile de călătorie, pot fi eficace în încetinirea răspândirii COVID-19, dacă sunt aplicate din timp și pe scară largă și dacă sunt suficient puse în practică de societate (6).

| (10) | În ceea ce privește posibila cerință de a deține un certificat digital al UE privind COVID valabil, modificările Regulamentului (UE) 2021/953 introduse prin Regulamentul (UE) 2022/1034 al Parlamentului European și al Consiliului (7) ar trebui să se reflecte în Recomandarea (UE) 2022/107. În primul rând, ar trebui menționat faptul că certificatele digitale ale UE privind COVID eliberate persoanelor care participă la studii clinice pentru vaccinurile împotriva COVID-19 pot fi acceptate de alte state membre pentru a elimina restricțiile privind libera circulație. Pentru a facilita exercitarea liberei circulații a cetățenilor Uniunii cărora li s-a administrat un vaccin împotriva COVID-19 în cazul căruia s-a finalizat procedura de înscriere pe lista OMS privind utilizările de urgență, statelor membre li se recomandă, de asemenea, să accepte certificatele digitale ale UE privind COVID eliberate în urma administrării unor astfel de vaccinuri. În plus, certificatele de testare și vindecare pot fi eliberate acum pe baza testelor antigenice efectuate în laborator. |
| --- | --- |

(10)

În ceea ce privește posibila cerință de a deține un certificat digital al UE privind COVID valabil, modificările Regulamentului (UE) 2021/953 introduse prin Regulamentul (UE) 2022/1034 al Parlamentului European și al Consiliului (7) ar trebui să se reflecte în Recomandarea (UE) 2022/107. În primul rând, ar trebui menționat faptul că certificatele digitale ale UE privind COVID eliberate persoanelor care participă la studii clinice pentru vaccinurile împotriva COVID-19 pot fi acceptate de alte state membre pentru a elimina restricțiile privind libera circulație. Pentru a facilita exercitarea liberei circulații a cetățenilor Uniunii cărora li s-a administrat un vaccin împotriva COVID-19 în cazul căruia s-a finalizat procedura de înscriere pe lista OMS privind utilizările de urgență, statelor membre li se recomandă, de asemenea, să accepte certificatele digitale ale UE privind COVID eliberate în urma administrării unor astfel de vaccinuri. În plus, certificatele de testare și vindecare pot fi eliberate acum pe baza testelor antigenice efectuate în laborator.

| (11) | Având în vedere situația lor specifică sau faptul că îndeplinesc o funcție esențială, anumite categorii de călători ar trebui să fie scutiți de o posibilă obligație de a deține un certificat digital al UE privind COVID, atunci când exercită această funcție esențială. Având în vedere situația actuală în materie de securitate, este important ca această listă să includă în mod expres diplomații, personalul organizațiilor internaționale, persoanele invitate de organizațiile internaționale, personalul militar, lucrătorii din domeniul ajutorului umanitar și personalul de protecție civilă. Lista ar trebui să includă, de asemenea, persoanele care intră sub incidența articolului 2 din Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/382 a Consiliului (8) și să fie în concordanță cu Recomandarea (UE) 2022/2548 a Consiliului (9). În același timp, acest lucru nu ar trebui să împiedice statele membre să ofere acestor categorii de persoane posibilitatea de a se vaccina și testa. |
| --- | --- |

(11)

Având în vedere situația lor specifică sau faptul că îndeplinesc o funcție esențială, anumite categorii de călători ar trebui să fie scutiți de o posibilă obligație de a deține un certificat digital al UE privind COVID, atunci când exercită această funcție esențială. Având în vedere situația actuală în materie de securitate, este important ca această listă să includă în mod expres diplomații, personalul organizațiilor internaționale, persoanele invitate de organizațiile internaționale, personalul militar, lucrătorii din domeniul ajutorului umanitar și personalul de protecție civilă. Lista ar trebui să includă, de asemenea, persoanele care intră sub incidența articolului 2 din Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/382 a Consiliului (8) și să fie în concordanță cu Recomandarea (UE) 2022/2548 a Consiliului (9). În același timp, acest lucru nu ar trebui să împiedice statele membre să ofere acestor categorii de persoane posibilitatea de a se vaccina și testa.

| (12) | Pentru a putea reacționa rapid la noile variante ale SARS-CoV-2, ar trebui menținută procedura de activare a unei „frâne de urgență”, și anume posibilitatea de a lua alte măsuri în plus față de certificatul digital al UE privind COVID. Această procedură ar putea fi utilizată ca răspuns la apariția unei noi variante a SARS-CoV-2 care determină îngrijorare sau este de interes epidemiologic, cu scopul de a încetini răspândirea acesteia prin intermediul restricțiilor de călătorie, de a câștiga timp în vederea mobilizării unor capacități suplimentare pentru spitale și de a declanșa dezvoltarea de vaccinuri. Aceasta ar putea fi utilizată și în situațiile în care situația epidemiologică se deteriorează rapid și grav într-un mod care sugerează apariția unei noi variante a SARS-CoV-2 care determină îngrijorare sau este de interes epidemiologic. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a putea reacționa rapid la noile variante ale SARS-CoV-2, ar trebui menținută procedura de activare a unei „frâne de urgență”, și anume posibilitatea de a lua alte măsuri în plus față de certificatul digital al UE privind COVID. Această procedură ar putea fi utilizată ca răspuns la apariția unei noi variante a SARS-CoV-2 care determină îngrijorare sau este de interes epidemiologic, cu scopul de a încetini răspândirea acesteia prin intermediul restricțiilor de călătorie, de a câștiga timp în vederea mobilizării unor capacități suplimentare pentru spitale și de a declanșa dezvoltarea de vaccinuri. Aceasta ar putea fi utilizată și în situațiile în care situația epidemiologică se deteriorează rapid și grav într-un mod care sugerează apariția unei noi variante a SARS-CoV-2 care determină îngrijorare sau este de interes epidemiologic.

| (13) | În cazul în care un stat membru introduce o cerință de a prezenta un certificat digital al UE privind COVID valabil sau în cazul în care ia măsuri suplimentare în conformitate cu procedura de activare a unei „frâne de urgență”, acesta ar trebui să informeze rapid Comisia și celelalte state membre în consecință prin intermediul rețelei mecanismului integrat al UE pentru un răspuns politic la crize (IPCR) și să furnizeze informații cu privire la motivele, impactul preconizat, intrarea în vigoare și durata oricăror astfel de restricții de călătorie. Acestea ar trebui să includă informații cu privire la motivul pentru care introducerea unor astfel de restricții de călătorie respectă principiile necesității și proporționalității, de exemplu datorită situației geografice specifice a statului membru în cauză sau a vulnerabilităților specifice ale sistemului său național de sănătate. Acest lucru ar trebui să contribuie, de asemenea, la asigurarea coerenței cu normele privind călătoriile din țări terțe. Pentru a asigura o coordonare eficace la nivelul Uniunii, rețeaua IPCR ar trebui să se reunească rapid pentru a reexamina situația în cazul în care un stat membru declanșează „frâna de urgență”. |
| --- | --- |

(13)

În cazul în care un stat membru introduce o cerință de a prezenta un certificat digital al UE privind COVID valabil sau în cazul în care ia măsuri suplimentare în conformitate cu procedura de activare a unei „frâne de urgență”, acesta ar trebui să informeze rapid Comisia și celelalte state membre în consecință prin intermediul rețelei mecanismului integrat al UE pentru un răspuns politic la crize (IPCR) și să furnizeze informații cu privire la motivele, impactul preconizat, intrarea în vigoare și durata oricăror astfel de restricții de călătorie. Acestea ar trebui să includă informații cu privire la motivul pentru care introducerea unor astfel de restricții de călătorie respectă principiile necesității și proporționalității, de exemplu datorită situației geografice specifice a statului membru în cauză sau a vulnerabilităților specifice ale sistemului său național de sănătate. Acest lucru ar trebui să contribuie, de asemenea, la asigurarea coerenței cu normele privind călătoriile din țări terțe. Pentru a asigura o coordonare eficace la nivelul Uniunii, rețeaua IPCR ar trebui să se reunească rapid pentru a reexamina situația în cazul în care un stat membru declanșează „frâna de urgență”.

| (14) | Pentru a obține în timp util informații relevante și reprezentative cu privire la apariția și circulația variantelor SARS-CoV-2 care determină îngrijorare sau sunt de interes epidemiologic, statele membre ar trebui să evalueze circulația diferitelor variante ale SARS-CoV-2 în comunitate prin selectarea de eșantioane reprezentative pentru secvențiere, să efectueze caracterizarea genetică și să raporteze rezultatele tipizării variantelor în conformitate cu orientările privind secvențierea publicate de Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (10). |
| --- | --- |

(14)

Pentru a obține în timp util informații relevante și reprezentative cu privire la apariția și circulația variantelor SARS-CoV-2 care determină îngrijorare sau sunt de interes epidemiologic, statele membre ar trebui să evalueze circulația diferitelor variante ale SARS-CoV-2 în comunitate prin selectarea de eșantioane reprezentative pentru secvențiere, să efectueze caracterizarea genetică și să raporteze rezultatele tipizării variantelor în conformitate cu orientările privind secvențierea publicate de Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (10).

| (15) | De asemenea, este important să se asigure că informațiile cu privire la orice noi măsuri sunt puse la dispoziția publicului cât mai curând posibil. Într-adevăr, astfel cum a precizat Comisia în comunicarea sa din 2 septembrie 2022 (11), statele membre ar trebui să facă tot posibilul pentru a se asigura că potențialii călători sunt bine informați cu privire la posibilele restricții de călătorie cu care se pot confrunta atunci când intră într-un alt stat membru. Platforma web Re-Open EU rămâne un punct de referință esențial pentru orice persoană care călătorește în Uniune. |
| --- | --- |

(15)

De asemenea, este important să se asigure că informațiile cu privire la orice noi măsuri sunt puse la dispoziția publicului cât mai curând posibil. Într-adevăr, astfel cum a precizat Comisia în comunicarea sa din 2 septembrie 2022 (11), statele membre ar trebui să facă tot posibilul pentru a se asigura că potențialii călători sunt bine informați cu privire la posibilele restricții de călătorie cu care se pot confrunta atunci când intră într-un alt stat membru. Platforma web Re-Open EU rămâne un punct de referință esențial pentru orice persoană care călătorește în Uniune.

| (16) | Este oportun să se suspende elaborarea hărții bazate pe codul de culori de tip „semafor” publicate de către Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor de la adoptarea Recomandării (UE) 2020/1475 în octombrie 2020. Având în vedere evoluțiile epidemiologice, metodologia hărții a fost adaptată de mai multe ori. Cea mai recentă versiune a hărții, în care s-a utilizat rata de notificare pe o perioadă de 14 zile ponderată în funcție de rata de vaccinare, s-a bazat pe experiența cu varianta Delta. Cu toate acestea, numărul mare de infecții cauzate de varianta Omicron a condus la marcarea unor părți mari ale hărții cu „roșu închis”, în pofida faptului că toate statele membre și-au ridicat restricțiile privind libera circulație. În plus, întrucât statele membre și-au adaptat regimurile de testare, mai multe regiuni au apărut în „gri închis” din cauza faptului că ratele de testare raportate au scăzut sub pragul stabilit prin Recomandarea (UE) 2022/107. Această orientare a strategiilor de testare către eșantioane reprezentative ale populației nu se va schimba în viitorul apropiat. Prin urmare, harta bazată pe codul de culori de tip „semafor” nu mai oferă o descriere adecvată a situației epidemiologice din Uniune. În urma discuțiilor cu statele membre și cu Comisia, Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor a suspendat deja temporar publicarea hărții în iulie 2022. |
| --- | --- |

(16)

Este oportun să se suspende elaborarea hărții bazate pe codul de culori de tip „semafor” publicate de către Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor de la adoptarea Recomandării (UE) 2020/1475 în octombrie 2020. Având în vedere evoluțiile epidemiologice, metodologia hărții a fost adaptată de mai multe ori. Cea mai recentă versiune a hărții, în care s-a utilizat rata de notificare pe o perioadă de 14 zile ponderată în funcție de rata de vaccinare, s-a bazat pe experiența cu varianta Delta. Cu toate acestea, numărul mare de infecții cauzate de varianta Omicron a condus la marcarea unor părți mari ale hărții cu „roșu închis”, în pofida faptului că toate statele membre și-au ridicat restricțiile privind libera circulație. În plus, întrucât statele membre și-au adaptat regimurile de testare, mai multe regiuni au apărut în „gri închis” din cauza faptului că ratele de testare raportate au scăzut sub pragul stabilit prin Recomandarea (UE) 2022/107. Această orientare a strategiilor de testare către eșantioane reprezentative ale populației nu se va schimba în viitorul apropiat. Prin urmare, harta bazată pe codul de culori de tip „semafor” nu mai oferă o descriere adecvată a situației epidemiologice din Uniune. În urma discuțiilor cu statele membre și cu Comisia, Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor a suspendat deja temporar publicarea hărții în iulie 2022.

| (17) | În consecință, trimiterile la măsurile suplimentare specifice pentru persoanele care călătoresc din zonele „roșu închis” ar trebui eliminate din Recomandarea (UE) 2022/107, împreună cu harta bazată pe codul de culori de tip „semafor”. |
| --- | --- |

(17)

În consecință, trimiterile la măsurile suplimentare specifice pentru persoanele care călătoresc din zonele „roșu închis” ar trebui eliminate din Recomandarea (UE) 2022/107, împreună cu harta bazată pe codul de culori de tip „semafor”.

| (18) | Prezentarea obligatorie a formularelor de localizare a pasagerilor („PLF”) în contextul călătoriilor în interiorul UE în scopul depistării contacților constituie o cerință suplimentară pentru exercitarea liberei circulații. O astfel de cerință nu este, așadar, justificată decât dacă este necesară și proporțională. În special, statele membre nu ar trebui să le impună călătorilor care utilizează mijloace de transport private, fie că este vorba de deplasări cu autoturisme, biciclete sau pe jos, să prezinte PLF. Acest lucru se datorează faptului că expunerea lor este în mod necesar mai puțin intensă decât în cazul transportului public și că, de regulă, vor cunoaște identitatea persoanelor cu care călătoresc. |
| --- | --- |

(18)

Prezentarea obligatorie a formularelor de localizare a pasagerilor („PLF”) în contextul călătoriilor în interiorul UE în scopul depistării contacților constituie o cerință suplimentară pentru exercitarea liberei circulații. O astfel de cerință nu este, așadar, justificată decât dacă este necesară și proporțională. În special, statele membre nu ar trebui să le impună călătorilor care utilizează mijloace de transport private, fie că este vorba de deplasări cu autoturisme, biciclete sau pe jos, să prezinte PLF. Acest lucru se datorează faptului că expunerea lor este în mod necesar mai puțin intensă decât în cazul transportului public și că, de regulă, vor cunoaște identitatea persoanelor cu care călătoresc.

| (19) | Totodată, în cazul în care statele membre doresc să activeze procedura de depistare a contacților pasagerilor transfrontalieri, sunt disponibile instrumente comune, cum ar fi formularul digital al UE de localizare a pasagerilor și modulul de schimb de date selectiv al sistemului de alertă precoce și răspuns rapid, pentru a face schimb de date privind pasagerii în vederea consolidării capacităților de depistare a contacților, limitând în același timp sarcinile pentru pasageri și operatorii de transport. Pentru a evita necesitatea prezentării PLF, statele membre ar putea, atunci când dreptul intern permite acest lucru și în conformitate cu normele de protecție a datelor, să ia în considerare, de asemenea, utilizarea datelor existente privind pasagerii în scopul depistării contacților. |
| --- | --- |

(19)

Totodată, în cazul în care statele membre doresc să activeze procedura de depistare a contacților pasagerilor transfrontalieri, sunt disponibile instrumente comune, cum ar fi formularul digital al UE de localizare a pasagerilor și modulul de schimb de date selectiv al sistemului de alertă precoce și răspuns rapid, pentru a face schimb de date privind pasagerii în vederea consolidării capacităților de depistare a contacților, limitând în același timp sarcinile pentru pasageri și operatorii de transport. Pentru a evita necesitatea prezentării PLF, statele membre ar putea, atunci când dreptul intern permite acest lucru și în conformitate cu normele de protecție a datelor, să ia în considerare, de asemenea, utilizarea datelor existente privind pasagerii în scopul depistării contacților.

| (20) | Comisia, cu sprijinul Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor, ar trebui să continue revizuirea periodică a Recomandării (UE) 2022/107 și să transmită constatările sale Consiliului spre examinare, împreună cu o propunere de modificare a recomandării respective, dacă este necesar, |
| --- | --- |

(20)

Comisia, cu sprijinul Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor, ar trebui să continue revizuirea periodică a Recomandării (UE) 2022/107 și să transmită constatările sale Consiliului spre examinare, împreună cu o propunere de modificare a recomandării respective, dacă este necesar,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

Recomandarea (UE) 2022/107 se modifică după cum urmează:

| 1. | Titlul „Un cadru coordonat pentru a facilita libera circulație în condiții de siguranță pe durata pandemiei de COVID-19” de după punctul 10 se înlocuiește cu următorul text:

  „Un cadru coordonat privind libera circulație pe durata pandemiei de COVID-19”. |
| --- | --- |

1.

Titlul „Un cadru coordonat pentru a facilita libera circulație în condiții de siguranță pe durata pandemiei de COVID-19” de după punctul 10 se înlocuiește cu următorul text:

„Un cadru coordonat privind libera circulație pe durata pandemiei de COVID-19”.

| 2. | Punctul 11 se înlocuiește cu următorul text:






  „11. | Statele membre nu ar trebui să impună restricții legate de pandemie privind dreptul la libera circulație a persoanelor din motive de sănătate publică, cu excepția situațiilor menționate la punctele 11a și 22.” |
| --- | --- | --- |

2.

Punctul 11 se înlocuiește cu următorul text:

„11.

Statele membre nu ar trebui să impună restricții legate de pandemie privind dreptul la libera circulație a persoanelor din motive de sănătate publică, cu excepția situațiilor menționate la punctele 11a și 22.”

| 3. | Se introduc următoarele puncte 11a, 11b și 11c:






  „11a. | Fără a aduce atingere procedurii de activare a unei «frâne de urgență» prevăzute la punctul 22, un stat membru ar trebui să introducă restricții legate de pandemie privind dreptul la libera circulație a persoanelor din motive de sănătate publică numai în conformitate cu principiile generale prevăzute la punctele 1-10 și ca răspuns la o înrăutățire gravă a situației epidemiologice.
  Pentru a stabili dacă o situație ar trebui, în sensul primului paragraf, să fie calificată drept o înrăutățire gravă, statele membre ar trebui să țină seama, în special, de presiunea exercitată asupra sistemelor lor de sănătate din cauza COVID-19, în special în ceea ce privește spitalizările și numărul pacienților internați în spitale și în unitățile de terapie intensivă, de gravitatea variantelor SARS-CoV-2 care circulă, precum și de informațiile furnizate periodic de Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor cu privire la evoluția situației epidemiologice.
  Înainte de introducerea unor astfel de restricții, statul membru în cauză ar trebui să evalueze dacă este probabil ca acestea să aibă un impact pozitiv asupra situației epidemiologice, inclusiv o scădere semnificativă a presiunii exercitate asupra sistemelor naționale de sănătate. |
| --- | --- | --- |

3.

