# Az Európai Unió L 67/2023

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 67 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 66. évfolyam2023. március 3. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 67

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

66. évfolyam2023. március 3.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács (EU) 2023/449 végrehajtási rendelete (2023. március 2.) az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 208/2014/EU rendelet végrehajtásáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/450 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. november 25.) az (EU) 2021/23 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az (EU) 2021/23 rendelet 20. cikkének (1) bekezdésében említett kártalanítás központi szerződő felek általi kifizetésének sorrendjét, az említett központi szerződő felek által az éves nyereségükből a jövőbeli nyereségeikre vonatkozó követelést elismerő instrumentumok tulajdonosai részére teljesítendő fizetések éveinek maximális számát és az említett nyereségekből az említett kifizetésekre felhasználandó maximális részarányt meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  ) | 5 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/451 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. november 25.) az illetékes hatóság és a felügyeleti kollégium által a központi szerződő felek helyreállítási tervének értékelésekor figyelembe veendő tényezők részletezéséről (
  1
  ) | 7 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/452 végrehajtási rendelete (2023. február 24.) egy szeszes italra vonatkozó földrajzi jelzésnek az (EU) 2019/787 európai parlamenti és tanácsi rendelet 30. cikkének (2) bekezdése alapján történő bejegyzéséről (Grappa della Valle d’Aosta/Grappa de la Vallée d’Aoste) | 17 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/453 végrehajtási rendelete (2023. március 2.) a Kínai Népköztársaságból származó, egyes készterméknek vagy nem annak minősülő, rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvények behozatalára az (EU) 2017/141 bizottsági végrehajtási rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett, egyes készterméknek vagy nem annak minősülő, rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvények behozatalára történő kiterjesztéséről | 19 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/454 végrehajtási rendelete (2023. március 2.) a 37/2010/EU rendeletnek a toltrazuril anyag állati eredetű élelmiszerekben előforduló maximális maradékanyag-határérték szerinti osztályozása tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 38 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/455 végrehajtási rendelete (2023. március 2.) a ciprusi kormány tényleges ellenőrzésén kívül eső területekről a kormány tényleges ellenőrzése alatt álló területekre érkező árukra vonatkozó egyedi szabályok megállapításáról szóló 1480/2004/EK rendelet helyesbítéséről | 41 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2023/456 határozata (2023. február 21.) az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) és a 101. cikkben hivatkozott listát tartalmazó 37. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról (
  1
  ) | 43 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2023/457 határozata (2023. március 2.) az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról | 47 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/458 végrehajtási határozata (2023. március 1.) egyes, biocid termékekben az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint felhasználható hatóanyagok jóváhagyásának megtagadásáról (
  1
  ) | 51 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/459 végrehajtási határozata (2023. március 2.) a 2,2-dibróm-2-cianoacetamid (DBNPA) létező hatóanyag 4. terméktípusba tartozó biocid termékekben felhasználható hatóanyagként történő jóváhagyásának az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megtagadásáról (
  1
  ) | 54 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/460 végrehajtási határozata (2023. március 2.) az imidakloprid 18. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználására vonatkozó jóváhagyás érvényességi idejének az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban történő meghosszabbításáról (
  1
  ) | 58 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács (EU) 2023/449 végrehajtási rendelete (2023. március 2.) az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 208/2014/EU rendelet végrehajtásáról

1

*

A Bizottság (EU) 2023/450 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. november 25.) az (EU) 2021/23 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az (EU) 2021/23 rendelet 20. cikkének (1) bekezdésében említett kártalanítás központi szerződő felek általi kifizetésének sorrendjét, az említett központi szerződő felek által az éves nyereségükből a jövőbeli nyereségeikre vonatkozó követelést elismerő instrumentumok tulajdonosai részére teljesítendő fizetések éveinek maximális számát és az említett nyereségekből az említett kifizetésekre felhasználandó maximális részarányt meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  )

1

5

*

A Bizottság (EU) 2023/451 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. november 25.) az illetékes hatóság és a felügyeleti kollégium által a központi szerződő felek helyreállítási tervének értékelésekor figyelembe veendő tényezők részletezéséről (
  1
  )

1

7

*

A Bizottság (EU) 2023/452 végrehajtási rendelete (2023. február 24.) egy szeszes italra vonatkozó földrajzi jelzésnek az (EU) 2019/787 európai parlamenti és tanácsi rendelet 30. cikkének (2) bekezdése alapján történő bejegyzéséről (Grappa della Valle d’Aosta/Grappa de la Vallée d’Aoste)

17

*

A Bizottság (EU) 2023/453 végrehajtási rendelete (2023. március 2.) a Kínai Népköztársaságból származó, egyes készterméknek vagy nem annak minősülő, rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvények behozatalára az (EU) 2017/141 bizottsági végrehajtási rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett, egyes készterméknek vagy nem annak minősülő, rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvények behozatalára történő kiterjesztéséről

19

*

A Bizottság (EU) 2023/454 végrehajtási rendelete (2023. március 2.) a 37/2010/EU rendeletnek a toltrazuril anyag állati eredetű élelmiszerekben előforduló maximális maradékanyag-határérték szerinti osztályozása tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

38

*

A Bizottság (EU) 2023/455 végrehajtási rendelete (2023. március 2.) a ciprusi kormány tényleges ellenőrzésén kívül eső területekről a kormány tényleges ellenőrzése alatt álló területekre érkező árukra vonatkozó egyedi szabályok megállapításáról szóló 1480/2004/EK rendelet helyesbítéséről

41

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2023/456 határozata (2023. február 21.) az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) és a 101. cikkben hivatkozott listát tartalmazó 37. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról (
  1
  )

1

43

*

A Tanács (KKBP) 2023/457 határozata (2023. március 2.) az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról

47

*

A Bizottság (EU) 2023/458 végrehajtási határozata (2023. március 1.) egyes, biocid termékekben az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint felhasználható hatóanyagok jóváhagyásának megtagadásáról (
  1
  )

1

51

*

A Bizottság (EU) 2023/459 végrehajtási határozata (2023. március 2.) a 2,2-dibróm-2-cianoacetamid (DBNPA) létező hatóanyag 4. terméktípusba tartozó biocid termékekben felhasználható hatóanyagként történő jóváhagyásának az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megtagadásáról (
  1
  )

1

54

*

A Bizottság (EU) 2023/460 végrehajtási határozata (2023. március 2.) az imidakloprid 18. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználására vonatkozó jóváhagyás érvényességi idejének az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban történő meghosszabbításáról (
  1
  )

1

58

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 269/2014/EU rendelet módosításáról szóló, 2023. február 25-i (EU) 2023/426 tanácsi rendelethez ( HL L 59 I., 2023.2.25. ) | 60 |
| | * | Helyesbítés az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/145/KKBP határozat módosításáról szóló, 2023. február 25-i (KKBP) 2023/432 tanácsi határozathoz ( HL L 59 I., 2023.2.25. ) | 61 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 269/2014/EU rendelet módosításáról szóló, 2023. február 25-i (EU) 2023/426 tanácsi rendelethez ( HL L 59 I., 2023.2.25. )

( HL L 59 I., 2023.2.25. )

60

*

Helyesbítés az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/145/KKBP határozat módosításáról szóló, 2023. február 25-i (KKBP) 2023/432 tanácsi határozathoz ( HL L 59 I., 2023.2.25. )

( HL L 59 I., 2023.2.25. )

61

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2023.3.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 67/1

---

A TANÁCS (EU) 2023/449 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. március 2.)

az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 208/2014/EU rendelet végrehajtásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló, 2014. március 5-i 208/2014/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2014. március 5-én elfogadta a 208/2014/EU rendeletet. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2014. március 5-én elfogadta a 208/2014/EU rendeletet.

| (2) | A Tanács által végzett felülvizsgálat alapján naprakésszé kell tenni a 208/2014/EU rendelet I. mellékletében foglalt, a védelemhez való jogra és a hatékony bírói jogvédelemhez való jogra vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács által végzett felülvizsgálat alapján naprakésszé kell tenni a 208/2014/EU rendelet I. mellékletében foglalt, a védelemhez való jogra és a hatékony bírói jogvédelemhez való jogra vonatkozó információkat.

| (3) | A 208/2014/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

A 208/2014/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 208/2014/EU rendelet I. melléklete az e rendelet mellékletében foglaltakkal összhangban módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. március 2-án.

a Tanács részéről

az elnök

E. BUSCH

---

(1)  
  HL L 66., 2014.3.6., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

A 208/2014/EU rendelet I. melléklete B. pontjának (Védelemhez való jog és hatékony bírói jogvédelemhez való jog) helyébe a következő szöveg lép:

„B.   
  Védelemhez való jog és hatékony bírói jogvédelemhez való jog

A védelemhez való jog és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog Ukrajna büntetőeljárási törvénykönyve értelmében

Ukrajna büntetőeljárási törvénykönyvének (a továbbiakban: büntetőeljárási törvénykönyv) 42. cikke úgy rendelkezik, hogy minden, büntetőeljárásban gyanúsított vagy terhelt félként részt vevő személyt megillet a védelemhez való jog és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog. E jogok közé tartozik: az arról való tájékoztatáshoz való jog, hogy az érintettet milyen bűncselekménnyel gyanúsítják vagy vádolják; az érintett joga a büntetőeljárási törvénykönyv szerinti jogairól való kifejezett és haladéktalan tájékoztatáshoz; a védőügyvéd kérelem alapján történő igénybevételéhez való jog; és az eljárási cselekményekkel, valamint a nyomozó, az ügyész és a vizsgálóbíró határozataival, cselekményeivel és mulasztásaival szembeni panasztétel joga.

A büntetőeljárási törvénykönyv 303. cikke különbséget tesz azon határozatok és mulasztások között, amelyekkel szemben a büntetőeljárásnak a tárgyalást megelőző szakaszában lehet panasszal élni (első bekezdés), illetve azon határozatok, cselekmények és mulasztások között, amelyeket a bíróság vizsgálhat meg az előkészítő eljárásai során (második bekezdés). A büntetőeljárási törvénykönyv 306. cikke úgy rendelkezik, hogy a nyomozó vagy az ügyész határozataival, cselekményeivel vagy mulasztásaival kapcsolatos panaszokat egy helyi bíróság vizsgálóbírójának kell megvizsgálnia a panaszos vagy annak védőügyvédje vagy jogi képviselője jelenlétében. A büntetőeljárási törvénykönyv 308. cikke úgy rendelkezik, hogy az előzetes bírói vizsgálat során az észszerű időtartam tiszteletben tartásával kapcsolatos, a nyomozó vagy az ügyész általi mulasztásokat érintő panaszokat egy magas rangú ügyészhez lehet benyújtani, akinek azt a benyújtástól számított három napon belül meg kell vizsgálnia. Emellett a büntetőeljárási törvénykönyv 309. cikke meghatározza, a vizsgálóbírók mely határozataival szemben lehet fellebbezéssel élni, és hogy az egyéb határozatok bírósági felülvizsgálat tárgyát képezhetik a bíróság előkészítő eljárásai során. Ezenkívül több eljárási jellegű nyomozási cselekményre csak a vizsgálóbíró vagy valamely bíróság döntése alapján kerülhet sor (például zár alá vétel a büntetőeljárási törvénykönyv 167–175. cikke alapján és őrizeti intézkedések annak 176–178. cikke alapján).

A védelemhez való jog és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog alkalmazása az egyes jegyzékbe vett személyek esetében

2.   Vitalii Yuriyovych Zakharchenko

Az állami pénzeszközök, illetve vagyon hűtlen kezeléséhez kapcsolódó büntetőeljárás folyamatban van.

A Tanács rendelkezésére álló információk alapján azon büntetőeljárások során, amelyekre a Tanács e megállapítását alapozta, tiszteletben tartották Vitalii Zakharchenko védelemhez való jogát és hatékony bírói jogvédelemhez való jogát, beleértve az ahhoz való alapvető jogot, hogy ügyét észszerű időn belül tárgyalja egy független és pártatlan bíróság. Ezt bizonyítják különösen a vizsgálóbíró Vitalii Zakharchenko előzetes letartóztatását elrendelő, 2021. április 19-i határozatai, valamint Kijev város Pecserszki Kerületi Bíróságának (Pecherskyi District Court of Kyiv) 2021. augusztus 10-én kelt határozata, amelyben engedélyezi különleges előzetes bírói vizsgálat lefolytatását a 42016000000002929. sz. büntetőeljárásban. A vizsgálóbírók említett határozatai megerősítik Vitalii Zakharchenko gyanúsítotti minőségét, és kiemelik, hogy a gyanúsított a büntetőjogi felelősségre vonás elkerülése érdekében rejtőzködik a vizsgálatot végző szervek elől.

Ezenkívül a Tanács információi szerint az ukrán hatóságok intézkedtek Vitalii Zakharchenko felkutatása érdekében. 2020. február 12-én a nyomozó szerv úgy határozott, hogy Vitalii Zakharchenkót felveszi a nemzetközi körözöttek jegyzékébe, és a kérelmet az Interpol adatbázisában való rögzítés céljából továbbította az ukrajnai nemzeti rendőrség nemzetközi rendőri együttműködési főosztályának (Department of International Police Cooperation of the National Police of Ukraine). Emellett 2021. május 11-én Ukrajna nemzetközi bűnügyi jogsegélyre irányuló kérelmet küldött az Oroszországi Föderációnak Vitalii Zakharchenko hollétének megállapítása érdekében, amelyet Oroszország 2021. augusztus 31-én elutasított.

A Tanács információi szerint 2022. február 9-én lezárult a 42016000000002929. sz. büntetőeljárásban folytatott előzetes bírói vizsgálat, és az ukrán büntetőeljárási törvénykönyv követelményeinek teljesítését követően a főügyészség (Prosecutor General’s Office) 2022. augusztus 5-én vádiratot küldött Kijev város Pecserszki Kerületi Bíróságához az ügy érdemének vizsgálata céljából.

Az ukrán hatóságok által szolgáltatott információk alapján Vitalii Zakharchenko nem hatalmazott meg védőt az ukrajnai büntetőeljárásban, hanem kirendelt védő képviselte az érdekeit. Nem állapítható meg a védelemhez való jog és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog megsértése olyan körülmények között, amikor a védelem nem gyakorolja ezen jogokat.

Az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban a Tanács úgy véli, hogy azon időtartamokat, amelyek során Vitalii Zakharchenko elkerüli a vizsgálatot, figyelmen kívül kell hagyni az észszerű időn belüli tárgyaláshoz való jog tiszteletben tartásának értékelése szempontjából releváns időtartam kiszámításakor. A Tanács ezért úgy véli, hogy a fent ismertetett, Vitalii Zakharchenkónak felróható körülmények jelentősen hozzájárultak a vizsgálat hosszúságához.

6.   Viktor Ivanovych Ratushniak

Az állami pénzeszközök, illetve vagyon hűtlen kezeléséhez kapcsolódó büntetőeljárás folyamatban van.

A Tanács rendelkezésére álló információk alapján azon büntetőeljárások során, amelyekre a Tanács e megállapítását alapozta, tiszteletben tartották Viktor Ratushniak védelemhez való jogát és hatékony bírói jogvédelemhez való jogát, beleértve az ahhoz való alapvető jogot, hogy ügyét észszerű időn belül tárgyalja egy független és pártatlan bíróság. Ezt bizonyítják különösen a vizsgálóbíró 2021. április 19-i, Viktor Ratushniak előzetes letartóztatását elrendelő határozatai, valamint Kijev város Pecserszki Kerületi Bíróságának (Pecherskyi District Court) 2021. augusztus 10-én kelt határozata, amelyben engedélyezi különleges előzetes bírói vizsgálat lefolytatását a 42016000000002929. sz. büntetőeljárásban. A vizsgálóbírók említett határozatai megerősítik Viktor Ratushniak gyanúsítotti minőségét, és kiemelik, hogy a gyanúsított a büntetőjogi felelősségre vonás elkerülése érdekében rejtőzködik a vizsgálatot végző szervek elől.

A Tanács információi szerint az ukrán hatóságok intézkedtek Viktor Ratushniak felkutatása érdekében. A nyomozó szerv 2020. február 12-én úgy határozott, hogy Viktor Ratushniakot felveszi a nemzetközi körözöttek jegyzékébe, és az Interpol-adatbázisban való rögzítésére irányuló kérelmet továbbította az ukrajnai nemzeti rendőrség nemzetközi rendőri együttműködési főosztályának (Department of International Police Cooperation of the National Police of Ukraine). Emellett Ukrajna 2021. május 11-én nemzetközi bűnügyi jogsegélyre irányuló kérelmet küldött az Oroszországi Föderációnak Viktor Ratushniak hollétének megállapítása érdekében, amelyet Oroszország 2021. augusztus 31-én elutasított.

A Tanács információi szerint 2022. február 9-én lezárult a 42016000000002929. sz. büntetőeljárásban folytatott előzetes bírói vizsgálat, és az ukrán büntetőeljárási törvénykönyv követelményeinek teljesítését követően a főügyészség (Prosecutor General’s Office) 2022. augusztus 5-én vádiratot küldött Kijev város Pecserszki Kerületi Bíróságához az ügy érdemének vizsgálata céljából.

Az ukrán hatóságok által szolgáltatott információk alapján Viktor Ratushniak nem hatalmazott meg védőt az ukrajnai büntetőeljárásban, hanem kirendelt védő képviselte az érdekeit. Nem állapítható meg a védelemhez való jog és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog megsértése olyan körülmények között, amikor a védelem nem gyakorolja ezen jogokat.

Az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban a Tanács úgy véli, hogy azon időtartamokat, amelyek során Viktor Ratushniak elkerüli a vizsgálatot, figyelmen kívül kell hagyni az észszerű időn belüli tárgyaláshoz való jog tiszteletben tartásának értékelése szempontjából releváns időtartam kiszámításakor. A Tanács ezért úgy véli, hogy a fent ismertetett, Viktor Ratushniaknak felróható körülmények jelentősen hozzájárultak a vizsgálat hosszúságához.

12.   Serhiy Vitalyovych Kurchenko

Az állami pénzeszközök, illetve vagyon hűtlen kezeléséhez kapcsolódó büntetőeljárás folyamatban van.

A Tanács rendelkezésére álló információk alapján azon büntetőeljárások során, amelyekre a Tanács e megállapítását alapozta, tiszteletben tartották Serhiy Kurchenko védelemhez való jogát és hatékony bírói jogvédelemhez való jogát, beleértve az ahhoz való alapvető jogot, hogy ügyét észszerű időn belül tárgyalja egy független és pártatlan bíróság. Ezt bizonyítja különösen az, hogy a védelmet 2019. március 28-án értesítették a 42016000000003393. sz. büntetőeljárás keretében folytatott előzetes bírói vizsgálat befejezéséről, és hozzáférést biztosítottak számára az ügyiratokhoz azok megismerése céljából. Az ukrajnai Nemzeti Korrupcióellenes Hivatal (National Anti-Corruption Bureau) emellett 2021. október 11-én tájékoztatta a Serhiy Kurchenko védelmét ellátó ügyvédeket az előzetes bírói vizsgálat befejezéséről és az előzetes bírói vizsgálat ügyirataihoz azok megismerése céljából való hozzáférés biztosításáról. A Tanács tájékoztatást kapott arról, hogy az ukrajnai Nemzeti Korrupcióellenes Hivatal a védelem általi áttekintés határidejének megállapítására vonatkozó indítványt nyújtott be a védelem által az előzetes bírói vizsgálat ügyiratainak áttekintése során tanúsított késedelem kezelése érdekében. A Tanács értesült arról, hogy az ukrajnai Legfelsőbb Korrupcióellenes Bíróság (High Anti-Corruption Court) a 2022. június 27-i határozatában meghatározta, hogy a védelem számára a megismerési időszak 2022. december 1-jéig tart, amely időpontot követően úgy kell tekinteni, hogy a védelem élt az ügyiratokba történő betekintéshez való jogával. A Korrupcióellenes Különleges Ügyészség (Specialised Anti-Corruption Prosecutor’s Office) 2022. december 7-én a vádiratot továbbította az ukrajnai Legfelsőbb Korrupcióellenes Bírósághoz az ügy érdemének vizsgálata céljából.

Az Odesszai Fellebbviteli Bíróság (Odessa Court of Appeal) a 12014160020000076. sz. büntetőeljárással kapcsolatban a 2020. szeptember 18-i határozatában helyt adott az ügyész fellebbviteli kérelmének, és megelőző intézkedésként elrendelte Serhiy Kurchenko előzetes letartóztatását. A bíróság azt is megállapította, hogy Serhiy Kurchenko 2014-ben elhagyta Ukrajnát, és a tartózkodási helyét nem lehet megállapítani. A bíróság megállapította, hogy Serhiy Kurchenko a büntetőjogi felelősségre vonás elkerülése érdekében rejtőzködik az előzetes bírói vizsgálatot végző szervek elől. Odessza város Kijevi Kerületi Bírósága (Kyivskyi District Court of Odesa City) 2021. december 20-án engedélyezte különleges előzetes bírói vizsgálat lefolytatását a gyanúsított távollétében. Továbbá Odessza város Kijevi Kerületi Bírósága 2021. október 20-án elutasította az ügyvédek által benyújtott – az ügyész 2021. július 27-én kelt, az előzetes bírói vizsgálat felfüggesztéséről szóló határozatának érvénytelenítésére irányuló – fellebbezést.

A Tanács információi szerint az ukrán hatóságok intézkedtek Serhiy Kurchenko felkutatása érdekében. A nemzeti rendőrség Odessza régióbeli főosztálya (Main Department of the National Police in Odessa Region) 2021. május 13-án továbbította a Serhiy Kurchenkóra vonatkozó vörös jelzés kiadására irányuló kérelmet az Interpol és az Europol ukrajnai irodájának. A kérelem elbírálása folyamatban van. A Tanács értesült arról, hogy az ukrán hatóságok 2020. április 29-én nemzetközi bűnügyi jogsegélyre irányuló kérelmet küldtek az Oroszországi Föderációnak, amely kérelem 2020. július 28-án végrehajtás nélkül érkezett vissza.

A Tanács értesült arról, hogy 2022. május 6-án lezárult a 12014160020000076. sz. büntetőeljárásban folytatott előzetes bírói vizsgálat, és Odessza régió ügyészsége (Odessa Region Prosecutor’s Office) 2022. augusztus 1-jén vádiratot küldött Odessza város Primorszki Kerületi Bíróságához (Prymorskyi District Court of Odesa City) az ügy érdemének vizsgálata céljából.

Az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban a Tanács úgy véli, hogy azon időtartamokat, amelyek során Serhiy Kurchenko elkerüli a vizsgálatot, figyelmen kívül kell hagyni az észszerű időn belüli tárgyaláshoz való jog tiszteletben tartásának értékelése szempontjából releváns időtartam kiszámításakor. A Tanács ezért úgy véli, hogy az Odesszai Fellebbviteli Bíróság (Odessa Court of Appeal) határozatában ismertetett, Serhiy Kurchenkónak felróható körülmények, valamint a nemzetközi bűnügyi jogsegélyre irányuló kérelem korábbi végre nem hajtása jelentősen hozzájárultak a vizsgálat hosszúságához.”

---

| 2023.3.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 67/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 67/5

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/450 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2022. november 25.)

az (EU) 2021/23 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az (EU) 2021/23 rendelet 20. cikkének (1) bekezdésében említett kártalanítás központi szerződő felek általi kifizetésének sorrendjét, az említett központi szerződő felek által az éves nyereségükből a jövőbeli nyereségeikre vonatkozó követelést elismerő instrumentumok tulajdonosai részére teljesítendő fizetések éveinek maximális számát és az említett nyereségekből az említett kifizetésekre felhasználandó maximális részarányt meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a központi szerződő felek helyreállítására és szanálására irányuló keretrendszerről, továbbá az 1095/2010/EU, a 648/2012/EU, a 600/2014/EU, a 806/2014/EU és az (EU) 2015/2365 rendelet, valamint a 2002/47/EK, a 2004/25/EK, a 2007/36/EK, a 2014/59/EU és az (EU) 2017/1132 irányelv módosításáról szóló, 2020. december 16-i (EU) 2021/23 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 20. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésére

mivel:

| (1) | Biztosítani kell, hogy az (EU) 2021/23 rendelet 20. cikkének (1) bekezdésében említett kártalanításra jogosult teljesítő klíringtagokat méltányosan kezeljék. Ezért a készpénzfizetések és a jövőbeli nyereségre vonatkozó követelést elismerő instrumentumok együttes alkalmazása esetén a készpénzfizetések és az említett instrumentumok arányának az összes kártalanítandó teljesítő klíringtag esetében azonosnak kell lennie. |
| --- | --- |

(1)

Biztosítani kell, hogy az (EU) 2021/23 rendelet 20. cikkének (1) bekezdésében említett kártalanításra jogosult teljesítő klíringtagokat méltányosan kezeljék. Ezért a készpénzfizetések és a jövőbeli nyereségre vonatkozó követelést elismerő instrumentumok együttes alkalmazása esetén a készpénzfizetések és az említett instrumentumok arányának az összes kártalanítandó teljesítő klíringtag esetében azonosnak kell lennie.

| (2) | Az (EU) 2021/23 rendelet 20. cikkének (1) bekezdése szerint a központi szerződő fél illetékes hatósága előírhatja a központi szerződő fél számára, hogy a klíringtagokat veszteségeikért az adott központi szerződő fél jövőbeli nyereségére vonatkozó követelést elismerő instrumentumok kibocsátásával kártalanítsa. Az ilyen instrumentumok kibocsátása és az abból eredő, a központi szerződő fél jövőbeli nyereségére vonatkozó követelések azonban nem veszélyeztethetik a központi szerződő fél életképességét és beruházási szükségleteinek kielégítésére való képességét, és nem csökkenthetik hosszú időn át a központi szerződő fél vonzerejét részvényesei és külső befektetői számára. E kockázat csökkentése érdekében helyénvaló előírni, hogy a központi szerződő fél jövőbeli nyereségére vonatkozó éves követelések ne haladhassák meg a központi szerződő fél éves nyereségének 70 %-át, és hogy az ilyen instrumentumok és követelések időtartama ne haladhassa meg a tíz évet. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2021/23 rendelet 20. cikkének (1) bekezdése szerint a központi szerződő fél illetékes hatósága előírhatja a központi szerződő fél számára, hogy a klíringtagokat veszteségeikért az adott központi szerződő fél jövőbeli nyereségére vonatkozó követelést elismerő instrumentumok kibocsátásával kártalanítsa. Az ilyen instrumentumok kibocsátása és az abból eredő, a központi szerződő fél jövőbeli nyereségére vonatkozó követelések azonban nem veszélyeztethetik a központi szerződő fél életképességét és beruházási szükségleteinek kielégítésére való képességét, és nem csökkenthetik hosszú időn át a központi szerződő fél vonzerejét részvényesei és külső befektetői számára. E kockázat csökkentése érdekében helyénvaló előírni, hogy a központi szerződő fél jövőbeli nyereségére vonatkozó éves követelések ne haladhassák meg a központi szerződő fél éves nyereségének 70 %-át, és hogy az ilyen instrumentumok és követelések időtartama ne haladhassa meg a tíz évet.

| (3) | Ez a rendelet az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul. |
| --- | --- |

(3)

Ez a rendelet az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul.

| (4) | Az Európai Értékpapírpiaci Hatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 37. cikkével összhangban létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport tanácsát, |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Értékpapírpiaci Hatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 37. cikkével összhangban létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport tanácsát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2021/23 rendelet 20. cikkének (1) bekezdésében említett kártalanítás kifizetésének sorrendje

(1)   Az a központi szerződő fél, amelyet illetékes hatósága az (EU) 2021/23 rendelet 20. cikkének (1) bekezdésével összhangban a teljesítő klíringtagok kártalanítására kötelezett, azonos feltételek mellett kártalanítja az említett klíringtagokat.