Se introduc următoarele puncte 11a, 11b și 11c:

„11a.

Fără a aduce atingere procedurii de activare a unei «frâne de urgență» prevăzute la punctul 22, un stat membru ar trebui să introducă restricții legate de pandemie privind dreptul la libera circulație a persoanelor din motive de sănătate publică numai în conformitate cu principiile generale prevăzute la punctele 1-10 și ca răspuns la o înrăutățire gravă a situației epidemiologice.

Pentru a stabili dacă o situație ar trebui, în sensul primului paragraf, să fie calificată drept o înrăutățire gravă, statele membre ar trebui să țină seama, în special, de presiunea exercitată asupra sistemelor lor de sănătate din cauza COVID-19, în special în ceea ce privește spitalizările și numărul pacienților internați în spitale și în unitățile de terapie intensivă, de gravitatea variantelor SARS-CoV-2 care circulă, precum și de informațiile furnizate periodic de Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor cu privire la evoluția situației epidemiologice.

Înainte de introducerea unor astfel de restricții, statul membru în cauză ar trebui să evalueze dacă este probabil ca acestea să aibă un impact pozitiv asupra situației epidemiologice, inclusiv o scădere semnificativă a presiunii exercitate asupra sistemelor naționale de sănătate.

| 11b. | În cazul în care un stat membru impune restricții în temeiul punctului 11a, călătorii ar trebui să aibă obligația de a deține numai un certificat digital al UE privind COVID valabil eliberat în temeiul Regulamentului (UE) 2021/953, care îndeplinește condițiile de la punctul 12.
  În acest context, ar trebui să se aplice următoarele derogări:






  (a) | derogările de la necesitatea de a deține un certificat digital al UE privind COVID valabil, prevăzute la punctul 16; |
| --- | --- | --- |

11b.

În cazul în care un stat membru impune restricții în temeiul punctului 11a, călătorii ar trebui să aibă obligația de a deține numai un certificat digital al UE privind COVID valabil eliberat în temeiul Regulamentului (UE) 2021/953, care îndeplinește condițiile de la punctul 12.

În acest context, ar trebui să se aplice următoarele derogări:

(a)

derogările de la necesitatea de a deține un certificat digital al UE privind COVID valabil, prevăzute la punctul 16;

| (b) | măsurile suplimentare luate în conformitate cu procedura de activare a unei «frâne de urgență» prevăzute la punctul 22 pentru a întârzia răspândirea noilor variante ale SARS CoV-2 care determină îngrijorare sau sunt de interes epidemiologic. |
| --- | --- |

(b)

măsurile suplimentare luate în conformitate cu procedura de activare a unei «frâne de urgență» prevăzute la punctul 22 pentru a întârzia răspândirea noilor variante ale SARS CoV-2 care determină îngrijorare sau sunt de interes epidemiologic.

| 11c. | În cazul în care un stat membru impune restricții în temeiul punctului 11a, acesta ar trebui să informeze rapid Comisia și celelalte state membre în consecință, prin intermediul rețelei mecanismului integrat al UE pentru un răspuns politic la crize (IPCR). În acest scop, statul membru ar trebui să furnizeze următoarele informații:






  (a) | motivele unei astfel de cerințe, inclusiv conformitatea acesteia cu principiile necesității și proporționalității; |
| --- | --- | --- |

11c.

În cazul în care un stat membru impune restricții în temeiul punctului 11a, acesta ar trebui să informeze rapid Comisia și celelalte state membre în consecință, prin intermediul rețelei mecanismului integrat al UE pentru un răspuns politic la crize (IPCR). În acest scop, statul membru ar trebui să furnizeze următoarele informații:

(a)

motivele unei astfel de cerințe, inclusiv conformitatea acesteia cu principiile necesității și proporționalității;

| (b) | o estimare a impactului preconizat al unei astfel de cerințe asupra situației epidemiologice; |
| --- | --- |

(b)

o estimare a impactului preconizat al unei astfel de cerințe asupra situației epidemiologice;

| (c) | intrarea în vigoare, data revizuirii, dacă este cazul, și durata planificată a unei astfel de cerințe. |
| --- | --- |

(c)

intrarea în vigoare, data revizuirii, dacă este cazul, și durata planificată a unei astfel de cerințe.

În plus, astfel de restricții ar trebui discutate în cadrul rețelei IPCR, inclusiv în vederea asigurării coerenței cu Recomandarea (UE) 2022/2548.”

| 4. | Punctul 12 se înlocuiește cu următorul text:






  „12. | Ar trebui să fie acceptate următoarele certificate digitale ale UE privind COVID dacă este posibil să se verifice autenticitatea, valabilitatea și integritatea acestora:






  (a) | certificatele de vaccinare eliberate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/953 pentru un vaccin împotriva COVID-19 care intră sub incidența articolului 5 alineatul (5) primul paragraf din regulamentul respectiv sau pentru un vaccin împotriva COVID-19 în cazul căruia s-a finalizat procedura de înscriere pe lista OMS privind utilizările de urgență și care indică faptul că titularul:






  — | a finalizat seria de vaccinare primară și au trecut cel puțin 14 zile de la ultima doză; sau |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4.

Punctul 12 se înlocuiește cu următorul text:

„12.

Ar trebui să fie acceptate următoarele certificate digitale ale UE privind COVID dacă este posibil să se verifice autenticitatea, valabilitatea și integritatea acestora:

(a)

certificatele de vaccinare eliberate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/953 pentru un vaccin împotriva COVID-19 care intră sub incidența articolului 5 alineatul (5) primul paragraf din regulamentul respectiv sau pentru un vaccin împotriva COVID-19 în cazul căruia s-a finalizat procedura de înscriere pe lista OMS privind utilizările de urgență și care indică faptul că titularul:

—

a finalizat seria de vaccinare primară și au trecut cel puțin 14 zile de la ultima doză; sau

| — | a primit una sau mai multe doze de rapel după finalizarea seriei de vaccinare primară, |
| --- | --- |

—

a primit una sau mai multe doze de rapel după finalizarea seriei de vaccinare primară,

cu condiția ca perioada de acceptare prevăzută în Regulamentul (UE) 2021/953 să nu fi expirat încă.

Statele membre ar putea accepta, de asemenea, certificatele de vaccinare eliberate pentru alte vaccinuri împotriva COVID-19 care intră sub incidența articolului 5 alineatul (5) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) 2021/953 sau certificatele de vaccinare eliberate în temeiul articolului 5 alineatul (5) al patrulea paragraf din Regulamentul (UE) 2021/953.

Pe baza unor dovezi științifice suplimentare, Comisia ar trebui să reevalueze cu regularitate abordarea stabilită la litera (a);

| (b) | certificatele de testare eliberate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/953 care să indice obținerea unui rezultat negativ al testului:






  — | cu cel mult 72 de ore înainte de plecare, în cazul unui test de amplificare a acidului nucleic molecular (NAAT); sau |
| --- | --- | --- |

(b)

certificatele de testare eliberate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/953 care să indice obținerea unui rezultat negativ al testului:

—

cu cel mult 72 de ore înainte de plecare, în cazul unui test de amplificare a acidului nucleic molecular (NAAT); sau

| — | cu cel mult 24 de ore înainte de plecare, în cazul unui test antigenic inclus în lista comună a UE a testelor antigenice pentru COVID-19 convenită de Comitetul pentru securitate sanitară (12). |
| --- | --- |

—

cu cel mult 24 de ore înainte de plecare, în cazul unui test antigenic inclus în lista comună a UE a testelor antigenice pentru COVID-19 convenită de Comitetul pentru securitate sanitară (12).

În ceea ce privește scopul efectuării de călătorii în virtutea dreptului la liberă circulație, statele membre ar trebui să accepte ambele tipuri de teste.

Statele membre ar trebui să încerce să se asigure că certificatele de testare se eliberează în cel mai scurt termen posibil după prelevarea probei de testare;

| (c) | certificatele de vindecare eliberate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/953, cu condiția ca perioada de valabilitate în conformitate cu regulamentul respectiv să nu fi expirat încă.” |
| --- | --- |

(c)

certificatele de vindecare eliberate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/953, cu condiția ca perioada de valabilitate în conformitate cu regulamentul respectiv să nu fi expirat încă.”

| 5. | Punctul 15 se înlocuiește cu următorul text:






  „15. | În cazul în care un stat membru introduce o cerință de a deține un certificat digital al UE privind COVID valabil, persoanele care nu îl dețin ar putea fi obligate să se supună unui test NAAT sau unui test antigenic inclus în lista comună a UE a testelor antigenice pentru COVID-19 înainte de sosire sau în termen de cel mult 24 de ore de la sosire. Această dispoziție nu se aplică persoanelor scutite de obligația de a deține un certificat digital al UE privind COVID în conformitate cu punctul 16.” |
| --- | --- | --- |

5.

Punctul 15 se înlocuiește cu următorul text:

„15.

În cazul în care un stat membru introduce o cerință de a deține un certificat digital al UE privind COVID valabil, persoanele care nu îl dețin ar putea fi obligate să se supună unui test NAAT sau unui test antigenic inclus în lista comună a UE a testelor antigenice pentru COVID-19 înainte de sosire sau în termen de cel mult 24 de ore de la sosire. Această dispoziție nu se aplică persoanelor scutite de obligația de a deține un certificat digital al UE privind COVID în conformitate cu punctul 16.”

| 6. | La punctul 16, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | următoarele categorii de călători care au o funcție sau o necesitate esențială, atunci când exercită această funcție sau necesitate esențială:






  — | lucrătorii din transporturi sau furnizorii de servicii de transport, inclusiv șoferii și echipajele de șoferi ale vehiculelor de marfă care transportă mărfuri destinate utilizării pe teritoriul respectiv, precum și cei care se află numai în tranzit; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

La punctul 16, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

următoarele categorii de călători care au o funcție sau o necesitate esențială, atunci când exercită această funcție sau necesitate esențială:

—

lucrătorii din transporturi sau furnizorii de servicii de transport, inclusiv șoferii și echipajele de șoferi ale vehiculelor de marfă care transportă mărfuri destinate utilizării pe teritoriul respectiv, precum și cei care se află numai în tranzit;

| — | personalul medical, cercetătorii din domeniul sănătății și personalul care se ocupă de îngrijirea persoanelor în vârstă; |
| --- | --- |

—

personalul medical, cercetătorii din domeniul sănătății și personalul care se ocupă de îngrijirea persoanelor în vârstă;

| — | pasagerii care călătoresc din motive medicale sau familiale imperative; |
| --- | --- |

—

pasagerii care călătoresc din motive medicale sau familiale imperative;

| — | diplomații, personalul organizațiilor internaționale, persoanele invitate de organizații internaționale, personalul militar, lucrătorii din domeniul ajutorului umanitar, personalul de protecție civilă și persoanele care intră sub incidența articolului 2 din Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/382 a Consiliului (13); |
| --- | --- |

—

diplomații, personalul organizațiilor internaționale, persoanele invitate de organizații internaționale, personalul militar, lucrătorii din domeniul ajutorului umanitar, personalul de protecție civilă și persoanele care intră sub incidența articolului 2 din Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/382 a Consiliului (13);

| — | pasagerii aflați în tranzit; |
| --- | --- |

—

pasagerii aflați în tranzit;

| — | navigatorii; |
| --- | --- |

—

navigatorii;

| — | persoanele care lucrează în infrastructuri critice sau în alte infrastructuri esențiale.” |
| --- | --- |

—

persoanele care lucrează în infrastructuri critice sau în alte infrastructuri esențiale.”

| 7. | Titlul „Harta UE bazată pe codul de culori de tip «semafor» și excepții și măsuri suplimentare prevăzute în baza acesteia” de după punctul 16 se elimină. |
| --- | --- |

7.

Titlul „Harta UE bazată pe codul de culori de tip «semafor» și excepții și măsuri suplimentare prevăzute în baza acesteia” de după punctul 16 se elimină.

| 8. | Punctele 17, 18 și 19 se elimină. |
| --- | --- |

8.

Punctele 17, 18 și 19 se elimină.

| 9. | La punctul 20, al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

  „Pentru a sprijini statele membre, Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor ar trebui să continue să publice informații și date privind variantele SARS-CoV-2 care determină îngrijorare sau sunt de interes epidemiologic.” |
| --- | --- |

9.

La punctul 20, al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Pentru a sprijini statele membre, Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor ar trebui să continue să publice informații și date privind variantele SARS-CoV-2 care determină îngrijorare sau sunt de interes epidemiologic.”

| 10. | Punctele 21, 22 și 23 se înlocuiesc cu următorul text:






  „21. | Statele membre ar trebui să evalueze circulația diferitelor variante ale SARS-CoV-2 în comunitate prin selectarea de eșantioane reprezentative pentru secvențiere, să efectueze caracterizarea genetică și să raporteze rezultatele tipizării variantelor în conformitate cu orientările privind secvențierea publicate de Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor. |
| --- | --- | --- |

10.

Punctele 21, 22 și 23 se înlocuiesc cu următorul text:

„21.

Statele membre ar trebui să evalueze circulația diferitelor variante ale SARS-CoV-2 în comunitate prin selectarea de eșantioane reprezentative pentru secvențiere, să efectueze caracterizarea genetică și să raporteze rezultatele tipizării variantelor în conformitate cu orientările privind secvențierea publicate de Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor.

| 22. | În cazul în care, ca răspuns la apariția unei noi variante a SARS-CoV-2 care determină îngrijorare sau este de interes epidemiologic, un stat membru impune călătorilor, inclusiv titularilor de certificate digitale ale UE privind COVID, să se supună, după intrarea pe teritoriul său, carantinei sau autoizolării sau să fie supuși unui test pentru depistarea infecției cu SARS-CoV-2 sau în cazul în care impune alte restricții titularilor unor astfel de certificate, acesta ar trebui, prin intermediul IPCR, să informeze rapid Comisia și celelalte state membre în consecință, inclusiv prin furnizarea informațiilor menționate la punctul 11c din prezenta recomandare și la articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/953. Dacă este posibil, aceste informații ar trebui să fie furnizate cu 48 de ore înainte de introducerea acestor noi restricții. Ori de câte ori este posibil, aceste măsuri ar trebui să fie limitate la nivel regional. Statele membre ar trebui să privilegieze testarea în raport cu alte măsuri.
  Acest lucru ar trebui să se aplice și în situațiile în care situația epidemiologică se înrăutățește rapid și grav într-un mod care sugerează apariția unei noi variante a SARS-CoV-2 care determină îngrijorare sau este de interes epidemiologic. |
| --- | --- |

22.

În cazul în care, ca răspuns la apariția unei noi variante a SARS-CoV-2 care determină îngrijorare sau este de interes epidemiologic, un stat membru impune călătorilor, inclusiv titularilor de certificate digitale ale UE privind COVID, să se supună, după intrarea pe teritoriul său, carantinei sau autoizolării sau să fie supuși unui test pentru depistarea infecției cu SARS-CoV-2 sau în cazul în care impune alte restricții titularilor unor astfel de certificate, acesta ar trebui, prin intermediul IPCR, să informeze rapid Comisia și celelalte state membre în consecință, inclusiv prin furnizarea informațiilor menționate la punctul 11c din prezenta recomandare și la articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/953. Dacă este posibil, aceste informații ar trebui să fie furnizate cu 48 de ore înainte de introducerea acestor noi restricții. Ori de câte ori este posibil, aceste măsuri ar trebui să fie limitate la nivel regional. Statele membre ar trebui să privilegieze testarea în raport cu alte măsuri.

Acest lucru ar trebui să se aplice și în situațiile în care situația epidemiologică se înrăutățește rapid și grav într-un mod care sugerează apariția unei noi variante a SARS-CoV-2 care determină îngrijorare sau este de interes epidemiologic.

| 23. | În cazul în care un stat membru instituie procedura de activare a unei «frâne de urgență» și, prin urmare, le impune lucrătorilor din transporturi și furnizorilor de servicii de transport obligația de a efectua un test pentru depistarea infecției cu SARS-CoV-2, ar trebui să se utilizeze teste antigenice rapide și nu ar trebui să se impună carantina, iar acest lucru nu ar trebui să conducă la perturbări ale transporturilor. În cazul în care apar perturbări ale transporturilor sau ale lanțurilor de aprovizionare, statele membre ar trebui să elimine sau să abroge imediat astfel de cerințe de testare sistematică pentru a menține funcționarea «culoarelor verzi». În plus, alte tipuri de călători care intră sub incidența punctului 16 literele (a) și (b) nu ar trebui să fie obligați să se supună carantinei sau autoizolării.” |
| --- | --- |

23.

În cazul în care un stat membru instituie procedura de activare a unei «frâne de urgență» și, prin urmare, le impune lucrătorilor din transporturi și furnizorilor de servicii de transport obligația de a efectua un test pentru depistarea infecției cu SARS-CoV-2, ar trebui să se utilizeze teste antigenice rapide și nu ar trebui să se impună carantina, iar acest lucru nu ar trebui să conducă la perturbări ale transporturilor. În cazul în care apar perturbări ale transporturilor sau ale lanțurilor de aprovizionare, statele membre ar trebui să elimine sau să abroge imediat astfel de cerințe de testare sistematică pentru a menține funcționarea «culoarelor verzi». În plus, alte tipuri de călători care intră sub incidența punctului 16 literele (a) și (b) nu ar trebui să fie obligați să se supună carantinei sau autoizolării.”

| 11. | Punctul 24 se înlocuiește cu următorul text:

  „În cazul în care un stat membru are în vedere declanșarea «frânei de urgență» ca răspuns la apariția unei noi variante SARS-CoV-2 care suscită îngrijorare sau interes epidemiologic, rețeaua IPCR ar trebui convocată în următoarele 48 de ore pentru a discuta necesitatea unor măsuri coordonate la nivelul UE care să întârzie răspândirea noii variante, în strânsă cooperare cu Comisia și cu sprijinul Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor. În cursul unei astfel de reuniuni de coordonare, statul membru în cauză ar trebui să prezinte motivele pentru care are în vedere declanșarea «frânei de urgență». Măsurile discutate ar trebui puse în aplicare de statele membre, dacă este cazul, în mod coordonat.
  Pe baza evaluării periodice efectuate de Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor referitoare la noile dovezi privind variantele, a discuțiilor relevante privind sănătatea publică din cadrul Comitetului pentru securitate sanitară și a analizei furnizate de grupul european de experți pentru variantele SARS-CoV-2, Comisia poate, de asemenea, să propună o discuție în cadrul Consiliului cu privire la o nouă variantă a SARS-CoV-2 care determină îngrijorare sau este de interes epidemiologic.” |
| --- | --- |

11.