(2)   Az a központi szerződő fél, amelyet illetékes hatósága arra kötelezett, hogy készpénzzel és a központi szerződő fél jövőbeli nyereségére vonatkozó követelést elismerő instrumentumokkal kártalanítsa a teljesítő klíringtagokat, minden teljesítő klíringtag esetében azonos allokációs szabályt alkalmaz a kártalanítás készpénzben, illetve instrumentumokban teljesítendő részének meghatározására.

(3)   A nyereségszintet csökkentő nyereségátviteli megállapodásokat be kell számítani a központi szerződő fél nyereségébe.

2. cikk

A központi szerződő fél által az éves nyereségéből a jövőbeli nyereségeire vonatkozó követelést elismerő instrumentumokhoz kapcsolódóan fizetendő maximális részarány

A központi szerződő fél által a jövőbeli nyereségére vonatkozó követelést elismerő, az egyes érintett teljesítő klíringtagok számára kibocsátott instrumentumok alapján teljesítendő éves kártalanítási kifizetések nem haladhatják meg az adott központi szerződő fél adott pénzügyi évben elért éves nyereségének 70 %-át.

3. cikk

Azon évek maximális száma, amelyek alatt az instrumentum tulajdonosa a veszteség megtérüléséig a központi szerződő féltől származó kifizetésekre jogosult

Azon évek száma, amelyek alatt a központi szerződő fél jövőbeli nyereségére vonatkozó követelést elismerő instrumentum a tulajdonosát arra jogosítja, hogy a központi szerződő féltől a veszteség megtérüléséig évente kifizetéseket kapjon, nem haladhatja meg a 10 évet.

4. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. november 25-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 22., 2021.1.22., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).

2

---

| 2023.3.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 67/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 67/7

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/451 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2022. november 25.)

az illetékes hatóság és a felügyeleti kollégium által a központi szerződő felek helyreállítási tervének értékelésekor figyelembe veendő tényezők részletezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a központi szerződő felek helyreállítására és szanálására irányuló keretrendszerről, továbbá az 1095/2010/EU, a 648/2012/EU, a 600/2014/EU, a 806/2014/EU és az (EU) 2015/2365 rendelet, valamint a 2002/47/EK, a 2004/25/EK, a 2007/36/EK, a 2014/59/EU és az (EU) 2017/1132 irányelv módosításáról szóló, 2020. december 16-i (EU) 2021/23 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (12) bekezdésére

mivel:

| (1) | Amikor az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének értékeléséhez a központi szerződő fél tőkeszerkezetét és kockázati profilját vizsgálják, azt kell mérlegelniük, hogy a helyreállítási terv képes-e biztosítani a központi szerződő fél pénzügyi erőforrásainak megfelelőségét, ideértve szükség esetén a központi szerződő fél kellő időben történő feltőkésítését, az előfinanszírozott források feltöltését, valamint bármely finanszírozási és likviditási hiány kezelését is. |
| --- | --- |

(1)

Amikor az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének értékeléséhez a központi szerződő fél tőkeszerkezetét és kockázati profilját vizsgálják, azt kell mérlegelniük, hogy a helyreállítási terv képes-e biztosítani a központi szerződő fél pénzügyi erőforrásainak megfelelőségét, ideértve szükség esetén a központi szerződő fél kellő időben történő feltőkésítését, az előfinanszírozott források feltöltését, valamint bármely finanszírozási és likviditási hiány kezelését is.

| (2) | Amikor az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének értékeléséhez a központi szerződő fél többlépcsős veszteségfedezését vizsgálják, azt kell mérlegelniük, hogy a központi szerződő fél többlépcsős veszteségfedezésre és veszteségelosztásra vonatkozó szabályainak struktúrája alkalmas-e a tervben felvázolt összes nemteljesítési veszteségi forgatókönyv kezelésére, és hogy ezek a veszteségelosztások jogilag végrehajthatók-e. |
| --- | --- |

(2)

Amikor az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének értékeléséhez a központi szerződő fél többlépcsős veszteségfedezését vizsgálják, azt kell mérlegelniük, hogy a központi szerződő fél többlépcsős veszteségfedezésre és veszteségelosztásra vonatkozó szabályainak struktúrája alkalmas-e a tervben felvázolt összes nemteljesítési veszteségi forgatókönyv kezelésére, és hogy ezek a veszteségelosztások jogilag végrehajthatók-e.

| (3) | Amikor az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének értékeléséhez a központi szerződő fél szervezeti felépítésének összetettségét vizsgálják, azt kell mérlegelniük, hogy a központi szerződő fél tulajdonosi struktúrája és irányítási rendszere kellően egyértelmű-e ahhoz és alkalmas-e arra, hogy szavatolja a helyreállítási terv megvalósíthatóságát és biztosítsa a helyreállítási intézkedések zökkenőmentes végrehajtását. |
| --- | --- |

(3)

Amikor az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének értékeléséhez a központi szerződő fél szervezeti felépítésének összetettségét vizsgálják, azt kell mérlegelniük, hogy a központi szerződő fél tulajdonosi struktúrája és irányítási rendszere kellően egyértelmű-e ahhoz és alkalmas-e arra, hogy szavatolja a helyreállítási terv megvalósíthatóságát és biztosítsa a helyreállítási intézkedések zökkenőmentes végrehajtását.

| (4) | Amikor az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének értékeléséhez a központi szerződő fél tevékenységeinek helyettesíthetőségét vizsgálják, azt kell mérlegelniük, hogy a központi szerződő fél helyreállítási terve miként irányozza elő, hogy a reálgazdaság és a pénzügyi stabilitás szempontjából alapvető szolgáltatásokat érintő zavarok kockázatának csökkentése érdekében a központi szerződő fél elszámolási szolgáltatásait részben vagy egészben más engedélyezett uniós központi szerződő felek vagy elismert harmadik országbeli központi szerződő felek nyújthassák. |
| --- | --- |

(4)

Amikor az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének értékeléséhez a központi szerződő fél tevékenységeinek helyettesíthetőségét vizsgálják, azt kell mérlegelniük, hogy a központi szerződő fél helyreállítási terve miként irányozza elő, hogy a reálgazdaság és a pénzügyi stabilitás szempontjából alapvető szolgáltatásokat érintő zavarok kockázatának csökkentése érdekében a központi szerződő fél elszámolási szolgáltatásait részben vagy egészben más engedélyezett uniós központi szerződő felek vagy elismert harmadik országbeli központi szerződő felek nyújthassák.

| (5) | Amikor az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének értékeléséhez a központi szerződő fél kockázati profilját vizsgálják, azt kell mérlegelniük, hogy a központi szerződő fél az üzleti jellemzői, valamint irányítási és jogi kockázatai fényében képes-e gyorsan és hatékonyan végrehajtani a helyreállítási terv intézkedéseit, függetlenül a központi szerződő fél sajátosságaitól. |
| --- | --- |

(5)

Amikor az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének értékeléséhez a központi szerződő fél kockázati profilját vizsgálják, azt kell mérlegelniük, hogy a központi szerződő fél az üzleti jellemzői, valamint irányítási és jogi kockázatai fényében képes-e gyorsan és hatékonyan végrehajtani a helyreállítási terv intézkedéseit, függetlenül a központi szerződő fél sajátosságaitól.

| (6) | Amikor az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének értékeléséhez a központi szerződő félnek az életképességet veszélyeztető stresszhelyzetekre való felkészültségét vizsgálják, azt kell mérlegelniük, hogy a helyreállítási tervben foglalt forgatókönyvek és mutatók a központi szerződő fél sajátosságainak fényében képesek-e biztosítani a központi szerződő fél ilyen stresszhelyzetekre való felkészültségének hitelességét. |
| --- | --- |

(6)

Amikor az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének értékeléséhez a központi szerződő félnek az életképességet veszélyeztető stresszhelyzetekre való felkészültségét vizsgálják, azt kell mérlegelniük, hogy a helyreállítási tervben foglalt forgatókönyvek és mutatók a központi szerződő fél sajátosságainak fényében képesek-e biztosítani a központi szerződő fél ilyen stresszhelyzetekre való felkészültségének hitelességét.

| (7) | Amikor az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének értékeléséhez a központi szerződő fél üzleti modelljét vizsgálják, azt kell mérlegelniük, hogy a helyreállítási terv megfelelően azonosítja-e a kritikus funkciókat, és miként irányozza elő az eszközök vagy üzletágak értékesítését annak érdekében, hogy felkészüljön a helyreállítási terv aktiválásának a klíringtagokra, azok ügyfeleire és közvetett ügyfeleire, valamint a kiszervezési megállapodásokra gyakorolt hatására. |
| --- | --- |

(7)

Amikor az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének értékeléséhez a központi szerződő fél üzleti modelljét vizsgálják, azt kell mérlegelniük, hogy a helyreállítási terv megfelelően azonosítja-e a kritikus funkciókat, és miként irányozza elő az eszközök vagy üzletágak értékesítését annak érdekében, hogy felkészüljön a helyreállítási terv aktiválásának a klíringtagokra, azok ügyfeleire és közvetett ügyfeleire, valamint a kiszervezési megállapodásokra gyakorolt hatására.

| (8) | Amikor az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok azt vizsgálják, hogy a központi szerződő fél helyreállítási terve milyen hatást gyakorol a kommunikációval kapcsolatban bizonyos szervezetekre, azt kell mérlegelniük, hogy a központi szerződő fél kommunikációs és tájékoztatási eljárásai alkalmasak-e az információk lehető legátláthatóbb megosztására és a központi szerződő fél nehézségeivel kapcsolatos negatív piaci reakciók kezelésére. |
| --- | --- |

(8)

Amikor az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok azt vizsgálják, hogy a központi szerződő fél helyreállítási terve milyen hatást gyakorol a kommunikációval kapcsolatban bizonyos szervezetekre, azt kell mérlegelniük, hogy a központi szerződő fél kommunikációs és tájékoztatási eljárásai alkalmasak-e az információk lehető legátláthatóbb megosztására és a központi szerződő fél nehézségeivel kapcsolatos negatív piaci reakciók kezelésére.

| (9) | Amikor az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok azt vizsgálják, hogy a központi szerződő fél helyreállítási terve milyen hatást gyakorol a klíringtagokra, azt kell mérlegelniük, hogy a központi szerződő fél miként értékeli klíringtagságának összetettségét annak érdekében, hogy felkészüljön a helyreállítási tervnek a klíringtagok ügyfeleire és közvetett ügyfeleire gyakorolt hatására, és miként veszi figyelembe az összes helyreállítási forgatókönyvben szereplő szerződéses kötelezettségeit. |
| --- | --- |

(9)

Amikor az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok azt vizsgálják, hogy a központi szerződő fél helyreállítási terve milyen hatást gyakorol a klíringtagokra, azt kell mérlegelniük, hogy a központi szerződő fél miként értékeli klíringtagságának összetettségét annak érdekében, hogy felkészüljön a helyreállítási tervnek a klíringtagok ügyfeleire és közvetett ügyfeleire gyakorolt hatására, és miként veszi figyelembe az összes helyreállítási forgatókönyvben szereplő szerződéses kötelezettségeit.

| (10) | Amikor az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok azt vizsgálják, hogy a központi szerződő fél helyreállítási terve milyen hatást gyakorol a kapcsolt piaci infrastruktúrákra, a szanálási tervvel összefüggő interoperabilitási hatások megfelelő értékeléséhez azt kell mérlegelniük, hogy a központi szerződő fél helyreállítási intézkedéseinek végrehajtása befolyásolhatja-e a kapcsolt infrastruktúra működését. |
| --- | --- |

(10)

Amikor az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok azt vizsgálják, hogy a központi szerződő fél helyreállítási terve milyen hatást gyakorol a kapcsolt piaci infrastruktúrákra, a szanálási tervvel összefüggő interoperabilitási hatások megfelelő értékeléséhez azt kell mérlegelniük, hogy a központi szerződő fél helyreállítási intézkedéseinek végrehajtása befolyásolhatja-e a kapcsolt infrastruktúra működését.

| (11) | Amikor az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok azt vizsgálják, hogy a központi szerződő fél helyreállítási terve milyen hatást gyakorol a központi szerződő fél által kiszolgált pénzügyi piacokra, beleértve a kereskedési helyszíneket is, figyelembe kell venniük a központi szerződő fél kereskedési helyszíneivel való bármely kapcsolatot annak érdekében, hogy felkészüljenek a helyreállítási intézkedések által a kereskedési helyszínek ügyletfeldolgozási vagy ármegállapítási képességére gyakorolt bármely lényeges hatásra. |
| --- | --- |

(11)

Amikor az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok azt vizsgálják, hogy a központi szerződő fél helyreállítási terve milyen hatást gyakorol a központi szerződő fél által kiszolgált pénzügyi piacokra, beleértve a kereskedési helyszíneket is, figyelembe kell venniük a központi szerződő fél kereskedési helyszíneivel való bármely kapcsolatot annak érdekében, hogy felkészüljenek a helyreállítási intézkedések által a kereskedési helyszínek ügyletfeldolgozási vagy ármegállapítási képességére gyakorolt bármely lényeges hatásra.

| (12) | Amikor az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok azt vizsgálják, hogy a központi szerződő fél helyreállítási terve milyen hatást gyakorol bármely tagállamnak és az Unió egészének a pénzügyi rendszerére, a helyreállítási terv aktiválásából eredő esetleges továbbterjedési kockázat figyelembevétele érdekében azt a hatást kell értékelniük, amelyet a helyreállítási intézkedések a központi szerződő féllel, a klíringtagokkal és a pénzügyi piaci infrastruktúrákkal lényeges kapcsolatban álló szervezetekre gyakorolnak. Figyelembe kell venniük továbbá a helyreállítási terv által annak biztosítása érdekében bevezetett ösztönzők megfelelőségét, hogy a helyreállítási intézkedések és a veszteségelosztó eszközök optimalizálják a sikeres helyreállítás valószínűségét, a költségeknek a központi szerződő fél részvényesei, klíringtagjai és ügyfelei közötti méltányos és arányos megosztása mellett. |
| --- | --- |

(12)

Amikor az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok azt vizsgálják, hogy a központi szerződő fél helyreállítási terve milyen hatást gyakorol bármely tagállamnak és az Unió egészének a pénzügyi rendszerére, a helyreállítási terv aktiválásából eredő esetleges továbbterjedési kockázat figyelembevétele érdekében azt a hatást kell értékelniük, amelyet a helyreállítási intézkedések a központi szerződő féllel, a klíringtagokkal és a pénzügyi piaci infrastruktúrákkal lényeges kapcsolatban álló szervezetekre gyakorolnak. Figyelembe kell venniük továbbá a helyreállítási terv által annak biztosítása érdekében bevezetett ösztönzők megfelelőségét, hogy a helyreállítási intézkedések és a veszteségelosztó eszközök optimalizálják a sikeres helyreállítás valószínűségét, a költségeknek a központi szerződő fél részvényesei, klíringtagjai és ügyfelei közötti méltányos és arányos megosztása mellett.

| (13) | Ez a rendelet az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeten alapul. |
| --- | --- |

(13)

Ez a rendelet az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeten alapul.

| (14) | Az ESMA az e rendelet alapját képező technikai standardtervezetet a Központi Bankok Európai Rendszerével és az Európai Rendszerkockázati Testülettel együttműködésben dolgozta ki. Az ESMA nyilvános konzultációt folytatott a szabályozástechnikai standardtervezetről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 37. cikkével összhangban létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport tanácsát, |
| --- | --- |

(14)

Az ESMA az e rendelet alapját képező technikai standardtervezetet a Központi Bankok Európai Rendszerével és az Európai Rendszerkockázati Testülettel együttműködésben dolgozta ki. Az ESMA nyilvános konzultációt folytatott a szabályozástechnikai standardtervezetről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 37. cikkével összhangban létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport tanácsát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A központi szerződő fél tőkeszerkezetének és pénzügyi kockázatának értékelése

Az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének megfelelőségét a központi szerződő fél tőkeszerkezetével és pénzügyi kockázatával kapcsolatban az összes következő tényező figyelembevételével értékelik:

| a) | vannak-e ellentmondások a központi szerződő fél tőkeszerkezete és a központi szerződő fél kellő időben történő feltőkésítését abban az esetben biztosító helyreállítási intézkedések között, ha tőkeszintje a bejelentési küszöbérték vagy a tőkekövetelmények alá esik; |
| --- | --- |

a)

vannak-e ellentmondások a központi szerződő fél tőkeszerkezete és a központi szerződő fél kellő időben történő feltőkésítését abban az esetben biztosító helyreállítási intézkedések között, ha tőkeszintje a bejelentési küszöbérték vagy a tőkekövetelmények alá esik;

| b) | a helyreállítási terv megfelelően figyelembe veszi-e az (EU) 2021/23 rendelet 9. cikkének (14) bekezdésében említett, előfinanszírozott elkülönített saját forrásokból származó pótlólagos összeget; |
| --- | --- |

b)

a helyreállítási terv megfelelően figyelembe veszi-e az (EU) 2021/23 rendelet 9. cikkének (14) bekezdésében említett, előfinanszírozott elkülönített saját forrásokból származó pótlólagos összeget;

| c) | az elszámolt termékek típusait figyelembe véve a helyreállítási tervben szereplő intézkedések jól kialakítottak, megvalósíthatók, hitelesek és alkalmasak-e a központi szerződő fél számára a következőkhöz:






  i. | a központi szerződő fél pozíciói közötti egyensúly és a tőke helyreállítása; |
| --- | --- | --- |

c)

az elszámolt termékek típusait figyelembe véve a helyreállítási tervben szereplő intézkedések jól kialakítottak, megvalósíthatók, hitelesek és alkalmasak-e a központi szerződő fél számára a következőkhöz:

i.

a központi szerződő fél pozíciói közötti egyensúly és a tőke helyreállítása;

| ii. | az előfinanszírozott források feltöltése; |
| --- | --- |

ii.

az előfinanszírozott források feltöltése;

| iii. | az elegendő likviditási forrásokhoz való folyamatos hozzáférés; |
| --- | --- |

iii.

az elegendő likviditási forrásokhoz való folyamatos hozzáférés;

| iv. | a központi szerződő fél pénzügyi életképességének és stabilitásának fenntartása vagy helyreállítása bizonyos helyreállítási eszközök vagy intézkedések – többek között veszteségelosztó eszközök (például helyreállítási készpénzbefizetési felhívások), a központi szerződő fél által a teljesítő klíringtagoknak fizetendő nyereség értékének csökkentése, pozícióelosztás és egyéb likviditási intézkedések – végrehajtásával; |
| --- | --- |

iv.

a központi szerződő fél pénzügyi életképességének és stabilitásának fenntartása vagy helyreállítása bizonyos helyreállítási eszközök vagy intézkedések – többek között veszteségelosztó eszközök (például helyreállítási készpénzbefizetési felhívások), a központi szerződő fél által a teljesítő klíringtagoknak fizetendő nyereség értékének csökkentése, pozícióelosztás és egyéb likviditási intézkedések – végrehajtásával;

| d) | megfelelően tesztelték-e, hogy a helyreállítási tervben szereplő intézkedések lehetővé teszik-e az elosztást és az árfeltárást; |
| --- | --- |

d)

megfelelően tesztelték-e, hogy a helyreállítási tervben szereplő intézkedések lehetővé teszik-e az elosztást és az árfeltárást;

| e) | a helyreállítási tervben szereplő intézkedések és a c) pont iv. alpontjában említett eszközök kellően megbízhatóak-e és azonnal rendelkezésre állnak-e mind egyedi, mind rendszerszintű helyreállítási események esetén; |
| --- | --- |

e)

a helyreállítási tervben szereplő intézkedések és a c) pont iv. alpontjában említett eszközök kellően megbízhatóak-e és azonnal rendelkezésre állnak-e mind egyedi, mind rendszerszintű helyreállítási események esetén;

| f) | a helyreállítási terv egyaránt tartalmaz-e intézkedéseket a finanszírozási hiányok és az átmeneti likviditási rések kezelésére, és részletezi-e a központi szerződő fél rendelkezésére álló likviditási megállapodásokat; |
| --- | --- |

f)

a helyreállítási terv egyaránt tartalmaz-e intézkedéseket a finanszírozási hiányok és az átmeneti likviditási rések kezelésére, és részletezi-e a központi szerződő fél rendelkezésére álló likviditási megállapodásokat;

| g) | a helyreállítási tervben szereplő intézkedések figyelembe veszik-e a letéti modellt és a letéti folyamatokat, valamint a biztosítéki keretrendszert, beleértve a központi szerződő fél által elfogadott biztosítékok jegyzékét és a biztosítékokra alkalmazott levonásokat és különösen az alábbiak mindegyikét:






  i. | a központi szerződő fél által bekért letétek maximális összege; |
| --- | --- | --- |

g)

a helyreállítási tervben szereplő intézkedések figyelembe veszik-e a letéti modellt és a letéti folyamatokat, valamint a biztosítéki keretrendszert, beleértve a központi szerződő fél által elfogadott biztosítékok jegyzékét és a biztosítékokra alkalmazott levonásokat és különösen az alábbiak mindegyikét:

i.

a központi szerződő fél által bekért letétek maximális összege;

| ii. | adott esetben a központi szerződő fél garanciaalapjaihoz előírt maximális hozzájárulás, garanciaalaponként; |
| --- | --- |

ii.

adott esetben a központi szerződő fél garanciaalapjaihoz előírt maximális hozzájárulás, garanciaalaponként;

| iii. | azon legnagyobb teljes összeg becslése, amely a legnagyobb klíringtagok közül egynek vagy kettőnek és kapcsolt vállalkozásaiknak szélsőséges, de valószerű piaci körülmények közötti nemteljesítése esetén egyetlen napon esedékessé válhat; |
| --- | --- |

iii.

azon legnagyobb teljes összeg becslése, amely a legnagyobb klíringtagok közül egynek vagy kettőnek és kapcsolt vállalkozásaiknak szélsőséges, de valószerű piaci körülmények közötti nemteljesítése esetén egyetlen napon esedékessé válhat;

| iv. | az erőforrások vagy a likviditás üzletágak közötti átcsoportosításának lehetősége; |
| --- | --- |

iv.

az erőforrások vagy a likviditás üzletágak közötti átcsoportosításának lehetősége;

| h) | a helyreállítási terv előirányozza-e meglévő központi banki támogatás igénybevételét, és egyértelműen azonosítja-e azokat az eszközöket, amelyek a központi banki támogatás feltételei szerint várhatóan fedezetként befogadhatók. |
| --- | --- |

h)

a helyreállítási terv előirányozza-e meglévő központi banki támogatás igénybevételét, és egyértelműen azonosítja-e azokat az eszközöket, amelyek a központi banki támogatás feltételei szerint várhatóan fedezetként befogadhatók.

2. cikk

A központi szerződő fél többlépcsős veszteségfedezésének értékelése

Az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének megfelelőségét a központi szerződő fél többlépcsős veszteségfedezésével kapcsolatban az összes következő tényező figyelembevételével értékelik:

| a) | a terv egyértelműen részletezi-e a többlépcsős veszteségfedezést és a különböző veszteségtovábbítási pályákat, és a veszteségelosztási szabályoknak megfelelően modellezi-e a veszteségek következményeit, az említett szabályokba beleértve a központi szerződő fél és klíringtagjai közötti megállapodásokat és a központi szerződő fél átfogó kockázatkezelési keretét, például a központi szerződő fél szabálykönyvét; |
| --- | --- |

a)

a terv egyértelműen részletezi-e a többlépcsős veszteségfedezést és a különböző veszteségtovábbítási pályákat, és a veszteségelosztási szabályoknak megfelelően modellezi-e a veszteségek következményeit, az említett szabályokba beleértve a központi szerződő fél és klíringtagjai közötti megállapodásokat és a központi szerződő fél átfogó kockázatkezelési keretét, például a központi szerződő fél szabálykönyvét;

| b) | a terv a többlépcsős veszteségfedezés végrehajthatóságának biztosítása érdekében értékeli és kezeli-e a releváns jogi kockázatokat, többek között a harmadik országbeli joghatóságokban székhellyel rendelkező klíringtagok tekintetében. |
| --- | --- |

b)

a terv a többlépcsős veszteségfedezés végrehajthatóságának biztosítása érdekében értékeli és kezeli-e a releváns jogi kockázatokat, többek között a harmadik országbeli joghatóságokban székhellyel rendelkező klíringtagok tekintetében.

3. cikk

A központi szerződő fél szervezeti felépítésének értékelése

Az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének megfelelőségét a szervezeti felépítés összetettségével kapcsolatban az összes következő tényező figyelembevételével értékelik:

| a) | a központi szerződő fél tulajdonosi struktúrája befolyásolhatja-e a helyreállítási tervet; |
| --- | --- |

a)

a központi szerződő fél tulajdonosi struktúrája befolyásolhatja-e a helyreállítási tervet;

| b) | a központi szerződő fél tulajdonosi struktúrája miként tükröződik a központi szerződő fél ösztönzőrendszerében vagy döntési folyamataiban; |
| --- | --- |

b)

a központi szerződő fél tulajdonosi struktúrája miként tükröződik a központi szerződő fél ösztönzőrendszerében vagy döntési folyamataiban;

| c) | a helyreállítási terv tulajdonosokra vonatkozó követelményei miként befolyásolhatják a helyreállítási tervet, ideértve azt az esetet is, amikor az anyavállalat általi vagy a csoport általi támogatásról szóló szerződéses megállapodások a helyreállítási terv részét képezik, különösen az alábbiak értékelése révén:






  i. | az ilyen támogatás megbízhatósága és végrehajthatósága; |
| --- | --- | --- |

c)

a helyreállítási terv tulajdonosokra vonatkozó követelményei miként befolyásolhatják a helyreállítási tervet, ideértve azt az esetet is, amikor az anyavállalat általi vagy a csoport általi támogatásról szóló szerződéses megállapodások a helyreállítási terv részét képezik, különösen az alábbiak értékelése révén:

i.

az ilyen támogatás megbízhatósága és végrehajthatósága;

| ii. | a helyreállítási terv megfelelően figyelembe veszi és kezeli-e azokat az eseteket, amikor az ilyen támogatási megállapodások nem teljesíthetők; |
| --- | --- |

ii.

a helyreállítási terv megfelelően figyelembe veszi és kezeli-e azokat az eseteket, amikor az ilyen támogatási megállapodások nem teljesíthetők;

| d) | kellően értékelik-e a központi szerződő fél csoporton belüli vállalkozásokkal fennálló kapcsolatait azon átterjedési kockázat figyelembevétele céljából, amely akkor merülhet fel, ha valamely csoporton belüli vállalkozás pénzügyi nehézségekkel szembesül vagy fizetésképtelenné válik, valamint azt, hogy ezek a kapcsolatok miként befolyásolhatják a helyreállítási tervben szereplő intézkedések alkalmazhatóságát; |
| --- | --- |

d)

kellően értékelik-e a központi szerződő fél csoporton belüli vállalkozásokkal fennálló kapcsolatait azon átterjedési kockázat figyelembevétele céljából, amely akkor merülhet fel, ha valamely csoporton belüli vállalkozás pénzügyi nehézségekkel szembesül vagy fizetésképtelenné válik, valamint azt, hogy ezek a kapcsolatok miként befolyásolhatják a helyreállítási tervben szereplő intézkedések alkalmazhatóságát;

| e) | a helyreállítási terv jóváhagyására, valamint a helyreállítási terv kidolgozásáért és végrehajtásáért felelős, szervezeten belüli személyek azonosítására vonatkozó politikák és eljárások megfelelőek, egyértelműek és megvalósíthatók-e; |
| --- | --- |

e)

a helyreállítási terv jóváhagyására, valamint a helyreállítási terv kidolgozásáért és végrehajtásáért felelős, szervezeten belüli személyek azonosítására vonatkozó politikák és eljárások megfelelőek, egyértelműek és megvalósíthatók-e;

| f) | a helyreállítási terv összhangban van-e a központi szerződő fél vállalatirányítási struktúrájával, döntési folyamataival és belső irányításával; |
| --- | --- |

f)

a helyreállítási terv összhangban van-e a központi szerződő fél vállalatirányítási struktúrájával, döntési folyamataival és belső irányításával;

| g) | a központi szerződő fél belső szervezetének összetettsége akadályozhatja-e az időben történő intézkedéseket, vagy a folyamatok valószínűleg hatékonyan, egyértelmű döntéshozatali láncokkal és egyértelműen meghatározott felelősségi körökkel működnek-e; |
| --- | --- |

g)

a központi szerződő fél belső szervezetének összetettsége akadályozhatja-e az időben történő intézkedéseket, vagy a folyamatok valószínűleg hatékonyan, egyértelmű döntéshozatali láncokkal és egyértelműen meghatározott felelősségi körökkel működnek-e;

| h) | a helyreállítási terv egyértelmű és megvalósítható-e az eljárások és a cselekvési tervek szintjén – beleértve a döntési folyamatokra vonatkozó eljárásokat, a helyreállítási terv folyamata szempontjából releváns személyek részletes elérhetőségeit, a távoli hozzáférés lehetőségét és a döntéshozókkal való kapcsolatfelvételt –, továbbá tartalmaz-e eljárásokat a kulcsfontosságú személyekkel való helyszíni és helyszínen kívüli kapcsolatfelvételt illetően; |
| --- | --- |

h)

a helyreállítási terv egyértelmű és megvalósítható-e az eljárások és a cselekvési tervek szintjén – beleértve a döntési folyamatokra vonatkozó eljárásokat, a helyreállítási terv folyamata szempontjából releváns személyek részletes elérhetőségeit, a távoli hozzáférés lehetőségét és a döntéshozókkal való kapcsolatfelvételt –, továbbá tartalmaz-e eljárásokat a kulcsfontosságú személyekkel való helyszíni és helyszínen kívüli kapcsolatfelvételt illetően;

| i) | a helyreállítási tervet – amennyiben ez előírás – ténylegesen belefoglalták-e a központi szerződő fél működési szabályzatába; |
| --- | --- |

i)

a helyreállítási tervet – amennyiben ez előírás – ténylegesen belefoglalták-e a központi szerződő fél működési szabályzatába;

| j) | a központi szerződő fél megfelelő szabályokkal és eljárásokkal rendelkezik-e a helyreállítási terv klíringtagokkal való rendszeres tesztelésére, és amennyiben lehetséges, azok ügyfeleinek és közvetett ügyfeleinek azonosítására. |
| --- | --- |

j)

a központi szerződő fél megfelelő szabályokkal és eljárásokkal rendelkezik-e a helyreállítási terv klíringtagokkal való rendszeres tesztelésére, és amennyiben lehetséges, azok ügyfeleinek és közvetett ügyfeleinek azonosítására.

4. cikk

A központi szerződő fél által végzett tevékenységek helyettesíthetőségének értékelése

Az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének megfelelőségét a központi szerződő fél által végzett tevékenységek helyettesíthetőségével kapcsolatban az összes következő tényező figyelembevételével értékelik:

| a) | a helyreállítási terv figyelembe veszi-e, hogy a központi szerződő fél által nyújtott elszámolási szolgáltatások egy részét vagy egészét a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 14. vagy 25. cikke alapján engedélyezett vagy elismert más központi szerződő felek nyújtják-e; |
| --- | --- |

a)

a helyreállítási terv figyelembe veszi-e, hogy a központi szerződő fél által nyújtott elszámolási szolgáltatások egy részét vagy egészét a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 14. vagy 25. cikke alapján engedélyezett vagy elismert más központi szerződő felek nyújtják-e;

3

| b) | a helyreállítási terv – a központi szerződő fél rendelkezésére álló információk felhasználásával – mennyiben részletezi a más központi szerződő felek által nyújtott elszámolási szolgáltatások azonosítását, és hogy az ilyen más központi szerződő felek által nyújtott azonosított szolgáltatások esetében már meglévő vagy újonnan létrehozott elszámolási szolgáltatásokról van-e szó; |
| --- | --- |

b)

a helyreállítási terv – a központi szerződő fél rendelkezésére álló információk felhasználásával – mennyiben részletezi a más központi szerződő felek által nyújtott elszámolási szolgáltatások azonosítását, és hogy az ilyen más központi szerződő felek által nyújtott azonosított szolgáltatások esetében már meglévő vagy újonnan létrehozott elszámolási szolgáltatásokról van-e szó;

| c) | amennyiben a helyreállítási terv az ügyletek hordozhatóságát vagy a nem kritikus tevékenységek más szolgáltató számára való részleges vagy teljes átadását irányozza elő:






  i. | úgy ezt a lehetőséget a megvalósíthatósági értékelésével együtt mutatják-e be, a központi szerződő fél rendelkezésére álló információk felhasználásával; |
| --- | --- | --- |

c)

amennyiben a helyreállítási terv az ügyletek hordozhatóságát vagy a nem kritikus tevékenységek más szolgáltató számára való részleges vagy teljes átadását irányozza elő:

i.

úgy ezt a lehetőséget a megvalósíthatósági értékelésével együtt mutatják-e be, a központi szerződő fél rendelkezésére álló információk felhasználásával;

| ii. | a helyreállítási terv miként kezeli azt az eshetőséget, hogy az ügyletek ilyen hordozhatósága vagy a nem kritikus tevékenységek átadása nem lehetséges. |
| --- | --- |

ii.

a helyreállítási terv miként kezeli azt az eshetőséget, hogy az ügyletek ilyen hordozhatósága vagy a nem kritikus tevékenységek átadása nem lehetséges.

5. cikk

A központi szerződő fél kockázati profiljának értékelése

(1)   Az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének megfelelőségét a központi szerződő fél kockázati profiljával kapcsolatban az összes következő tényező figyelembevételével értékelik:

| a) | a központi szerződő fél helyreállítási terve összességében megfelelő intézkedéseket ír-e elő azon különböző kockázattípusok és valószínű kombinációik kezelésére, amelyek szükségessé tehetik az 1. cikk c) pontjának iv. alpontjában említett helyreállítási eszközök alkalmazását; |
| --- | --- |

a)

a központi szerződő fél helyreállítási terve összességében megfelelő intézkedéseket ír-e elő azon különböző kockázattípusok és valószínű kombinációik kezelésére, amelyek szükségessé tehetik az 1. cikk c) pontjának iv. alpontjában említett helyreállítási eszközök alkalmazását;

| b) | a helyreállítási terv értékeli és mérsékeli-e a központi szerződő félnél, valamint más szervezeteknél és szolgáltatóknál jelentkező – többek között az elszámolást, a befektetést, a letéti őrzést és a kifizetéseket érintő – olyan zavarok kockázatát, amelyeknek a központi szerződő fél ki van téve; |
| --- | --- |

b)

a helyreállítási terv értékeli és mérsékeli-e a központi szerződő félnél, valamint más szervezeteknél és szolgáltatóknál jelentkező – többek között az elszámolást, a befektetést, a letéti őrzést és a kifizetéseket érintő – olyan zavarok kockázatát, amelyeknek a központi szerződő fél ki van téve;

| c) | a helyreállítási terv figyelembe veszi-e a központi szerződő fél üzleti tevékenységének jellegét, méretét és összetettségét, és ezek az elemek miként tükröződnek a központi szerződő fél által javasolt intézkedésekben; |
| --- | --- |

c)

a helyreállítási terv figyelembe veszi-e a központi szerződő fél üzleti tevékenységének jellegét, méretét és összetettségét, és ezek az elemek miként tükröződnek a központi szerződő fél által javasolt intézkedésekben;

| d) | a központi szerződő fél önállóan, a vállalatcsoporton belüli más szervezetek beavatkozása nélkül alkalmazhatja-e a helyreállítási tervet, és amennyiben lehetséges, egyértelműen azonosítva vannak-e a csoporton belüli más vállalkozásokra gyakorolt továbbgyűrűző hatások és a kölcsönös pénzügyi függőségek; |
| --- | --- |

d)

a központi szerződő fél önállóan, a vállalatcsoporton belüli más szervezetek beavatkozása nélkül alkalmazhatja-e a helyreállítási tervet, és amennyiben lehetséges, egyértelműen azonosítva vannak-e a csoporton belüli más vállalkozásokra gyakorolt továbbgyűrűző hatások és a kölcsönös pénzügyi függőségek;

| e) | a helyreállítási terv figyelembe veszi-e az esetlegesen a központi szerződő fél pénzügyi helyzetének jelentős romlásához vezető környezeti kockázatokat és kibertámadások kockázatát, valamint a 648/2012/EU rendelet 49. cikkének (1) bekezdésével és az 1095/2010/EU rendelet 21. cikkének (2) bekezdésével összhangban elvégzett stressztesztek során azonosított egyéb kockázatokat, amennyiben azok a helyreállítási terv szempontjából relevánsak; |
| --- | --- |

e)

a helyreállítási terv figyelembe veszi-e az esetlegesen a központi szerződő fél pénzügyi helyzetének jelentős romlásához vezető környezeti kockázatokat és kibertámadások kockázatát, valamint a 648/2012/EU rendelet 49. cikkének (1) bekezdésével és az 1095/2010/EU rendelet 21. cikkének (2) bekezdésével összhangban elvégzett stressztesztek során azonosított egyéb kockázatokat, amennyiben azok a helyreállítási terv szempontjából relevánsak;

| f) | a helyreállítási terv értékeli-e a jogi kockázatokat és különösen azt, hogy minden intézkedése jogszerű, érvényes, kötelező és végrehajtható-e; |
| --- | --- |

f)

a helyreállítási terv értékeli-e a jogi kockázatokat és különösen azt, hogy minden intézkedése jogszerű, érvényes, kötelező és végrehajtható-e;

| g) | a szabályozások, a megállapodások és a szerződések – beleértve a központi szerződő fél működési szabályzatát és a szolgáltatókkal kötött megállapodásokat is – egyértelműek, jogszerűek, érvényesek, kötelezőek és érvényesíthetők, valamint peresíthetők-e (a jogvitákkal és perekkel kapcsolatos kockázatok kezelése és minimalizálása érdekében); |
| --- | --- |

g)

a szabályozások, a megállapodások és a szerződések – beleértve a központi szerződő fél működési szabályzatát és a szolgáltatókkal kötött megállapodásokat is – egyértelműek, jogszerűek, érvényesek, kötelezőek és érvényesíthetők, valamint peresíthetők-e (a jogvitákkal és perekkel kapcsolatos kockázatok kezelése és minimalizálása érdekében);

| h) | szükség esetén beszereztek-e jogi véleményt a behajtási intézkedések és megállapodások jogi érvényességéről és végrehajthatóságáról, különösen, ha a megállapodás másik szerződő fele harmadik országban található; |
| --- | --- |

h)

szükség esetén beszereztek-e jogi véleményt a behajtási intézkedések és megállapodások jogi érvényességéről és végrehajthatóságáról, különösen, ha a megállapodás másik szerződő fele harmadik országban található;

| i) | amennyiben a központi szerződő fél igazgatósága a központi szerződő fél helyreállítási tervének jóváhagyásakor úgy döntött, hogy nem követi a kockázatkezelési bizottság tanácsát, úgy megfelelő-e a központi szerződő fél által a kockázatkezelési bizottság tagjai és az illetékes hatóság számára az (EU) 2021/23 rendelet 9. cikkének (18) bekezdésével összhangban adott indokolás. |
| --- | --- |

i)

amennyiben a központi szerződő fél igazgatósága a központi szerződő fél helyreállítási tervének jóváhagyásakor úgy döntött, hogy nem követi a kockázatkezelési bizottság tanácsát, úgy megfelelő-e a központi szerződő fél által a kockázatkezelési bizottság tagjai és az illetékes hatóság számára az (EU) 2021/23 rendelet 9. cikkének (18) bekezdésével összhangban adott indokolás.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontjának alkalmazásában a figyelembe veendő kockázattípusok a központi szerződő féltől függően működési, hitel-, likviditási, általános üzleti, letéti őrzési, kiegyenlítési, befektetési, piaci, rendszerszintű, környezeti és éghajlati kockázatokat foglalnak magukban.

(3)   Az (1) bekezdés c) pontjában említett szempontokat a helyreállítási terv a központi szerződő fél üzleti tevékenységére jellemző összes következő szempont figyelembevételével is értékelheti:

| a) | a központi szerződő fél által elszámolt vagy elszámolandó pénzügyi eszközök típusa, |
| --- | --- |

a)

a központi szerződő fél által elszámolt vagy elszámolandó pénzügyi eszközök típusa,

| b) | a központi szerződő fél által elszámolt vagy elszámolandó azon pénzügyi eszközök, amelyek a 648/2012/EU rendelet 4. cikkében említett elszámolási kötelezettség hatálya alá tartoznak, |
| --- | --- |

b)

a központi szerződő fél által elszámolt vagy elszámolandó azon pénzügyi eszközök, amelyek a 648/2012/EU rendelet 4. cikkében említett elszámolási kötelezettség hatálya alá tartoznak,

| c) | a központi szerződő fél által egy év alatt elszámolt összegek átlagértéke terméktípusonként és pénznemenként, abszolút értékben és a központi szerződő fél tőkéjéhez viszonyítva, az egyes klíringtagok és lehetőség szerint az egyes ügyfelek szintjén; |
| --- | --- |

c)

a központi szerződő fél által egy év alatt elszámolt összegek átlagértéke terméktípusonként és pénznemenként, abszolút értékben és a központi szerződő fél tőkéjéhez viszonyítva, az egyes klíringtagok és lehetőség szerint az egyes ügyfelek szintjén;

| d) | a központi szerződő fél által elszámolt ügyleteket uniós kereskedési helyszínen, a 648/2012/EU rendelet 2a. cikkével összhangban egyenértékűnek tekintett harmadik országbeli kereskedési helyszínen vagy tőzsdén kívül hajtják-e végre; |
| --- | --- |

d)

a központi szerződő fél által elszámolt ügyleteket uniós kereskedési helyszínen, a 648/2012/EU rendelet 2a. cikkével összhangban egyenértékűnek tekintett harmadik országbeli kereskedési helyszínen vagy tőzsdén kívül hajtják-e végre;

| e) | azok a tagállamok, amelyekben a központi szerződő fél a szolgáltatásait és egyéb határokon átnyúló tevékenységeit nyújtja vagy szándékozik nyújtani. |
| --- | --- |

e)

azok a tagállamok, amelyekben a központi szerződő fél a szolgáltatásait és egyéb határokon átnyúló tevékenységeit nyújtja vagy szándékozik nyújtani.

6. cikk

A központi szerződő fél kockázati profiljának értékelése a központi szerződő fél felkészültségével kapcsolatban

Az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének megfelelőségét a helyreállítási tervben foglalt ütemterv, forgatókönyvek és mutatók tekintetében is értékelik. Ezen értékelés során az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok az összes következő tényezőt figyelembe veszik:

| a) | a helyreállítási terv tervezett alkalmazása és kialakított stratégiája:






  i. | tükrözi-e a központi szerződő fél üzleti modelljéből és termékskálájából eredő kockázati profilt, ideértve a piaci likviditásra, a piaci koncentrációra, a közvetlen klíringtagok és ügyfeleik szerepére, a kiegyenlítési módokra, a pénznemekre és az elszámolási idősávra, valamint a kiszolgált kereskedési helyszínekre vonatkozó megfontolásokat is; |
| --- | --- | --- |

a)

a helyreállítási terv tervezett alkalmazása és kialakított stratégiája:

i.

tükrözi-e a központi szerződő fél üzleti modelljéből és termékskálájából eredő kockázati profilt, ideértve a piaci likviditásra, a piaci koncentrációra, a közvetlen klíringtagok és ügyfeleik szerepére, a kiegyenlítési módokra, a pénznemekre és az elszámolási idősávra, valamint a kiszolgált kereskedési helyszínekre vonatkozó megfontolásokat is;

| ii. | figyelembe veszi-e a központi szerződő fél sajátos struktúráját és szervezeti felépítését, ideértve a többlépcsős veszteségfedezés elkülönítésére és a szolgáltatások közötti kockázat-összevonási lehetőségekre vonatkozó megfontolásokat is; |
| --- | --- |

ii.

figyelembe veszi-e a központi szerződő fél sajátos struktúráját és szervezeti felépítését, ideértve a többlépcsős veszteségfedezés elkülönítésére és a szolgáltatások közötti kockázat-összevonási lehetőségekre vonatkozó megfontolásokat is;

| iii. | figyelembe veszi-e a központi szerződő fél érintett szervezetektől, többek között a csoporton belüli szervezetektől és a harmadik felektől való függőségét; |
| --- | --- |

iii.

figyelembe veszi-e a központi szerződő fél érintett szervezetektől, többek között a csoporton belüli szervezetektől és a harmadik felektől való függőségét;

| b) | a helyreállítási tervben foglalt mennyiségi és minőségi mutatók kerete azonosítja-e azokat a körülményeket, amelyek között a helyreállítási tervben szereplő intézkedéseket meg kell hozni. |
| --- | --- |

b)

a helyreállítási tervben foglalt mennyiségi és minőségi mutatók kerete azonosítja-e azokat a körülményeket, amelyek között a helyreállítási tervben szereplő intézkedéseket meg kell hozni.

7. cikk

A központi szerződő fél kockázati profiljának értékelése az üzleti modellel kapcsolatban

Az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének megfelelőségét a központi szerződő fél üzleti modelljéből eredő működési kockázattal kapcsolatban az összes következő tényező figyelembevételével értékelik:

| a) | a terv megfelelően azonosítja-e a központi szerződő fél kritikus funkcióit; |
| --- | --- |

a)

a terv megfelelően azonosítja-e a központi szerződő fél kritikus funkcióit;

| b) | a központi szerződő fél számára megfelelőek-e a helyreállítási tervben szereplő, az eszközök vagy üzletágak értékesítését megkönnyítő előkészítő intézkedések, figyelembe véve a következők mindegyikét:






  i. | gyors és megbízható értékelést tesznek-e lehetővé a központi szerződő fél fő üzletágainak, műveleteinek és eszközeinek értékét és értékesíthetőségét meghatározó eljárások; |
| --- | --- | --- |

b)

a központi szerződő fél számára megfelelőek-e a helyreállítási tervben szereplő, az eszközök vagy üzletágak értékesítését megkönnyítő előkészítő intézkedések, figyelembe véve a következők mindegyikét:

i.

gyors és megbízható értékelést tesznek-e lehetővé a központi szerződő fél fő üzletágainak, műveleteinek és eszközeinek értékét és értékesíthetőségét meghatározó eljárások;

| ii. | az elszámolt instrumentumok típusára és az értékesítés körére tekintettel megfelelő-e az értékesítés előkészítésére előirányzott időkeret; |
| --- | --- |

ii.

az elszámolt instrumentumok típusára és az értékesítés körére tekintettel megfelelő-e az értékesítés előkészítésére előirányzott időkeret;

| iii. | az ilyen értékesítés által a központi szerződő fél működésére gyakorolt lehetséges hatás értékelése tükrözi-e a központi szerződő fél konkrét műveleteit, vagyis az elszámolt termékek típusát vagy a termékek és a számlakonstrukciók esetében alkalmazandó letétigény-számítási módszereket; |
| --- | --- |

iii.

az ilyen értékesítés által a központi szerződő fél működésére gyakorolt lehetséges hatás értékelése tükrözi-e a központi szerződő fél konkrét műveleteit, vagyis az elszámolt termékek típusát vagy a termékek és a számlakonstrukciók esetében alkalmazandó letétigény-számítási módszereket;

| iv. | a terv megfelelően értékeli-e az üzletágakkal kapcsolatos előkészítő intézkedéseknek a klíringtagokra és – ha azonosíthatók– azok ügyfeleire és közvetett ügyfeleire gyakorolt hatását, és mérsékeli-e az esetleges negatív hatásokat; |
| --- | --- |

iv.

a terv megfelelően értékeli-e az üzletágakkal kapcsolatos előkészítő intézkedéseknek a klíringtagokra és – ha azonosíthatók– azok ügyfeleire és közvetett ügyfeleire gyakorolt hatását, és mérsékeli-e az esetleges negatív hatásokat;

| c) | amennyiben a központi szerződő fél többféle terméket számol el, a központi szerződő fél mérlegelte-e a termékfélék szerint felosztott értékesítés lehetőségét, és feltárt-e az ilyen felosztott értékesítésből fakadó akadályokat vagy a helyreállítási tervre gyakorolt egyéb hatásokat; |
| --- | --- |

c)

amennyiben a központi szerződő fél többféle terméket számol el, a központi szerződő fél mérlegelte-e a termékfélék szerint felosztott értékesítés lehetőségét, és feltárt-e az ilyen felosztott értékesítésből fakadó akadályokat vagy a helyreállítási tervre gyakorolt egyéb hatásokat;

| d) | a helyreállítási terv értékeli-e a különböző szervezetekkel – likviditásszolgáltatókkal, kiegyenlítő bankokkal, platformokkal, letétkezelőkkel, befektetési ügynökökkel, bankokkal vagy szolgáltatókkal – fennálló kapcsolatok számát és fontosságát, és e kapcsolatok miként befolyásolják a helyreállítási intézkedéseket és a helyreállítási terv eredményességét; |
| --- | --- |

d)

a helyreállítási terv értékeli-e a különböző szervezetekkel – likviditásszolgáltatókkal, kiegyenlítő bankokkal, platformokkal, letétkezelőkkel, befektetési ügynökökkel, bankokkal vagy szolgáltatókkal – fennálló kapcsolatok számát és fontosságát, és e kapcsolatok miként befolyásolják a helyreállítási intézkedéseket és a helyreállítási terv eredményességét;

| e) | a terv értékeli-e az egyes kapcsolatok jelentőségét vagy lényegességét, többek között az elszámolt mennyiségek és az említett intézkedésekből eredő pénzügyi kitettségek alapján; |
| --- | --- |

e)

a terv értékeli-e az egyes kapcsolatok jelentőségét vagy lényegességét, többek között az elszámolt mennyiségek és az említett intézkedésekből eredő pénzügyi kitettségek alapján;

| f) | a terv megfelelően értékeli-e a központi szerződő fél fő tevékenységére részben kiterjedő kiszervezési megállapodásokat, és csökkenti-e az azonosított kockázatokat; |
| --- | --- |

f)

a terv megfelelően értékeli-e a központi szerződő fél fő tevékenységére részben kiterjedő kiszervezési megállapodásokat, és csökkenti-e az azonosított kockázatokat;

| g) | a helyreállítási terv miként értékeli jogi érvényesíthetőségét az f) pontban említett kiszervezési megállapodások szolgáltatóival szemben, kielégítően értékeli-e, hogy az ilyen szolgáltatók esetleg nem tudják teljesíteni a kiszervezési megállapodások szerinti kötelezettségeiket, és miként mérsékeli ezeket a kockázatokat. |
| --- | --- |

g)

a helyreállítási terv miként értékeli jogi érvényesíthetőségét az f) pontban említett kiszervezési megállapodások szolgáltatóival szemben, kielégítően értékeli-e, hogy az ilyen szolgáltatók esetleg nem tudják teljesíteni a kiszervezési megállapodások szerinti kötelezettségeiket, és miként mérsékeli ezeket a kockázatokat.

8. cikk

A központi szerződő fél kommunikációs és tájékoztatási tervével kapcsolatban bizonyos szervezetekre gyakorolt általános hatás értékelése

Az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének megfelelőségét a központi szerződő fél kommunikációs és tájékoztatási tervével kapcsolatban a helyreállítási terv végrehajtása által az (EU) 2021/23 rendelet 10. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett szervezetekre vagy piacokra gyakorolt általános hatás és különösen az összes következő tényező figyelembevételével értékelik:

| a) | a központi szerződő fél kommunikációs és tájékoztatási terve megfelel-e az (EU) 2021/23 rendelet melléklete A. szakaszának 3. pontjában foglaltaknak, és konkréten a központi szerződő fél kommunikációs és tájékoztatási terve:






  i. | előirányozza-e, hogy miként kell az információkat a lehető legátláthatóbb módon megosztani a központi szerződő fél érdekelt feleivel, ideértve a klíringtagokat és általában a pénzügyi piacot is; |
| --- | --- | --- |

a)

a központi szerződő fél kommunikációs és tájékoztatási terve megfelel-e az (EU) 2021/23 rendelet melléklete A. szakaszának 3. pontjában foglaltaknak, és konkréten a központi szerződő fél kommunikációs és tájékoztatási terve:

i.

előirányozza-e, hogy miként kell az információkat a lehető legátláthatóbb módon megosztani a központi szerződő fél érdekelt feleivel, ideértve a klíringtagokat és általában a pénzügyi piacot is;

| ii. | egyértelmű iránymutatást nyújt-e az elvárások kezeléséhez, és a lehető legkisebbre kívánja-e csökkenteni az információk közzétételéből eredő potenciálisan negatív piaci reakciókat; |
| --- | --- |

ii.

egyértelmű iránymutatást nyújt-e az elvárások kezeléséhez, és a lehető legkisebbre kívánja-e csökkenteni az információk közzétételéből eredő potenciálisan negatív piaci reakciókat;

| b) | a központi szerződő fél kommunikációs és tájékoztatási terve tartalmaz-e egyértelmű eljárásokat arra vonatkozóan, hogy miként és mikor osszanak meg információkat a különböző szervezetekkel, egyértelműen ismertetve, hogy ezek az eljárások miként veszik figyelembe a jogi követelményeket és az egyéb kötelező érvényű követelményeket. |
| --- | --- |

b)

a központi szerződő fél kommunikációs és tájékoztatási terve tartalmaz-e egyértelmű eljárásokat arra vonatkozóan, hogy miként és mikor osszanak meg információkat a különböző szervezetekkel, egyértelműen ismertetve, hogy ezek az eljárások miként veszik figyelembe a jogi követelményeket és az egyéb kötelező érvényű követelményeket.