Punctul 24 se înlocuiește cu următorul text:

„În cazul în care un stat membru are în vedere declanșarea «frânei de urgență» ca răspuns la apariția unei noi variante SARS-CoV-2 care suscită îngrijorare sau interes epidemiologic, rețeaua IPCR ar trebui convocată în următoarele 48 de ore pentru a discuta necesitatea unor măsuri coordonate la nivelul UE care să întârzie răspândirea noii variante, în strânsă cooperare cu Comisia și cu sprijinul Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor. În cursul unei astfel de reuniuni de coordonare, statul membru în cauză ar trebui să prezinte motivele pentru care are în vedere declanșarea «frânei de urgență». Măsurile discutate ar trebui puse în aplicare de statele membre, dacă este cazul, în mod coordonat.

Pe baza evaluării periodice efectuate de Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor referitoare la noile dovezi privind variantele, a discuțiilor relevante privind sănătatea publică din cadrul Comitetului pentru securitate sanitară și a analizei furnizate de grupul european de experți pentru variantele SARS-CoV-2, Comisia poate, de asemenea, să propună o discuție în cadrul Consiliului cu privire la o nouă variantă a SARS-CoV-2 care determină îngrijorare sau este de interes epidemiologic.”

| 12. | Punctul 27 se înlocuiește cu următorul text:






  „27. | În cazul în care, în contextul punctelor 11a sau 22, statele membre impun persoanelor care călătoresc pe teritoriul lor prin mijloace de transport colectiv cu locuri sau cabine prealocate să transmită formulare de localizare a pasagerilor (PLF) în scopul depistării contacților în conformitate cu cerințele de protecție a datelor, acestea sunt încurajate să utilizeze formularul digital al UE de localizare a pasagerilor creat prin acțiunea comună «EU Healthy Gateways» (14) și să utilizeze funcționalitatea de schimb de date selectiv a Sistemului de alertă precoce și răspuns rapid, instituit prin articolul 8 din Decizia 1082/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului (15), inclusiv orice informații structurate relevante pentru depistarea contacților transfrontaliere. Statele membre nu ar trebui să solicite prezentarea de PLF pentru călătoriile cu mijloace de transport private. Atunci când este posibil în temeiul dreptului intern și în conformitate cu normele de protecție a datelor, statele membre ar putea să ia în considerare, de asemenea, utilizarea datelor existente privind pasagerii în scopul depistării contacților.” |
| --- | --- | --- |

12.

Punctul 27 se înlocuiește cu următorul text:

„27.

În cazul în care, în contextul punctelor 11a sau 22, statele membre impun persoanelor care călătoresc pe teritoriul lor prin mijloace de transport colectiv cu locuri sau cabine prealocate să transmită formulare de localizare a pasagerilor (PLF) în scopul depistării contacților în conformitate cu cerințele de protecție a datelor, acestea sunt încurajate să utilizeze formularul digital al UE de localizare a pasagerilor creat prin acțiunea comună «EU Healthy Gateways» (14) și să utilizeze funcționalitatea de schimb de date selectiv a Sistemului de alertă precoce și răspuns rapid, instituit prin articolul 8 din Decizia 1082/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului (15), inclusiv orice informații structurate relevante pentru depistarea contacților transfrontaliere. Statele membre nu ar trebui să solicite prezentarea de PLF pentru călătoriile cu mijloace de transport private. Atunci când este posibil în temeiul dreptului intern și în conformitate cu normele de protecție a datelor, statele membre ar putea să ia în considerare, de asemenea, utilizarea datelor existente privind pasagerii în scopul depistării contacților.”

| 13. | Punctele 29 și 30 se înlocuiesc cu următorul text:






  „29. | În conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (UE) 2021/953, statele membre ar trebui să furnizeze părților interesate relevante și publicului larg informații clare, cuprinzătoare și în timp util cu privire la orice măsuri care afectează dreptul la liberă circulație și orice cerințe conexe, cum ar fi necesitatea de a prezenta un PLF. Acestea includ informații privind eliminarea sau absența unor astfel de cerințe. Informațiile ar trebui să fie publicate și într-un format care poate fi citit automat. |
| --- | --- | --- |

13.

Punctele 29 și 30 se înlocuiesc cu următorul text:

„29.

În conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (UE) 2021/953, statele membre ar trebui să furnizeze părților interesate relevante și publicului larg informații clare, cuprinzătoare și în timp util cu privire la orice măsuri care afectează dreptul la liberă circulație și orice cerințe conexe, cum ar fi necesitatea de a prezenta un PLF. Acestea includ informații privind eliminarea sau absența unor astfel de cerințe. Informațiile ar trebui să fie publicate și într-un format care poate fi citit automat.

| 30. | Aceste informații ar trebui să fie actualizate periodic de către statele membre și, de asemenea, să fie puse la dispoziție în timp util pe platforma web «Re-Open EU». De asemenea, statele membre ar trebui să furnizeze pe platforma «Re-Open EU» informații privind orice utilizare la nivel național a certificatelor digitale ale UE privind COVID.
  Informațiile cu privire la orice măsuri noi ar trebui publicate cât mai curând posibil și, ca regulă generală, cu cel puțin 24 de ore înainte de intrarea lor în vigoare, ținând seama de faptul că este necesară o anumită flexibilitate pentru urgențele epidemiologice.” |
| --- | --- |

30.

Aceste informații ar trebui să fie actualizate periodic de către statele membre și, de asemenea, să fie puse la dispoziție în timp util pe platforma web «Re-Open EU». De asemenea, statele membre ar trebui să furnizeze pe platforma «Re-Open EU» informații privind orice utilizare la nivel național a certificatelor digitale ale UE privind COVID.

Informațiile cu privire la orice măsuri noi ar trebui publicate cât mai curând posibil și, ca regulă generală, cu cel puțin 24 de ore înainte de intrarea lor în vigoare, ținând seama de faptul că este necesară o anumită flexibilitate pentru urgențele epidemiologice.”

| 14. | Anexa se elimină. |
| --- | --- |

14.

Anexa se elimină.

Adoptată la Bruxelles, 13 decembrie 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

M. BEK

---

(1)  Recomandarea (UE) 2022/107 a Consiliului din 25 ianuarie 2022 privind o abordare coordonată pentru a facilita libera circulație în condiții de siguranță pe durata pandemiei de COVID-19 și de înlocuire a Recomandării (UE) 2020/1475 (JO L 18, 27.1.2022, p. 110).

1

(2)  Regulamentul (UE) 2021/953 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 iunie 2021 privind cadrul pentru eliberarea, verificarea și acceptarea certificatelor interoperabile de vaccinare, testare și vindecare de COVID-19 (certificatul digital al UE privind COVID) pentru a facilita libera circulație pe durata pandemiei de COVID-19 (JO L 211, 15.6.2021, p. 1).

2

(3)  Recomandarea (UE) 2020/1475 a Consiliului din 13 octombrie 2020 privind o abordare coordonată a restricționării liberei circulații ca răspuns la pandemia de COVID-19 (JO L 337, 14.10.2020, p. 3).

3

(4)  Propunere de recomandare a Consiliului privind o abordare coordonată pentru a facilita libera circulație în condiții de siguranță pe durata pandemiei de COVID-19 și de înlocuire a Recomandării (UE) 2020/1475 [COM(2021) 749 final].

4

(5)  https://www.ecdc.europa.eu/en/covid-19/latest-evidence/clinical

5

(6)  A se vedea, de asemenea, Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, COVID-19 – Susținerea pregătirii și a răspunsului UE: privire asupra perspectivei [COM(2022) 190 final].

6

(7)  Regulamentul (UE) 2022/1034 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 iunie 2022 de modificare a Regulamentului (UE) 2021/953 privind cadrul pentru eliberarea, verificarea și acceptarea certificatelor interoperabile de vaccinare, testare și vindecare de COVID-19 (certificatul digital al UE privind COVID) pentru a facilita libera circulație pe durata pandemiei de COVID-19 (JO L 173, 30.6.2022, p. 37).

7

(8)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/382 a Consiliului din 4 martie 2022 de constatare a existenței unui aflux masiv de persoane strămutate din Ucraina în înțelesul articolului 5 din Directiva 2001/55/CE și având drept efect introducerea unei protecții temporare (JO L 71, 4.3.2022, p. 1).

8

(9)  Recomandarea (UE) 2022/2548 a Consiliului din 13 decembrie 2022 privind o abordare coordonată pentru a călători în Uniune pe durata pandemiei de COVID-19 și de înlocuire a Recomandării (UE) 2020/912 a Consiliului (a se vedea pagina 146 din prezentul Jurnal Oficial).

9

(10)  https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/methods-detection-and-characterisation-sars-cov-2-variants-second-update

10

(11)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Răspunsul UE la COVID-19: pregătirea pentru toamna și iarna anului 2023 [COM(2022) 452 final].

11

(12)  Disponibil la: https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/coronavirus-response/public-health/high-quality-covid-19-testing_en

12

(13)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/382 a Consiliului din 4 martie 2022 de constatare a existenței unui aflux masiv de persoane strămutate din Ucraina în înțelesul articolului 5 din Directiva 2001/55/CE și având drept efect introducerea unei protecții temporare (JO L 71, 4.3.2022, p. 1).

13

(14)  https://www.euplf.eu/en/home/index.html

14

(15)  Decizia nr. 1082/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2013 privind amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate și de abrogare a Deciziei nr. 2119/98/CE (JO L 293, 5.11.2013, p. 1).

15

---

| 22.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/146 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/146

---

RECOMANDAREA (UE) 2022/2548 A CONSILIULUI

din 13 decembrie 2022

privind o abordare coordonată în ceea ce privește călătoriile către Uniune pe durata pandemiei de COVID-19 și de înlocuire a Recomandării (UE) 2020/912 a Consiliului

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 77 alineatul (2) literele (b) și (e) și articolul 292 prima și a doua teză,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | La 30 iunie 2020, Consiliul a adoptat Recomandarea (UE) 2020/912 privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții (1). |
| --- | --- |

(1)

La 30 iunie 2020, Consiliul a adoptat Recomandarea (UE) 2020/912 privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții (1).

| (2) | În perioada care a urmat s-a înregistrat o îmbunătățire semnificativă a situației epidemiologice, determinată de creșterea ratei de vaccinare la nivel mondial cu vaccinuri care oferă niveluri ridicate de protecție împotriva cazurilor de boli grave și a deceselor, precum și de circulația tulpinilor Omicron BA.4 și BA.5, care au un caracter dominant la nivel mondial din iulie 2022 și tind să aibă consecințe mai puțin grave decât variantele Delta anterioare. |
| --- | --- |

(2)

În perioada care a urmat s-a înregistrat o îmbunătățire semnificativă a situației epidemiologice, determinată de creșterea ratei de vaccinare la nivel mondial cu vaccinuri care oferă niveluri ridicate de protecție împotriva cazurilor de boli grave și a deceselor, precum și de circulația tulpinilor Omicron BA.4 și BA.5, care au un caracter dominant la nivel mondial din iulie 2022 și tind să aibă consecințe mai puțin grave decât variantele Delta anterioare.

| (3) | Prin urmare, având în vedere situația epidemiologică actuală și preconizată, se dovedește oportună recomandarea eliminării restricțiilor privind călătoriile către Uniune. Toate statele membre și țările cărora li se aplică acquis-ul Schengen au abrogat deja aceste restricții în cursul verii. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, având în vedere situația epidemiologică actuală și preconizată, se dovedește oportună recomandarea eliminării restricțiilor privind călătoriile către Uniune. Toate statele membre și țările cărora li se aplică acquis-ul Schengen au abrogat deja aceste restricții în cursul verii.

| (4) | Recomandarea (UE) 2020/912 a introdus, printre altele, în anexa I, o listă a țărilor terțe, a regiunilor administrative speciale și a altor entități și autorități teritoriale („țări terțe sau regiuni din țări terțe”) care îndeplinesc criteriile epidemiologice prevăzute în recomandarea respectivă și din care ar putea fi eliminată restricția privind călătoriile neesențiale către Uniune. Odată cu relaxarea restricțiilor, această listă nu mai este necesară și, prin urmare, ar trebui abrogată. |
| --- | --- |

(4)

Recomandarea (UE) 2020/912 a introdus, printre altele, în anexa I, o listă a țărilor terțe, a regiunilor administrative speciale și a altor entități și autorități teritoriale („țări terțe sau regiuni din țări terțe”) care îndeplinesc criteriile epidemiologice prevăzute în recomandarea respectivă și din care ar putea fi eliminată restricția privind călătoriile neesențiale către Uniune. Odată cu relaxarea restricțiilor, această listă nu mai este necesară și, prin urmare, ar trebui abrogată.

| (5) | Cu toate acestea, virusul SARS-CoV-2 este încă în circulație. Prin urmare, statele membre ar trebui să fie pregătite să acționeze în mod coordonat și proporțional în cazul în care situația epidemiologică se deteriorează semnificativ, inclusiv pe fondul apariției unei noi variante care determină îngrijorare sau care este de interes epidemiologic. |
| --- | --- |

(5)

Cu toate acestea, virusul SARS-CoV-2 este încă în circulație. Prin urmare, statele membre ar trebui să fie pregătite să acționeze în mod coordonat și proporțional în cazul în care situația epidemiologică se deteriorează semnificativ, inclusiv pe fondul apariției unei noi variante care determină îngrijorare sau care este de interes epidemiologic.

| (6) | În special, în cazul în care situația epidemiologică dintr-o țară terță sau dintr-o regiune a unei țări terțe se agravează semnificativ, statele membre ar trebui, dacă situația o impune, să limiteze călătoriile neesențiale, cu excepția persoanelor vaccinate sau vindecate sau care au fost testate negativ în baza unui test de amplificare a acidului nucleic (NAAT) efectuat cu cel mult 72 de ore înainte de plecare. Acest fapt nu ar trebui să împiedice statele membre să ia măsuri suplimentare aplicabile la sosire, cum ar fi, de exemplu, testarea suplimentară, autoizolarea sau carantina. |
| --- | --- |

(6)

În special, în cazul în care situația epidemiologică dintr-o țară terță sau dintr-o regiune a unei țări terțe se agravează semnificativ, statele membre ar trebui, dacă situația o impune, să limiteze călătoriile neesențiale, cu excepția persoanelor vaccinate sau vindecate sau care au fost testate negativ în baza unui test de amplificare a acidului nucleic (NAAT) efectuat cu cel mult 72 de ore înainte de plecare. Acest fapt nu ar trebui să împiedice statele membre să ia măsuri suplimentare aplicabile la sosire, cum ar fi, de exemplu, testarea suplimentară, autoizolarea sau carantina.

| (7) | Ori de câte ori un stat membru introduce restricții în contextul COVID-19 în conformitate cu Recomandarea (UE) 2022/107 a Consiliului (2), statele membre ar trebui, în cadrul structurilor Consiliului și în strânsă cooperare cu Comisia, cu Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) și cu Comitetul pentru securitate sanitară, să se coordoneze pentru a stabili dacă ar trebui introduse restricții similare în ceea ce privește călătoriile din țări terțe către statele membre. Informațiile cu privire la orice măsuri noi ar trebui publicate cât mai curând posibil și, ca regulă generală, cu cel puțin 48 de ore înainte de intrarea lor în vigoare, ținând seama de faptul că este necesară o anumită flexibilitate pentru urgențele epidemiologice. |
| --- | --- |

(7)

Ori de câte ori un stat membru introduce restricții în contextul COVID-19 în conformitate cu Recomandarea (UE) 2022/107 a Consiliului (2), statele membre ar trebui, în cadrul structurilor Consiliului și în strânsă cooperare cu Comisia, cu Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) și cu Comitetul pentru securitate sanitară, să se coordoneze pentru a stabili dacă ar trebui introduse restricții similare în ceea ce privește călătoriile din țări terțe către statele membre. Informațiile cu privire la orice măsuri noi ar trebui publicate cât mai curând posibil și, ca regulă generală, cu cel puțin 48 de ore înainte de intrarea lor în vigoare, ținând seama de faptul că este necesară o anumită flexibilitate pentru urgențele epidemiologice.

| (8) | În acest context, certificatul digital al UE privind COVID instituit prin Regulamentul (UE) 2021/953 al Parlamentului European și al Consiliului (3) și prin Regulamentul (UE) 2021/954 al Parlamentului European și al Consiliului (4) ar trebui să rămână punctul de referință pentru a face dovada vaccinării, vindecării și testării. Ar trebui să fie incluse, de asemenea, certificatele eliberate de țări terțe care fac obiectul unei decizii de punere în aplicare adoptate în temeiul articolului 3 alineatul (10) sau al articolului 8 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/953. |
| --- | --- |

(8)

În acest context, certificatul digital al UE privind COVID instituit prin Regulamentul (UE) 2021/953 al Parlamentului European și al Consiliului (3) și prin Regulamentul (UE) 2021/954 al Parlamentului European și al Consiliului (4) ar trebui să rămână punctul de referință pentru a face dovada vaccinării, vindecării și testării. Ar trebui să fie incluse, de asemenea, certificatele eliberate de țări terțe care fac obiectul unei decizii de punere în aplicare adoptate în temeiul articolului 3 alineatul (10) sau al articolului 8 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/953.

| (9) | În plus, atunci când apare o variantă care determină îngrijorare sau este de interes epidemiologic într-o țară terță sau într-o regiune a unei țări terțe, statele membre ar trebui să aibă în continuare posibilitatea de a lua, în mod coordonat, măsuri urgente, limitate în timp și flexibile pentru a întârzia introducerea unei astfel de variante care determină îngrijorare sau care este de interes epidemiologic și pentru și a se pregăti pentru aceasta. |
| --- | --- |

(9)

În plus, atunci când apare o variantă care determină îngrijorare sau este de interes epidemiologic într-o țară terță sau într-o regiune a unei țări terțe, statele membre ar trebui să aibă în continuare posibilitatea de a lua, în mod coordonat, măsuri urgente, limitate în timp și flexibile pentru a întârzia introducerea unei astfel de variante care determină îngrijorare sau care este de interes epidemiologic și pentru și a se pregăti pentru aceasta.

| (10) | Prezenta recomandare ar trebui să prevadă, de asemenea, exceptările necesare de la restricțiile privind călătoriile din țări terțe către statele membre. Persoanelor care călătoresc pentru o necesitate sau o funcție esențială ar trebui să li se permită să călătorească în statele membre și în alte țări cărora li se aplică acquis-ul Schengen și în cazul în care se aplică mecanismul frânei de urgență. În acest scop, lista călătorilor cu rol esențial ar trebui adaptată pentru a fi limitată la persoanele care trebuie să aibă posibilitatea de a călători chiar și în astfel de situații. |
| --- | --- |