9. cikk

A központi szerződő fél helyreállítási terve által a klíringtagokra és azok ügyfeleire és közvetett ügyfeleire gyakorolt általános hatás értékelése

Az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének megfelelőségét a helyreállítási terv által a központi szerződő fél klíringtagjaira és – amennyiben az információ a központi szerződő fél rendelkezésére áll – azok ügyfeleire és közvetett ügyfeleire (köztük azokra is, amelyeket egyéb rendszerszinten jelentős intézménynek jelöltek ki) gyakorolt általános hatással kapcsolatban az összes következő tényező figyelembevételével értékelik:

| a) | a helyreállítási terv megfelelően tükrözi-e a központi szerződő fél klíringtagságának összetettségét az összes következő elem tekintetében:






  i. | az ügyfélklíring szintje a központi szerződő félnél; |
| --- | --- | --- |

a)

a helyreállítási terv megfelelően tükrözi-e a központi szerződő fél klíringtagságának összetettségét az összes következő elem tekintetében:

i.

az ügyfélklíring szintje a központi szerződő félnél;

| ii. | a meglévő klíringtagok száma:






  (1) | a központi szerződő fél joghatóságán belül; |
| --- | --- | --- |

ii.

a meglévő klíringtagok száma:

(1)

a központi szerződő fél joghatóságán belül;

| (2) | más tagállamban; |
| --- | --- |

(2)

más tagállamban;

| (3) | harmadik országban; |
| --- | --- |

(3)

harmadik országban;

| iii. | a tagság koncentrációja; |
| --- | --- |

iii.

a tagság koncentrációja;

| b) | a helyreállítási terv figyelembe veszi-e a központi szerződő fél által nyújtott elszámolási szolgáltatások esetleges zavara által a klíringtagokra és – amennyiben az információ a központi szerződő fél rendelkezésére áll – azok ügyfeleire és közvetett ügyfeleire gyakorolt általános hatást, beleértve az elszámoláshoz való hozzáférésre gyakorolt lehetséges hatásokat és a központi szerződő fél működési szabályzatából eredő egyéb hatásokat is; |
| --- | --- |

b)

a helyreállítási terv figyelembe veszi-e a központi szerződő fél által nyújtott elszámolási szolgáltatások esetleges zavara által a klíringtagokra és – amennyiben az információ a központi szerződő fél rendelkezésére áll – azok ügyfeleire és közvetett ügyfeleire gyakorolt általános hatást, beleértve az elszámoláshoz való hozzáférésre gyakorolt lehetséges hatásokat és a központi szerződő fél működési szabályzatából eredő egyéb hatásokat is;

| c) | a helyreállítási terv figyelembe veszi-e a keretében meghozandó elfogadott intézkedéseknek a klíringtagokra és adott esetben azok ügyfeleire és közvetett ügyfeleire gyakorolt lehetséges hatását; |
| --- | --- |

c)

a helyreállítási terv figyelembe veszi-e a keretében meghozandó elfogadott intézkedéseknek a klíringtagokra és adott esetben azok ügyfeleire és közvetett ügyfeleire gyakorolt lehetséges hatását;

| d) | a klíringtagok és adott esetben azok ügyfelei és közvetett ügyfelei a központi szerződő fél működési szabályzatának megfelelően megállapodtak-e bármilyen pénzügyi vagy szerződéses kötelezettségben, beleértve e kötelezettség összegének kiszámítási módját, felső határ vagy korlát alkalmazását, azt, hogy az összeget előre rögzítik vagy pedig a tag vagy az ügyfél kitettségeitől függően fogják meghatározni, és hogy az ilyen forrásokat miként kérnék be. |
| --- | --- |

d)

a klíringtagok és adott esetben azok ügyfelei és közvetett ügyfelei a központi szerződő fél működési szabályzatának megfelelően megállapodtak-e bármilyen pénzügyi vagy szerződéses kötelezettségben, beleértve e kötelezettség összegének kiszámítási módját, felső határ vagy korlát alkalmazását, azt, hogy az összeget előre rögzítik vagy pedig a tag vagy az ügyfél kitettségeitől függően fogják meghatározni, és hogy az ilyen forrásokat miként kérnék be.

10. cikk

A központi szerződő fél helyreállítási terve által a kapcsolt FMI-kre gyakorolt általános hatás értékelése

Az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének megfelelőségét a terv által a kapcsolt pénzügyi piaci infrastruktúrákra (FMI) gyakorolt általános hatással kapcsolatban az összes következő tényező figyelembevételével értékelik:

| a) | a helyreállítási terv értékeli-e a helyreállítási intézkedések alkalmazásának bármely interoperábilis központi szerződő félre és a központi szerződő félhez kapcsolódó bármely más FMI-re gyakorolt lehetséges hatását, a központi szerződő fél e szervezetekben való részvételének jelentőségét értékelve; |
| --- | --- |

a)

a helyreállítási terv értékeli-e a helyreállítási intézkedések alkalmazásának bármely interoperábilis központi szerződő félre és a központi szerződő félhez kapcsolódó bármely más FMI-re gyakorolt lehetséges hatását, a központi szerződő fél e szervezetekben való részvételének jelentőségét értékelve;

| b) | a helyreállítási terv kiterjed-e a más központi szerződő felekkel kötött interoperabilitási vagy letétbeszámítási megállapodásokra, valamint az ilyen megállapodások hatálya, beleértve az e megállapodások keretében elszámolt mennyiségeket és kicserélt pénzügyi erőforrásokat; |
| --- | --- |

b)

a helyreállítási terv kiterjed-e a más központi szerződő felekkel kötött interoperabilitási vagy letétbeszámítási megállapodásokra, valamint az ilyen megállapodások hatálya, beleértve az e megállapodások keretében elszámolt mennyiségeket és kicserélt pénzügyi erőforrásokat;

| c) | a helyreállítási terv szerinti intézkedések végrehajtása befolyásolhatja-e a hozzáférést más FMI-khez, és a terv miként mérsékeli az esetlegesen feltárt akadályokat vagy korlátokat; |
| --- | --- |

c)

a helyreállítási terv szerinti intézkedések végrehajtása befolyásolhatja-e a hozzáférést más FMI-khez, és a terv miként mérsékeli az esetlegesen feltárt akadályokat vagy korlátokat;

| d) | az (EU) 2021/23 rendelet 9. cikkének (16) bekezdésével összhangban hatékony és kielégítő módon bevonták-e a terv kidolgozási folyamatába azon kapcsolt FMI-ket és érdekelt feleket, amelyeknek veszteségei keletkeznének, költségei merülnének fel, vagy amelyek hozzájárulnának a likviditáshiány fedezéséhez abban az esetben, ha az említett terv végrehajtására kerülne sor. |
| --- | --- |

d)

az (EU) 2021/23 rendelet 9. cikkének (16) bekezdésével összhangban hatékony és kielégítő módon bevonták-e a terv kidolgozási folyamatába azon kapcsolt FMI-ket és érdekelt feleket, amelyeknek veszteségei keletkeznének, költségei merülnének fel, vagy amelyek hozzájárulnának a likviditáshiány fedezéséhez abban az esetben, ha az említett terv végrehajtására kerülne sor.

11. cikk

A központi szerződő fél helyreállítási terve által a központi szerződő fél által kiszolgált pénzügyi piacokra, beleértve a kereskedési helyszíneket is, gyakorolt általános hatás értékelése

Az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének megfelelőségét a központi szerződő fél által kiszolgált pénzügyi piacokra, beleértve a kereskedési helyszíneket is, gyakorolt általános hatással kapcsolatban az összes következő tényező figyelembevételével értékelik:

| a) | a helyreállítási terv értékeli-e a helyreállítási intézkedések alkalmazásának a kereskedési helyszínekre és a központi szerződő félhez kötődő bármely más kereskedési forrásra gyakorolt lehetséges hatását, többek között a központi szerződő fél e szervezetekben való részvételének jelentőségét, és e hatás fenyegetést jelent-e az érintett szervezetek stabilitására nézve; |
| --- | --- |

a)

a helyreállítási terv értékeli-e a helyreállítási intézkedések alkalmazásának a kereskedési helyszínekre és a központi szerződő félhez kötődő bármely más kereskedési forrásra gyakorolt lehetséges hatását, többek között a központi szerződő fél e szervezetekben való részvételének jelentőségét, és e hatás fenyegetést jelent-e az érintett szervezetek stabilitására nézve;

| b) | a központi szerződő fél az elszámolási szolgáltatások mellett nyújt-e az elszámoláshoz kapcsolódó egyéb lényeges vagy jelentős szolgáltatást vagy kiegészítő szolgáltatást, és a helyreállítási terv keretében hozott intézkedések hatással lehetnek-e a központi szerződő fél által kiszolgált pénzügyi piacra, amennyiben a központi szerződő fél ilyen egyéb lényeges vagy jelentős szolgáltatást vagy kiegészítő szolgáltatást nyújt. |
| --- | --- |

b)

a központi szerződő fél az elszámolási szolgáltatások mellett nyújt-e az elszámoláshoz kapcsolódó egyéb lényeges vagy jelentős szolgáltatást vagy kiegészítő szolgáltatást, és a helyreállítási terv keretében hozott intézkedések hatással lehetnek-e a központi szerződő fél által kiszolgált pénzügyi piacra, amennyiben a központi szerződő fél ilyen egyéb lényeges vagy jelentős szolgáltatást vagy kiegészítő szolgáltatást nyújt.

12. cikk

A központi szerződő fél helyreállítási terve által bármely tagállamnak és az Unió egészének a pénzügyi rendszerére gyakorolt általános hatás értékelése

Az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének megfelelőségét a terv által bármely tagállamnak és az Unió egészének a pénzügyi rendszerére gyakorolt hatással kapcsolatban az összes következő tényező figyelembevételével értékelik:

| a) | a helyreállítási terv értékeli-e lehetséges hatását a következőkre:






  i. | bármely tagállamnak és az Unió egészének a pénzügyi stabilitása, az esetleges dominóhatásokkal összefüggésben, többek között a klíringrésztvevők és az egymástól kölcsönösen függő FMI-k hitel-, likviditási vagy működési kockázatai tekintetében; |
| --- | --- | --- |

a)

a helyreállítási terv értékeli-e lehetséges hatását a következőkre:

i.

bármely tagállamnak és az Unió egészének a pénzügyi stabilitása, az esetleges dominóhatásokkal összefüggésben, többek között a klíringrésztvevők és az egymástól kölcsönösen függő FMI-k hitel-, likviditási vagy működési kockázatai tekintetében;

| ii. | bármely tagállamnak és az Unió egészének a pénzügyi rendszere, azzal összefüggésben, hogy a helyreállítási terv hatással van a központi szerződő félhez kapcsolódó egy vagy több szervezetre vagy magára a központi szerződő félre; |
| --- | --- |

ii.

bármely tagállamnak és az Unió egészének a pénzügyi rendszere, azzal összefüggésben, hogy a helyreállítási terv hatással van a központi szerződő félhez kapcsolódó egy vagy több szervezetre vagy magára a központi szerződő félre;

| b) | a helyreállítási terv az általa gyakorolt szélesebb körű rendszerszintű kockázati hatás értékeléséhez figyelembe veszi és tükrözi-e az ESMA eseti elemzéseinek számára releváns eredményeit, és lehetőség szerint mérsékeli-e a releváns megállapításokat vagy aggályokat; |
| --- | --- |

b)

a helyreállítási terv az általa gyakorolt szélesebb körű rendszerszintű kockázati hatás értékeléséhez figyelembe veszi és tükrözi-e az ESMA eseti elemzéseinek számára releváns eredményeit, és lehetőség szerint mérsékeli-e a releváns megállapításokat vagy aggályokat;

| c) | a helyreállítási terv figyelembe veszi-e a különböző szervezetekkel – likviditásszolgáltatókkal, kiegyenlítő bankokkal, platformokkal, letétkezelőkkel, befektetési ügynökökkel, bankokkal vagy szolgáltatókkal – fennálló lényeges kapcsolatokat annak értékelésével, hogy esetlegesen miként befolyásolhatja a kapcsolt szervezetek működését, és hogy intézkedései az azonosított, lényeges kapcsolatokkal rendelkező szervezetek esetében is megfelelőek és megvalósíthatók-e, vagy lényeges negatív hatást gyakorolhatnak-e bármely tagállamnak és az Unió egészének a pénzügyi rendszerére; |
| --- | --- |

c)

a helyreállítási terv figyelembe veszi-e a különböző szervezetekkel – likviditásszolgáltatókkal, kiegyenlítő bankokkal, platformokkal, letétkezelőkkel, befektetési ügynökökkel, bankokkal vagy szolgáltatókkal – fennálló lényeges kapcsolatokat annak értékelésével, hogy esetlegesen miként befolyásolhatja a kapcsolt szervezetek működését, és hogy intézkedései az azonosított, lényeges kapcsolatokkal rendelkező szervezetek esetében is megfelelőek és megvalósíthatók-e, vagy lényeges negatív hatást gyakorolhatnak-e bármely tagállamnak és az Unió egészének a pénzügyi rendszerére;

| d) | a likviditásszolgáltatók – amennyiben a központi szerződő fél illetékes hatósága felügyeli őket, vagy rendelkezésre állnak a likviditási kitettségeikre vonatkozó információk – koncentrált likviditási kitettséget eredményeznek-e amiatt, hogy több központi szerződő fél számára többféle szerepet tölthetnek be, többek között klíringtagként, fizetési bankként, befektetési bankként, letétkezelőként vagy likviditási védőháló nyújtójaként. |
| --- | --- |

d)

a likviditásszolgáltatók – amennyiben a központi szerződő fél illetékes hatósága felügyeli őket, vagy rendelkezésre állnak a likviditási kitettségeikre vonatkozó információk – koncentrált likviditási kitettséget eredményeznek-e amiatt, hogy több központi szerződő fél számára többféle szerepet tölthetnek be, többek között klíringtagként, fizetési bankként, befektetési bankként, letétkezelőként vagy likviditási védőháló nyújtójaként.

13. cikk

Ösztönzők

Az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének megfelelőségét az összes következő tényező figyelembevételével értékelik azzal kapcsolatban, hogy megfelelő ösztönzést teremt-e a központi szerződő fél tulajdonosai, klíringtagjai és – adott esetben, amennyiben lehetséges – azok ügyfelei számára ahhoz, hogy kézben tartsák az általuk a rendszerbe vitt vagy a rendszerben őket érő kockázatok nagyságát, nyomon kövessék a központi szerződő fél kockázatvállalását és kockázatkezelési tevékenységeit, valamint hozzájáruljanak a központi szerződő fél nemteljesítés-kezelési eljárásához:

| a) | az ösztönzők növelik-e a sikeres helyreállítás valószínűségét, és a helyreállítási terv részletezi-e a különböző érdekelt felek számára nyújtott ösztönzőket, adott esetben példákat adva arról, hogy válságok idején miként lehetne ösztönözni az önkéntes vagy opcionális hozzájárulásokat a központi szerződő fél működési szabályzata szerinti elfogadott hozzájárulásokon felül; |
| --- | --- |

a)

az ösztönzők növelik-e a sikeres helyreállítás valószínűségét, és a helyreállítási terv részletezi-e a különböző érdekelt felek számára nyújtott ösztönzőket, adott esetben példákat adva arról, hogy válságok idején miként lehetne ösztönözni az önkéntes vagy opcionális hozzájárulásokat a központi szerződő fél működési szabályzata szerinti elfogadott hozzájárulásokon felül;

| b) | a helyreállítási tervhez kapcsolódó, erőforrásokra, hozzájárulásokra vagy költségfelosztásra vonatkozó felhívások megfelelő ösztönzőket teremtenek-e a központi szerződő fél és klíringtagjai, valamint – ha ismertek – azok ügyfelei és közvetett ügyfelei, illetve a részvényesek és a csoporton belüli egyéb szervezetek számára ahhoz, hogy a kockázatok és a potenciális költségek minimalizálására törekedjenek; |
| --- | --- |

b)

a helyreállítási tervhez kapcsolódó, erőforrásokra, hozzájárulásokra vagy költségfelosztásra vonatkozó felhívások megfelelő ösztönzőket teremtenek-e a központi szerződő fél és klíringtagjai, valamint – ha ismertek – azok ügyfelei és közvetett ügyfelei, illetve a részvényesek és a csoporton belüli egyéb szervezetek számára ahhoz, hogy a kockázatok és a potenciális költségek minimalizálására törekedjenek;

| c) | a nemteljesítés-kezelési eljárás struktúrája ösztönzi-e a klíringtagokat és ügyfeleiket a nemteljesítés-kezelésben való részvételre, vagyis helyreállítási eszközök alkalmazására és a központi szerződő fél erőforrásokkal való ellátására a helyreállítás során, ideértve a lekötött erőforrások rendelkezésre bocsátásának elmulasztása esetén alkalmazandó szankciókat is, amennyiben erről megállapodás született, beleértve a kirendelt személyzet rendelkezésre bocsátását a helyreállítás-menedzsmentben való segítségnyújtás vagy aukciós liciten való részvétel céljából; |
| --- | --- |

c)

a nemteljesítés-kezelési eljárás struktúrája ösztönzi-e a klíringtagokat és ügyfeleiket a nemteljesítés-kezelésben való részvételre, vagyis helyreállítási eszközök alkalmazására és a központi szerződő fél erőforrásokkal való ellátására a helyreállítás során, ideértve a lekötött erőforrások rendelkezésre bocsátásának elmulasztása esetén alkalmazandó szankciókat is, amennyiben erről megállapodás született, beleértve a kirendelt személyzet rendelkezésre bocsátását a helyreállítás-menedzsmentben való segítségnyújtás vagy aukciós liciten való részvétel céljából;

| d) | a nemteljesítő tagok pozícióinak elárverezésére vonatkozó megállapodások és intézkedések kellőképpen ösztönzik-e a teljesítő klíringtagokat arra, hogy versenyképes ajánlatot tegyenek, jól szervezettek-e, és megteremtik-e a helyreállítási tervben előirányzott ösztönzőket; |
| --- | --- |

d)

a nemteljesítő tagok pozícióinak elárverezésére vonatkozó megállapodások és intézkedések kellőképpen ösztönzik-e a teljesítő klíringtagokat arra, hogy versenyképes ajánlatot tegyenek, jól szervezettek-e, és megteremtik-e a helyreállítási tervben előirányzott ösztönzőket;

| e) | a klíringtagok tevékenysége és a helyreállítási terv alapján rájuk hárított potenciális veszteség közötti kapcsolat megfelelő ösztönzést jelent-e a sikeres helyreállítás valószínűségének növelésére, ideértve azt is, hogy a veszteség vagy a potenciális veszteségre alkalmazott felső határ arányos-e a tag tevékenységére vonatkozó, változó letéten, alapletéten, garanciaalap-hozzájárulásokon vagy más kockázatalapú és tevékenységalapú mutatón alapuló mérőszámokkal; |
| --- | --- |

e)

a klíringtagok tevékenysége és a helyreállítási terv alapján rájuk hárított potenciális veszteség közötti kapcsolat megfelelő ösztönzést jelent-e a sikeres helyreállítás valószínűségének növelésére, ideértve azt is, hogy a veszteség vagy a potenciális veszteségre alkalmazott felső határ arányos-e a tag tevékenységére vonatkozó, változó letéten, alapletéten, garanciaalap-hozzájárulásokon vagy más kockázatalapú és tevékenységalapú mutatón alapuló mérőszámokkal;

| f) | jól szervezettek-e és megfelelő ösztönzőket teremtenek-e a kapcsolt FMI-k és az érdekelt felek érdekei közötti egyensúly biztosítására a központi szerződő fél azon mechanizmusai, amelyekkel be kívánja vonni a helyreállítási terv tervezési folyamatába és a releváns kockázatkezelési egyeztetésekbe azokat a kapcsolt FMI-ket és érdekelt feleket, amelyeknek veszteségei keletkeznének, költségei merülnének fel, vagy amelyek hozzájárulnának a likviditáshiány fedezéséhez abban az esetben, ha az említett terv végrehajtására kerülne sor; |
| --- | --- |

f)

jól szervezettek-e és megfelelő ösztönzőket teremtenek-e a kapcsolt FMI-k és az érdekelt felek érdekei közötti egyensúly biztosítására a központi szerződő fél azon mechanizmusai, amelyekkel be kívánja vonni a helyreállítási terv tervezési folyamatába és a releváns kockázatkezelési egyeztetésekbe azokat a kapcsolt FMI-ket és érdekelt feleket, amelyeknek veszteségei keletkeznének, költségei merülnének fel, vagy amelyek hozzájárulnának a likviditáshiány fedezéséhez abban az esetben, ha az említett terv végrehajtására kerülne sor;

| g) | a klíringtagok és esetlegesen ügyfeleik vagy a központi szerződő félhez kapcsolódó más szervezetek számára megfelelő ösztönzőket teremt-e a szolgáltatásnyújtásba való, a helyreállítási veszteségek mérséklésére szolgáló bevonásuk ahhoz, hogy a központi szerződő fél számára megfelelő szolgáltatásokat nyújtsanak, ideértve a repopartnerként való fellépést és a likviditásszolgáltatást is. |
| --- | --- |

g)

a klíringtagok és esetlegesen ügyfeleik vagy a központi szerződő félhez kapcsolódó más szervezetek számára megfelelő ösztönzőket teremt-e a szolgáltatásnyújtásba való, a helyreállítási veszteségek mérséklésére szolgáló bevonásuk ahhoz, hogy a központi szerződő fél számára megfelelő szolgáltatásokat nyújtsanak, ideértve a repopartnerként való fellépést és a likviditásszolgáltatást is.

14. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. november 25-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 22., 2021.1.22., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 648/2012/EU rendelete (2012. július 4.) a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról (HL L 201., 2012.7.27., 1. o.).

3

---

| 2023.3.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 67/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 67/17

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/452 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. február 24.)

egy szeszes italra vonatkozó földrajzi jelzésnek az (EU) 2019/787 európai parlamenti és tanácsi rendelet 30. cikkének (2) bekezdése alapján történő bejegyzéséről („Grappa della Valle d’Aosta/Grappa de la Vallée d’Aoste”)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a szeszes italok meghatározásáról, leírásáról, megjelenítéséről, jelöléséről, a szeszes italok elnevezésének használatáról az egyéb élelmiszerek megjelenítése és jelölése során, a szeszes italok földrajzi jelzéseinek oltalmáról, a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol és desztillátumok használatáról az alkoholtartalmú italokban, valamint a 110/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/787 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 30. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Bizottság a 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 17. cikkének (5) bekezdésével összhangban megvizsgálta Olaszországnak a „Grappa della Valle d’Aosta/Grappa de la Vallée d’Aoste” elnevezés földrajzi jelzésként történő bejegyzésére vonatkozó, 2018. augusztus 30-i kérelmét. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság a 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 17. cikkének (5) bekezdésével összhangban megvizsgálta Olaszországnak a „Grappa della Valle d’Aosta/Grappa de la Vallée d’Aoste” elnevezés földrajzi jelzésként történő bejegyzésére vonatkozó, 2018. augusztus 30-i kérelmét.

| (2) | A 110/2008/EK rendeletet felváltó (EU) 2019/787 rendelet 2019. május 25-én lépett hatályba. A szóban forgó rendelet 49. cikkének (1) bekezdésével összhangban a 110/2008/EK rendeletnek a földrajzi árujelzőkre vonatkozó III. fejezete 2019. június 8-án hatályát vesztette. |
| --- | --- |

(2)

A 110/2008/EK rendeletet felváltó (EU) 2019/787 rendelet 2019. május 25-én lépett hatályba. A szóban forgó rendelet 49. cikkének (1) bekezdésével összhangban a 110/2008/EK rendeletnek a földrajzi árujelzőkre vonatkozó III. fejezete 2019. június 8-án hatályát vesztette.

| (3) | Miután megállapította, hogy a kérelem megfelel a 110/2008/EK rendeletnek, a Bizottság a műszaki dokumentáció főbb előírásait az említett rendelet 17. cikkének (6) bekezdése alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3) az (EU) 2019/787 rendelet 50. cikke (4) bekezdése első albekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(3)

Miután megállapította, hogy a kérelem megfelel a 110/2008/EK rendeletnek, a Bizottság a műszaki dokumentáció főbb előírásait az említett rendelet 17. cikkének (6) bekezdése alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3) az (EU) 2019/787 rendelet 50. cikke (4) bekezdése első albekezdésének megfelelően.

| (4) | A Bizottsághoz nem érkezett az (EU) 2019/787 rendelet 27. cikkének (1) bekezdése szerinti felszólalás. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottsághoz nem érkezett az (EU) 2019/787 rendelet 27. cikkének (1) bekezdése szerinti felszólalás.

| (5) | Ezért helyénvaló rendelkezni a „Grappa della Valle d’Aosta/Grappa de la Vallée d’Aoste” elnevezés földrajzi jelzésként történő bejegyzéséről, |
| --- | --- |

(5)

Ezért helyénvaló rendelkezni a „Grappa della Valle d’Aosta/Grappa de la Vallée d’Aoste” elnevezés földrajzi jelzésként történő bejegyzéséről,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Grappa della Valle d’Aosta/Grappa de la Vallée d’Aoste” földrajzi jelzés bejegyzésre kerül. Ez a rendelet az (EU) 2019/787 rendelet 30. cikke (4) bekezdésének megfelelően megadja a „Grappa della Valle d’Aosta/Grappa de la Vallée d’Aoste” földrajzi jelzésnek az ugyanazon rendelet 21. cikkében említett oltalmat.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. február 24-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Janusz WOJCIECHOWSKI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 130., 2019.5.17., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 110/2008/EK rendelete (2008. január 15.) a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 39., 2008.2.13., 16. o.).

2

(3)  
  HL C 429., 2022.11.11., 29. o.

3

---

| 2023.3.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 67/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 67/19

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/453 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. március 2.)

a Kínai Népköztársaságból származó, egyes készterméknek vagy nem annak minősülő, rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvények behozatalára az (EU) 2017/141 bizottsági végrehajtási rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett, egyes készterméknek vagy nem annak minősülő, rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvények behozatalára történő kiterjesztéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 13. cikkére,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

1.1.   Hatályos intézkedések

Hatályos intézkedések

| (1) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2017 januárjában az (EU) 2017/659 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) módosított (EU) 2017/141 bizottsági végrehajtási rendelet (3) útján végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, tompahegesztéses csőszerelvények (a továbbiakban: csőszerelvények) behozatalára. A hatályban lévő dömpingellenes vámok vámtétele a Kínából származó behozatal esetében a 30,7 %-tól 64,9 %-ig terjedő tartományban, a Tajvanról származó behozatal esetében pedig 5,1 %–12,1 %-ig terjedő tartományban van. A Bizottság a vámok kivetéséhez vezető vizsgálatot 2015 októberén indította (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) (4). |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2017 januárjában az (EU) 2017/659 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) módosított (EU) 2017/141 bizottsági végrehajtási rendelet (3) útján végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, tompahegesztéses csőszerelvények (a továbbiakban: csőszerelvények) behozatalára. A hatályban lévő dömpingellenes vámok vámtétele a Kínából származó behozatal esetében a 30,7 %-tól 64,9 %-ig terjedő tartományban, a Tajvanról származó behozatal esetében pedig 5,1 %–12,1 %-ig terjedő tartományban van. A Bizottság a vámok kivetéséhez vezető vizsgálatot 2015 októberén indította (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) (4).

2

3

4

| (2) | 2022 januárjában a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel megindította a hatályos intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatát (5). E felülvizsgálat jelenleg is folyamatban van. |
| --- | --- |

(2)

2022 januárjában a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel megindította a hatályos intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatát (5). E felülvizsgálat jelenleg is folyamatban van.

5

1.2.   Kérelem

Kérelem

| (3) | A Bizottsághoz az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése alapján kérelem érkezett annak érdekében, hogy kivizsgálja, hogy a Kínából származó csőszerelvényekre vonatkozóan bevezetett dömpingellenes intézkedéseknek megvalósul-e a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett behozatallal történő kijátszása, és hogy vezessen be nyilvántartásbavételi kötelezettséget e behozatalra vonatkozóan (a továbbiakban: kérelem). |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése alapján kérelem érkezett annak érdekében, hogy kivizsgálja, hogy a Kínából származó csőszerelvényekre vonatkozóan bevezetett dömpingellenes intézkedéseknek megvalósul-e a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett behozatallal történő kijátszása, és hogy vezessen be nyilvántartásbavételi kötelezettséget e behozatalra vonatkozóan (a továbbiakban: kérelem).

| (4) | A kérelmet 2022. április 25-én nyújtotta be a rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses szerelvényekkel foglalkozó európai uniós gazdasági ágazat érdekvédelmi bizottsága (a továbbiakban: a kérelmező). |
| --- | --- |

(4)

A kérelmet 2022. április 25-én nyújtotta be a rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses szerelvényekkel foglalkozó európai uniós gazdasági ágazat érdekvédelmi bizottsága (a továbbiakban: a kérelmező).

| (5) | A kérelem elegendő bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy a Kínából származó csőszerelvényekre vonatkozó intézkedések bevezetését követően a Kínából és Malajziából az Unióba irányuló kivitel vonatkozásában megváltozott a kereskedelem szerkezete. |
| --- | --- |

(5)

A kérelem elegendő bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy a Kínából származó csőszerelvényekre vonatkozó intézkedések bevezetését követően a Kínából és Malajziából az Unióba irányuló kivitel vonatkozásában megváltozott a kereskedelem szerkezete.

| (6) | Ezenkívül a kérelem bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy valószínűtlen, hogy ez a változás olyan gyakorlat, eljárás vagy munka eredménye, amelynek a vám kivetésén kívül más megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka van. A kérelmező azt állította, hogy a vizsgált termék Malajziában történő tényleges gyártása csak két olyan gyártóra korlátozódik, amelyeknek az Unióba irányuló kombinált kivitele az érintett termékre vonatkozó intézkedések bevezetése óta következetesen jóval alacsonyabb volt, mint a Malajziából az Unióba exportált vizsgált termék volumene. A kérelmező által benyújtott bizonyítékok alapján úgy tűnt, hogy a változás a Kínából származó érintett terméknek Malajzián keresztül az Unióba történő átrakodásából eredt. A kérelmező olyan bizonyítékokat nyújtott be, amelyek megkérdőjelezik a kínai tulajdonú vállalatok malajziai termelőlétesítményeinek tényleges meglétét. Emellett a kérelmező bizonyítékkal szolgált arra vonatkozóan, hogy a kínai gyártók nyíltan felajánlották, hogy az érintett termék kínai származását malajziai származásra módosítják. |
| --- | --- |

(6)

Ezenkívül a kérelem bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy valószínűtlen, hogy ez a változás olyan gyakorlat, eljárás vagy munka eredménye, amelynek a vám kivetésén kívül más megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka van. A kérelmező azt állította, hogy a vizsgált termék Malajziában történő tényleges gyártása csak két olyan gyártóra korlátozódik, amelyeknek az Unióba irányuló kombinált kivitele az érintett termékre vonatkozó intézkedések bevezetése óta következetesen jóval alacsonyabb volt, mint a Malajziából az Unióba exportált vizsgált termék volumene. A kérelmező által benyújtott bizonyítékok alapján úgy tűnt, hogy a változás a Kínából származó érintett terméknek Malajzián keresztül az Unióba történő átrakodásából eredt. A kérelmező olyan bizonyítékokat nyújtott be, amelyek megkérdőjelezik a kínai tulajdonú vállalatok malajziai termelőlétesítményeinek tényleges meglétét. Emellett a kérelmező bizonyítékkal szolgált arra vonatkozóan, hogy a kínai gyártók nyíltan felajánlották, hogy az érintett termék kínai származását malajziai származásra módosítják.

| (7) | Emellett a kérelem elegendő bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy a gyakorlat, eljárás vagy munka a mennyiséget és az árakat illetően aláásta a meglévő dömpingellenes intézkedések javító hatását. Úgy tűnik, hogy a vizsgált termékből jelentős mennyiségek érkeztek az uniós piacra. Elegendő bizonyíték állt rendelkezésre továbbá arra vonatkozóan is, hogy a csőszerelvények behozatala kárt okozó árakon történt. |
| --- | --- |

(7)

Emellett a kérelem elegendő bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy a gyakorlat, eljárás vagy munka a mennyiséget és az árakat illetően aláásta a meglévő dömpingellenes intézkedések javító hatását. Úgy tűnik, hogy a vizsgált termékből jelentős mennyiségek érkeztek az uniós piacra. Elegendő bizonyíték állt rendelkezésre továbbá arra vonatkozóan is, hogy a csőszerelvények behozatala kárt okozó árakon történt.

| (8) | Végezetül a kérelem elegendő bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy a Malajziában feladott csőszerelvényeket a Kínából származó csőszerelvények tekintetében korábban megállapított rendes értékhez viszonyítva dömpingáron exportálták. |
| --- | --- |

(8)

Végezetül a kérelem elegendő bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy a Malajziában feladott csőszerelvényeket a Kínából származó csőszerelvények tekintetében korábban megállapított rendes értékhez viszonyítva dömpingáron exportálták.

1.3.   Az érintett termék és a vizsgált termék

Az érintett termék és a vizsgált termék

| (9) | Az intézkedések esetleges kijátszása által érintett termék a Kínából származó, az (EU) 2017/141 végrehajtási rendelet hatálybalépésének napján az ex 7307 23 10 és ex 7307 23 90 KN-kódok (TARIC-kódok: 7307231015, 7307231025, 7307239015 és 7307239025) alá tartozó, az AISI szerinti 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 és 321H, valamint a más szabványok szerinti egyenértékű minőségekhez tartozó ausztenites korrózióálló acélokból készült, tompahegesztéses, nem karimás, készterméknek vagy nem annak minősülő, legfeljebb 406,4 mm legnagyobb külső átmérőjű, legfeljebb 16 mm falvastagságú, belső felületükön legalább 0,8 mikrométer átlagos felületi érdességű (Ra) csőszerelvények (a továbbiakban: érintett termék). A jelenleg hatályban lévő intézkedések ugyanerre a termékre alkalmazandók. |
| --- | --- |

(9)

Az intézkedések esetleges kijátszása által érintett termék a Kínából származó, az (EU) 2017/141 végrehajtási rendelet hatálybalépésének napján az ex 7307 23 10 és ex 7307 23 90 KN-kódok (TARIC-kódok: 7307231015, 7307231025, 7307239015 és 7307239025) alá tartozó, az AISI szerinti 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 és 321H, valamint a más szabványok szerinti egyenértékű minőségekhez tartozó ausztenites korrózióálló acélokból készült, tompahegesztéses, nem karimás, készterméknek vagy nem annak minősülő, legfeljebb 406,4 mm legnagyobb külső átmérőjű, legfeljebb 16 mm falvastagságú, belső felületükön legalább 0,8 mikrométer átlagos felületi érdességű (Ra) csőszerelvények (a továbbiakban: érintett termék). A jelenleg hatályban lévő intézkedések ugyanerre a termékre alkalmazandók.

| (10) | A vizsgált termék, amely jelenleg az érintett termékkel megegyező KN-kódok (TARIC-kódok: 7307231035, 7307231040, 7307239035, 7307239040) alá tartozik, megegyezik az előző preambulumbekezdésben említettel, azonban azt – akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentve – Malajziában adják fel (a továbbiakban: a vizsgált termék). |
| --- | --- |

(10)

A vizsgált termék, amely jelenleg az érintett termékkel megegyező KN-kódok (TARIC-kódok: 7307231035, 7307231040, 7307239035, 7307239040) alá tartozik, megegyezik az előző preambulumbekezdésben említettel, azonban azt – akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentve – Malajziában adják fel (a továbbiakban: a vizsgált termék).

| (11) | A vizsgálat keretében megállapítást nyert, hogy a Kínából az Unióba exportált, valamint a Malajziában feladott, akár Malajziából, akár nem onnan származó csőszerelvények alapvető fizikai és kémiai tulajdonságai, valamint felhasználási területei megegyeznek, ennélfogva az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek tekintendők. |
| --- | --- |

(11)

A vizsgálat keretében megállapítást nyert, hogy a Kínából az Unióba exportált, valamint a Malajziában feladott, akár Malajziából, akár nem onnan származó csőszerelvények alapvető fizikai és kémiai tulajdonságai, valamint felhasználási területei megegyeznek, ennélfogva az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek tekintendők.

| (12) | A Pantech csoport egyik vállalata, a Pantech Steel Industries Sdn.Bhd (a továbbiakban: PSI) felvette a kapcsolatot a Bizottsággal annak biztosítása érdekében, hogy egyik terméktípusuk – a nagyfrekvenciájú hosszú ívek – ne szerepeljen az eredeti termékmeghatározásban. A termék leírásának elemzését és a kérelmezővel folytatott konzultációt követően a Bizottság megerősítette, hogy a nagyfrekvenciájú hosszú ívek nem szerepelnek az eredeti termékmeghatározásban. |
| --- | --- |

(12)

A Pantech csoport egyik vállalata, a Pantech Steel Industries Sdn.Bhd (a továbbiakban: PSI) felvette a kapcsolatot a Bizottsággal annak biztosítása érdekében, hogy egyik terméktípusuk – a nagyfrekvenciájú hosszú ívek – ne szerepeljen az eredeti termékmeghatározásban. A termék leírásának elemzését és a kérelmezővel folytatott konzultációt követően a Bizottság megerősítette, hogy a nagyfrekvenciájú hosszú ívek nem szerepelnek az eredeti termékmeghatározásban.

| (13) | A Paul Meijering METALEN B.V. (PMM B.V.) uniós importőr nem értett egyet a vizsgálat termékkörével. Ezzel, valamint az eljárás megindításával kapcsolatban észrevételeket nyújtott be, és meghallgatást kért a Bizottság szolgálatainál. A meghallgatásra 2022. július 7-én került sor. A tárgyaláson a Bizottság kifejtette, hogy e vizsgálat célja annak megállapítása volt, hogy sor került-e az intézkedések kijátszására Malajzián keresztül. E vizsgálat keretében nem volt jogalap az intézkedések hatályának felülvizsgálatára. A termékkört az eredeti vizsgálat során határozták meg, amely kimutatta, hogy a termékmeghatározásban szereplő valamennyi szerelvény hasonló termék. |
| --- | --- |

(13)

A Paul Meijering METALEN B.V. (PMM B.V.) uniós importőr nem értett egyet a vizsgálat termékkörével. Ezzel, valamint az eljárás megindításával kapcsolatban észrevételeket nyújtott be, és meghallgatást kért a Bizottság szolgálatainál. A meghallgatásra 2022. július 7-én került sor. A tárgyaláson a Bizottság kifejtette, hogy e vizsgálat célja annak megállapítása volt, hogy sor került-e az intézkedések kijátszására Malajzián keresztül. E vizsgálat keretében nem volt jogalap az intézkedések hatályának felülvizsgálatára. A termékkört az eredeti vizsgálat során határozták meg, amely kimutatta, hogy a termékmeghatározásban szereplő valamennyi szerelvény hasonló termék.

1.4.   Az eljárás megindítása

Az eljárás megindítása

| (14) | Minthogy a tagállamok tájékoztatását követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése szerinti vizsgálat megindításához, a Bizottság 2022. június 8-án (EU) 2022/894 bizottsági végrehajtási rendelettel (6) (a továbbiakban: a vizsgálatot megindító rendelet) vizsgálatot indított, és nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett csőszerelvények behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(14)

Minthogy a tagállamok tájékoztatását követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése szerinti vizsgálat megindításához, a Bizottság 2022. június 8-án (EU) 2022/894 bizottsági végrehajtási rendelettel (6) (a továbbiakban: a vizsgálatot megindító rendelet) vizsgálatot indított, és nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett csőszerelvények behozatalára vonatkozóan.

6

| (15) | A vizsgálatot megindító rendelet megállapította, hogy amennyiben a vizsgálat során az alaprendelet 13. cikkének hatálya alá tartozó, az annak (7) preambulumbekezdésében említettől eltérő kijátszási gyakorlatot tárnak fel, a vizsgálat ezekre a gyakorlatokra is kiterjedhet. |
| --- | --- |

(15)

A vizsgálatot megindító rendelet megállapította, hogy amennyiben a vizsgálat során az alaprendelet 13. cikkének hatálya alá tartozó, az annak (7) preambulumbekezdésében említettől eltérő kijátszási gyakorlatot tárnak fel, a vizsgálat ezekre a gyakorlatokra is kiterjedhet.

1.5.   Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek

Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek

| (16) | A PMM B.V. rámutatott, hogy a kérelemben eltérés volt a Malajziából az Unióba irányuló 2017. évi kivitel és a Malajziából az Unióba irányuló megfelelő behozatal között. Nem értett egyet a kérelmező azon állításával sem, miszerint a Kínából Malajziába irányuló kivitel és a Malajziából az Unióba irányuló kivitel közötti különbség egyetlen magyarázata az átrakodás volt. Végül rámutatott a kérelemből hiányzó hivatkozásokra. |
| --- | --- |

(16)

A PMM B.V. rámutatott, hogy a kérelemben eltérés volt a Malajziából az Unióba irányuló 2017. évi kivitel és a Malajziából az Unióba irányuló megfelelő behozatal között. Nem értett egyet a kérelmező azon állításával sem, miszerint a Kínából Malajziába irányuló kivitel és a Malajziából az Unióba irányuló kivitel közötti különbség egyetlen magyarázata az átrakodás volt. Végül rámutatott a kérelemből hiányzó hivatkozásokra.

| (17) | A (13) preambulumbekezdésben említett meghallgatáson a Bizottság kifejtette, hogy az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdésével összhangban megvizsgálta a kérelmet, és arra a következtetésre jutott, hogy teljesülnek a vizsgálat megindításához szükséges feltételek, azaz elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a vizsgálat megindításához. Az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése szerint a kérelemnek tartalmaznia kell a panaszos számára észszerűen hozzáférhető információkat. A vizsgálat megindításához szükséges, jogszabályban előírt bizonyítási küszöb („elegendő” bizonyíték) eltér a kijátszás fennállásának végleges megállapításához szükségestől. |
| --- | --- |

(17)

A (13) preambulumbekezdésben említett meghallgatáson a Bizottság kifejtette, hogy az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdésével összhangban megvizsgálta a kérelmet, és arra a következtetésre jutott, hogy teljesülnek a vizsgálat megindításához szükséges feltételek, azaz elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a vizsgálat megindításához. Az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése szerint a kérelemnek tartalmaznia kell a panaszos számára észszerűen hozzáférhető információkat. A vizsgálat megindításához szükséges, jogszabályban előírt bizonyítási küszöb („elegendő” bizonyíték) eltér a kijátszás fennállásának végleges megállapításához szükségestől.

| (18) | A 2017. évi statisztikák közötti különbség vagy a Kína és Malajzia közötti statisztikai különbségen alapuló, az átrakodásra vonatkozó állítások nem változtattak azon a tényen, hogy a kérelem egyértelműen megváltoztatta a Kína, Malajzia és az Unió közötti kereskedelem szerkezetét. A kérelmező az átrakodási gyakorlatra vonatkozó bizonyítékokat is benyújtott. |
| --- | --- |

(18)

A 2017. évi statisztikák közötti különbség vagy a Kína és Malajzia közötti statisztikai különbségen alapuló, az átrakodásra vonatkozó állítások nem változtattak azon a tényen, hogy a kérelem egyértelműen megváltoztatta a Kína, Malajzia és az Unió közötti kereskedelem szerkezetét. A kérelmező az átrakodási gyakorlatra vonatkozó bizonyítékokat is benyújtott.

| (19) | A Bizottság azonban kifejtette, hogy a vizsgálat célja annak feltárása, hogy a kereskedelem szerkezetében – többek között a Kína és Malajzia közötti kereskedelem szerkezetében – bekövetkezett változás az alaprendelet 13. cikke szerinti kijátszásnak minősülő gyakorlatok következménye-e, és nem korlátozódik az átrakodásra. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság azonban kifejtette, hogy a vizsgálat célja annak feltárása, hogy a kereskedelem szerkezetében – többek között a Kína és Malajzia közötti kereskedelem szerkezetében – bekövetkezett változás az alaprendelet 13. cikke szerinti kijátszásnak minősülő gyakorlatok következménye-e, és nem korlátozódik az átrakodásra.

| (20) | A fentiekre tekintettel a kérelem elegendő bizonyítékot tartalmazott az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésében meghatározott tényezőkre vonatkozóan ahhoz, hogy a 13. cikk (3) bekezdésével összhangban indokolt legyen a vizsgálat megindítása. |
| --- | --- |

(20)

A fentiekre tekintettel a kérelem elegendő bizonyítékot tartalmazott az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésében meghatározott tényezőkre vonatkozóan ahhoz, hogy a 13. cikk (3) bekezdésével összhangban indokolt legyen a vizsgálat megindítása.

1.6.   Vizsgálati időszak és adatszolgáltatási időszak

Vizsgálati időszak és adatszolgáltatási időszak

| (21) | A vizsgálati időszak a 2014. január 1-jétől 2021. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A Bizottság a vizsgálati időszak tekintetében adatokat gyűjtött többek között a kereskedelem szerkezetének az érintett termékre vonatkozó intézkedések bevezetését követő állítólagos megváltozására, valamint a vám kivetésén kívül semmilyen más megfelelő magyarázattal vagy gazdasági indokkal nem magyarázható gyakorlat, eljárás vagy munka meglétére vonatkozóan. A Bizottság a 2021. január 1-jétől 2021. december 31-ig tartó időszak (a továbbiakban: adatszolgáltatási időszak) tekintetében további adatokat gyűjtött annak vizsgálata érdekében, hogy a behozatal az árak és/vagy a mennyiségek tekintetében aláássa-e a hatályban lévő intézkedések javító hatását, valamint hogy megvalósult-e dömping. |
| --- | --- |

(21)

A vizsgálati időszak a 2014. január 1-jétől 2021. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A Bizottság a vizsgálati időszak tekintetében adatokat gyűjtött többek között a kereskedelem szerkezetének az érintett termékre vonatkozó intézkedések bevezetését követő állítólagos megváltozására, valamint a vám kivetésén kívül semmilyen más megfelelő magyarázattal vagy gazdasági indokkal nem magyarázható gyakorlat, eljárás vagy munka meglétére vonatkozóan. A Bizottság a 2021. január 1-jétől 2021. december 31-ig tartó időszak (a továbbiakban: adatszolgáltatási időszak) tekintetében további adatokat gyűjtött annak vizsgálata érdekében, hogy a behozatal az árak és/vagy a mennyiségek tekintetében aláássa-e a hatályban lévő intézkedések javító hatását, valamint hogy megvalósult-e dömping.

1.7.   Vizsgálat

Vizsgálat

| (22) | A Bizottság a vizsgálat megindításáról hivatalosan tájékoztatta Kína és Malajzia hatóságait és ismert exportáló gyártóit, az uniós gazdasági ágazatot, valamint az ismert uniós importőröket. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság a vizsgálat megindításáról hivatalosan tájékoztatta Kína és Malajzia hatóságait és ismert exportáló gyártóit, az uniós gazdasági ágazatot, valamint az ismert uniós importőröket.

| (23) | Emellett a Bizottság felkérte Malajzia Európai Unió melletti képviseletét, hogy bocsássa rendelkezésére azon exportáló gyártók és/vagy képviseleti szervezetek nevét és címét, amelyek a kérelmező által a kérelemben megjelölt malajziai exportáló gyártókon kívül érdekeltek lehetnek a vizsgálatban való együttműködésben. Malajzia képviselete listát nyújtott be a Bizottsághoz. A Bizottság az eljárás megindításakor valamennyi vállalattal felvette a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(23)

Emellett a Bizottság felkérte Malajzia Európai Unió melletti képviseletét, hogy bocsássa rendelkezésére azon exportáló gyártók és/vagy képviseleti szervezetek nevét és címét, amelyek a kérelmező által a kérelemben megjelölt malajziai exportáló gyártókon kívül érdekeltek lehetnek a vizsgálatban való együttműködésben. Malajzia képviselete listát nyújtott be a Bizottsághoz. A Bizottság az eljárás megindításakor valamennyi vállalattal felvette a kapcsolatot.

| (24) | A Bizottság a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján közzétette a malajziai gyártók/exportőrök számára összeállított, mentességi kérelemre vonatkozó formanyomtatványokat, valamint a kínai gyártók/exportőrök és az uniós importőrök számára összeállított kérdőíveket. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján közzétette a malajziai gyártók/exportőrök számára összeállított, mentességi kérelemre vonatkozó formanyomtatványokat, valamint a kínai gyártók/exportőrök és az uniós importőrök számára összeállított kérdőíveket.

| (25) | Négy malajziai exportáló gyártó nyújtott be mentességi kérelmet. Ezek a következők voltak:






  — | MAC Pipping Materials Sdn. Bhd (a továbbiakban: MAC) |
| --- | --- | --- |

(25)

Négy malajziai exportáló gyártó nyújtott be mentességi kérelmet. Ezek a következők voltak:

—

MAC Pipping Materials Sdn. Bhd (a továbbiakban: MAC)

| — | Pantech Stainless And Alloy Industries Sdn. Bhd (a továbbiakban: Pantech) |
| --- | --- |

—

Pantech Stainless And Alloy Industries Sdn. Bhd (a továbbiakban: Pantech)

| — | SP United Industry Sdn. Bhd (a továbbiakban: SPI) |
| --- | --- |

—

SP United Industry Sdn. Bhd (a továbbiakban: SPI)

| — | TP Inox Sdn. Bhd (a továbbiakban: TP) |
| --- | --- |

—

TP Inox Sdn. Bhd (a továbbiakban: TP)

| (26) | Ezenkívül négy malajziai, a Pantech-hez vagy az SPI-hez kapcsolódó vállalat nyújtott be kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(26)

Ezenkívül négy malajziai, a Pantech-hez vagy az SPI-hez kapcsolódó vállalat nyújtott be kitöltött kérdőívet.

| (27) | Hat uniós importőr nyújtott be kitöltött kérdőívet. E vállalatok egyike nem importált csőszerelvényeket Malajziából, ezért válaszát nem elemezték tovább. A Bizottság az importőrök kérdőívre adott válaszait használta fel a malajziai beszállítók kereskedelmi forgalmának és nevének keresztellenőrzésére. |
| --- | --- |

(27)

Hat uniós importőr nyújtott be kitöltött kérdőívet. E vállalatok egyike nem importált csőszerelvényeket Malajziából, ezért válaszát nem elemezték tovább. A Bizottság az importőrök kérdőívre adott válaszait használta fel a malajziai beszállítók kereskedelmi forgalmának és nevének keresztellenőrzésére.

| (28) | A kérelmező és az együttműködő malajziai vállalatok által szolgáltatott információk és statisztikák ellenőrzése során a Bizottság helyszíni konzultációkat folytatott a malajziai hatóságokkal, nevezetesen a Kereskedelmi és Ipari Minisztériummal, a Királyi Vámhivatallal, a Pénzügyminisztériummal, valamint a Klang és a Penang szabadkereskedelmi övezetek képviselőivel. |
| --- | --- |

(28)

A kérelmező és az együttműködő malajziai vállalatok által szolgáltatott információk és statisztikák ellenőrzése során a Bizottság helyszíni konzultációkat folytatott a malajziai hatóságokkal, nevezetesen a Kereskedelmi és Ipari Minisztériummal, a Királyi Vámhivatallal, a Pénzügyminisztériummal, valamint a Klang és a Penang szabadkereskedelmi övezetek képviselőivel.

| (29) | Ezenkívül az alaprendelet 16. cikke értelmében a Bizottság ellenőrző látogatásokat tett a következő vállalatok telephelyein: | Malajziai exportáló gyártók






  — | MAC Pipping Materials Sdn. Bhd, Klang, Malajzia |
| --- | --- | --- | --- |

(29)

Ezenkívül az alaprendelet 16. cikke értelmében a Bizottság ellenőrző látogatásokat tett a következő vállalatok telephelyein:

Malajziai exportáló gyártók

—

MAC Pipping Materials Sdn. Bhd, Klang, Malajzia

| — | Pantech Stainless and Alloy Industries Sdn. Bhd, Jahor, Malajzia |
| --- | --- |

—

Pantech Stainless and Alloy Industries Sdn. Bhd, Jahor, Malajzia

| — | SP United Industry Sdn. Bhd, Nilai, Malajzia |
| --- | --- |

—

SP United Industry Sdn. Bhd, Nilai, Malajzia

| — | TP Inox Sdn. Bhd, Pulau Pinang, Malajzia |
| --- | --- |

—

TP Inox Sdn. Bhd, Pulau Pinang, Malajzia

| | A malajziai exportáló gyártókkal kapcsolatban álló kereskedők, importőrök és nyersanyag-beszállítók






  — | Kanzen Tetsu Sdn. Bhd, Klang, Malajzia |
| --- | --- | --- |

A malajziai exportáló gyártókkal kapcsolatban álló kereskedők, importőrök és nyersanyag-beszállítók

—

Kanzen Tetsu Sdn. Bhd, Klang, Malajzia

| — | Kentzu Steel Sdn. Bhd., Kuala Lumpur, Malajzia |
| --- | --- |

—

Kentzu Steel Sdn. Bhd., Kuala Lumpur, Malajzia

| — | Pantech Corporation Sdn. Bhd, Jahor, Malajzia |
| --- | --- |

—

Pantech Corporation Sdn. Bhd, Jahor, Malajzia

| — | Pantech Galvanising Sdn. Bhd, Jahor, Malajzia |
| --- | --- |

—

Pantech Galvanising Sdn. Bhd, Jahor, Malajzia

| (30) | A Bizottság a következő felek esetében távoli adategyeztetést végzett: | Malajziai gyártókkal kapcsolatban álló belföldi kereskedők






  — | Pantech (Kuantan) Sdn. Bhd, Kuantan, Malajzia |
| --- | --- | --- | --- |

(30)

A Bizottság a következő felek esetében távoli adategyeztetést végzett:

Malajziai gyártókkal kapcsolatban álló belföldi kereskedők

—

Pantech (Kuantan) Sdn. Bhd, Kuantan, Malajzia

| — | Panaflo Controls Pte. Ltd, Szingapúr |
| --- | --- |

—

Panaflo Controls Pte. Ltd, Szingapúr

| (31) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és a vizsgálatot megindító rendeletben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek. Minden felet tájékoztattak arról, hogy az összes releváns információ benyújtásának elmulasztása, illetve a hiányos, hamis vagy félrevezető információk benyújtása az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását, valamint azt vonhatja maga után, hogy a vizsgálat megállapításait a rendelkezésre álló tényadatokra alapozzák. |
| --- | --- |

(31)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és a vizsgálatot megindító rendeletben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek. Minden felet tájékoztattak arról, hogy az összes releváns információ benyújtásának elmulasztása, illetve a hiányos, hamis vagy félrevezető információk benyújtása az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását, valamint azt vonhatja maga után, hogy a vizsgálat megállapításait a rendelkezésre álló tényadatokra alapozzák.

| (32) | 2022. július 7-én a (13) és a (16)–(19) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően megbeszélésre került sor a PMM B.V. uniós importőrrel. Az érdekelt felek tájékoztatását követően 2022. december 8-án, illetve 12-én meghallgatásra került sor a MAC és a PMM B.V. részvételével. |
| --- | --- |

(32)

2022. július 7-én a (13) és a (16)–(19) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően megbeszélésre került sor a PMM B.V. uniós importőrrel. Az érdekelt felek tájékoztatását követően 2022. december 8-án, illetve 12-én meghallgatásra került sor a MAC és a PMM B.V. részvételével.