(10)

Prezenta recomandare ar trebui să prevadă, de asemenea, exceptările necesare de la restricțiile privind călătoriile din țări terțe către statele membre. Persoanelor care călătoresc pentru o necesitate sau o funcție esențială ar trebui să li se permită să călătorească în statele membre și în alte țări cărora li se aplică acquis-ul Schengen și în cazul în care se aplică mecanismul frânei de urgență. În acest scop, lista călătorilor cu rol esențial ar trebui adaptată pentru a fi limitată la persoanele care trebuie să aibă posibilitatea de a călători chiar și în astfel de situații.

| (11) | În mod similar, cetățenii Uniunii și resortisanții țărilor terțe aflați în situație de ședere legală în Uniune ar trebui să aibă întotdeauna posibilitatea de a se întoarce în statul membru de cetățenie sau de reședință, dar pot face obiectul unor măsuri la sosire. Copiii sub 12 ani nu ar trebui să fie obligați să dețină o dovadă a vaccinării, vindecării sau a efectuării unui test. |
| --- | --- |

(11)

În mod similar, cetățenii Uniunii și resortisanții țărilor terțe aflați în situație de ședere legală în Uniune ar trebui să aibă întotdeauna posibilitatea de a se întoarce în statul membru de cetățenie sau de reședință, dar pot face obiectul unor măsuri la sosire. Copiii sub 12 ani nu ar trebui să fie obligați să dețină o dovadă a vaccinării, vindecării sau a efectuării unui test.

| (12) | În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei recomandări. Deoarece prezenta recomandare constituie o dezvoltare a acquis-ului Schengen, Danemarca ar trebui să decidă, în conformitate cu articolul 4 din protocolul respectiv, în termen de șase luni de la data la care Consiliul decide cu privire la prezenta recomandare, dacă o va pune în aplicare. |
| --- | --- |

(12)

În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei recomandări. Deoarece prezenta recomandare constituie o dezvoltare a acquis-ului Schengen, Danemarca ar trebui să decidă, în conformitate cu articolul 4 din protocolul respectiv, în termen de șase luni de la data la care Consiliul decide cu privire la prezenta recomandare, dacă o va pune în aplicare.

| (13) | Prezenta recomandare constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului (5). Prin urmare, Irlanda nu participă la adoptarea prezentei recomandări, iar aceasta nu i se aplică. |
| --- | --- |

(13)

Prezenta recomandare constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului (5). Prin urmare, Irlanda nu participă la adoptarea prezentei recomandări, iar aceasta nu i se aplică.

| (14) | În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezenta recomandare constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în sensul Acordului încheiat de Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei privind asocierea acestora din urmă la implementarea, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (6), care intră sub incidența domeniului menționat la articolul 1 punctul A din Decizia 1999/437/CE a Consiliului (7). |
| --- | --- |

(14)

În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezenta recomandare constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în sensul Acordului încheiat de Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei privind asocierea acestora din urmă la implementarea, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (6), care intră sub incidența domeniului menționat la articolul 1 punctul A din Decizia 1999/437/CE a Consiliului (7).

| (15) | În ceea ce privește Elveția, prezenta recomandare constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în sensul Acordului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (8), care intră sub incidența domeniului menționat la articolul 1 punctul A din Decizia 1999/437/CE, coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/146/CE a Consiliului (9). |
| --- | --- |

(15)

În ceea ce privește Elveția, prezenta recomandare constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în sensul Acordului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (8), care intră sub incidența domeniului menționat la articolul 1 punctul A din Decizia 1999/437/CE, coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/146/CE a Consiliului (9).

| (16) | În ceea ce privește Liechtensteinul, prezenta recomandare constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în sensul Protocolului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în practică, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (10), care intră sub incidența articolului 1 punctul A din Decizia 1999/437/CE, coroborat cu articolul 3 din Decizia 2011/350/UE a Consiliului (11). |
| --- | --- |

(16)

În ceea ce privește Liechtensteinul, prezenta recomandare constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în sensul Protocolului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în practică, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (10), care intră sub incidența articolului 1 punctul A din Decizia 1999/437/CE, coroborat cu articolul 3 din Decizia 2011/350/UE a Consiliului (11).

| (17) | Toate statele membre ar trebui, în interesul bunei funcționări a spațiului Schengen, să decidă într-un mod coordonat cu privire la reintroducerea de restricții asupra călătoriilor neesențiale către Uniune, |
| --- | --- |

(17)

Toate statele membre ar trebui, în interesul bunei funcționări a spațiului Schengen, să decidă într-un mod coordonat cu privire la reintroducerea de restricții asupra călătoriilor neesențiale către Uniune,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

Eliminarea restricțiilor de călătorie

| 1. | Începând cu 22 decembrie 2022, ar trebui să se elimine toate restricțiile impuse în contextul COVID-19 călătorilor care se deplasează către Uniune. |
| --- | --- |

1.

Cerințe privind călătoriile în cazul înrăutățirii grave a situației epidemiologice

| 2. | Atunci când este necesar pentru a aborda o înrăutățire gravă a situației epidemiologice, fie în statele membre, fie în țări terțe, statele membre, dacă este necesar, ar trebui să decidă, în mod coordonat în cadrul Consiliului și în strânsă cooperare cu Comisia, să reintroducă cerințe adecvate pentru călători aplicabile înainte de plecarea acestora. Astfel de cerințe ar putea îmbrăca forma unuia dintre următoarele elemente sau a unei combinații a acestora:






  (a) | să fi primit, cu cel puțin 14 zile înainte de intrarea în Uniune, ultima doză recomandată dintr-o serie de vaccinare primară a unuia dintre vaccinurile împotriva COVID-19 autorizate în Uniune în temeiul Regulamentului (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (12) sau a unuia dintre vaccinurile împotriva COVID-19 în cazul căruia s-a finalizat procedura de înscriere pe lista OMS privind utilizările de urgență; în cazul în care călătorul are vârsta de cel puțin 18 ani, să fi trecut cel mult 270 de zile de la administrarea dozei indicate în certificatul de vaccinare pentru finalizarea seriei de vaccinare primară sau, după perioada respectivă de 270 de zile, să i se fi administrat o doză suplimentară după finalizarea seriei de vaccinare primară; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

să fi primit, cu cel puțin 14 zile înainte de intrarea în Uniune, ultima doză recomandată dintr-o serie de vaccinare primară a unuia dintre vaccinurile împotriva COVID-19 autorizate în Uniune în temeiul Regulamentului (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (12) sau a unuia dintre vaccinurile împotriva COVID-19 în cazul căruia s-a finalizat procedura de înscriere pe lista OMS privind utilizările de urgență; în cazul în care călătorul are vârsta de cel puțin 18 ani, să fi trecut cel mult 270 de zile de la administrarea dozei indicate în certificatul de vaccinare pentru finalizarea seriei de vaccinare primară sau, după perioada respectivă de 270 de zile, să i se fi administrat o doză suplimentară după finalizarea seriei de vaccinare primară;

| (b) | să se fi vindecat de COVID-19 cu cel mult 180 de zile de la data primului rezultat pozitiv al testului NAAT înaintea călătoriei către statele membre; |
| --- | --- |

(b)

să se fi vindecat de COVID-19 cu cel mult 180 de zile de la data primului rezultat pozitiv al testului NAAT înaintea călătoriei către statele membre;

| (c) | să fi avut un rezultat negativ la un test de amplificare a acidului nucleic (NAAT) efectuat cu cel mult 72 de ore înainte de plecarea către statele membre; |
| --- | --- |

(c)

să fi avut un rezultat negativ la un test de amplificare a acidului nucleic (NAAT) efectuat cu cel mult 72 de ore înainte de plecarea către statele membre;

| 3. | Pentru a stabili dacă o situație ar trebui, în sensul punctului 2, să fie calificată drept o înrăutățire gravă, statele membre ar trebui să ia în considerare, în special, presiunea asupra sistemelor lor de sănătate din cauza COVID-19, în special în ceea ce privește spitalizările și numărul pacienților internați în spitale și în secții de terapie intensivă, severitatea variantelor de SARS-CoV-2 aflate în circulație, precum și informațiile furnizate periodic de Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor în ceea ce privește evoluția situației epidemiologice. |
| --- | --- |

3.

| 4. | În plus, în cazul în care unul sau mai multe state membre reintroduc restricții în temeiul Recomandării (UE) 2022/107 a Consiliului (13) în ceea ce privește călătoriile în interiorul Uniunii, statele membre ar trebui să discute, în strânsă cooperare cu Comisia și cu Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor instituit prin Regulamentul (CE) nr. 851/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (14), dacă ar trebui introduse restricții similare în temeiul prezentei recomandări în ceea ce privește călătoriile din țări terțe către statele membre. |
| --- | --- |

4.

| 5. | În cazul reintroducerii restricțiilor în conformitate cu punctul 2 sau 4, călătorii ar trebui să dețină una sau mai multe dintre următoarele:






  (a) | o dovadă valabilă a vaccinării, eliberată pe baza administrării unui vaccin împotriva COVID-19 autorizat în Uniune în temeiul Regulamentului (CE) nr. 726/2004; |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

o dovadă valabilă a vaccinării, eliberată pe baza administrării unui vaccin împotriva COVID-19 autorizat în Uniune în temeiul Regulamentului (CE) nr. 726/2004;

| (b) | o dovadă valabilă a vaccinării, eliberată pe baza administrării de vaccinuri împotriva COVID-19 în cazul cărora s-a finalizat procedura de înscriere pe lista OMS privind utilizările de urgență, dar care nu figurează pe lista vaccinurilor autorizate în Uniune în temeiul Regulamentului (CE) nr. 726/2004; |
| --- | --- |

(b)

o dovadă valabilă a vaccinării, eliberată pe baza administrării de vaccinuri împotriva COVID-19 în cazul cărora s-a finalizat procedura de înscriere pe lista OMS privind utilizările de urgență, dar care nu figurează pe lista vaccinurilor autorizate în Uniune în temeiul Regulamentului (CE) nr. 726/2004;

| (c) | o dovadă valabilă a vindecării; |
| --- | --- |

(c)

o dovadă valabilă a vindecării;

| (d) | o dovadă valabilă a efectuării unui test negativ de amplificare a acidului nucleic (NAAT) cu cel mult 72 de ore înainte de plecare. |
| --- | --- |

(d)

o dovadă valabilă a efectuării unui test negativ de amplificare a acidului nucleic (NAAT) cu cel mult 72 de ore înainte de plecare.

| 6. | Copiii cu vârsta sub 12 ani nu ar trebui să facă obiectul niciunei cerințe înainte de plecare. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Statele membre ar putea, de asemenea, să aplice măsuri suplimentare la sosire, în conformitate cu dreptul Uniunii și cu dreptul intern, cum ar fi, de exemplu, efectuarea unor teste suplimentare, autoizolarea și intrarea în carantină. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Cu toate acestea:






  (a) | călătorii care exercită o funcție esențială sau îndeplinesc o necesitate esențială menționați în anexă (15) nu ar trebui să facă obiectul niciunei măsuri la sosire care ar împiedica principalul scop al călătoriei; |
| --- | --- | --- |

8.

(a)

călătorii care exercită o funcție esențială sau îndeplinesc o necesitate esențială menționați în anexă (15) nu ar trebui să facă obiectul niciunei măsuri la sosire care ar împiedica principalul scop al călătoriei;

| (b) | în cazul personalului din sectorul transporturilor, al personalului navigant maritim și al lucrătorilor frontalieri, statele membre nu ar trebui să solicite, pentru intrarea în oricare dintre statele membre, mai mult de un test antigenic rapid (RAT) cu rezultat negativ la sosire; |
| --- | --- |

(b)

în cazul personalului din sectorul transporturilor, al personalului navigant maritim și al lucrătorilor frontalieri, statele membre nu ar trebui să solicite, pentru intrarea în oricare dintre statele membre, mai mult de un test antigenic rapid (RAT) cu rezultat negativ la sosire;

| (c) | echipajele aeriene ar trebui să fie scutite de orice testare în cazul în care șederea lor într-o țară terță a fost mai scurtă de 12 ore. |
| --- | --- |

(c)

echipajele aeriene ar trebui să fie scutite de orice testare în cazul în care șederea lor într-o țară terță a fost mai scurtă de 12 ore.

| 9. | În cazul în care impun măsuri suplimentare la sosire, astfel cum se prevede la punctul 7, statele membre ar trebui să pună la dispoziția călătorilor informațiile corespunzătoare într-un mod ușor accesibil. |
| --- | --- |

9.

Dovezi ale vaccinării, vindecării și testării

| 10. | Pe lângă certificatele eliberate în temeiul Regulamentului (UE) 2021/953, statele membre ar trebui să accepte dovezile vaccinării, vindecării sau testării împotriva COVID-19 care fac obiectul unui act de punere în aplicare adoptat în temeiul articolului 3 alineatul (10) sau al articolului 8 alineatul (2) din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

10.

| 11. | În cazul în care nu a fost adoptat un astfel de act de punere în aplicare, în sensul punctului 5, statele membre ar putea decide să accepte, în sensul prezentei recomandări, în conformitate cu dreptul intern, o dovadă a vaccinării, vindecării sau testării eliberată de o țară terță, ținând seama de necesitatea de a putea verifica autenticitatea, valabilitatea și integritatea documentului și dacă acesta conține toate datele relevante, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) 2021/953. |
| --- | --- |

11.

Contracararea variantelor care determină îngrijorare sau care sunt de interes epidemiologic și mecanismul frânei de urgență

| 12. | În cazul în care a fost detectată o variantă care determină îngrijorare sau este de interes epidemiologic într-o țară terță sau într-o regiune a unei țări terțe, statele membre ar trebui să ia măsuri urgente („frână de urgență”) pentru a limita răspândirea variantei în Uniune. Ca răspuns la apariția unei astfel de noi variante care determină îngrijorare sau este de interes epidemiologic într-o țară terță sau într-o regiune a unei țări terțe, ar trebui convocată o reuniune în cadrul structurilor Consiliului în următoarele 48 de ore pentru a se discuta necesitatea unor măsuri coordonate pentru călătoriile către Uniune în scopul întârzierii răspândirii noii variante, în strânsă cooperare cu Comisia și cu sprijinul Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor. Dacă este necesar, statele membre ar trebui să decidă, în mod coordonat în cadrul Consiliului, cu privire la orice cerințe care s-ar impune. Statele membre ar putea stabili în mod excepțional, în cadrul structurilor Consiliului, o restricție urgentă, comună și temporară asupra tuturor călătoriilor către teritoriile lor ale resortisanților țărilor terțe care s-au aflat în țara terță respectivă sau în regiunea respectivă a țării terțe în orice moment în perioada de 14 zile anterioară plecării către statele membre. Acest lucru ar trebui să se aplice și cazurilor în care situația epidemiologică se deteriorează rapid și grav într-un mod care sugerează apariția unei noi variante a SARS-CoV-2 care determină îngrijorare sau care este de interes epidemiologic. |
| --- | --- |

12.

| 13. | În cadrul structurilor Consiliului și în strânsă cooperare cu Comisia, statele membre ar trebui să reexamineze periodic situația în mod coordonat. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Astfel de restricții ar trebui să expire după 21 de zile calendaristice, cu excepția cazului în care statele membre decid, în cadrul procedurii prevăzute la punctele 12 și 13, să le scurteze sau să le prelungească cu o perioadă suplimentară. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor ar trebui să publice și să actualizeze periodic o hartă care să prezinte situația variantelor care determină îngrijorare și a variantelor care sunt de interes epidemiologic în țările terțe. |
| --- | --- |

15.

Exceptări de la restricțiile temporare de călătorie

| 16. | Călătorii care exercită o funcție esențială sau îndeplinesc o necesitate esențială menționați în anexă nu ar trebui să facă obiectul restricțiilor de călătorie menționate la punctele 2 și 12. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Următoarele categorii de persoane ar putea face obiectul restricțiilor de călătorie menționate la punctele 2 și 12, dar ar trebui să beneficieze în continuare de posibilitatea revenirii în Uniune:






  (a) | cetățenii Uniunii și resortisanții țărilor terțe care, în temeiul acordurilor dintre Uniune și statele sale membre, pe de o parte, și respectivele țări terțe, pe de altă parte, beneficiază de drepturi de liberă circulație echivalente cu cele ale cetățenilor Uniunii, precum și membrii de familie ai acestora (16); |
| --- | --- | --- |

17.

(a)

cetățenii Uniunii și resortisanții țărilor terțe care, în temeiul acordurilor dintre Uniune și statele sale membre, pe de o parte, și respectivele țări terțe, pe de altă parte, beneficiază de drepturi de liberă circulație echivalente cu cele ale cetățenilor Uniunii, precum și membrii de familie ai acestora (16);

| (b) | resortisanții țărilor terțe care sunt rezidenți pe termen lung în temeiul Directivei 2003/109/CE a Consiliului (17), persoanele care au drept de ședere în temeiul altor instrumente ale dreptului Uniunii sau de drept intern ori care dețin vize naționale de lungă ședere, precum și membrii familiilor acestora. |
| --- | --- |

(b)

resortisanții țărilor terțe care sunt rezidenți pe termen lung în temeiul Directivei 2003/109/CE a Consiliului (17), persoanele care au drept de ședere în temeiul altor instrumente ale dreptului Uniunii sau de drept intern ori care dețin vize naționale de lungă ședere, precum și membrii familiilor acestora.

În cazul în care aceste persoane nu dețin un certificat digital al UE privind COVID valabil, la sosire ele ar putea face obiectul măsurilor suplimentare menționate la punctul 7.

| 18. | Măsurile suplimentare care ar putea fi aplicate la sosire, astfel cum se prevede la punctul 7, ar trebui să se aplice în continuare călătorilor scutiți de restricții în conformitate cu punctele 16 și 17. |
| --- | --- |

18.

Comunicarea și informarea publicului

| 19. | Informațiile privind orice măsuri noi prevăzute la punctul 5 ar trebui publicate cât mai curând posibil și, ca regulă generală, cu cel puțin 48 de ore înainte de intrarea lor în vigoare. |
| --- | --- |

19.

Dispoziții finale

| 20. | În sensul prezentei recomandări, rezidenții din Andorra, Monaco, San Marino și Vatican/Sfântul Scaun ar trebui considerați resortisanți ai țărilor terțe care intră sub incidența punctului 17 litera (b). |
| --- | --- |

20.

| 21. | Prezenta recomandare înlocuiește Recomandarea (UE) 2020/912. Aceasta ar trebui să se aplice de la 22 decembrie 2022. |
| --- | --- |

21.

Adoptată la Bruxelles, 13 decembrie 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

M. BEK

---

(1)  Recomandarea (UE) 2020/912 a Consiliului din 30 iunie 2020 privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții (JO L 208I, 1.7.2020, p. 1).

1

(2)  Recomandarea (UE) 2022/107 a Consiliului din 25 ianuarie 2022 privind o abordare coordonată pentru a facilita libera circulație în condiții de siguranță pe durata pandemiei de COVID-19 și de înlocuire a Recomandării (UE) 2020/1475 (JO L 18, 27.1.2022, p. 110).

2

(3)  Regulamentul (UE) 2021/953 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 iunie 2021 privind cadrul pentru eliberarea, verificarea și acceptarea certificatelor interoperabile de vaccinare, testare și vindecare de COVID-19 (certificatul digital al UE privind COVID) pentru a facilita libera circulație pe durata pandemiei de COVID-19 (JO L 211, 15.6.2021, p. 1).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/954 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 iunie 2021 privind cadrul pentru eliberarea, verificarea și acceptarea certificatelor interoperabile de vaccinare, testare și vindecare de COVID-19 (certificatul digital al UE privind COVID) referitor la resortisanții țărilor terțe aflați în situație de ședere legală sau care au reședință legală pe teritoriul statelor membre, pe durata pandemiei de COVID-19 (JO L 211, 15.6.2021, p. 24).

4

(5)  Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (JO L 64, 7.3.2002, p. 20).

5

(6)  
  JO L 176, 10.7.1999, p. 36.

6

(7)  Decizia 1999/437/CE a Consiliului din 17 mai 1999 privind anumite modalități de aplicare a Acordului încheiat între Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei în ceea ce privește asocierea acestor două state în vederea punerii în aplicare, a asigurării respectării și dezvoltării acquis-ului Schengen (JO L 176, 10.7.1999, p. 31).

7

(8)  
  JO L 53, 27.2.2008, p. 52.

8

(9)  Decizia 2008/146/CE a Consiliului din 28 ianuarie 2008 privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Acordului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (JO L 53, 27.2.2008, p. 1).

9

(10)  
  JO L 160, 18.6.2011, p. 21.

10

(11)  Decizia 2011/350/UE a Consiliului din 7 martie 2011 privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, în ceea ce privește eliminarea controalelor la frontierele interne și circulația persoanelor (JO L 160, 18.6.2011, p. 19).

11

(12)  Regulamentul (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 31 martie 2004 de stabilire a procedurilor comunitare privind autorizarea și supravegherea medicamentelor de uz uman și veterinar și de instituire a unei Agenții Europene pentru Medicamente (JO L 136, 30.4.2004, p. 1).

12

(13)  Recomandarea (UE) 2022/107 a Consiliului privind o abordare coordonată pentru a facilita libera circulație în condiții de siguranță pe durata pandemiei de COVID-19 și de înlocuire a Recomandării (UE) 2020/1475.

13

(14)  Regulamentul (CE) nr. 851/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 aprilie 2004 de creare a unui Centru European de Prevenire și Control al Bolilor (JO L 142, 30.4.2004, p. 1).

14

(15)  A se vedea, de asemenea, Orientările Comisiei din 28 octombrie 2020 [COM(2020) 686 final, 28.10.2020].

15

(16)  Astfel cum sunt definiți la articolele 2 și 3 din Directiva 2004/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 1612/68 și de abrogare a Directivelor 64/221/CEE, 68/360/CEE, 72/194/CEE, 73/148/CEE, 75/34/CEE, 75/35/CEE, 90/364/CEE, 90/365/CEE și 93/96/CEE (JO L 158, 30.4.2004, p. 77).

16

(17)  Directiva 2003/109/CE a Consiliului din 25 noiembrie 2003 privind statutul resortisanților țărilor terțe care sunt rezidenți pe termen lung (JO L 16, 23.1.2004, p. 44).

17

---

ANEXĂ

Categorii de persoane care călătoresc în vederea exercitării unei funcții esențiale sau a îndeplinirii unei necesități esențiale:

| (i) | personalul medical, cercetătorii din domeniul sănătății și personalul care se ocupă de îngrijirea persoanelor în vârstă; |
| --- | --- |

(i)

personalul medical, cercetătorii din domeniul sănătății și personalul care se ocupă de îngrijirea persoanelor în vârstă;

| (ii) | lucrătorii transfrontalieri; |
| --- | --- |

(ii)

lucrătorii transfrontalieri;

| (iii) | personalul din sectorul transporturilor; |
| --- | --- |

(iii)

personalul din sectorul transporturilor;

| (iv) | diplomații, personalul organizațiilor internaționale și persoanele care sunt invitate de organizațiile internaționale, personalul militar, lucrătorii din domeniul umanitar și personalul de protecție civilă; |
| --- | --- |

(iv)

diplomații, personalul organizațiilor internaționale și persoanele care sunt invitate de organizațiile internaționale, personalul militar, lucrătorii din domeniul umanitar și personalul de protecție civilă;

| (v) | pasagerii în tranzit; |
| --- | --- |

(v)

pasagerii în tranzit;

| (vi) | călătorii care se deplasează din motive familiale sau medicale imperative; |
| --- | --- |

(vi)

călătorii care se deplasează din motive familiale sau medicale imperative;

| (vii) | personalul navigant maritim; |
| --- | --- |

(vii)

personalul navigant maritim;

| (viii) | persoanele care lucrează la infrastructuri critice sau esențiale în alt mod; |
| --- | --- |

(viii)

persoanele care lucrează la infrastructuri critice sau esențiale în alt mod;

| (ix) | persoanele care au nevoie de protecție internațională sau care se încadrează la alte motive umanitare. |
| --- | --- |

(ix)

persoanele care au nevoie de protecție internațională sau care se încadrează la alte motive umanitare.

---

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE

| 22.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/153 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/153

---

DECIZIA Nr. 2/2022 A CONSILIULUI DE PARTENERIAT INSTITUIT PRIN ACORDUL COMERCIAL ȘI DE COOPERARE DINTRE UNIUNEA EUROPEANĂ ȘI COMUNITATEA EUROPEANĂ A ENERGIEI ATOMICE, PE DE O PARTE, ȘI REGATUL UNIT AL MARII BRITANII ȘI IRLANDEI DE NORD, PE DE ALTĂ PARTE

din 21 decembrie 2022

privind prelungirea pentru a doua și ultima oară a perioadei de tranziție în care Regatul Unit poate deroga de la obligația de a șterge din registrul cu numele pasagerilor datele pasagerilor după plecarea acestora din Regatul Unit [2022/2549]

CONSILIUL DE PARTENERIAT,

având în vedere Acordul comercial și de cooperare dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, pe de altă parte (denumit în continuare „Acordul comercial și de cooperare”), în special articolul 552,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Perioada de tranziție în care Regatul Unit poate deroga de la obligația prevăzută la articolul 552 alineatul (4) din Acordul comercial și de cooperare de a șterge din registrul cu numele pasagerilor datele pasagerilor după plecarea acestora din Regatul Unit se prelungește pentru a doua și ultima oară, până la 31 decembrie 2023, în temeiul articolului 552 alineatul (13) din acordul menționat.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles și la Londra, 21 decembrie 2022.

Pentru Consiliul de parteneriat

Copreședinții

Maroš ŠEFČOVIČ

James CLEVERLY

---

| 22.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/154 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/154

---

DECIZIA nr. 3/2022 A CONSILIULUI DE PARTENERIAT INSTITUIT PRIN ACORDUL COMERCIAL ȘI DE COOPERARE DINTRE UNIUNEA EUROPEANĂ ȘI COMUNITATEA EUROPEANĂ A ENERGIEI ATOMICE, PE DE O PARTE, ȘI REGATUL UNIT AL MARII BRITANII ȘI IRLANDEI DE NORD, PE DE ALTĂ PARTE

din 21 decembrie 2022

de stabilire a unei liste de persoane care doresc și sunt în măsură să fie membri ai unui tribunal arbitral în temeiul Acordului comercial și de cooperare [2022/2550]

CONSILIUL DE PARTENERIAT,

având în vedere Acordul comercial și de cooperare dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, pe de altă parte (1) (denumit în continuare „Acordul comercial și de cooperare”), în special articolul 752 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 752 alineatul (1) din Acordul comercial și de cooperare, Consiliul de parteneriat trebuie să stabilească o listă de persoane care doresc și sunt în măsură să fie membri ai unui tribunal arbitral. Lista trebuie să cuprindă numele a cel puțin 15 persoane și să fie alcătuită din trei subliste: (a) o sublistă de persoane stabilită pe baza propunerilor Uniunii; (b) o sublistă de persoane stabilită pe baza propunerilor Regatului Unit și (c) o sublistă de persoane care nu sunt resortisanți ai niciuneia dintre părți și care vor exercita funcția de președinte al tribunalului arbitral. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 752 alineatul (1) din Acordul comercial și de cooperare, Consiliul de parteneriat trebuie să stabilească o listă de persoane care doresc și sunt în măsură să fie membri ai unui tribunal arbitral. Lista trebuie să cuprindă numele a cel puțin 15 persoane și să fie alcătuită din trei subliste: (a) o sublistă de persoane stabilită pe baza propunerilor Uniunii; (b) o sublistă de persoane stabilită pe baza propunerilor Regatului Unit și (c) o sublistă de persoane care nu sunt resortisanți ai niciuneia dintre părți și care vor exercita funcția de președinte al tribunalului arbitral.

| (2) | Fiecare sublistă trebuie să fie alcătuită din cel puțin cinci persoane. |
| --- | --- |

(2)

Fiecare sublistă trebuie să fie alcătuită din cel puțin cinci persoane.

| (3) | În conformitate cu articolul 741 din Acordul comercial și de cooperare, toți arbitrii trebuie să fie persoane care oferă toate garanțiile de independență, care dețin calificările necesare pentru exercitarea unor înalte funcții judiciare în țările lor respective sau care sunt jurisconsulți a căror competență este larg recunoscută. Aceștia trebuie să demonstreze că dețin cunoștințe de specialitate în domeniul dreptului și al comerțului internațional, inclusiv cu privire la aspectele specifice reglementate de titlurile I-VII, de capitolul 4 din titlul VIII și de titlurile IX-XII din partea a doua rubrica întâi sau rubrica a șasea, sau în domeniul dreptului și cu privire la orice alte aspecte reglementate de Acordul comercial și de cooperare sau de orice acord de completare, iar, în plus față de acestea, președintele trebuie să demonstreze și că are experiență în ceea ce privește procedurile de soluționare a litigiilor. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 741 din Acordul comercial și de cooperare, toți arbitrii trebuie să fie persoane care oferă toate garanțiile de independență, care dețin calificările necesare pentru exercitarea unor înalte funcții judiciare în țările lor respective sau care sunt jurisconsulți a căror competență este larg recunoscută. Aceștia trebuie să demonstreze că dețin cunoștințe de specialitate în domeniul dreptului și al comerțului internațional, inclusiv cu privire la aspectele specifice reglementate de titlurile I-VII, de capitolul 4 din titlul VIII și de titlurile IX-XII din partea a doua rubrica întâi sau rubrica a șasea, sau în domeniul dreptului și cu privire la orice alte aspecte reglementate de Acordul comercial și de cooperare sau de orice acord de completare, iar, în plus față de acestea, președintele trebuie să demonstreze și că are experiență în ceea ce privește procedurile de soluționare a litigiilor.

| (4) | În conformitate cu articolul 752 alineatul (3) din Acordul comercial și de cooperare, lista respectivă nu trebuie să conțină persoane care sunt membri, funcționari sau alți agenți ai instituțiilor Uniunii, ai guvernului unui stat membru sau ai guvernului Regatului Unit. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolul 752 alineatul (3) din Acordul comercial și de cooperare, lista respectivă nu trebuie să conțină persoane care sunt membri, funcționari sau alți agenți ai instituțiilor Uniunii, ai guvernului unui stat membru sau ai guvernului Regatului Unit.

| (5) | Pe baza propunerilor Uniunii și ale Regatului Unit, este oportun ca Consiliul de parteneriat să convină asupra celor două subliste de șase persoane pentru funcția de membri ai tribunalului arbitral și asupra sublistei de opt persoane pentru funcția de președinte al tribunalului arbitral, |
| --- | --- |

(5)

Pe baza propunerilor Uniunii și ale Regatului Unit, este oportun ca Consiliul de parteneriat să convină asupra celor două subliste de șase persoane pentru funcția de membri ai tribunalului arbitral și asupra sublistei de opt persoane pentru funcția de președinte al tribunalului arbitral,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Lista de persoane care doresc și sunt în măsură să fie arbitri în temeiul Acordului comercial și de cooperare dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, pe de altă parte, este prezentată în anexă.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei adoptării.

Adoptată la Bruxelles și Londra, 21 decembrie 2022.

Pentru Consiliul de parteneriat

Copreședinții

Maros ŠEFČOVIČ

James CLEVERLY

---

(1)  
  JO L 149, 30.4.2021, p. 10.

1

---

ANEXĂ

| (a) | Sublista de persoane stabilită pe baza propunerilor Uniunii: | Laurence BOISSON DE CHAZOURNES |
| --- | --- | --- |

(a)

Sublista de persoane stabilită pe baza propunerilor Uniunii:

Laurence BOISSON DE CHAZOURNES

| | Irina BUGA |
| --- | --- |

Irina BUGA

| | Hélène RUIZ FABRI |
| --- | --- |

Hélène RUIZ FABRI

| | Michael HAHN |
| --- | --- |

Michael HAHN

| | Crenguța LEAUA |
| --- | --- |

Crenguța LEAUA

| | Peter Leo Henri VAN DEN BOSSCHE |
| --- | --- |

Peter Leo Henri VAN DEN BOSSCHE

| (b) | Sublista de persoane stabilită pe baza propunerilor Regatului Unit: | Lorand Alexander BARTELS |
| --- | --- | --- |

(b)

Sublista de persoane stabilită pe baza propunerilor Regatului Unit:

Lorand Alexander BARTELS

| | Lawrence COLLINS |
| --- | --- |

Lawrence COLLINS

| | Jean E. KALICKI |
| --- | --- |

Jean E. KALICKI

| | Surya P. SUBEDI |
| --- | --- |

Surya P. SUBEDI

| | David UNTERHALTER |
| --- | --- |

David UNTERHALTER

| | Janet M. WHITTAKER |
| --- | --- |

Janet M. WHITTAKER

| (c) | Sublista de persoane care ar urma să exercite funcția de președinte al tribunalului arbitral: | Leora BLUMBERG |
| --- | --- | --- |

(c)

Sublista de persoane care ar urma să exercite funcția de președinte al tribunalului arbitral:

Leora BLUMBERG

| | Thomas COTTIER |
| --- | --- |

Thomas COTTIER

| | William J. DAVEY |
| --- | --- |

William J. DAVEY

| | Gavan GRIFFITH |
| --- | --- |

Gavan GRIFFITH

| | Valerie HUGHES |
| --- | --- |

Valerie HUGHES

| | Campbell MCLACHLAN |
| --- | --- |

Campbell MCLACHLAN

| | Penelope Jane RIDINGS |
| --- | --- |

Penelope Jane RIDINGS

| | J. Christopher THOMAS |
| --- | --- |

J. Christopher THOMAS

---

| 22.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/157 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/157

---

DECIZIA nr. 4 A COMITETULUI PENTRU COMERȚ UE-COREEA

din 30 noiembrie 2022

privind modificarea anexelor 10-A și 10-B la Acordul de liber schimb între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte [2022/2551]

COMITETUL PENTRU COMERȚ,

având în vedere Acordul de liber schimb între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte, în special articolul 10.24 alineatul (1), articolul 10.25 alineatul (1), articolul 10.25 alineatul (3), articolul 15.1 alineatul (4) litera (c) și articolul 15.5 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 15.1 alineatul (4) litera (c) din Acordul de liber schimb între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte (1) (denumit în continuare „acordul”), Comitetul pentru comerț poate examina modificările la acord sau poate modifica dispozițiile acestuia în cazurile prevăzute expres în acord. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 15.1 alineatul (4) litera (c) din Acordul de liber schimb între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte (1) (denumit în continuare „acordul”), Comitetul pentru comerț poate examina modificările la acord sau poate modifica dispozițiile acestuia în cazurile prevăzute expres în acord.

| (2) | Articolul 15.5 alineatul (2) din acord prevede că părțile pot adopta o decizie a Comitetului pentru comerț de modificare a anexelor, apendicelor, protocoalelor și notelor la acord, în funcție de cerințele și procedurile juridice care li se aplică părților. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 15.5 alineatul (2) din acord prevede că părțile pot adopta o decizie a Comitetului pentru comerț de modificare a anexelor, apendicelor, protocoalelor și notelor la acord, în funcție de cerințele și procedurile juridice care li se aplică părților.

| (3) | Articolul 10.24 alineatul (1) din acord permite părților să adauge indicații geografice în vederea protecției în anexele 10-A și 10-B, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 10.25. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 10.24 alineatul (1) din acord permite părților să adauge indicații geografice în vederea protecției în anexele 10-A și 10-B, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 10.25.

| (4) | În temeiul articolului 10.25 alineatul (1) din acord, Grupul de lucru privind indicațiile geografice (denumit în continuare „grupul de lucru IG”) poate face recomandări și poate adopta decizii prin consens. |
| --- | --- |

(4)

În temeiul articolului 10.25 alineatul (1) din acord, Grupul de lucru privind indicațiile geografice (denumit în continuare „grupul de lucru IG”) poate face recomandări și poate adopta decizii prin consens.

| (5) | În temeiul articolului 10.25 alineatul (3) din acord, grupul de lucru IG poate decide să modifice anexele 10-A și 10-B pentru a adăuga indicații geografice individuale ale UE sau ale Coreei sau pentru a elimina indicațiile geografice individuale care nu mai sunt protejate de partea de origine sau care nu mai îndeplinesc condițiile pentru a fi considerate o indicație geografică în cealaltă parte. De asemenea, grupul de lucru poate decide că trimiterea la legislația din acord se consideră trimitere la legislația respectivă în forma modificată, înlocuită și aflată în vigoare la o anumită dată, ulterioară intrării în vigoare a acordului. |
| --- | --- |

(5)

În temeiul articolului 10.25 alineatul (3) din acord, grupul de lucru IG poate decide să modifice anexele 10-A și 10-B pentru a adăuga indicații geografice individuale ale UE sau ale Coreei sau pentru a elimina indicațiile geografice individuale care nu mai sunt protejate de partea de origine sau care nu mai îndeplinesc condițiile pentru a fi considerate o indicație geografică în cealaltă parte. De asemenea, grupul de lucru poate decide că trimiterea la legislația din acord se consideră trimitere la legislația respectivă în forma modificată, înlocuită și aflată în vigoare la o anumită dată, ulterioară intrării în vigoare a acordului.

| (6) | În temeiul articolului 5 alineatul (2) din Decizia nr. 1/2019 a Grupului de lucru UE-Coreea privind indicațiile geografice din 17 septembrie 2019 privind adoptarea regulamentului său de procedură (denumit în continuare „regulamentul de procedură”), grupul de lucru IG poate decide prin consens să recomande adăugarea sau eliminarea indicațiilor geografice pentru luarea unei decizii finale în cadrul Comitetului pentru comerț, în conformitate cu articolul 10.21 alineatul (4), cu articolul 10.24 și cu articolul 10.25 din acord. |
| --- | --- |