2.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

2.1.   Általános szempontok

Általános szempontok

| (33) | Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban a lehetséges kijátszás tekintetében a következőket kell megvizsgálni:






  — | megváltozott-e a kereskedelem szerkezete Kína, Malajzia és az Unió között, |
| --- | --- | --- |

(33)

Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban a lehetséges kijátszás tekintetében a következőket kell megvizsgálni:

—

megváltozott-e a kereskedelem szerkezete Kína, Malajzia és az Unió között,

| — | ez a változás olyan gyakorlat, eljárás vagy munka eredményeként állt-e elő, amelynek a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések bevezetésén kívül semmilyen más megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka nem volt, |
| --- | --- |

—

ez a változás olyan gyakorlat, eljárás vagy munka eredményeként állt-e elő, amelynek a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések bevezetésén kívül semmilyen más megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka nem volt,

| — | van-e bizonyíték a kárra vonatkozóan vagy arra nézve, hogy a gyakorlat, eljárás vagy munka a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések javító hatását a vizsgált termék árai és/vagy mennyiségei tekintetében aláásta, továbbá |
| --- | --- |

—

van-e bizonyíték a kárra vonatkozóan vagy arra nézve, hogy a gyakorlat, eljárás vagy munka a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések javító hatását a vizsgált termék árai és/vagy mennyiségei tekintetében aláásta, továbbá

| — | van-e bizonyíték arra vonatkozóan, hogy az érintett termékek tekintetében korábban megállapított rendes értékhez viszonyítva megvalósult dömping. |
| --- | --- |

—

van-e bizonyíték arra vonatkozóan, hogy az érintett termékek tekintetében korábban megállapított rendes értékhez viszonyítva megvalósult dömping.

| (34) | A kérelem szerint az érintett termék Malajziából az Unióba történő átrakodása valósult meg (lásd a (6) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(34)

A kérelem szerint az érintett termék Malajziából az Unióba történő átrakodása valósult meg (lásd a (6) preambulumbekezdést).

| (35) | Az átrakodás tekintetében a vizsgálat nem talált bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a referencia-időszakban az Unióba irányuló teljes kivitelt (lásd az alábbi (39) preambulumbekezdést) képviselő négy együttműködő exportáló gyártó bármelyike részt vett volna ilyen gyakorlatokban. A Bizottság összehasonlította a négy együttműködő vállalat által szolgáltatott adatokat a statisztikákkal, amelyek azt mutatták, hogy a vizsgálati időszak nagy részében az Unióba irányuló csőszerelvény-export túlnyomó többségét, valamint az adatszolgáltatási időszakban az összes kivitelt ezek tették ki. A vizsgálat megállapította, hogy a négy vállalat egyike sem vett részt átrakodásban. A csőszerelvényekre vonatkozó, Kínából történő beszerzéseik minimálisak voltak, és azokat belföldön értékesítették Malajziában. Ezért ezt az állítást a vizsgálat nem tudta megerősíteni. |
| --- | --- |

(35)

Az átrakodás tekintetében a vizsgálat nem talált bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a referencia-időszakban az Unióba irányuló teljes kivitelt (lásd az alábbi (39) preambulumbekezdést) képviselő négy együttműködő exportáló gyártó bármelyike részt vett volna ilyen gyakorlatokban. A Bizottság összehasonlította a négy együttműködő vállalat által szolgáltatott adatokat a statisztikákkal, amelyek azt mutatták, hogy a vizsgálati időszak nagy részében az Unióba irányuló csőszerelvény-export túlnyomó többségét, valamint az adatszolgáltatási időszakban az összes kivitelt ezek tették ki. A vizsgálat megállapította, hogy a négy vállalat egyike sem vett részt átrakodásban. A csőszerelvényekre vonatkozó, Kínából történő beszerzéseik minimálisak voltak, és azokat belföldön értékesítették Malajziában. Ezért ezt az állítást a vizsgálat nem tudta megerősíteni.

| (36) | Az (5) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően azonban a kérelem elegendő bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy a Kínából származó csőszerelvényekre vonatkozó intézkedések bevezetését követően a Kínából és Malajziából az Unióba irányuló kivitel vonatkozásában megváltozott a kereskedelem szerkezete. Konkrétan, a kérelem hivatalos statisztikán alapján bizonyítékot szolgáltatott a Malajziából az Unióba irányuló csőszerelvény-behozatal növekedéséről és ezzel párhuzamosan a Kínából Malajziába irányuló csőszerelvény-behozatal növekedéséről (7), ami a kereskedelem szerkezetének az alaprendelet 13. cikkében előírt változását jelenti. Továbbá, amint az a (6) preambulumbekezdésben szerepel, a kérelem bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a malajziai tényleges termelésről szerzett ismeretek alapján valószínűtlen, hogy ez a változás olyan gyakorlat, eljárás vagy munka eredménye lenne, amelynek a vám kivetésén kívül más megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka van. A kérelem szerint a változás átrakodásból eredt, és ezt az állítást elegendő bizonyíték támasztotta alá, konkrétan olyan malajziai vállalatok ajánlatai, amelyek nyíltan felajánlották, hogy a dömpingellenes vámok elkerülése érdekében biztosítják a kínai csőszerelvények számára származási helyük megváltoztatását (8). Míg a (35) preambulumbekezdésben említettek szerint a vizsgálat nem talált bizonyítékot arra, hogy a malajziai vállalatok ténylegesen eleget tettek volna a kínai csőszerelvények viszonteladására irányuló állítólagos javaslatnak, megerősítette, hogy a kereskedelem szerkezete megváltozott. Tekintettel a bizonyítékokra, különösen az ismert tényleges malajziai termelési kapacitásra, valószínűtlen volt, hogy ilyen változásra olyan gyakorlat, eljárás vagy munka miatt került volna sor, amelynek megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka van. A Bizottság ezért folytatta a vizsgálatot. |
| --- | --- |

(36)

Az (5) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően azonban a kérelem elegendő bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy a Kínából származó csőszerelvényekre vonatkozó intézkedések bevezetését követően a Kínából és Malajziából az Unióba irányuló kivitel vonatkozásában megváltozott a kereskedelem szerkezete. Konkrétan, a kérelem hivatalos statisztikán alapján bizonyítékot szolgáltatott a Malajziából az Unióba irányuló csőszerelvény-behozatal növekedéséről és ezzel párhuzamosan a Kínából Malajziába irányuló csőszerelvény-behozatal növekedéséről (7), ami a kereskedelem szerkezetének az alaprendelet 13. cikkében előírt változását jelenti. Továbbá, amint az a (6) preambulumbekezdésben szerepel, a kérelem bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a malajziai tényleges termelésről szerzett ismeretek alapján valószínűtlen, hogy ez a változás olyan gyakorlat, eljárás vagy munka eredménye lenne, amelynek a vám kivetésén kívül más megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka van. A kérelem szerint a változás átrakodásból eredt, és ezt az állítást elegendő bizonyíték támasztotta alá, konkrétan olyan malajziai vállalatok ajánlatai, amelyek nyíltan felajánlották, hogy a dömpingellenes vámok elkerülése érdekében biztosítják a kínai csőszerelvények számára származási helyük megváltoztatását (8). Míg a (35) preambulumbekezdésben említettek szerint a vizsgálat nem talált bizonyítékot arra, hogy a malajziai vállalatok ténylegesen eleget tettek volna a kínai csőszerelvények viszonteladására irányuló állítólagos javaslatnak, megerősítette, hogy a kereskedelem szerkezete megváltozott. Tekintettel a bizonyítékokra, különösen az ismert tényleges malajziai termelési kapacitásra, valószínűtlen volt, hogy ilyen változásra olyan gyakorlat, eljárás vagy munka miatt került volna sor, amelynek megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka van. A Bizottság ezért folytatta a vizsgálatot.

7

8

| (37) | A vizsgálat az alaprendelet 13. cikkének hatálya alá tartozó valamennyi gyakorlatra vonatkozott (lásd a (15) preambulumbekezdést), ezért a Bizottság a kínai nyersanyagok vagy félkész termékek felhasználása alapján elemezte a szóban forgó vállalatok összeszerelési tevékenységét is. |
| --- | --- |

(37)

A vizsgálat az alaprendelet 13. cikkének hatálya alá tartozó valamennyi gyakorlatra vonatkozott (lásd a (15) preambulumbekezdést), ezért a Bizottság a kínai nyersanyagok vagy félkész termékek felhasználása alapján elemezte a szóban forgó vállalatok összeszerelési tevékenységét is.

| (38) | Az összeállítási műveletek kapcsán a Bizottság kifejezetten azt elemezte, hogy teljesülnek-e az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételek, ezen belül különösen:






  — | az összeállítási, illetve befejezési művelet a dömpingellenes vizsgálat megindítása óta vagy közvetlenül azt megelőzően kezdődött-e, illetve megnövekedett-e jelentős mértékben, és az érintett alkatrészek az intézkedések hatálya alá tartozó országból származnak-e, valamint |
| --- | --- | --- |

(38)

Az összeállítási műveletek kapcsán a Bizottság kifejezetten azt elemezte, hogy teljesülnek-e az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételek, ezen belül különösen:

—

az összeállítási, illetve befejezési művelet a dömpingellenes vizsgálat megindítása óta vagy közvetlenül azt megelőzően kezdődött-e, illetve megnövekedett-e jelentős mértékben, és az érintett alkatrészek az intézkedések hatálya alá tartozó országból származnak-e, valamint

| — | Az alkatrészek az összeállított terméket alkotó részek összértékének legalább 60 %-át képviselik-e, és a felhasznált alkatrészekhez az összeállítási vagy befejezési művelet során hozzáadott érték alacsonyabb volt-e a gyártási költség 25 %-ánál. |
| --- | --- |

—

Az alkatrészek az összeállított terméket alkotó részek összértékének legalább 60 %-át képviselik-e, és a felhasznált alkatrészekhez az összeállítási vagy befejezési művelet során hozzáadott érték alacsonyabb volt-e a gyártási költség 25 %-ánál.

2.2.   Együttműködés

Együttműködés

| (39) | A (25) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően négy malajziai exportáló gyártó mentességet kért az intézkedések alól arra az esetre, ha azokat a Bizottság kiterjesztené Malajziára. Ezek a vállalatok az eljárás során mindvégig együttműködést tanúsítottak: benyújtották a mentességi kérelem űrlapját, válaszoltak a hiánypótlást kérő levelekre, és beleegyeztek a helyszíni ellenőrzésekbe. A malajziai exportáló gyártók nagy fokú együttműködést mutattak, figyelemmel arra, hogy az Unióba irányuló csőszerelvény-kivitel tekintetében a mentességi kérelmükben megjelölt exportvolumenek összesített értéke megfelelt az adatszolgáltatási időszak alatti teljes malajziai importvolumen tekintetében az Eurostat behozatali statisztikáiban szereplő mennyiségnek. |
| --- | --- |

(39)

A (25) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően négy malajziai exportáló gyártó mentességet kért az intézkedések alól arra az esetre, ha azokat a Bizottság kiterjesztené Malajziára. Ezek a vállalatok az eljárás során mindvégig együttműködést tanúsítottak: benyújtották a mentességi kérelem űrlapját, válaszoltak a hiánypótlást kérő levelekre, és beleegyeztek a helyszíni ellenőrzésekbe. A malajziai exportáló gyártók nagy fokú együttműködést mutattak, figyelemmel arra, hogy az Unióba irányuló csőszerelvény-kivitel tekintetében a mentességi kérelmükben megjelölt exportvolumenek összesített értéke megfelelt az adatszolgáltatási időszak alatti teljes malajziai importvolumen tekintetében az Eurostat behozatali statisztikáiban szereplő mennyiségnek.

2.3.   A kereskedelem szerkezetének megváltozása

A kereskedelem szerkezetének megváltozása

2.3.1.   Csőszerelvények behozatala az Unióba

Csőszerelvények behozatala az Unióba

| (40) | Az 1. táblázat bemutatja, hogyan alakult a csőszerelvények Kínából és Malajziából érkező behozatala a vizsgálati időszakban.

  1. táblázat


  Csőszerelvények (SSTPF) uniós behozatala a vizsgálati időszakban (tonna) | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Referencia-időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | 3 018 | 3 121 | 1 412 | 1 008 | 523 | 693 | 708 | 719 |
| Index (bázisév: 2014) | 100 | 103 | 47 | 33 | 17 | 23 | 23 | 24 |
| Malajzia | 297 | 314 | 382 | 502 | 1 120 | 1 414 | 1 290 | 1 626 |
| Index (bázisév: 2014) | 100 | 106 | 129 | 169 | 377 | 476 | 434 | 547 |
| Forrás:

  2014 és 2015: eredeti vizsgálat (az Egyesült Királyság nélkül)
  2016: Eurostat (a KN-szintű behozatalt a 2017. évi adatok alapján TARIC-szintre igazították ki)
  2017-től a referencia-időszakig: Eurostat (TARIC-szintű). |

(40)

Az 1. táblázat bemutatja, hogyan alakult a csőszerelvények Kínából és Malajziából érkező behozatala a vizsgálati időszakban.

1. táblázat

1. táblázat

Csőszerelvények (SSTPF) uniós behozatala a vizsgálati időszakban (tonna)

Csőszerelvények (SSTPF) uniós behozatala a vizsgálati időszakban (tonna)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Referencia-időszak

Kína

3 018

3 121

1 412

1 008

523

693

708

719

Index (bázisév: 2014)

Index (bázisév: 2014)

100

100

103

103

47

47

33

33

17

17

23

23

23

23

24

24

Malajzia

297

314

382

502

1 120

1 414

1 290

1 626

Index (bázisév: 2014)

Index (bázisév: 2014)

100

100

106

106

129

129

169

169

377

377

476

476

434

434

547

547

Forrás:

Forrás:

2014 és 2015: eredeti vizsgálat (az Egyesült Királyság nélkül)

2016: Eurostat (a KN-szintű behozatalt a 2017. évi adatok alapján TARIC-szintre igazították ki)

2017-től a referencia-időszakig: Eurostat (TARIC-szintű).

| (41) | A csőszerelvények Malajziából érkező uniós behozatalának teljes volumene a vizsgálati időszakban több mint ötszörösére nőtt, a 2014. évi 297 tonnáról a referencia-időszakban 1 626 tonnára. |
| --- | --- |

(41)

A csőszerelvények Malajziából érkező uniós behozatalának teljes volumene a vizsgálati időszakban több mint ötszörösére nőtt, a 2014. évi 297 tonnáról a referencia-időszakban 1 626 tonnára.

| (42) | Ugyanakkor a Kínából érkező uniós behozatal 76 %-kal csökkent, a 2014. évi 3 018 tonnáról a referencia-időszakban 719 tonnára. |
| --- | --- |

(42)

Ugyanakkor a Kínából érkező uniós behozatal 76 %-kal csökkent, a 2014. évi 3 018 tonnáról a referencia-időszakban 719 tonnára.

| (43) | Mivel a Bizottság nem talált bizonyítékot a négy együttműködő exportáló gyártó átrakodására, a Bizottság nem elemezte a Kínából érkező vizsgált termék malajziai behozatalának volumenét. |
| --- | --- |

(43)

Mivel a Bizottság nem talált bizonyítékot a négy együttműködő exportáló gyártó átrakodására, a Bizottság nem elemezte a Kínából érkező vizsgált termék malajziai behozatalának volumenét.

2.3.2.   Alkatrészek (nyersanyagok és félkész termékek) Kínából érkező malajziai behozatala

Alkatrészek (nyersanyagok és félkész termékek) Kínából érkező malajziai behozatala

| (44) | A csőszerelvények gyártásának fő alapanyagai a hegesztett csövek és a varrat nélküli csövek. Ezeket az alapanyagokat ezt követően tovább feldolgozzák, hogy ennek megfelelően hegesztett és varrat nélküli szerelvényeket állítsanak elő. Ezenkívül zárszerelvények formájában varrat nélküli szerelvényeket állítanak elő lemezekből. Emellett az egyik együttműködő vállalat terelőlapokat is használt nagy átmérőjű hegesztett szerelvények gyártásához. Végül az egyik együttműködő vállalat a vizsgálati időszak egy részében további feldolgozás céljából félkész termékeket (csőcsatlakozókat) is importált. |
| --- | --- |

(44)

A csőszerelvények gyártásának fő alapanyagai a hegesztett csövek és a varrat nélküli csövek. Ezeket az alapanyagokat ezt követően tovább feldolgozzák, hogy ennek megfelelően hegesztett és varrat nélküli szerelvényeket állítsanak elő. Ezenkívül zárszerelvények formájában varrat nélküli szerelvényeket állítanak elő lemezekből. Emellett az egyik együttműködő vállalat terelőlapokat is használt nagy átmérőjű hegesztett szerelvények gyártásához. Végül az egyik együttműködő vállalat a vizsgálati időszak egy részében további feldolgozás céljából félkész termékeket (csőcsatlakozókat) is importált.

| (45) | A 2. táblázat az együttműködő vállalatok ellenőrzött adatai alapján bemutatja a Kínából érkező, a csőszerelvények gyártásához használt alkatrészek malajziai behozatalának alakulását. A Bizottság összehasonlította ezeket a számadatokat a malajziai hatóságoktól kapott malajziai importstatisztikákkal és a Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) (9) adatbázisában elérhető adatokkal. A kereskedelem szerkezetének elemzéséhez a vállalatok által közölt adatokat azonban megbízhatóbbnak találták, mint az importstatisztikákat. A szóban forgó nyersanyagok több 10 számjegyű vámtarifaszám alatt importálhatók Malajziába, és a csőszerelvények gyártásától eltérő downstream ágazatokban is felhasználhatók. Az együttműködő exportáló gyártók szintjén és a nagy fokú együttműködésre tekintettel a Bizottság nyomon követhette az alkatrészek végső felhasználását, valamint azt, hogy azokat felhasználták-e a csőszerelvények Unióba irányuló későbbi exportjához. Következésképpen a Bizottság úgy döntött, hogy az együttműködő vállalatok által szolgáltatott, ellenőrzött információkra támaszkodik.

  2. táblázat


  A Kínából Malajziába irányuló nyersanyag-behozatal a vizsgálati időszakban (tonna)
   (10). | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Referencia-időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | [200 – 300 ] | [300 – 400 ] | [580 – 660 ] | [280 – 360 ] | [800 – 900 ] | [1 500 – 1 600 ] | [1 950 – 2 050 ] | [2 400 – 2 500 ] |
| Index (bázisév: 2014) | 100 | 134 | 241 | 120 | 336 | 625 | 801 | 977 |
| Forrás: Ellenőrzött vállalati adatok. |

(45)

A 2. táblázat az együttműködő vállalatok ellenőrzött adatai alapján bemutatja a Kínából érkező, a csőszerelvények gyártásához használt alkatrészek malajziai behozatalának alakulását. A Bizottság összehasonlította ezeket a számadatokat a malajziai hatóságoktól kapott malajziai importstatisztikákkal és a Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) (9) adatbázisában elérhető adatokkal. A kereskedelem szerkezetének elemzéséhez a vállalatok által közölt adatokat azonban megbízhatóbbnak találták, mint az importstatisztikákat. A szóban forgó nyersanyagok több 10 számjegyű vámtarifaszám alatt importálhatók Malajziába, és a csőszerelvények gyártásától eltérő downstream ágazatokban is felhasználhatók. Az együttműködő exportáló gyártók szintjén és a nagy fokú együttműködésre tekintettel a Bizottság nyomon követhette az alkatrészek végső felhasználását, valamint azt, hogy azokat felhasználták-e a csőszerelvények Unióba irányuló későbbi exportjához. Következésképpen a Bizottság úgy döntött, hogy az együttműködő vállalatok által szolgáltatott, ellenőrzött információkra támaszkodik.

9

2. táblázat

2. táblázat

A Kínából Malajziába irányuló nyersanyag-behozatal a vizsgálati időszakban (tonna)
   (10).

A Kínából Malajziába irányuló nyersanyag-behozatal a vizsgálati időszakban (tonna)

10

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Referencia-időszak

Kína

[200 – 300 ]

[300 – 400 ]

[580 – 660 ]

[280 – 360 ]

[800 – 900 ]

[1 500 – 1 600 ]

[1 950 – 2 050 ]

[2 400 – 2 500 ]

Index (bázisév: 2014)

Index (bázisév: 2014)

100

100

134

134

241

241

120

120

336

336

625

625

801

801

977

977

Forrás: Ellenőrzött vállalati adatok.

Forrás:

| (46) | A 2. táblázatban szereplő adatok az együttműködő malajziai gyártók által Kínából importált valamennyi nyersanyag/félkész termék összesített behozatali volumenét mutatják, amelyek az adatszolgáltatási időszakban a csőszerelvények Unióba irányuló malajziai kivitelének 100 %-át lefedték. |
| --- | --- |

(46)

A 2. táblázatban szereplő adatok az együttműködő malajziai gyártók által Kínából importált valamennyi nyersanyag/félkész termék összesített behozatali volumenét mutatják, amelyek az adatszolgáltatási időszakban a csőszerelvények Unióba irányuló malajziai kivitelének 100 %-át lefedték.

| (47) | A 2. táblázat azt mutatja, hogy a Kínából érkező nyersanyagok/félkész termékek malajziai behozatala jelentősen, közel tízszeresére nőtt a vizsgálati időszak alatt. Ez a növekedés 2018 és a referenciaidőszak közötti időszakban különösen jól megfigyelhető volt. |
| --- | --- |

(47)

A 2. táblázat azt mutatja, hogy a Kínából érkező nyersanyagok/félkész termékek malajziai behozatala jelentősen, közel tízszeresére nőtt a vizsgálati időszak alatt. Ez a növekedés 2018 és a referenciaidőszak közötti időszakban különösen jól megfigyelhető volt.

| (48) | A csőszerelvények Kínából Malajziába érkező importjának jelentős növekedése arra utal, hogy Malajziában nőtt a kereslet ezen alapanyagok iránt, ami – legalábbis részben – azzal magyarázható, hogy az adatszolgáltatási időszakban fokozódott a csőszerelvények termelése és Malajziából az Unióba történő kivitele. |
| --- | --- |

(48)

A csőszerelvények Kínából Malajziába érkező importjának jelentős növekedése arra utal, hogy Malajziában nőtt a kereslet ezen alapanyagok iránt, ami – legalábbis részben – azzal magyarázható, hogy az adatszolgáltatási időszakban fokozódott a csőszerelvények termelése és Malajziából az Unióba történő kivitele.