(6)

În temeiul articolului 5 alineatul (2) din Decizia nr. 1/2019 a Grupului de lucru UE-Coreea privind indicațiile geografice din 17 septembrie 2019 privind adoptarea regulamentului său de procedură (denumit în continuare „regulamentul de procedură”), grupul de lucru IG poate decide prin consens să recomande adăugarea sau eliminarea indicațiilor geografice pentru luarea unei decizii finale în cadrul Comitetului pentru comerț, în conformitate cu articolul 10.21 alineatul (4), cu articolul 10.24 și cu articolul 10.25 din acord.

| (7) | În temeiul articolului 5 alineatul (3) din regulamentul de procedură, care face trimitere la articolul 15.3 alineatul (5) și la articolul 15.5 alineatul (2) din acord, Comitetul pentru comerț poate să își asume sarcina atribuită grupului de lucru IG și poate decide să modifice anexele 10-A și 10-B, iar părțile pot adopta decizia în funcție de cerințele și procedurile lor juridice aplicabile. |
| --- | --- |

(7)

În temeiul articolului 5 alineatul (3) din regulamentul de procedură, care face trimitere la articolul 15.3 alineatul (5) și la articolul 15.5 alineatul (2) din acord, Comitetul pentru comerț poate să își asume sarcina atribuită grupului de lucru IG și poate decide să modifice anexele 10-A și 10-B, iar părțile pot adopta decizia în funcție de cerințele și procedurile lor juridice aplicabile.

| (8) | În conformitate cu articolul 10.25 alineatul (3) litera (c) din acord, părțile au confirmat următoarele aspecte legate de trimiterile la legislație din acord:






  (a) | La 17 aprilie 2019, Regulamentul (CE) nr. 110/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 ianuarie 2008 privind definirea, desemnarea, prezentarea, etichetarea și protecția indicațiilor geografice ale băuturilor spirtoase și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 1576/89 al Consiliului (2), menționat în subsecțiunea C „Indicații geografice” din acord, a fost abrogat prin Regulamentul (UE) 2019/787 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2019 privind definirea, descrierea, prezentarea și etichetarea băuturilor spirtoase, utilizarea denumirilor băuturilor spirtoase în prezentarea și etichetarea altor produse alimentare, protecția indicațiilor geografice ale băuturilor spirtoase, utilizarea alcoolului etilic și a distilatelor de origine agricolă în băuturile alcoolice, și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 110/2008 (3). Prin urmare, o trimitere din acord la Regulamentul (CE) nr. 110/2008 ar trebui considerată drept o trimitere la Regulamentul (UE) 2019/787. |
| --- | --- | --- |

(8)

În conformitate cu articolul 10.25 alineatul (3) litera (c) din acord, părțile au confirmat următoarele aspecte legate de trimiterile la legislație din acord:

(a)

La 17 aprilie 2019, Regulamentul (CE) nr. 110/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 ianuarie 2008 privind definirea, desemnarea, prezentarea, etichetarea și protecția indicațiilor geografice ale băuturilor spirtoase și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 1576/89 al Consiliului (2), menționat în subsecțiunea C „Indicații geografice” din acord, a fost abrogat prin Regulamentul (UE) 2019/787 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2019 privind definirea, descrierea, prezentarea și etichetarea băuturilor spirtoase, utilizarea denumirilor băuturilor spirtoase în prezentarea și etichetarea altor produse alimentare, protecția indicațiilor geografice ale băuturilor spirtoase, utilizarea alcoolului etilic și a distilatelor de origine agricolă în băuturile alcoolice, și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 110/2008 (3). Prin urmare, o trimitere din acord la Regulamentul (CE) nr. 110/2008 ar trebui considerată drept o trimitere la Regulamentul (UE) 2019/787.

| (b) | La 21 noiembrie 2012, Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (4), menționat în subsecțiunea C „Indicații geografice”, a fost abrogat prin Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (5). Prin urmare, o trimitere din acord la Regulamentul (CE) nr. 510/2006 ar trebui considerată drept o trimitere la Regulamentul (UE) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

(b)

La 21 noiembrie 2012, Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (4), menționat în subsecțiunea C „Indicații geografice”, a fost abrogat prin Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (5). Prin urmare, o trimitere din acord la Regulamentul (CE) nr. 510/2006 ar trebui considerată drept o trimitere la Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

| (c) | La 26 februarie 2014, Regulamentul (CEE) nr. 1601/91 al Consiliului din 10 iunie 1991 de stabilire a normelor generale privind definirea, descrierea și prezentarea vinurilor aromatizate, a băuturilor aromatizate pe bază de vin și a cocteilurilor aromatizate din produse vitivinicole (6), menționat în subsecțiunea C „Indicații geografice”, a fost abrogat prin Regulamentul (UE) nr. 251/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 februarie 2014 privind definirea, descrierea, prezentarea, etichetarea și protejarea indicațiilor geografice ale produselor vitivinicole aromatizate și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 1601/91 al Consiliului (7). Prin urmare, o trimitere din acord la Regulamentul (CEE) nr. 1601/91 ar trebui considerată drept o trimitere la Regulamentul (UE) nr. 251/2014. |
| --- | --- |

(c)

La 26 februarie 2014, Regulamentul (CEE) nr. 1601/91 al Consiliului din 10 iunie 1991 de stabilire a normelor generale privind definirea, descrierea și prezentarea vinurilor aromatizate, a băuturilor aromatizate pe bază de vin și a cocteilurilor aromatizate din produse vitivinicole (6), menționat în subsecțiunea C „Indicații geografice”, a fost abrogat prin Regulamentul (UE) nr. 251/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 februarie 2014 privind definirea, descrierea, prezentarea, etichetarea și protejarea indicațiilor geografice ale produselor vitivinicole aromatizate și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 1601/91 al Consiliului (7). Prin urmare, o trimitere din acord la Regulamentul (CEE) nr. 1601/91 ar trebui considerată drept o trimitere la Regulamentul (UE) nr. 251/2014.

| (d) | La 29 aprilie 2008, Regulamentul (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului din 17 mai 1999 privind organizarea comună a pieței vitivinicole (8), menționat în subsecțiunea C „Indicații geografice”, a fost abrogat prin Regulamentul (CE) nr. 479/2008 al Consiliului din 29 aprilie 2008 privind organizarea comună a pieței vitivinicole, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1493/1999, a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003, a Regulamentului (CE) nr. 1290/2005 și a Regulamentului (CE) nr. 3/2008 și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2392/86 și a Regulamentului (CE) nr. 1493/1999. Acest din urmă regulament a fost abrogat prin Regulamentul (CE) nr. 491/2009 al Consiliului din 25 mai 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (9), iar dispozițiile sale au fost incluse în Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (10). Prin urmare, o trimitere din acord la Regulamentul (CE) nr. 1493/1999 ar trebui considerată drept o trimitere la Regulamentul (CE) nr. 491/2009. |
| --- | --- |

(d)

La 29 aprilie 2008, Regulamentul (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului din 17 mai 1999 privind organizarea comună a pieței vitivinicole (8), menționat în subsecțiunea C „Indicații geografice”, a fost abrogat prin Regulamentul (CE) nr. 479/2008 al Consiliului din 29 aprilie 2008 privind organizarea comună a pieței vitivinicole, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1493/1999, a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003, a Regulamentului (CE) nr. 1290/2005 și a Regulamentului (CE) nr. 3/2008 și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2392/86 și a Regulamentului (CE) nr. 1493/1999. Acest din urmă regulament a fost abrogat prin Regulamentul (CE) nr. 491/2009 al Consiliului din 25 mai 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (9), iar dispozițiile sale au fost incluse în Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (10). Prin urmare, o trimitere din acord la Regulamentul (CE) nr. 1493/1999 ar trebui considerată drept o trimitere la Regulamentul (CE) nr. 491/2009.

| (e) | La 17 decembrie 2013, Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, menționat în subsecțiunea C „Indicații geografice”, a fost abrogat prin Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (11). Prin urmare, o trimitere din acord la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 ar trebui considerată drept o trimitere la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

(e)

La 17 decembrie 2013, Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, menționat în subsecțiunea C „Indicații geografice”, a fost abrogat prin Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (11). Prin urmare, o trimitere din acord la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 ar trebui considerată drept o trimitere la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

| (f) | Legea coreeană privind controlul calității produselor agricole (Legea nr. 9759, 9 iunie 2009), menționată în subsecțiunea C „Indicații geografice”, a fost modificată. La 21 decembrie 2021, a fost aplicată Legea privind controlul calității produselor agricole și pescărești (Legea nr. 18599, 21 decembrie 2021) (12). Prin urmare, o trimitere din acord la Legea privind controlul calității produselor agricole (Legea nr. 9759, 9 iunie 2009) ar trebui considerată drept o trimitere la Legea privind controlul calității produselor agricole și pescărești (Legea nr. 18599, 21 decembrie 2021). |
| --- | --- |

(f)

Legea coreeană privind controlul calității produselor agricole (Legea nr. 9759, 9 iunie 2009), menționată în subsecțiunea C „Indicații geografice”, a fost modificată. La 21 decembrie 2021, a fost aplicată Legea privind controlul calității produselor agricole și pescărești (Legea nr. 18599, 21 decembrie 2021) (12). Prin urmare, o trimitere din acord la Legea privind controlul calității produselor agricole (Legea nr. 9759, 9 iunie 2009) ar trebui considerată drept o trimitere la Legea privind controlul calității produselor agricole și pescărești (Legea nr. 18599, 21 decembrie 2021).

| (g) | Legea coreeană privind taxele asupra băuturilor alcoolice (Legea nr. 8852, 29 februarie 2008), menționată în subsecțiunea C „Indicații geografice”, a fost modificată. La 1 ianuarie 2021, în Legea privind licențele pentru băuturi alcoolice (traducere neoficială/Legea nr. 17761, 29 decembrie 2020) au fost introduse și au fost aplicate dispoziții specifice cu privire la procedurile administrative referitoare la producția și vânzarea etc. de băuturi alcoolice, prevăzute în Legea privind taxele asupra băuturilor alcoolice (13). Începând din ianuarie 2022, au fost aplicate atât Legea privind taxele asupra băuturilor alcoolice (Legea nr. 18593, 21 decembrie 2021) (14), cât și Legea privind licențele pentru băuturi alcoolice (Legea nr. 18723, 6 ianuarie 2022) (15). Prin urmare, o trimitere din acord la Legea privind taxele asupra băuturilor alcoolice (Legea nr. 8852, 29 februarie 2008) ar trebui considerată drept o trimitere la Legea privind taxele asupra băuturilor alcoolice (Legea nr. 18593, 21 decembrie 2021) și la Legea privind licențele pentru băuturi alcoolice (Legea nr. 18723, 6 ianuarie 2022). |
| --- | --- |

(g)

Legea coreeană privind taxele asupra băuturilor alcoolice (Legea nr. 8852, 29 februarie 2008), menționată în subsecțiunea C „Indicații geografice”, a fost modificată. La 1 ianuarie 2021, în Legea privind licențele pentru băuturi alcoolice (traducere neoficială/Legea nr. 17761, 29 decembrie 2020) au fost introduse și au fost aplicate dispoziții specifice cu privire la procedurile administrative referitoare la producția și vânzarea etc. de băuturi alcoolice, prevăzute în Legea privind taxele asupra băuturilor alcoolice (13). Începând din ianuarie 2022, au fost aplicate atât Legea privind taxele asupra băuturilor alcoolice (Legea nr. 18593, 21 decembrie 2021) (14), cât și Legea privind licențele pentru băuturi alcoolice (Legea nr. 18723, 6 ianuarie 2022) (15). Prin urmare, o trimitere din acord la Legea privind taxele asupra băuturilor alcoolice (Legea nr. 8852, 29 februarie 2008) ar trebui considerată drept o trimitere la Legea privind taxele asupra băuturilor alcoolice (Legea nr. 18593, 21 decembrie 2021) și la Legea privind licențele pentru băuturi alcoolice (Legea nr. 18723, 6 ianuarie 2022).

| (9) | Părțile au convenit să adauge 44 de indicații geografice ale UE și 41 de indicații geografice ale Coreei în anexele 10-A și 10-B prin următorul proces:






  (a) | În cadrul celei de a șaptea reuniuni a grupului de lucru IG, care a avut loc la Seul la 6 noiembrie 2019, părțile au discutat modalitățile de modificare a anexelor 10-A și 10-B la acord, în temeiul articolului 10.24 și al articolului 10.25 alineatul (3), și au convenit să continue discuțiile în lunile următoare în vederea ajungerii la un acord referitor la adăugarea de noi indicații geografice în cadrul următorului grup de lucru IG. |
| --- | --- | --- |

(9)

Părțile au convenit să adauge 44 de indicații geografice ale UE și 41 de indicații geografice ale Coreei în anexele 10-A și 10-B prin următorul proces:

(a)

În cadrul celei de a șaptea reuniuni a grupului de lucru IG, care a avut loc la Seul la 6 noiembrie 2019, părțile au discutat modalitățile de modificare a anexelor 10-A și 10-B la acord, în temeiul articolului 10.24 și al articolului 10.25 alineatul (3), și au convenit să continue discuțiile în lunile următoare în vederea ajungerii la un acord referitor la adăugarea de noi indicații geografice în cadrul următorului grup de lucru IG.

| (b) | În urma solicitării părților și în temeiul articolului 10.18 alineatele (3) și (4), precum și al articolelor 10.24 și 10.25 din acord, UE a finalizat procedura de opoziție și examinarea a 41 de indicații geografice ale Coreei. Coreea a finalizat procedura de opoziție și examinarea a 44 de indicații geografice ale UE. |
| --- | --- |

(b)

În urma solicitării părților și în temeiul articolului 10.18 alineatele (3) și (4), precum și al articolelor 10.24 și 10.25 din acord, UE a finalizat procedura de opoziție și examinarea a 41 de indicații geografice ale Coreei. Coreea a finalizat procedura de opoziție și examinarea a 44 de indicații geografice ale UE.

| (10) | Părțile au convenit să elimine trei indicații geografice ale UE și patru indicații geografice ale Coreei din anexele 10-A și 10-B prin următorul proces:






  (a) | La 25 octombrie 2016, UE a notificat Coreea cu privire la încetarea protecției unei indicații geografice a Spaniei și a solicitat eliminarea denumirii „Pacharán” din anexa 10-B la acord, în conformitate cu articolul 10.25 alineatul (3) litera (b), deoarece aceasta nu mai este protejată în UE. |
| --- | --- | --- |

(10)

Părțile au convenit să elimine trei indicații geografice ale UE și patru indicații geografice ale Coreei din anexele 10-A și 10-B prin următorul proces:

(a)

La 25 octombrie 2016, UE a notificat Coreea cu privire la încetarea protecției unei indicații geografice a Spaniei și a solicitat eliminarea denumirii „Pacharán” din anexa 10-B la acord, în conformitate cu articolul 10.25 alineatul (3) litera (b), deoarece aceasta nu mai este protejată în UE.

| (b) | După reexaminarea indicațiilor geografice ale UE protejate prin acord și având în vedere Regulamentul (UE) 2019/674 al Comisiei din 29 aprilie 2019 de modificare a anexei III la Regulamentul (CE) nr. 110/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind definirea, desemnarea, prezentarea, etichetarea și protecția indicațiilor geografice ale băuturilor spirtoase (16), UE a solicitat, în noiembrie 2020, eliminarea denumirii „Polish Cherry” din anexa 10-B la acord, în conformitate cu articolul 10.25 alineatul (3) litera (b), deoarece aceasta nu mai este protejată în UE. |
| --- | --- |

(b)

După reexaminarea indicațiilor geografice ale UE protejate prin acord și având în vedere Regulamentul (UE) 2019/674 al Comisiei din 29 aprilie 2019 de modificare a anexei III la Regulamentul (CE) nr. 110/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind definirea, desemnarea, prezentarea, etichetarea și protecția indicațiilor geografice ale băuturilor spirtoase (16), UE a solicitat, în noiembrie 2020, eliminarea denumirii „Polish Cherry” din anexa 10-B la acord, în conformitate cu articolul 10.25 alineatul (3) litera (b), deoarece aceasta nu mai este protejată în UE.

| (c) | La 15 martie 2021, Coreea a notificat și a solicitat eliminarea indicațiilor geografice „Muan White Lotus Tea (무안백련차)” și „Cheongyang Powdered Hot Pepper (청양고춧가루)” din lista indicațiilor geografice ale Coreei din partea B a anexei 10-A la acord, în conformitate cu articolul 10.25 alineatul (3) litera (b), deoarece acestea nu mai sunt protejate în Coreea. |
| --- | --- |

(c)

La 15 martie 2021, Coreea a notificat și a solicitat eliminarea indicațiilor geografice „Muan White Lotus Tea (무안백련차)” și „Cheongyang Powdered Hot Pepper (청양고춧가루)” din lista indicațiilor geografice ale Coreei din partea B a anexei 10-A la acord, în conformitate cu articolul 10.25 alineatul (3) litera (b), deoarece acestea nu mai sunt protejate în Coreea.

| (d) | În urma retragerii Regatului Unit din Uniune începând cu 1 ianuarie 2021, părțile au confirmat, în cadrul reuniunii tehnice virtuale desfășurate la 16 martie 2021, că indicația geografică „Scotch Whisky” ar trebui eliminată dintre denumirile enumerate în anexa 10-B la acord. |
| --- | --- |

(d)

În urma retragerii Regatului Unit din Uniune începând cu 1 ianuarie 2021, părțile au confirmat, în cadrul reuniunii tehnice virtuale desfășurate la 16 martie 2021, că indicația geografică „Scotch Whisky” ar trebui eliminată dintre denumirile enumerate în anexa 10-B la acord.

| (e) | În cadrul celei de a noua reuniuni a grupului de lucru IG, care a avut loc la 8 decembrie 2021, Coreea a notificat și a solicitat eliminarea indicațiilor geografice „Seosan Garlic (서산마늘)” și „Yeoju Sweet Potato (여주고구마)” din lista indicațiilor geografice ale Coreei din partea B a anexei 10-A la acord, în conformitate cu articolul 10.25 alineatul (3) litera (b), întrucât acestea nu mai sunt protejate în Coreea. |
| --- | --- |

(e)

În cadrul celei de a noua reuniuni a grupului de lucru IG, care a avut loc la 8 decembrie 2021, Coreea a notificat și a solicitat eliminarea indicațiilor geografice „Seosan Garlic (서산마늘)” și „Yeoju Sweet Potato (여주고구마)” din lista indicațiilor geografice ale Coreei din partea B a anexei 10-A la acord, în conformitate cu articolul 10.25 alineatul (3) litera (b), întrucât acestea nu mai sunt protejate în Coreea.

| (11) | Părțile au convenit să înlocuiască patru indicații geografice ale UE din anexa 10-A la acord care au suferit modificări ale denumirii cu indicațiile geografice corespunzătoare actualizate prin următorul proces:






  (a) | La 13 iulie 2017, UE a notificat Coreei faptul că patru indicații geografice protejate din acord au suferit modificări ale denumirii (17). UE a propus actualizarea denumirilor și a transcrierilor corespunzătoare din lista indicațiilor geografice ale UE protejate în prezent în Coreea. |
| --- | --- | --- |

(11)

Părțile au convenit să înlocuiască patru indicații geografice ale UE din anexa 10-A la acord care au suferit modificări ale denumirii cu indicațiile geografice corespunzătoare actualizate prin următorul proces:

(a)

La 13 iulie 2017, UE a notificat Coreei faptul că patru indicații geografice protejate din acord au suferit modificări ale denumirii (17). UE a propus actualizarea denumirilor și a transcrierilor corespunzătoare din lista indicațiilor geografice ale UE protejate în prezent în Coreea.

| (b) | În cadrul aceleiași notificări, UE a solicitat ca indicația geografică „Originali lietuviška degtinė/vodka lituanienne originale”, propusă pentru a fi adăugată în anexa 10-B, să fie schimbată în „Originali lietuviška degtinė/Original Lithuanian vodka” (transcriere 오리지널 리투아니아 보드카). |
| --- | --- |

(b)

În cadrul aceleiași notificări, UE a solicitat ca indicația geografică „Originali lietuviška degtinė/vodka lituanienne originale”, propusă pentru a fi adăugată în anexa 10-B, să fie schimbată în „Originali lietuviška degtinė/Original Lithuanian vodka” (transcriere 오리지널 리투아니아 보드카).

| (12) | În temeiul articolului 12 alineatul (2) din anexa la Decizia nr. 1 a Comitetului pentru comerț UE-Coreea din 23 decembrie 2011 (18), în perioada dintre reuniunile Comitetului pentru comerț, acesta poate adopta decizii prin procedură scrisă, în cazul în care ambele părți convin astfel. Procedura scrisă constă într-un schimb de note între președinții Comitetului pentru comerț, |
| --- | --- |

(12)

În temeiul articolului 12 alineatul (2) din anexa la Decizia nr. 1 a Comitetului pentru comerț UE-Coreea din 23 decembrie 2011 (18), în perioada dintre reuniunile Comitetului pentru comerț, acesta poate adopta decizii prin procedură scrisă, în cazul în care ambele părți convin astfel. Procedura scrisă constă într-un schimb de note între președinții Comitetului pentru comerț,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Trimiterile la legislația UE și la cea coreeană de la notele de subsol 51 și 53-55 din capitolul 10 secțiunea B subsecțiunea C „Indicații geografice” din versiunea acordului publicată în UE sau de la aceleași note de subsol numerotate 2 și 4-6 din versiunea acordului publicată în Coreea (19) se consideră drept trimiteri la legislația respectivă astfel cum a fost modificată sau înlocuită în conformitate cu anexa I la prezenta decizie.

Articolul 2

Anexele 10-A și 10-B la acord se modifică după cum urmează:

| 1. | adăugarea indicațiilor geografice enumerate în anexa II la prezenta decizie în lista corespunzătoare a indicațiilor geografice ale statului membru respectiv al UE din partea A a anexei 10-A la acord; |
| --- | --- |

1.

adăugarea indicațiilor geografice enumerate în anexa II la prezenta decizie în lista corespunzătoare a indicațiilor geografice ale statului membru respectiv al UE din partea A a anexei 10-A la acord;

| 2. | adăugarea indicațiilor geografice enumerate în anexa III la prezenta decizie în lista corespunzătoare a indicațiilor geografice ale Coreei din partea B a anexei 10-A la acord; |
| --- | --- |

2.

adăugarea indicațiilor geografice enumerate în anexa III la prezenta decizie în lista corespunzătoare a indicațiilor geografice ale Coreei din partea B a anexei 10-A la acord;

| 3. | adăugarea indicațiilor geografice enumerate în anexa IV la prezenta decizie în lista corespunzătoare a indicațiilor geografice ale statului membru respectiv din partea A secțiunea 1 și secțiunea 2 din anexa 10-B la acord; |
| --- | --- |

3.

adăugarea indicațiilor geografice enumerate în anexa IV la prezenta decizie în lista corespunzătoare a indicațiilor geografice ale statului membru respectiv din partea A secțiunea 1 și secțiunea 2 din anexa 10-B la acord;

| 4. | adăugarea indicațiilor geografice enumerate în anexa V la prezenta decizie în lista corespunzătoare a indicațiilor geografice ale Coreei din partea B a anexei 10-B la acord; |
| --- | --- |

4.

adăugarea indicațiilor geografice enumerate în anexa V la prezenta decizie în lista corespunzătoare a indicațiilor geografice ale Coreei din partea B a anexei 10-B la acord;

| 5. | eliminarea indicațiilor geografice „Pacharán” (Spania), „Polska Wiśniówka/Polish Cherry” (Polonia) și „Scotch Whisky” (Regatul Unit) din lista indicațiilor geografice din partea A secțiunea 2 din anexa 10-B la acord; |
| --- | --- |

5.

eliminarea indicațiilor geografice „Pacharán” (Spania), „Polska Wiśniówka/Polish Cherry” (Polonia) și „Scotch Whisky” (Regatul Unit) din lista indicațiilor geografice din partea A secțiunea 2 din anexa 10-B la acord;

| 6. | eliminarea indicațiilor geografice „Seosan Garlic (서산마늘)”, „Muan White Lotus Tea (무안백련차)”, „Cheongyang Powdered Hot Pepper (청양고춧가루)” și „Yeoju Sweet Potato (여주고구마)” din lista indicațiilor geografice ale Coreei din partea B a anexei 10-A la acord și |
| --- | --- |

6.

eliminarea indicațiilor geografice „Seosan Garlic (서산마늘)”, „Muan White Lotus Tea (무안백련차)”, „Cheongyang Powdered Hot Pepper (청양고춧가루)” și „Yeoju Sweet Potato (여주고구마)” din lista indicațiilor geografice ale Coreei din partea B a anexei 10-A la acord și

| 7. | înlocuirea indicațiilor geografice care au suferit modificări ale denumirii din lista indicațiilor geografice ale statului membru respectiv din partea A a anexei 10-A la acord cu denumirile indicațiilor geografice corespunzătoare enumerate în anexa VI la prezenta decizie. |
| --- | --- |

7.

înlocuirea indicațiilor geografice care au suferit modificări ale denumirii din lista indicațiilor geografice ale statului membru respectiv din partea A a anexei 10-A la acord cu denumirile indicațiilor geografice corespunzătoare enumerate în anexa VI la prezenta decizie.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare în prima zi a lunii următoare datei la care părțile își transmit notificări scrise pe canale diplomatice care atestă faptul că au îndeplinit cerințele și procedurile juridice aplicabile care sunt necesare pentru intrarea sa în vigoare.

---

(1)  
  JO L 127, 14.5.2011, p. 1.

1

(2)  
  JO L 39, 13.2.2008, p. 16.

2

(3)  
  JO L 130, 17.5.2019, p. 1.

3

(4)  
  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

4

(5)  
  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

5

(6)  
  JO L 149, 14.6.1991, p. 1.

6

(7)  
  JO L 84, 20.3.2014, p. 14.

7

(8)  
  JO L 179, 14.7.1999, p. 1.

8

(9)  
  JO L 154, 17.6.2009, p. 1.

9

(10)  
  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

10

(11)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

11

(12)  대한민국정부 관보 제20151호 (Buletinul Oficial 20151), 21.12.2021, p. 47.

12

(13)  대한민국정부 관보 제19907호 (Buletinul Oficial 19907), 29.12.2020, p. 110.

13

(14)  대한민국정부 관보 제20151호 (Buletinul Oficial 20151), 21.12.2021, p. 39.

14

(15)  대한민국정부 관보 제20163호 별권1 (Buletinul Oficial 20163, volumul separat 1), 6.1.2022, p. 4.

15

(16)  
  JO L 114, 30.4.2019, p. 7.

16

(17)  
  „Huile essentielle de lavande de Haute-Provence” a devenit „Huile essentielle de lavande de Haute-Provence/Essence de lavande de Haute-Provence” (transcriere: 윌 에썽씨엘 드 라벙드 드 오뜨 프로방스 / 에썽스 드 라벙드 드 오뜨 프로방스 (오뜨 프로방스 라벙드 에센스 오일) – „Prosciutto di S. Daniele” a devenit „Prosciutto di San Daniele” (transcrierea rămâne aceeași) – „Jamon de Teruel” a devenit „Jamón de Teruel/Paleta de Teruel” (transcriere: 하몬 데 떼루엘 / 빨레따 데 떼루엘) – „Jamón de Huelva” a devenit „Jabugo” (transcriere: 하부고).

17

(18)  Decizia nr. 1 a Comitetului pentru comerț UE-Coreea din 23 decembrie 2011 privind adoptarea regulamentului de procedură al Comitetului pentru comerț (JO L 58, 1.3.2013, p. 9).

18

(19)  대한민국 관보 제17538호(그2) (Buletinul Oficial 17538, volumul separat 2), 28.6.2011, p. 800.

19

---

ANEXA I

Trimiterile la legislația UE și la cea coreeană de la notele de subsol 51 și 53-55 din capitolul 10 secțiunea B subsecțiunea C „Indicații geografice” din versiunea acordului publicată în UE sau de la aceleași note de subsol numerotate 2 și 4-6 din versiunea acordului publicată în Coreea se consideră drept trimiteri la legislația respectivă, modificată sau înlocuită după cum urmează:

| 1. | În ceea ce privește trimiterile la legislația UE:






  (a) | Trimiterile la „Regulamentul (CE) nr. 110/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 ianuarie 2008 privind definirea, desemnarea, prezentarea, etichetarea și protecția indicațiilor geografice ale băuturilor spirtoase și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 1576/89 al Consiliului” se înlocuiesc cu trimiteri la „Regulamentul (UE) 2019/787 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2019 privind definirea, descrierea, prezentarea și etichetarea băuturilor spirtoase, utilizarea denumirilor băuturilor spirtoase în prezentarea și etichetarea altor produse alimentare, protecția indicațiilor geografice ale băuturilor spirtoase, utilizarea alcoolului etilic și a distilatelor de origine agricolă în băuturile alcoolice, și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 110/2008”; |
| --- | --- | --- |

1.

În ceea ce privește trimiterile la legislația UE:

(a)

Trimiterile la „Regulamentul (CE) nr. 110/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 ianuarie 2008 privind definirea, desemnarea, prezentarea, etichetarea și protecția indicațiilor geografice ale băuturilor spirtoase și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 1576/89 al Consiliului” se înlocuiesc cu trimiteri la „Regulamentul (UE) 2019/787 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2019 privind definirea, descrierea, prezentarea și etichetarea băuturilor spirtoase, utilizarea denumirilor băuturilor spirtoase în prezentarea și etichetarea altor produse alimentare, protecția indicațiilor geografice ale băuturilor spirtoase, utilizarea alcoolului etilic și a distilatelor de origine agricolă în băuturile alcoolice, și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 110/2008”;

| (b) | Trimiterile la „Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare” se înlocuiesc cu trimiteri la „Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare”; |
| --- | --- |

(b)

Trimiterile la „Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare” se înlocuiesc cu trimiteri la „Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare”;

| (c) | Trimiterile la „Regulamentul (CEE) nr. 1601/91 al Consiliului din 10 iunie 1991 de stabilire a normelor generale privind definirea, descrierea și prezentarea vinurilor aromatizate, a băuturilor aromatizate pe bază de vin și a cocteilurilor aromatizate din produse vitivinicole” se înlocuiesc cu trimiteri la „Regulamentul (UE) nr. 251/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 februarie 2014 privind definirea, descrierea, prezentarea, etichetarea și protejarea indicațiilor geografice ale produselor vitivinicole aromatizate și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 1601/91 al Consiliului”; |
| --- | --- |

(c)

Trimiterile la „Regulamentul (CEE) nr. 1601/91 al Consiliului din 10 iunie 1991 de stabilire a normelor generale privind definirea, descrierea și prezentarea vinurilor aromatizate, a băuturilor aromatizate pe bază de vin și a cocteilurilor aromatizate din produse vitivinicole” se înlocuiesc cu trimiteri la „Regulamentul (UE) nr. 251/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 februarie 2014 privind definirea, descrierea, prezentarea, etichetarea și protejarea indicațiilor geografice ale produselor vitivinicole aromatizate și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 1601/91 al Consiliului”;

| (d) | Trimiterile la „Regulamentul (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului din 17 mai 1999 privind organizarea comună a pieței vitivinicole”, care a fost abrogat prin Regulamentul (CE) nr. 479/2008 al Consiliului din 29 aprilie 2008 privind organizarea comună a pieței vitivinicole, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1493/1999, a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003, a Regulamentului (CE) nr. 1290/2005 și a Regulamentului (CE) nr. 3/2008 și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2392/86 și a Regulamentului (CE) nr. 1493/1999, se înlocuiesc cu trimiteri la „Regulamentul (CE) nr. 491/2009 al Consiliului din 25 mai 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole («Regulamentul unic OCP»)” și |
| --- | --- |

(d)

Trimiterile la „Regulamentul (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului din 17 mai 1999 privind organizarea comună a pieței vitivinicole”, care a fost abrogat prin Regulamentul (CE) nr. 479/2008 al Consiliului din 29 aprilie 2008 privind organizarea comună a pieței vitivinicole, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1493/1999, a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003, a Regulamentului (CE) nr. 1290/2005 și a Regulamentului (CE) nr. 3/2008 și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2392/86 și a Regulamentului (CE) nr. 1493/1999, se înlocuiesc cu trimiteri la „Regulamentul (CE) nr. 491/2009 al Consiliului din 25 mai 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole («Regulamentul unic OCP»)” și

| (e) | Trimiterile la „Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole («Regulamentul unic OCP»)” se înlocuiesc cu trimiteri la „Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului”. |
| --- | --- |

(e)

Trimiterile la „Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole («Regulamentul unic OCP»)” se înlocuiesc cu trimiteri la „Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului”.

| 2. | În ceea ce privește trimiterile la legislația Coreei:






  (a) | Trimiterile la Legea privind controlul calității produselor agricole (Legea nr. 9759, 9 iunie 2009) se înlocuiesc cu trimiteri la Legea privind controlul calității produselor agricole și pescărești (Legea nr. 18599, 21 decembrie 2021) și |
| --- | --- | --- |

2.

În ceea ce privește trimiterile la legislația Coreei:

(a)

Trimiterile la Legea privind controlul calității produselor agricole (Legea nr. 9759, 9 iunie 2009) se înlocuiesc cu trimiteri la Legea privind controlul calității produselor agricole și pescărești (Legea nr. 18599, 21 decembrie 2021) și

| (b) | Trimiterile la Legea privind taxele asupra băuturilor alcoolice (Legea nr. 8852, 29 februarie 2008) se înlocuiesc cu trimiteri la Legea privind taxele asupra băuturilor alcoolice (Legea nr. 18593, 21 decembrie 2021) și la Legea privind licențele pentru băuturi alcoolice (Legea nr. 18723, 6 ianuarie 2022). |
| --- | --- |

(b)

Trimiterile la Legea privind taxele asupra băuturilor alcoolice (Legea nr. 8852, 29 februarie 2008) se înlocuiesc cu trimiteri la Legea privind taxele asupra băuturilor alcoolice (Legea nr. 18593, 21 decembrie 2021) și la Legea privind licențele pentru băuturi alcoolice (Legea nr. 18723, 6 ianuarie 2022).

---

ANEXA II

| Codul de țară | Denumirea care urmează să fie protejată | Produsul | Transcrierea în alfabetul coreean |
| --- | --- | --- | --- |
| AT | Steirisches Kürbiskernöl | Ulei de semințe de dovleac | 슈타이리쉐스 퀴르비스케른욀 |
| CY | Λουκούμι Γεροσκήπου / Loukoumi Geroskipou | Produse de cofetărie | 루꾸미 게로스끼뿌 |
| DE | Hopfen aus der Hallertau | Hamei | 할러타우 홉펜 |
| DE | Lübecker Marzipan | Produse de cofetărie | 뤼베커 마르지판 |
| DE | Nürnberger Lebkuchen | Produse de cofetărie | 뉘른베르거 렙쿠헨 |
| DE | Schwarzwälder Schinken | Jambon | 슈바르츠벨더 쉰켄 |
| DK | Danablu | Brânzeturi | 다나블루 |
| ES | Aceite de Terra Alta/Oli de Terra Alta | Ulei de măsline | 아쎄이떼 데 떼라 알따; 올리 데 떼라 알따 |
| ES | Aceite Monterrubio | Ulei de măsline | 아쎄이떼 몬떼루비오 |
| ES | Estepa | Ulei de măsline | 에스떼빠 |
| ES | Les Garrigues | Ulei de măsline | 레스 가리게스 |
| ES | Sierra de Cazorla | Ulei de măsline | 씨에라 데 까쏘를라 |
| ES | Siurana | Ulei de măsline | 씨우라나 |
| EL | Καλαμάτα / Kalamata (1) | Ulei de măsline | 칼라마타 |
| EL | Σητεία Λασιθίου Κρήτης / Sitia Lasithiou Kritis | Ulei de măsline | 시티아 라시티우 크리티스 |
| EL | Λακωνία / Lakonia | Ulei de măsline | 라코니아 |
| EL | Γραβιέρα Κρήτης / Graviera Kritis | Brânzeturi | 그라비에라 크리티스 |
| EL | Κασέρι / Kasseri | Brânzeturi | 카세리 |
| IT | Aceto Balsamico di Modena | Oțet | 아체토 발사미코 디 모데나 |
| IT | Bresaola della Valtellina | Jambon | 브레사올라 델라 발텔리나 |
| IT | Kiwi Latina | Kiwi | 키위 라티나 |
| IT | Mela Alto Adige / Südtiroler Apfel | Mere | 멜라 알토 아디제; 수드티롤레르 아펠 |
| IT | Toscano | Ulei de măsline | 토스카노 |
| IT | Pecorino Toscano | Brânzeturi | 페코리노 토스카노 |
| IT | Salamini italiani alla cacciatora | Salam | 살라미니 이탈리아니 알라 카차토라 |
| NL | Edam Holland | Brânzeturi | 에담 홀란드 |
| NL | Gouda Holland | Brânzeturi | 고다 홀란드 |

Codul de țară

Denumirea care urmează să fie protejată

Produsul

Transcrierea în alfabetul coreean

AT

Steirisches Kürbiskernöl

Ulei de semințe de dovleac

슈타이리쉐스 퀴르비스케른욀

CY

Λουκούμι Γεροσκήπου / Loukoumi Geroskipou

Produse de cofetărie

루꾸미 게로스끼뿌

DE

Hopfen aus der Hallertau

Hamei

할러타우 홉펜

DE

Lübecker Marzipan

Produse de cofetărie

뤼베커 마르지판

DE

Nürnberger Lebkuchen

Produse de cofetărie

뉘른베르거 렙쿠헨

DE

Schwarzwälder Schinken

Jambon

슈바르츠벨더 쉰켄

DK

Danablu

Brânzeturi

다나블루

ES

Aceite de Terra Alta/Oli de Terra Alta

Ulei de măsline

아쎄이떼 데 떼라 알따; 올리 데 떼라 알따

ES

Aceite Monterrubio

Ulei de măsline

아쎄이떼 몬떼루비오

ES

Estepa

Ulei de măsline

에스떼빠

ES

Les Garrigues

Ulei de măsline

레스 가리게스

ES

Sierra de Cazorla

Ulei de măsline

씨에라 데 까쏘를라

ES

Siurana

Ulei de măsline

씨우라나

EL

Καλαμάτα / Kalamata (1)

Ulei de măsline

칼라마타

EL

Σητεία Λασιθίου Κρήτης / Sitia Lasithiou Kritis

Ulei de măsline

시티아 라시티우 크리티스

EL

Λακωνία / Lakonia

Ulei de măsline

라코니아

EL

Γραβιέρα Κρήτης / Graviera Kritis

Brânzeturi

그라비에라 크리티스

EL

Κασέρι / Kasseri

Brânzeturi

카세리

IT

Aceto Balsamico di Modena

Oțet

아체토 발사미코 디 모데나

IT

Bresaola della Valtellina

Jambon

브레사올라 델라 발텔리나

IT

Kiwi Latina

Kiwi

키위 라티나

IT

Mela Alto Adige / Südtiroler Apfel

Mere

멜라 알토 아디제; 수드티롤레르 아펠

IT

Toscano

Ulei de măsline

토스카노

IT

Pecorino Toscano

Brânzeturi

페코리노 토스카노

IT

Salamini italiani alla cacciatora

Salam

살라미니 이탈리아니 알라 카차토라

NL

Edam Holland

Brânzeturi

에담 홀란드

NL

Gouda Holland

Brânzeturi

고다 홀란드

---

(1)  Protecția IG „Kalamata” nu împiedică utilizarea denumirii unui soi de plante pentru desemnarea măslinelor pe teritoriul Coreei. Această formulare nu modifică și nici nu diminuează protecția deja oferită de acord indicației geografice protejate „Elia Kalamatas”.