2.3.3.   A kereskedelem szerkezetének változására vonatkozó következtetés

A kereskedelem szerkezetének változására vonatkozó következtetés

| (49) | A csőszerelvények Malajziából az Unióba irányuló kivitelének növekedése, valamint az alkatrészek Malajziába irányuló kínai exportjának ugyanezen időszak alatti növekedése a Kína, Malajzia és az Unió közötti kereskedelem szerkezetének változását jelenti a dömpingellenes alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(49)

A csőszerelvények Malajziából az Unióba irányuló kivitelének növekedése, valamint az alkatrészek Malajziába irányuló kínai exportjának ugyanezen időszak alatti növekedése a Kína, Malajzia és az Unió közötti kereskedelem szerkezetének változását jelenti a dömpingellenes alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében.

| (50) | Az érdekelt felek tájékoztatását követően a PMM B.V. jelezte, hogy 2017 januárjában dömpingellenes intézkedéseket vezettek be a Kínából származó csőszerelvényekre vonatkozóan, holott a Malajziából érkező uniós behozatal már 2014 és 2017 között is nőtt. |
| --- | --- |

(50)

Az érdekelt felek tájékoztatását követően a PMM B.V. jelezte, hogy 2017 januárjában dömpingellenes intézkedéseket vezettek be a Kínából származó csőszerelvényekre vonatkozóan, holott a Malajziából érkező uniós behozatal már 2014 és 2017 között is nőtt.

| (51) | A vállalat azt is megjegyezte, hogy a Kínából érkező inputok malajziai behozatalának növekedése a vizsgálati időszakban sokkal nagyobb volt, mint a szerelvények Unióba irányuló malajziai exportjának növekedése. A PMM B.V. szerint ez azt jelenti, hogy a malajziai gyártók egyszerűen fokozták a csőszerelvények gyártását, és nem feltétlenül az uniós piacot célozták meg. |
| --- | --- |

(51)

A vállalat azt is megjegyezte, hogy a Kínából érkező inputok malajziai behozatalának növekedése a vizsgálati időszakban sokkal nagyobb volt, mint a szerelvények Unióba irányuló malajziai exportjának növekedése. A PMM B.V. szerint ez azt jelenti, hogy a malajziai gyártók egyszerűen fokozták a csőszerelvények gyártását, és nem feltétlenül az uniós piacot célozták meg.

| (52) | Meg kell azonban jegyezni, hogy az eredeti intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálatot 2015 októberében indították meg. Mivel a dömpingellenes eljárás megindítása önmagában hatással lehet a gazdasági szereplők magatartására, valamint annak érdekében, hogy teljes képet kapjon és megfelelően összehasonlítsa a vizsgálat megindítása előtti kereskedelmi forgalmat az ezt követő és a vám kivetését követő kereskedelmi forgalommal, a Bizottság úgy határozott, hogy a jelenlegi kijátszási vizsgálatot 2014. január 1-jétől kezdi meg. A Malajziából érkező behozatal növekedése valóban látható volt már 2014 és 2017 között is. E behozatal volumenének növekedése azonban felgyorsult 2017 és a referencia-időszak között, azaz azt követően, hogy az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésében előírtaknak megfelelően vám került kivetésre. |
| --- | --- |

(52)

Meg kell azonban jegyezni, hogy az eredeti intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálatot 2015 októberében indították meg. Mivel a dömpingellenes eljárás megindítása önmagában hatással lehet a gazdasági szereplők magatartására, valamint annak érdekében, hogy teljes képet kapjon és megfelelően összehasonlítsa a vizsgálat megindítása előtti kereskedelmi forgalmat az ezt követő és a vám kivetését követő kereskedelmi forgalommal, a Bizottság úgy határozott, hogy a jelenlegi kijátszási vizsgálatot 2014. január 1-jétől kezdi meg. A Malajziából érkező behozatal növekedése valóban látható volt már 2014 és 2017 között is. E behozatal volumenének növekedése azonban felgyorsult 2017 és a referencia-időszak között, azaz azt követően, hogy az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésében előírtaknak megfelelően vám került kivetésre.

| (53) | Pontosan ugyanez a minta figyelhető meg a Kínából érkező nyersanyagok malajziai behozatala esetében. Az a tény, hogy a rozsdamentes acélból készült kínai csövek Malajziába irányuló behozatalának növekedése nem egyezik meg „egy az egyben” a csőszerelvények Unióba irányuló malajziai kivitelének növekedésével, nem változtat azon a megállapításon, hogy ez utóbbi a vizsgálati időszakban több mint ötszörösére nőtt, ami a Kínából Malajziába irányuló inputbehozatal közel tízszeres növekedésével együtt a kereskedelem szerkezetének az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében vett változását jelenti. Továbbá, mivel a Kínából importált csöveket nem kizárólag szerelvények gyártására használják, nem volt „egy az egyben” egyezés. |
| --- | --- |

(53)

Pontosan ugyanez a minta figyelhető meg a Kínából érkező nyersanyagok malajziai behozatala esetében. Az a tény, hogy a rozsdamentes acélból készült kínai csövek Malajziába irányuló behozatalának növekedése nem egyezik meg „egy az egyben” a csőszerelvények Unióba irányuló malajziai kivitelének növekedésével, nem változtat azon a megállapításon, hogy ez utóbbi a vizsgálati időszakban több mint ötszörösére nőtt, ami a Kínából Malajziába irányuló inputbehozatal közel tízszeres növekedésével együtt a kereskedelem szerkezetének az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében vett változását jelenti. Továbbá, mivel a Kínából importált csöveket nem kizárólag szerelvények gyártására használják, nem volt „egy az egyben” egyezés.

| (54) | Az érdekelt felek tájékoztatását követően a MAC azt is állította, hogy a Bizottság elmulasztotta a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változás elemzését vagy minősítését. Véleménye szerint az a tény, hogy a Kínából Malajziába irányuló nyersanyag-behozatal közel tízszeresére nőtt, míg a Malajziából érkező csőszerelvények uniós behozatala mindössze több mint ötszörösére nőtt, szükségszerűen azt jelenti, hogy a Kínából Malajziába importált nyersanyagoknak csak mintegy fele került az Unióba exportált csőszerelvények közé. A MAC továbbá azt állította, hogy mivel a két együttműködő exportőr tekintetében már megállapították, hogy valódi malajziai gyártók, akik nyersanyagaiknak csak nagyon kis százalékát importálták Kínából, de a csőszerelvényekre vonatkozó vám kivetését követően növelték az Unióba irányuló kivitelüket is, és tekintettel arra, hogy a MAC ellenőrzött értékesítési adatai megerősítették, hogy a MAC csőszerelvény-értékesítéseinek közel 50 %-a az Uniótól eltérő piacokra irányult, úgy tűnik, hogy a Bizottság által a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változásra vonatkozó megállapítás elsősorban a TP-re vonatkozik, és mindenesetre a megállapítás nem kellően indokolt vagy konzisztens bizonyítékokon alapul. |
| --- | --- |

(54)

Az érdekelt felek tájékoztatását követően a MAC azt is állította, hogy a Bizottság elmulasztotta a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változás elemzését vagy minősítését. Véleménye szerint az a tény, hogy a Kínából Malajziába irányuló nyersanyag-behozatal közel tízszeresére nőtt, míg a Malajziából érkező csőszerelvények uniós behozatala mindössze több mint ötszörösére nőtt, szükségszerűen azt jelenti, hogy a Kínából Malajziába importált nyersanyagoknak csak mintegy fele került az Unióba exportált csőszerelvények közé. A MAC továbbá azt állította, hogy mivel a két együttműködő exportőr tekintetében már megállapították, hogy valódi malajziai gyártók, akik nyersanyagaiknak csak nagyon kis százalékát importálták Kínából, de a csőszerelvényekre vonatkozó vám kivetését követően növelték az Unióba irányuló kivitelüket is, és tekintettel arra, hogy a MAC ellenőrzött értékesítési adatai megerősítették, hogy a MAC csőszerelvény-értékesítéseinek közel 50 %-a az Uniótól eltérő piacokra irányult, úgy tűnik, hogy a Bizottság által a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változásra vonatkozó megállapítás elsősorban a TP-re vonatkozik, és mindenesetre a megállapítás nem kellően indokolt vagy konzisztens bizonyítékokon alapul.

| (55) | A Bizottság elutasította ezt az állítást. Először is, országos szinten, az együttműködő vállalatoktól származó hivatalos statisztikák és ellenőrzött adatok alapján a vizsgálat megállapította, hogy míg a Kínából az Unióba irányuló csőszerelvény-behozatal jelentősen csökkent, a vizsgálati időszakban a csőszerelvényeknek mind a Kínából Malajziába, mind pedig a Malajziából az Unióba irányuló behozatala jelentősen nőtt. E bizonyíték egyértelműen mutatja, hogy Malajziában nőtt a kereslet ezen alapanyagok iránt, ami – legalábbis részben – azzal magyarázható, hogy az adatszolgáltatási időszakban fokozódott a csőszerelvények gyártása és Malajziából az Unióba történő kivitele (lásd a (48) preambulumbekezdést). Másodszor, még ha a MAC azon érve figyelembevételre is kerülne, amely szerint a Kínából Malajziába importált nyersanyagoknak csak mintegy fele kerül az Unióba exportált csőszerelvények közé, ez továbbra is a kereskedelem szerkezetének az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében vett változását mutatná. Harmadszor, a kereskedelem szerkezetében országos szinten bekövetkezett változás elemzése mellett a Bizottság vizsgálatot végzett kizárólag a MAC és a TP szintjén saját ellenőrzött adataik alapján, és jelentős, párhuzamos növekedéseket állapított meg (lásd a 3. táblázatot). Mindkét növekedés nagy része elsősorban a MAC-ot érinti, mivel a TP csak 2020 második felében kezdte meg működését (lásd a (89) preambulumbekezdést). Ezenkívül a MAC Unióba irányuló exportjának nagy része a vizsgálati időszakban Kínából importált alkatrészekből származott, mivel a vállalat nyersanyagainak közel 100 %-át Kínából importálta (lásd az (58) preambulumbekezdést). Ezért országos szinten a vizsgálat egyértelműen a kereskedelem szerkezetének megváltozását mutatta. Ezenkívül a vállalat szintjén végzett vizsgálat – a vállalattól származó ellenőrzött adatok alapján – megállapította, hogy a MAC volt a változás egyik fő okozója. A MAC nem nyújtott be más elemzést, érvelést vagy minősítést, és nem javasolta, hogy a Bizottságnak milyen egyéb bizonyítékokat kellett volna felhasználnia. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság elutasította ezt az állítást. Először is, országos szinten, az együttműködő vállalatoktól származó hivatalos statisztikák és ellenőrzött adatok alapján a vizsgálat megállapította, hogy míg a Kínából az Unióba irányuló csőszerelvény-behozatal jelentősen csökkent, a vizsgálati időszakban a csőszerelvényeknek mind a Kínából Malajziába, mind pedig a Malajziából az Unióba irányuló behozatala jelentősen nőtt. E bizonyíték egyértelműen mutatja, hogy Malajziában nőtt a kereslet ezen alapanyagok iránt, ami – legalábbis részben – azzal magyarázható, hogy az adatszolgáltatási időszakban fokozódott a csőszerelvények gyártása és Malajziából az Unióba történő kivitele (lásd a (48) preambulumbekezdést). Másodszor, még ha a MAC azon érve figyelembevételre is kerülne, amely szerint a Kínából Malajziába importált nyersanyagoknak csak mintegy fele kerül az Unióba exportált csőszerelvények közé, ez továbbra is a kereskedelem szerkezetének az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében vett változását mutatná. Harmadszor, a kereskedelem szerkezetében országos szinten bekövetkezett változás elemzése mellett a Bizottság vizsgálatot végzett kizárólag a MAC és a TP szintjén saját ellenőrzött adataik alapján, és jelentős, párhuzamos növekedéseket állapított meg (lásd a 3. táblázatot). Mindkét növekedés nagy része elsősorban a MAC-ot érinti, mivel a TP csak 2020 második felében kezdte meg működését (lásd a (89) preambulumbekezdést). Ezenkívül a MAC Unióba irányuló exportjának nagy része a vizsgálati időszakban Kínából importált alkatrészekből származott, mivel a vállalat nyersanyagainak közel 100 %-át Kínából importálta (lásd az (58) preambulumbekezdést). Ezért országos szinten a vizsgálat egyértelműen a kereskedelem szerkezetének megváltozását mutatta. Ezenkívül a vállalat szintjén végzett vizsgálat – a vállalattól származó ellenőrzött adatok alapján – megállapította, hogy a MAC volt a változás egyik fő okozója. A MAC nem nyújtott be más elemzést, érvelést vagy minősítést, és nem javasolta, hogy a Bizottságnak milyen egyéb bizonyítékokat kellett volna felhasználnia.

2.4.   Gyakorlat, eljárás vagy munka, amelynek a dömpingellenes vám kivetésén kívül nincs más megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka

Gyakorlat, eljárás vagy munka, amelynek a dömpingellenes vám kivetésén kívül nincs más megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka

| (56) | A Bizottság először megvizsgálta, hogy az együttműködő vállalatok műveletei a dömpingellenes vizsgálat megindítása óta vagy közvetlenül azt megelőzően kezdődtek-e, illetve növekedtek-e meg jelentős mértékben, és hogy az érintett alkatrészek az intézkedések hatálya alá tartozó országból érkeznek-e. |
| --- | --- |

(56)

A Bizottság először megvizsgálta, hogy az együttműködő vállalatok műveletei a dömpingellenes vizsgálat megindítása óta vagy közvetlenül azt megelőzően kezdődtek-e, illetve növekedtek-e meg jelentős mértékben, és hogy az érintett alkatrészek az intézkedések hatálya alá tartozó országból érkeznek-e.

| (57) | Az együttműködő vállalatok a vizsgálati időszakban Kínából importáltak nyersanyagokat és alkatrészeket, és így valószínűsíthetően összeszerelési/befejezési műveleteket végeztek Malajziában, mielőtt a csőszerelvényeket az Unióba szállították volna. |
| --- | --- |

(57)

Az együttműködő vállalatok a vizsgálati időszakban Kínából importáltak nyersanyagokat és alkatrészeket, és így valószínűsíthetően összeszerelési/befejezési műveleteket végeztek Malajziában, mielőtt a csőszerelvényeket az Unióba szállították volna.

| (58) | A MAC és a TP a Kínára vonatkozó intézkedések 2017. januári bevezetését követően kezdte meg működését (2018-ban, illetve 2020-ban). Nyersanyagaik közel 100 %-át Kínából importálták (11). |
| --- | --- |

(58)

A MAC és a TP a Kínára vonatkozó intézkedések 2017. januári bevezetését követően kezdte meg működését (2018-ban, illetve 2020-ban). Nyersanyagaik közel 100 %-át Kínából importálták (11).

11

| (59) | Ezenkívül mindkét vállalat esetében mind a csőszerelvények uniós értékesítése, mind a Kínából érkező nyersanyag-behozatal jelentősen nőtt a vállalatok alapításának pillanatától kezdve, és a referencia-időszakban tetőzött. |
| --- | --- |

(59)

Ezenkívül mindkét vállalat esetében mind a csőszerelvények uniós értékesítése, mind a Kínából érkező nyersanyag-behozatal jelentősen nőtt a vállalatok alapításának pillanatától kezdve, és a referencia-időszakban tetőzött.

| (60) | A 3. táblázat a két vállalat összesített adatai alapján mutatja be a tendenciákat a csőszerelvények Unióba irányuló exportja és a Kínából érkező nyersanyag-/félkésztermék-behozatal tekintetében a 2018 és a referenciaidőszak közötti időszakban (12).

  3. táblázat


  A MAC és a TP export- és importmutatói (2018-as év=100) | 2018 | 2019 | 2020 | Referencia-időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A csőszerelvények EU-ba irányuló exportja | 100 | 527 | 654 | 813 |
| A Kínából érkező nyersanyagok behozatala | 100 | 366 | 440 | 608 |
| Forrás: ellenőrzött vállalati adatok. |

(60)

A 3. táblázat a két vállalat összesített adatai alapján mutatja be a tendenciákat a csőszerelvények Unióba irányuló exportja és a Kínából érkező nyersanyag-/félkésztermék-behozatal tekintetében a 2018 és a referenciaidőszak közötti időszakban (12).

12

3. táblázat

3. táblázat

A MAC és a TP export- és importmutatói (2018-as év=100)

A MAC és a TP export- és importmutatói (2018-as év=100)

2018

2019

2020

Referencia-időszak

A csőszerelvények EU-ba irányuló exportja

100

100

527

527

654

654

813

813

A Kínából érkező nyersanyagok behozatala

100

100

366

366

440

440

608

608

Forrás: ellenőrzött vállalati adatok.

Forrás:

| (61) | A másik két vállalat (a Pantech és az SPI) helyzete teljesen eltérő volt. Mindkét vállalat már 2014 előtt is gyártott csőszerelvényeket. A kérelmezők kérelmükben mindkét vállalatot valódi gyártóként azonosították (13). Az Unióba irányuló kivitelük nőtt az intézkedések bevezetését követően, de a vizsgálat megerősítette, hogy valódi gyártók (lásd az alkatrészek értékvizsgálatáról szóló 2.5. szakaszt). A vizsgálati időszak alatt csak varrat nélküli csöveket importáltak Kínából, amelyek nyersanyagaik/alkatrészeik kis százalékát tették ki, és azokat később az Unióba exportált, rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvények gyártásához használták fel. |
| --- | --- |

(61)

A másik két vállalat (a Pantech és az SPI) helyzete teljesen eltérő volt. Mindkét vállalat már 2014 előtt is gyártott csőszerelvényeket. A kérelmezők kérelmükben mindkét vállalatot valódi gyártóként azonosították (13). Az Unióba irányuló kivitelük nőtt az intézkedések bevezetését követően, de a vizsgálat megerősítette, hogy valódi gyártók (lásd az alkatrészek értékvizsgálatáról szóló 2.5. szakaszt). A vizsgálati időszak alatt csak varrat nélküli csöveket importáltak Kínából, amelyek nyersanyagaik/alkatrészeik kis százalékát tették ki, és azokat később az Unióba exportált, rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvények gyártásához használták fel.

13

| (62) | Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése kapcsolatot feltételez a kérdéses gyakorlat, eljárás vagy munka és a kereskedelem szerkezetének megváltozása között, hiszen ez utóbbinak az előbbi „eredményeként” kell előállnia. Tehát a kereskedelmi szerkezet megváltozását eredményező gyakorlat, eljárás vagy munka mögött kell lennie a vám kivetésén kívüli megfelelő magyarázatnak vagy gazdasági indoknak ahhoz, hogy az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében ne minősüljön kijátszásnak. |
| --- | --- |

(62)

Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése kapcsolatot feltételez a kérdéses gyakorlat, eljárás vagy munka és a kereskedelem szerkezetének megváltozása között, hiszen ez utóbbinak az előbbi „eredményeként” kell előállnia. Tehát a kereskedelmi szerkezet megváltozását eredményező gyakorlat, eljárás vagy munka mögött kell lennie a vám kivetésén kívüli megfelelő magyarázatnak vagy gazdasági indoknak ahhoz, hogy az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében ne minősüljön kijátszásnak.

eredményeként

| (63) | Annak ellenére, hogy a vállalat malajziai megalapításának más okai is lehetnek, mint a hatályos intézkedések, azaz a malajziai belföldi piac ellátása, más tényezők – kizárólag a MAC és a TP tekintetében – határozottan arra utalnak, hogy a vámok kivetésével összefüggésben megváltozott a kereskedelem szerkezete:






  — | a vállalatokat az eredeti intézkedések bevezetését követően hozták létre; |
| --- | --- | --- |

(63)

Annak ellenére, hogy a vállalat malajziai megalapításának más okai is lehetnek, mint a hatályos intézkedések, azaz a malajziai belföldi piac ellátása, más tényezők – kizárólag a MAC és a TP tekintetében – határozottan arra utalnak, hogy a vámok kivetésével összefüggésben megváltozott a kereskedelem szerkezete:

—

a vállalatokat az eredeti intézkedések bevezetését követően hozták létre;

| — | a műveletek végzése jelentősen nőtt, mivel a két vállalat 2018-ban az Unióba irányuló malajziai csőszerelvény-export 8 %-át, a referencia-időszakban pedig ezen export 47 %-át képviselte; |
| --- | --- |

—

a műveletek végzése jelentősen nőtt, mivel a két vállalat 2018-ban az Unióba irányuló malajziai csőszerelvény-export 8 %-át, a referencia-időszakban pedig ezen export 47 %-át képviselte;

| — | az Unióba irányuló értékesítésük hányada magasabb volt, mint a belföldi és a harmadik országbeli összesített értékesítésük, ami azt mutatja, hogy egyértelműen az uniós piacra irányultak. E vállalatok egyike kizárólag az Unióba értékesített. |
| --- | --- |

—

az Unióba irányuló értékesítésük hányada magasabb volt, mint a belföldi és a harmadik országbeli összesített értékesítésük, ami azt mutatja, hogy egyértelműen az uniós piacra irányultak. E vállalatok egyike kizárólag az Unióba értékesített.

| (64) | Ezenkívül a TP a kínai Sinotube vállalat kizárólagos tulajdonú leányvállalata, amely pedig a Tsingshan csoport – egy kínai acélipari óriásvállalat, amely acéltermékek széles skáláját gyártja, beleértve a csőszerelvényeket is – részét képezi. |
| --- | --- |

(64)

Ezenkívül a TP a kínai Sinotube vállalat kizárólagos tulajdonú leányvállalata, amely pedig a Tsingshan csoport – egy kínai acélipari óriásvállalat, amely acéltermékek széles skáláját gyártja, beleértve a csőszerelvényeket is – részét képezi.

| (65) | Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a vám kivetésén kívül nincs más megfelelő magyarázat vagy gazdasági indok a MAC és a TP két malajziai gyártóüzemben (14) végzett feldolgozási műveleteire. A kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változás annak a ténynek tudható be, hogy a műveletek az eredeti intézkedések bevezetését követően kezdődtek, majd jelentősen fokozódtak. |
| --- | --- |

(65)

Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a vám kivetésén kívül nincs más megfelelő magyarázat vagy gazdasági indok a MAC és a TP két malajziai gyártóüzemben (14) végzett feldolgozási műveleteire. A kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változás annak a ténynek tudható be, hogy a műveletek az eredeti intézkedések bevezetését követően kezdődtek, majd jelentősen fokozódtak.

14

| (66) | Az érdekelt felek tájékoztatását követően a MAC azt állította, hogy a 2017 végén történt létrehozására, valamint termelési műveleteinek és a nemzetközi exportnak a következő években tapasztalt növekedésére megfelelő magyarázat és gazdasági indok volt. |
| --- | --- |

(66)

Az érdekelt felek tájékoztatását követően a MAC azt állította, hogy a 2017 végén történt létrehozására, valamint termelési műveleteinek és a nemzetközi exportnak a következő években tapasztalt növekedésére megfelelő magyarázat és gazdasági indok volt.

| (67) | A MAC konkrétan azt állította, hogy a vállalat létrehozásának indoka lényegében olyan üzleti lehetőség volt, amelynek semmi köze a vámok eredeti vizsgálatban történő kivetéséhez. A MAC egy valódi gyártó (KT Fittings) üzleti tevékenységét vette át, és tevékenységének fókuszát a Kínából érkező varrat nélküli csövek gyártására helyezte át. Beadványa szerint a MAC annak érdekében vette át ezt a tevékenységet, hogy az Unió nem preferenciális származási szabályai szerinti, malajziai származásra való jogosultsághoz elegendő mértékű feldolgozást végezzen. Mivel a KT Fittings nem tartozott dömpingellenes vám hatálya alá, az elődje gépeinek, gyártóüzemének és ügyfélkörének átvételével az új vezetésnek állítólag alapos oka volt azt feltételezni, hogy a MAC jövőbeli értékesítései mentesek lesznek a „ csőszerelvényekre vonatkozó uniós vámtól”. A hegesztett csövek gyártásáról a varrat nélküli csövekre való átállás állítólag annak tudható be, hogy ezt a piacot két másik, vertikálisan integrált malajziai gyártó (a Pantech és az SPI) uralta. A MAC véleménye szerint mindez az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében megfelelő magyarázatnak és gazdasági indoknak minősült, és az a tény, hogy a MAC-ot 2017-ben, az eredeti vizsgálat megindítását követően hozták létre, csupán véletlen műve. |
| --- | --- |

(67)

A MAC konkrétan azt állította, hogy a vállalat létrehozásának indoka lényegében olyan üzleti lehetőség volt, amelynek semmi köze a vámok eredeti vizsgálatban történő kivetéséhez. A MAC egy valódi gyártó (KT Fittings) üzleti tevékenységét vette át, és tevékenységének fókuszát a Kínából érkező varrat nélküli csövek gyártására helyezte át. Beadványa szerint a MAC annak érdekében vette át ezt a tevékenységet, hogy az Unió nem preferenciális származási szabályai szerinti, malajziai származásra való jogosultsághoz elegendő mértékű feldolgozást végezzen. Mivel a KT Fittings nem tartozott dömpingellenes vám hatálya alá, az elődje gépeinek, gyártóüzemének és ügyfélkörének átvételével az új vezetésnek állítólag alapos oka volt azt feltételezni, hogy a MAC jövőbeli értékesítései mentesek lesznek a „ csőszerelvényekre vonatkozó uniós vámtól”. A hegesztett csövek gyártásáról a varrat nélküli csövekre való átállás állítólag annak tudható be, hogy ezt a piacot két másik, vertikálisan integrált malajziai gyártó (a Pantech és az SPI) uralta. A MAC véleménye szerint mindez az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében megfelelő magyarázatnak és gazdasági indoknak minősült, és az a tény, hogy a MAC-ot 2017-ben, az eredeti vizsgálat megindítását követően hozták létre, csupán véletlen műve.

| (68) | A MAC továbbá azzal érvelt, hogy az érdekelt felek tájékoztatása során nem merültek fel kétségek a MAC teljes gyártási kapacitásával és a szerelvények tényleges gyártásával kapcsolatban a csőszerelvények bármely valódi gyártója által igényelt, ellenőrzött nyersanyag-beszerzések tekintetében. Sem a MAC termelési kapacitását, sem a nyersanyagok felhasználásával járó tényleges teljes körű gyártást illetően nem volt különbség a Pantech és az SPI felépítéséhez képest. |
| --- | --- |

(68)

A MAC továbbá azzal érvelt, hogy az érdekelt felek tájékoztatása során nem merültek fel kétségek a MAC teljes gyártási kapacitásával és a szerelvények tényleges gyártásával kapcsolatban a csőszerelvények bármely valódi gyártója által igényelt, ellenőrzött nyersanyag-beszerzések tekintetében. Sem a MAC termelési kapacitását, sem a nyersanyagok felhasználásával járó tényleges teljes körű gyártást illetően nem volt különbség a Pantech és az SPI felépítéséhez képest.

| (69) | A MAC azt is állította, hogy nem áll fenn ténybeli hasonlóság a MAC és a TP között, és hogy az az állítás, mely szerint a MAC az uniós piacot célozná meg, tényszerűen pontatlan. A MAC uniós értékesítésének 52 tömegszázaléka (vagy értékének 54 %-a) nem tekinthető az uniós piac „célzásának”. |
| --- | --- |

(69)

A MAC azt is állította, hogy nem áll fenn ténybeli hasonlóság a MAC és a TP között, és hogy az az állítás, mely szerint a MAC az uniós piacot célozná meg, tényszerűen pontatlan. A MAC uniós értékesítésének 52 tömegszázaléka (vagy értékének 54 %-a) nem tekinthető az uniós piac „célzásának”.

| (70) | Az érdekelt felek tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben a PMM B.V. is kiemelte, hogy a MAC a KT Fittings vállalat „folytatása”, és mint ilyen, „valódi gyártó, amely már jóval a vizsgálati időszak előtt gyártott szerelvényeket”. Ugyanezt az észrevételt nyújtotta be egy másik uniós importőr, a Dacapo Stainless B.V. (a továbbiakban: DS B.V.). |
| --- | --- |

(70)

Az érdekelt felek tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben a PMM B.V. is kiemelte, hogy a MAC a KT Fittings vállalat „folytatása”, és mint ilyen, „valódi gyártó, amely már jóval a vizsgálati időszak előtt gyártott szerelvényeket”. Ugyanezt az észrevételt nyújtotta be egy másik uniós importőr, a Dacapo Stainless B.V. (a továbbiakban: DS B.V.).

| (71) | Először is a Bizottság emlékeztetett arra, hogy egyéb tényezők mellett a helyszínen ellenőrizte a MAC tényleges termelését, termelési kapacitását és inputjainak beszerzését, és hogy az e tényezőkkel kapcsolatban megállapított tényeket nem vitatták. A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján a vizsgálat a MAC és az SPI, valamint a Pantech közötti különbség meglétét állapította meg. A (87), (98) és (99) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint a MAC által a csőszerelvények gyártásához felhasznált alkatrészek 99,99 %-a Kínából érkezett, míg a Pantech és az SPI esetében ez az arány 10 %, illetve 30 % alatt volt. A MAC és a TP közötti ténybeli hasonlóságot illetően a vizsgálat megállapította, hogy mindkét vállalat hasonló gyakorlatot folytatott, mivel mindketten Kínából importálták az inputok többségét, melyekhez korlátozott mértékű hozzáadott értékkel járultak hozzá, és az így előállított szerelvényeket exportálták az Unióba. Ezenkívül a MAC-ra vonatkozó megállapítások a tényleges tevékenységein alapulnak, nem pedig azon, amit a MAC a gépeivel és gyártóüzemével elméletileg elvégezhetett volna. |
| --- | --- |

(71)

Először is a Bizottság emlékeztetett arra, hogy egyéb tényezők mellett a helyszínen ellenőrizte a MAC tényleges termelését, termelési kapacitását és inputjainak beszerzését, és hogy az e tényezőkkel kapcsolatban megállapított tényeket nem vitatták. A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján a vizsgálat a MAC és az SPI, valamint a Pantech közötti különbség meglétét állapította meg. A (87), (98) és (99) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint a MAC által a csőszerelvények gyártásához felhasznált alkatrészek 99,99 %-a Kínából érkezett, míg a Pantech és az SPI esetében ez az arány 10 %, illetve 30 % alatt volt. A MAC és a TP közötti ténybeli hasonlóságot illetően a vizsgálat megállapította, hogy mindkét vállalat hasonló gyakorlatot folytatott, mivel mindketten Kínából importálták az inputok többségét, melyekhez korlátozott mértékű hozzáadott értékkel járultak hozzá, és az így előállított szerelvényeket exportálták az Unióba. Ezenkívül a MAC-ra vonatkozó megállapítások a tényleges tevékenységein alapulnak, nem pedig azon, amit a MAC a gépeivel és gyártóüzemével elméletileg elvégezhetett volna.