---

ANEXA III

| Denumirea care urmează să fie protejată | Produsul | Transcrierea în alfabetul latin |
| --- | --- | --- |
| 천안배 (Cheonan Bae (Pear)) | Pere | Cheonan Bae |
| 나주배 (Naju Bae (Pear)) | Pere | Naju Bae |
| 안성배 (Anseong Bae (Pear)) | Pere | Anseong Bae |
| 고려흑삼제품 (Korean Black Ginseng Product) | Produse pe bază de ginseng negru | Goryeo Heuksamjepum |
| 예산사과 (Yesan Apple) | Mere | Yesan Sagwa |
| 안성쌀 (Anseong Ssal (Rice)) | Orez | Anseong Ssal |
| 영월고춧가루 (Yeongwol Red Pepper Powder) | Pudră de ardei roșu | Yeongwol Gochutgaru |
| 고려흑삼 (Korean Black Ginseng) | Ginseng negru | Goryeo Heuksam |
| 보성웅치올벼쌀 (Boseong Ungchi Olbyeossal) | Orez | Boseong Ungchi Olbyeossal |
| 김포쌀 (Gimpo Ssal (Rice)) | Orez | Gimpo Ssal |
| 진도검정쌀 (Jindo Black Rice) | Orez | Jindo Geomjeong Ssal |
| 군산쌀 (Gunsan Ssal (Rice)) | Orez | Gunsan Ssal |
| 영월고추 (Yeongwol Red Pepper) | Ardei roșu | Yeongwol Gochu |
| 영천포도 (Yeongcheon Grapes) | Struguri | Yeongcheon Podo |
| 무주사과 (Muju Apple) | Mere | Muju Sagwa |
| 삼척마늘 (Samcheok Garlic) | Usturoi | Samcheok Maneul |
| 김천자두 (Gimcheon Jadu (Plum)) | Prune | Gimcheon Jadu |
| 영동포도 (Yeongdong Grapes) | Struguri | Yeongdong Podo |
| 문경오미자 (Mungyeong Omija) | Omija | Mungyeong Omija |
| 청도반시 (Cheongdo Seedless Flat Persimmon) | Kaki | Cheongdo Bansi |
| 평창산양삼 (PyeongChang Wild-cultivated Ginseng) | Ginseng sălbatic cultivat | PyeongChang Sanyangsam |
| 보은대추 (Boeun Jujube) | Jujube | Boeun Daechu |
| 충주밤 (Chungju Bam (Chestnut)) | Castane | Chungju Bam |
| 가평잣 (Gapyeong Korean Pine nuts) | Semințe de pin | Gapyeong Jat |
| 정선곤드레 (Jeongseon Gondre) | Gondre (ciulin coreean) | Jeongseon Gondre |
| 영동곶감 (Yeongdong Persimmon Dried) | Kaki | Yeongdong Gotgam |
| 부여표고 (Buyeo Pyogo (Oak mushroom)) | Ciuperci Lentinula edodes | Buyeo Pyogo |
| 완도미역 (Wando Sea mustard) | Wakame | Wando Miyeok |
| 완도다시마 (Wando Sea tangle) | Alge Laminaria digitata | Wando Dasima |
| 기장미역 (Gijang sea mustard) | Wakame | Gijang Miyeok |
| 기장다시마 (Gijang sea tangle) | Alge Laminaria digitata | Gijang Dasima |
| 완도김 (Wando Laver) | Alge Nori | Wando Gim |
| 장흥김 (Jangheung Laver) | Alge Nori | Jangheung Gim |
| 여수굴 (Yeosu Gul (Yeosu Oyster)) | Stridii | Yeosu Gul |
| 고흥미역 (Goheung Dried Sea mustard) | Wakame | Goheung Miyeok |
| 고흥다시마 (Goheung Dried Sea tangle) | Alge Laminaria digitata | Goheung Dasima |
| 신안김 (Sinan Gim (Laver)) | Alge Nori | Sinan Gim |
| 해남김 (Haenam Gim (Laver)) | Alge Nori | Haenam Gim |
| 고흥김 (Goheung Laver) | Alge Nori | Goheung Gim |
| 고흥굴 (Goheung Gul (Oyster)) | Stridii | Goheung Gul |

Denumirea care urmează să fie protejată

Produsul

Transcrierea în alfabetul latin

천안배 (Cheonan Bae (Pear))

Pere

Cheonan Bae

나주배 (Naju Bae (Pear))

Pere

Naju Bae

안성배 (Anseong Bae (Pear))

Pere

Anseong Bae

고려흑삼제품 (Korean Black Ginseng Product)

Produse pe bază de ginseng negru

Goryeo Heuksamjepum

예산사과 (Yesan Apple)

Mere

Yesan Sagwa

안성쌀 (Anseong Ssal (Rice))

Orez

Anseong Ssal

영월고춧가루 (Yeongwol Red Pepper Powder)

Pudră de ardei roșu

Yeongwol Gochutgaru

고려흑삼 (Korean Black Ginseng)

Ginseng negru

Goryeo Heuksam

보성웅치올벼쌀 (Boseong Ungchi Olbyeossal)

Orez

Boseong Ungchi Olbyeossal

김포쌀 (Gimpo Ssal (Rice))

Orez

Gimpo Ssal

진도검정쌀 (Jindo Black Rice)

Orez

Jindo Geomjeong Ssal

군산쌀 (Gunsan Ssal (Rice))

Orez

Gunsan Ssal

영월고추 (Yeongwol Red Pepper)

Ardei roșu

Yeongwol Gochu

영천포도 (Yeongcheon Grapes)

Struguri

Yeongcheon Podo

무주사과 (Muju Apple)

Mere

Muju Sagwa

삼척마늘 (Samcheok Garlic)

Usturoi

Samcheok Maneul

김천자두 (Gimcheon Jadu (Plum))

Prune

Gimcheon Jadu

영동포도 (Yeongdong Grapes)

Struguri

Yeongdong Podo

문경오미자 (Mungyeong Omija)

Omija

Mungyeong Omija

청도반시 (Cheongdo Seedless Flat Persimmon)

Kaki

Cheongdo Bansi

평창산양삼 (PyeongChang Wild-cultivated Ginseng)

Ginseng sălbatic cultivat

PyeongChang Sanyangsam

보은대추 (Boeun Jujube)

Jujube

Boeun Daechu

충주밤 (Chungju Bam (Chestnut))

Castane

Chungju Bam

가평잣 (Gapyeong Korean Pine nuts)

Semințe de pin

Gapyeong Jat

정선곤드레 (Jeongseon Gondre)

Gondre (ciulin coreean)

Jeongseon Gondre

영동곶감 (Yeongdong Persimmon Dried)

Kaki

Yeongdong Gotgam

부여표고 (Buyeo Pyogo (Oak mushroom))

Ciuperci Lentinula edodes

Buyeo Pyogo

완도미역 (Wando Sea mustard)

Wakame

Wando Miyeok

완도다시마 (Wando Sea tangle)

Alge Laminaria digitata

Wando Dasima

기장미역 (Gijang sea mustard)

Wakame

Gijang Miyeok

기장다시마 (Gijang sea tangle)

Alge Laminaria digitata

Gijang Dasima

완도김 (Wando Laver)

Alge Nori

Wando Gim

장흥김 (Jangheung Laver)

Alge Nori

Jangheung Gim

여수굴 (Yeosu Gul (Yeosu Oyster))

Stridii

Yeosu Gul

고흥미역 (Goheung Dried Sea mustard)

Wakame

Goheung Miyeok

고흥다시마 (Goheung Dried Sea tangle)

Alge Laminaria digitata

Goheung Dasima

신안김 (Sinan Gim (Laver))

Alge Nori

Sinan Gim

해남김 (Haenam Gim (Laver))

Alge Nori

Haenam Gim

고흥김 (Goheung Laver)

Alge Nori

Goheung Gim

고흥굴 (Goheung Gul (Oyster))

Stridii

Goheung Gul

---

ANEXA IV

SECȚIUNEA 1

VINURI ORIGINARE DIN UNIUNEA EUROPEANĂ

| Codul de țară | Denumirea | Transcrierea în alfabetul coreean |
| --- | --- | --- |
| CY | Κουμανδαρία (transcrierea în alfabetul latin: Commandaria) | 꼬만다리아 |
| DE | Franken | 프랑켄 |
| ES | Utiel-Requena | 우띠엘 레께나 |
| FR | Pays d’Oc | 패이 독 / 뻬이 독 |
| FR | Romanée-Conti | 로마네 콘티 / 로마네 꽁띠 |
| FR | Pauillac | 포이약 / 뽀이약 |
| FR | Saint-Estèphe | 세인트 에스테브 / 쎙 에스테프 |
| IT | Prosecco | 프로세코 |
| RO | Cotnari | 코트나리 |
| SI | Vipavska dolina | 비파브스카 돌리나 |
| SK | Vinohradnícka oblasť Tokaj | 비노흐라드니스카 오블라스트 토카이 |

Codul de țară

Denumirea

Transcrierea în alfabetul coreean

CY

Κουμανδαρία (transcrierea în alfabetul latin: Commandaria)

꼬만다리아

DE

Franken

프랑켄

ES

Utiel-Requena

우띠엘 레께나

FR

Pays d’Oc

패이 독 / 뻬이 독

FR

Romanée-Conti

로마네 콘티 / 로마네 꽁띠

FR

Pauillac

포이약 / 뽀이약

FR

Saint-Estèphe

세인트 에스테브 / 쎙 에스테프

IT

Prosecco

프로세코

RO

Cotnari

코트나리

SI

Vipavska dolina

비파브스카 돌리나

SK

Vinohradnícka oblasť Tokaj

비노흐라드니스카 오블라스트 토카이

SECȚIUNEA 2

BĂUTURI SPIRTOASE ORIGINARE DIN UNIUNEA EUROPEANĂ

| Codul de țară | Denumirea | Transcrierea în alfabetul coreean |
| --- | --- | --- |
| CY | Ζιβανία/Τζιβανία/Ζιβάνα/Zivania | 지바니아 |
| ES | Brandy del Penedés | 브란디 델 뻬네데스 |
| EL | Τσίπουρο/Tsipouro | 치푸로 |
| IE | Irish Cream | 아이리쉬 크림 |
| LT | Originali lietuviška degtinė/Original Lithuanian vodka | 오리지널 리투아니아 보드카 |
| BE+NL+FR+DE | Genièvre/Jenever/Genever | 예네이버/제니버 |

Codul de țară

Denumirea

Transcrierea în alfabetul coreean

CY

Ζιβανία/Τζιβανία/Ζιβάνα/Zivania

지바니아

ES

Brandy del Penedés

브란디 델 뻬네데스

EL

Τσίπουρο/Tsipouro

치푸로

IE

Irish Cream

아이리쉬 크림

LT

Originali lietuviška degtinė/Original Lithuanian vodka

오리지널 리투아니아 보드카

BE+NL+FR+DE

Genièvre/Jenever/Genever

예네이버/제니버

---

ANEXA V

| Denumirea care urmează să fie protejată | Transcrierea în alfabetul latin |
| --- | --- |
| 무주머루와인 (Muju Wild Grape Wine) | Muju Meoru Wine |

Denumirea care urmează să fie protejată

Transcrierea în alfabetul latin

무주머루와인 (Muju Wild Grape Wine)

Muju Meoru Wine

---

ANEXA VI

FRANȚA

| Huile essentielle de lavande de Haute-Provence/Essence de lavande de Haute-Provence (1) | Ulei esențial de levănțică | 윌 에썽씨엘 드 라벙드 드 오뜨 프로방스 / 에썽스 드 라벙드 드 오뜨 프로방스 (오뜨 프로방스 라벙드 에센스 오일) |
| --- | --- | --- |

Huile essentielle de lavande de Haute-Provence/Essence de lavande de Haute-Provence (1)

Ulei esențial de levănțică

윌 에썽씨엘 드 라벙드 드 오뜨 프로방스 / 에썽스 드 라벙드 드 오뜨 프로방스 (오뜨 프로방스 라벙드 에센스 오일)

ITALIA

| Prosciutto di San Daniele (2) | Jambon | 프로슈토 디 산 다니엘레(생햄) |
| --- | --- | --- |

Prosciutto di San Daniele (2)

Jambon

프로슈토 디 산 다니엘레(생햄)

SPANIA

| Jamón de Teruel/Paleta de Teruel (3) | Jambon | 하몬 데 떼루엘 / 빨레따 데 떼루엘 |
| --- | --- | --- |
| Jabugo (4) | Jambon | 하부고 |

Jamón de Teruel/Paleta de Teruel (3)

Jambon

하몬 데 떼루엘 / 빨레따 데 떼루엘

Jabugo (4)

Jambon

하부고

---

(1)  
  „Huile essentielle de lavande de Haute-Provence” a devenit „Huile essentielle de lavande de Haute-Provence/Essence de lavande de Haute-Provence”.

(2)  
  „Prosciutto di S. Daniele” a devenit „Prosciutto di San Daniele”.

(3)  
  „Jamon de Teruel” a devenit „Jamón de Teruel/Paleta de Teruel”.

(4)  
  „Jamón de Huelva” a devenit „Jabugo”.

---

Rectificări

| 22.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/169 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/169

---

Rectificare la Regulamentul (UE) 2022/2400 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 noiembrie 2022 de modificare a anexelor IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 privind poluanții organici persistenți

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 317 din 9 decembrie 2022
  )

La pagina 29, în anexă, punctul 1 litera (c), coloana a patra din tabel, litera (a):

în loc de:

| „(a) | până la 29 decembrie 2027, 500 mg/kg;”, |
| --- | --- |

„(a)

până la 29 decembrie 2027, 500 mg/kg;”,

se citește:

| „(a) | până la 29 decembrie 2025, 500 mg/kg;”. |
| --- | --- |

„(a)

până la 29 decembrie 2025, 500 mg/kg;”.

La pagina 29, în anexă, punctul 1 litera (c), coloana a patra din tabel, litera (b):

în loc de:

| „(b) | de la 30 decembrie 2025 până 28 decembrie 2027, 350 mg/kg sau, dacă este mai mare, suma concentrațiilor acestor substanțe în cazul în care acestea sunt prezente în amestecuri sau articole, astfel cum se prevede în anexa I punctul 2 coloana a patra, pentru substanțele tetrabromodifenileter, pentabromodifenileter, hexabromodifenileter, heptabromodifenileter și decabromdifenileter;”, |
| --- | --- |

„(b)

de la 30 decembrie 2025 până 28 decembrie 2027, 350 mg/kg sau, dacă este mai mare, suma concentrațiilor acestor substanțe în cazul în care acestea sunt prezente în amestecuri sau articole, astfel cum se prevede în anexa I punctul 2 coloana a patra, pentru substanțele tetrabromodifenileter, pentabromodifenileter, hexabromodifenileter, heptabromodifenileter și decabromdifenileter;”,

se citește:

| „(b) | de la 30 decembrie 2025 până la 29 decembrie 2027, 350 mg/kg, sau, dacă este mai mare, suma concentrațiilor acestor substanțe în cazul în care acestea sunt prezente în amestecuri sau articole, astfel cum se prevede în anexa I punctul 2 coloana a patra, pentru substanțele tetrabromodifenileter, pentabromodifenileter, hexabromodifenileter, heptabromodifenileter și decabromdifenileter;”. |
| --- | --- |

„(b)

de la 30 decembrie 2025 până la 29 decembrie 2027, 350 mg/kg, sau, dacă este mai mare, suma concentrațiilor acestor substanțe în cazul în care acestea sunt prezente în amestecuri sau articole, astfel cum se prevede în anexa I punctul 2 coloana a patra, pentru substanțele tetrabromodifenileter, pentabromodifenileter, hexabromodifenileter, heptabromodifenileter și decabromdifenileter;”.

---

| 22.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/170 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/170

---

Rectificare la Decizia (UE) 2022/2353 a Consiliului din 1 decembrie 2022 privind o măsură de asistență, în cadrul Instrumentului european pentru pace, în vederea consolidării capacităților forțelor armate ale Bosniei și Herțegovinei

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 311 din 2 decembrie 2022
  )

Titlul din cuprins și titlul de la pagina 149:

în loc de:

„Decizia (UE) 2022/2353 a Consiliului ...”,

se citește:

„Decizia (PESC) 2022/2353 a Consiliului ...”.

---