| (72) | A (62) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése ugyanakkor kapcsolatot állít fel a kérdéses gyakorlat, eljárás vagy munka és a kereskedelem szerkezetének megváltozása között, hiszen ez utóbbinak az előbbi „eredményeként” kell előállnia. Tehát a kereskedelem szerkezetének megváltozását eredményező gyakorlat, eljárás vagy munka mögött kell lennie a vám kivetésén kívüli megfelelő magyarázatnak vagy gazdasági indoknak ahhoz, hogy az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében ne minősüljön kijátszásnak. |
| --- | --- |

(72)

A (62) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése ugyanakkor kapcsolatot állít fel a kérdéses gyakorlat, eljárás vagy munka és a kereskedelem szerkezetének megváltozása között, hiszen ez utóbbinak az előbbi „eredményeként” kell előállnia. Tehát a kereskedelem szerkezetének megváltozását eredményező gyakorlat, eljárás vagy munka mögött kell lennie a vám kivetésén kívüli megfelelő magyarázatnak vagy gazdasági indoknak ahhoz, hogy az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében ne minősüljön kijátszásnak.

| (73) | A vállalatalapításnak lehetnek jogos indokai, például képzett munkaerő és eszközök rendelkezésre állása. Ugyanakkor nemcsak a letelepedés helye, hanem a szóban forgó társaság működésének módja is számít. Más szóval, ha a vállalat tevékenysége – annak gyakorlata, folyamata vagy munkája – indokolja a kereskedelem szerkezetének megváltozását, a 13. cikk (1) bekezdése alapján meg kell vizsgálni e gyakorlat gazdasági indokoltságát és megfelelő okát. |
| --- | --- |

(73)

A vállalatalapításnak lehetnek jogos indokai, például képzett munkaerő és eszközök rendelkezésre állása. Ugyanakkor nemcsak a letelepedés helye, hanem a szóban forgó társaság működésének módja is számít. Más szóval, ha a vállalat tevékenysége – annak gyakorlata, folyamata vagy munkája – indokolja a kereskedelem szerkezetének megváltozását, a 13. cikk (1) bekezdése alapján meg kell vizsgálni e gyakorlat gazdasági indokoltságát és megfelelő okát.

| (74) | A (87) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a vizsgálat az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése értelmében összeszerelési tevékenységnek minősítette azt a gyakorlatot, amelyben a MAC részt vesz. A vállalat lényegében varrat nélküli kínai csöveket vásárolt, amelyekhez csekély hozzáadott értékkel járult hozzá, hogy e termékeket csőszerelvényekké alakítsa át, és azokat az uniós piacon értékesítse. Ezenkívül az (57)–(60) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint megállapításra került, hogy ez a gyakorlat felelős a kereskedelem szerkezetének megváltozásáért. |
| --- | --- |

(74)

A (87) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a vizsgálat az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése értelmében összeszerelési tevékenységnek minősítette azt a gyakorlatot, amelyben a MAC részt vesz. A vállalat lényegében varrat nélküli kínai csöveket vásárolt, amelyekhez csekély hozzáadott értékkel járult hozzá, hogy e termékeket csőszerelvényekké alakítsa át, és azokat az uniós piacon értékesítse. Ezenkívül az (57)–(60) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint megállapításra került, hogy ez a gyakorlat felelős a kereskedelem szerkezetének megváltozásáért.

| (75) | Ami a gazdasági indokot és a megfelelő okot illeti, meg kell jegyezni, hogy a TP-hez hasonlóan a MAC-ot is a vámok kivetése után hozták létre. Ezenkívül, amint azt a beadvány elismeri, a MAC – elődjével, a KT Fittings-szel ellentétben – tevékenységét a varrat nélküli kínai csövek gyártására összpontosította. Az (EU) 2017/2093 bizottsági végrehajtási rendeletben (15) leírt, a MAC által hivatkozott esettől eltérően a vizsgálat valójában nem talált olyan üzleti modellt, amely a vámok kivetése előtt gyakorlatilag kizárólag kínai alkatrészekből előállított malajziai csőszerelvények Unióba irányuló értékesítésein alapult volna. Továbbá beadványai szerint a MAC létrehozása azzal az elvárással történt, hogy megfelelő szintű feldolgozást fog megvalósítani a malajziai nem preferenciális származás biztosításához, és hogy egy kínai beszállítóval fennálló korábbi kapcsolataira támaszkodva tud majd Kínából érkező nyersanyagokat beszerezni. A MAC működésének indoka tehát az volt, hogy szinte kizárólag kínai alkatrészek felhasználásával csekély hozzáadott értéket állítson elő, és malajziai származású termékeket exportáljon az Unióba anélkül, hogy a Kínából érkező behozatalra dömpingellenes vámot fizetne. Valójában, amint azt a MAC a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben kifejtette, a malajziai nem preferenciális származás megszerzése volt a vállalat létrehozásának indoka, és így is reklámozták magukat, illetve ügyfeleik ezt kérték. |
| --- | --- |

(75)

Ami a gazdasági indokot és a megfelelő okot illeti, meg kell jegyezni, hogy a TP-hez hasonlóan a MAC-ot is a vámok kivetése után hozták létre. Ezenkívül, amint azt a beadvány elismeri, a MAC – elődjével, a KT Fittings-szel ellentétben – tevékenységét a varrat nélküli kínai csövek gyártására összpontosította. Az (EU) 2017/2093 bizottsági végrehajtási rendeletben (15) leírt, a MAC által hivatkozott esettől eltérően a vizsgálat valójában nem talált olyan üzleti modellt, amely a vámok kivetése előtt gyakorlatilag kizárólag kínai alkatrészekből előállított malajziai csőszerelvények Unióba irányuló értékesítésein alapult volna. Továbbá beadványai szerint a MAC létrehozása azzal az elvárással történt, hogy megfelelő szintű feldolgozást fog megvalósítani a malajziai nem preferenciális származás biztosításához, és hogy egy kínai beszállítóval fennálló korábbi kapcsolataira támaszkodva tud majd Kínából érkező nyersanyagokat beszerezni. A MAC működésének indoka tehát az volt, hogy szinte kizárólag kínai alkatrészek felhasználásával csekély hozzáadott értéket állítson elő, és malajziai származású termékeket exportáljon az Unióba anélkül, hogy a Kínából érkező behozatalra dömpingellenes vámot fizetne. Valójában, amint azt a MAC a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben kifejtette, a malajziai nem preferenciális származás megszerzése volt a vállalat létrehozásának indoka, és így is reklámozták magukat, illetve ügyfeleik ezt kérték.

15

| (76) | Végezetül a Bizottság a MAC létrehozását megelőzően nem kapott tájékoztatást a KT Fittings működéséről. Ugyanakkor sem az a tény, hogy a MAC átvette a KT Fittings gépeit, személyzetét, vezetői tapasztalatát és ügyfélkörét, sem az, hogy nem kizárólag az uniós piacot célozta meg, nem tudta módosítani a MAC-ra vonatkozó vizsgálat következtetéseit. |
| --- | --- |

(76)

Végezetül a Bizottság a MAC létrehozását megelőzően nem kapott tájékoztatást a KT Fittings működéséről. Ugyanakkor sem az a tény, hogy a MAC átvette a KT Fittings gépeit, személyzetét, vezetői tapasztalatát és ügyfélkörét, sem az, hogy nem kizárólag az uniós piacot célozta meg, nem tudta módosítani a MAC-ra vonatkozó vizsgálat következtetéseit.

| (77) | Következésképpen a MAC nem bizonyította, hogy a szóban forgó magatartásának a vám kivetésén kívül más megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka volt. |
| --- | --- |

(77)

Következésképpen a MAC nem bizonyította, hogy a szóban forgó magatartásának a vám kivetésén kívül más megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka volt.

| (78) | Az érdekelt felek tájékoztatását követően a MAC azt állította, hogy a kínai csövek feldolgozása megváltoztatja az összes nyersanyag vámtarifaszámát, és ezáltal a MAC által gyártott csőszerelvényeknek malajziai származást biztosít a vonatkozó uniós „egyedi” származási szabályok alapján. A MAC szerint az uniós származási szabályokat figyelembe kell venni az uniós kijátszásellenes vizsgálatok során. |
| --- | --- |

(78)

Az érdekelt felek tájékoztatását követően a MAC azt állította, hogy a kínai csövek feldolgozása megváltoztatja az összes nyersanyag vámtarifaszámát, és ezáltal a MAC által gyártott csőszerelvényeknek malajziai származást biztosít a vonatkozó uniós „egyedi” származási szabályok alapján. A MAC szerint az uniós származási szabályokat figyelembe kell venni az uniós kijátszásellenes vizsgálatok során.

| (79) | A kijátszásellenes vizsgálat jogalapja az alaprendelet 13. cikke, nem pedig a származásra vonatkozó vámjogszabályok. Az Európai Unió Bírósága ugyanis megállapította, hogy a dömpingellenes vám kiterjesztéséről szóló rendelet egyetlen célja e vám hatékonyságának biztosítása és kijátszásának megakadályozása (16). Az ítélkezési gyakorlat egyértelművé tette, hogy az alaprendelet 13. cikkében az „érkező” kifejezés használata a „származó” helyett azt jelenti, hogy „az uniós jogalkotó szándékosan amellett döntött, hogy elhatárolódik a vámjogi származási szabályoktól, [...] a »kiindulási hely« fogalma [...] a »származásnak« a vámjogi értelemben vett fogalmától független, önálló tartalommal rendelkezik” (17). Ezért a Bizottság a felvetést elutasította. |
| --- | --- |

(79)

A kijátszásellenes vizsgálat jogalapja az alaprendelet 13. cikke, nem pedig a származásra vonatkozó vámjogszabályok. Az Európai Unió Bírósága ugyanis megállapította, hogy a dömpingellenes vám kiterjesztéséről szóló rendelet egyetlen célja e vám hatékonyságának biztosítása és kijátszásának megakadályozása (16). Az ítélkezési gyakorlat egyértelművé tette, hogy az alaprendelet 13. cikkében az „érkező” kifejezés használata a „származó” helyett azt jelenti, hogy „az uniós jogalkotó szándékosan amellett döntött, hogy elhatárolódik a vámjogi származási szabályoktól, [...] a »kiindulási hely« fogalma [...] a »származásnak« a vámjogi értelemben vett fogalmától független, önálló tartalommal rendelkezik” (17). Ezért a Bizottság a felvetést elutasította.

16

17

| (80) | Az érdekelt felek tájékoztatását követően a PMM B.V. észrevételeket tett a TP-re vonatkozó vizsgálat egyes megállapításaival kapcsolatban. A vállalat konkrétan jelezte, hogy a TP közel hat évvel az eredeti vizsgálat megindítása után kezdte meg működését, ami állítása szerint nem minősíthető az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerinti kijátszásnak. A PMM B.V. megjegyezte továbbá, hogy 2022-ben a TP szerelvényeinek csupán 50 %-át értékesítette az Uniónak, így már nem kizárólag az uniós piacra irányult, amint azt a Bizottság a referencia-időszakban megállapította. |
| --- | --- |

(80)

Az érdekelt felek tájékoztatását követően a PMM B.V. észrevételeket tett a TP-re vonatkozó vizsgálat egyes megállapításaival kapcsolatban. A vállalat konkrétan jelezte, hogy a TP közel hat évvel az eredeti vizsgálat megindítása után kezdte meg működését, ami állítása szerint nem minősíthető az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerinti kijátszásnak. A PMM B.V. megjegyezte továbbá, hogy 2022-ben a TP szerelvényeinek csupán 50 %-át értékesítette az Uniónak, így már nem kizárólag az uniós piacra irányult, amint azt a Bizottság a referencia-időszakban megállapította.

| (81) | Először is hangsúlyozni kell, hogy sem a PMM B.V., sem jogi képviselője nem volt jogosult arra, hogy a TP-t képviselje ebben az eljárásban, és hogy a TP nem nyújtott be az érdekelt felek tájékoztatását követően a vizsgálat megállapításait vitató beadványt. Másodszor, a PMM B.V. beadványában a „TP igazgatójával/főigazgatójával” folytatott bizalmas levelezésre hivatkozott, akinek a nevét a Bizottság nem találta meg a TP pénzügyi kimutatásaiban szereplő, az igazgatótanács tagjait felsoroló listán. Harmadszor, a referencia-időszakot követő vállalatspecifikus adatokat nem lehetett figyelembe venni, mivel azok nem voltak ellenőrizhetők. Végezetül, a TP 2020 második felében kezdte meg működését (lásd a (89) preambulumbekezdést), így az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdésében foglalt követelmény egyértelműen teljesült, mivel az általa végzett műveletek az eredeti vizsgálat megindítása, azaz 2015 óta indultak, illetve nőttek jelentősen. |
| --- | --- |

(81)

Először is hangsúlyozni kell, hogy sem a PMM B.V., sem jogi képviselője nem volt jogosult arra, hogy a TP-t képviselje ebben az eljárásban, és hogy a TP nem nyújtott be az érdekelt felek tájékoztatását követően a vizsgálat megállapításait vitató beadványt. Másodszor, a PMM B.V. beadványában a „TP igazgatójával/főigazgatójával” folytatott bizalmas levelezésre hivatkozott, akinek a nevét a Bizottság nem találta meg a TP pénzügyi kimutatásaiban szereplő, az igazgatótanács tagjait felsoroló listán. Harmadszor, a referencia-időszakot követő vállalatspecifikus adatokat nem lehetett figyelembe venni, mivel azok nem voltak ellenőrizhetők. Végezetül, a TP 2020 második felében kezdte meg működését (lásd a (89) preambulumbekezdést), így az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdésében foglalt követelmény egyértelműen teljesült, mivel az általa végzett műveletek az eredeti vizsgálat megindítása, azaz 2015 óta indultak, illetve nőttek jelentősen.

| (82) | A PMM B.V. azt is állította, hogy sem a TP, sem a MAC nem összeszerelést, hanem gyártást végzett, ezért az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése esetükben nem alkalmazandó, mivel nem terjed ki a nyersanyagok más termékké történő átalakítására és megmunkálására, mint például a csőszerelvények esetében. Ezen állítás alátámasztására az alaprendelet (20) preambulumbekezdésére is hivatkoztak. Véleményük szerint a „pusztán összeszerelés” e preambulumbekezdésben való említése azt jelenti, hogy a fogalmat megszorítóan kell értelmezni. |
| --- | --- |

(82)

A PMM B.V. azt is állította, hogy sem a TP, sem a MAC nem összeszerelést, hanem gyártást végzett, ezért az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése esetükben nem alkalmazandó, mivel nem terjed ki a nyersanyagok más termékké történő átalakítására és megmunkálására, mint például a csőszerelvények esetében. Ezen állítás alátámasztására az alaprendelet (20) preambulumbekezdésére is hivatkoztak. Véleményük szerint a „pusztán összeszerelés” e preambulumbekezdésben való említése azt jelenti, hogy a fogalmat megszorítóan kell értelmezni.

| (83) | A Bizottság megjegyezte, hogy az alaprendelet nem határozza meg az „összeszerelési művelet” és a „befejezési művelet” fogalmát. Az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésének felépítése ugyanakkor tágabb értelmezést tesz lehetővé, vagyis a 13. cikk (2) bekezdésének b) pontjában az „összeszerelési művelet” kifejezés a „befejezési műveletet” is kifejezetten magában foglalja. Ebből következően a 13. cikk (2) bekezdésében található „összeállítási (összeszerelési) művelet” kifejezésbe nemcsak azokat a műveleteket kell beleérteni, amelyek keretében egy összetett termék alkotórészeit egymáshoz erősítik, hanem azokat is, amelyek esetleg további feldolgozási műveleteket is tartalmaznak, például egy termék késztermékké formálását is magukban foglalják. Valóban, az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésének értelmezése kapcsán a Bíróság megállapította, hogy „[a]z állandó ítélkezési gyakorlat értelmében valamely uniós jogi rendelkezés értelmezéséhez nemcsak annak kifejezéseit, hanem szövegkörnyezetét, és annak a szabályozásnak a célkitűzéseit is figyelembe kell venni, amelynek az részét képezi” (18). |
| --- | --- |

(83)

A Bizottság megjegyezte, hogy az alaprendelet nem határozza meg az „összeszerelési művelet” és a „befejezési művelet” fogalmát. Az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésének felépítése ugyanakkor tágabb értelmezést tesz lehetővé, vagyis a 13. cikk (2) bekezdésének b) pontjában az „összeszerelési művelet” kifejezés a „befejezési műveletet” is kifejezetten magában foglalja. Ebből következően a 13. cikk (2) bekezdésében található „összeállítási (összeszerelési) művelet” kifejezésbe nemcsak azokat a műveleteket kell beleérteni, amelyek keretében egy összetett termék alkotórészeit egymáshoz erősítik, hanem azokat is, amelyek esetleg további feldolgozási műveleteket is tartalmaznak, például egy termék késztermékké formálását is magukban foglalják. Valóban, az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésének értelmezése kapcsán a Bíróság megállapította, hogy „[a]z állandó ítélkezési gyakorlat értelmében valamely uniós jogi rendelkezés értelmezéséhez nemcsak annak kifejezéseit, hanem szövegkörnyezetét, és annak a szabályozásnak a célkitűzéseit is figyelembe kell venni, amelynek az részét képezi” (18).

18

| (84) | Ezen túlmenően az alaprendelet (20) preambulumbekezdése kimondja, hogy „az uniós jogszabályoknak rendelkezéseket kell tartalmaznia azon gyakorlatok – köztük a termékek Unióban vagy harmadik országban történő összeszerelésének – kezelésére, amelyeknek fő célja a dömpingellenes intézkedések kijátszása”. Ez a megfogalmazás inkább a 13. cikk (2) bekezdésének tág értelmezésére enged következtetni, hogy az kiterjedjen minden olyan gyakorlatra, amelynek fő célja a vámok megkerülése, azaz a „puszta” összeszerelést és az egyéb gyakorlatokat. |
| --- | --- |

(84)

Ezen túlmenően az alaprendelet (20) preambulumbekezdése kimondja, hogy „az uniós jogszabályoknak rendelkezéseket kell tartalmaznia azon gyakorlatok – köztük a termékek Unióban vagy harmadik országban történő összeszerelésének – kezelésére, amelyeknek fő célja a dömpingellenes intézkedések kijátszása”. Ez a megfogalmazás inkább a 13. cikk (2) bekezdésének tág értelmezésére enged következtetni, hogy az kiterjedjen minden olyan gyakorlatra, amelynek fő célja a vámok megkerülése, azaz a „puszta” összeszerelést és az egyéb gyakorlatokat.

| (85) | A vizsgálat kimutatta, hogy a MAC és a TP által végzett műveletek megfeleltek az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdésében foglalt valamennyi követelménynek ahhoz, hogy az összeszerelési tevékenység kijátszásnak minősüljön. A PMM B.V. nem szolgáltatott ezzel ellentétes bizonyítékot. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(85)

A vizsgálat kimutatta, hogy a MAC és a TP által végzett műveletek megfeleltek az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdésében foglalt valamennyi követelménynek ahhoz, hogy az összeszerelési tevékenység kijátszásnak minősüljön. A PMM B.V. nem szolgáltatott ezzel ellentétes bizonyítékot. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást.

2.5.   Az alkatrészek értéke és a hozzáadott érték

Az alkatrészek értéke és a hozzáadott érték

| (86) | Az összeállítási vagy befejezési műveleteket illetően az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésének b) pontja a kijátszás megállapításának további feltételeként szabja, hogy az intézkedések hatálya alá tartozó országokból származó alkatrészek értéke legalább az összeállított terméket alkotó alkatrészek összértékének 60 %-a legyen, és a felhasznált alkatrészekhez az összeállítási vagy befejezési művelet során hozzáadott érték kisebb legyen a gyártási költség 25 %-ánál. |
| --- | --- |

(86)

Az összeállítási vagy befejezési műveleteket illetően az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésének b) pontja a kijátszás megállapításának további feltételeként szabja, hogy az intézkedések hatálya alá tartozó országokból származó alkatrészek értéke legalább az összeállított terméket alkotó alkatrészek összértékének 60 %-a legyen, és a felhasznált alkatrészekhez az összeállítási vagy befejezési művelet során hozzáadott érték kisebb legyen a gyártási költség 25 %-ánál.

MAC és TP

MAC és TP

| (87) | A MAC esetében a referencia-időszakban a vállalat által felhasznált összes alkatrész 99,99 %-a Kínából származott. A nyersanyagok hozzáadott értéke nem érte el a gyártási költség 15 %-át. |
| --- | --- |

(87)

A MAC esetében a referencia-időszakban a vállalat által felhasznált összes alkatrész 99,99 %-a Kínából származott. A nyersanyagok hozzáadott értéke nem érte el a gyártási költség 15 %-át.

| (88) | A TP esetében a vállalat által a referencia-időszakban a szerelvények gyártása során felhasznált valamennyi alkatrészt Kínából importálták. |
| --- | --- |

(88)

A TP esetében a vállalat által a referencia-időszakban a szerelvények gyártása során felhasznált valamennyi alkatrészt Kínából importálták.

| (89) | A TP 2020 második felében kezdte meg működését. A bejelentett kapacitáskihasználás 2020-ban 5 % alatt, a referencia-időszakban pedig 25 % alatt volt. A vállalat azonban helytelenül számolta el a gépek teljes értékcsökkenését és a teljes bérleti költséget (földterület és épületek) a rendkívül alacsony termelési mennyiséghez hozzáadott értékként. |
| --- | --- |

(89)

A TP 2020 második felében kezdte meg működését. A bejelentett kapacitáskihasználás 2020-ban 5 % alatt, a referencia-időszakban pedig 25 % alatt volt. A vállalat azonban helytelenül számolta el a gépek teljes értékcsökkenését és a teljes bérleti költséget (földterület és épületek) a rendkívül alacsony termelési mennyiséghez hozzáadott értékként.

| (90) | A Bizottság ezért kiigazította a fent említett két költségelemet, hogy azok megfelelően tükrözzék a hozzáadott értéket a vállalatnak a referencia-időszak alatti alacsony kapacitáskihasználásával összefüggésben. |
| --- | --- |

(90)

A Bizottság ezért kiigazította a fent említett két költségelemet, hogy azok megfelelően tükrözzék a hozzáadott értéket a vállalatnak a referencia-időszak alatti alacsony kapacitáskihasználásával összefüggésben.

| (91) | Emellett a Bizottság az előállítási költséget (és ezzel együtt a hozzáadott értéket) a csőszerelvények gyártása során keletkező hulladék értékesítéséből származó ellenőrzött bevétel értékével csökkentette. |
| --- | --- |

(91)

Emellett a Bizottság az előállítási költséget (és ezzel együtt a hozzáadott értéket) a csőszerelvények gyártása során keletkező hulladék értékesítéséből származó ellenőrzött bevétel értékével csökkentette.

| (92) | Végül kiigazítást alkalmaztak a folyamatban lévő munkák állományváltozása miatt. Ez a kiigazítás lehetővé tette a referencia-időszakban előállított késztermékek mennyiségéhez kapcsolódó előállítási költségek elkülönítését, valamint az olyan árukhoz kapcsolódó nyersanyag- és feldolgozási költségek kizárását, amelyek az adatszolgáltatási időszak végén még nem fejeződtek be. Maga a vállalat nem vezetett nyilvántartást a folyamatban lévő munkáról. A Bizottság azonban a nyersanyagok és késztermékek ellenőrzött készletmozgásai alapján meg tudta becsülni a folyamatban lévő munkák készletváltozását. A vonatkozó leltárjelentéseket a helyszíni ellenőrzés során gyűjtötték össze. |
| --- | --- |

(92)

Végül kiigazítást alkalmaztak a folyamatban lévő munkák állományváltozása miatt. Ez a kiigazítás lehetővé tette a referencia-időszakban előállított késztermékek mennyiségéhez kapcsolódó előállítási költségek elkülönítését, valamint az olyan árukhoz kapcsolódó nyersanyag- és feldolgozási költségek kizárását, amelyek az adatszolgáltatási időszak végén még nem fejeződtek be. Maga a vállalat nem vezetett nyilvántartást a folyamatban lévő munkáról. A Bizottság azonban a nyersanyagok és késztermékek ellenőrzött készletmozgásai alapján meg tudta becsülni a folyamatban lévő munkák készletváltozását. A vonatkozó leltárjelentéseket a helyszíni ellenőrzés során gyűjtötték össze.

| (93) | A (89)–(92) preambulumbekezdésben ismertetett kiigazításokat követően a TP tekintetében megállapított hozzáadott érték az előállítási költség 18 %-a alatt volt. |
| --- | --- |

(93)

A (89)–(92) preambulumbekezdésben ismertetett kiigazításokat követően a TP tekintetében megállapított hozzáadott érték az előállítási költség 18 %-a alatt volt.

| (94) | Az érdekelt felek tájékoztatását követően a PMM B.V. (a (81) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a TP „ismeretlen” igazgatója/főigazgatója nevében) a fenti hozzáadott érték kiszámításának részletes közlését kérte. |
| --- | --- |

(94)

Az érdekelt felek tájékoztatását követően a PMM B.V. (a (81) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a TP „ismeretlen” igazgatója/főigazgatója nevében) a fenti hozzáadott érték kiszámításának részletes közlését kérte.

| (95) | A szóban forgó számítást azonban már közölték a TP-vel annak érzékeny adatokat tartalmazó, egyedi tájékoztatása keretében. A TP ezzel kapcsolatban nem nyújtott be észrevételeket. |
| --- | --- |

(95)

A szóban forgó számítást azonban már közölték a TP-vel annak érzékeny adatokat tartalmazó, egyedi tájékoztatása keretében. A TP ezzel kapcsolatban nem nyújtott be észrevételeket.

| (96) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a MAC és a TP esetében a Kínából vásárolt alkatrészek az összeszerelt termék alkatrészei összértékének legalább 60 %-át tették ki, és hogy a behozott alkatrészekhez az összeszerelési vagy befejezési művelet során hozzáadott érték nem érte el a gyártási költség 25 %-át, megfelelve az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésének b) pontjában előírtaknak ahhoz, hogy e műveletek kijátszásnak minősüljenek. |
| --- | --- |

(96)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a MAC és a TP esetében a Kínából vásárolt alkatrészek az összeszerelt termék alkatrészei összértékének legalább 60 %-át tették ki, és hogy a behozott alkatrészekhez az összeszerelési vagy befejezési művelet során hozzáadott érték nem érte el a gyártási költség 25 %-át, megfelelve az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésének b) pontjában előírtaknak ahhoz, hogy e műveletek kijátszásnak minősüljenek.

Pantech és SPI

Pantech és SPI

| (97) | Mindkét vállalat varrat nélküli szerelvényeket (szabványos (19) és zárszerelvények) és hegesztett szerelvényeket gyártott. Az előállításhoz háromféle nyersanyagot/alkatrészt használnak fel: varrat nélküli csöveket szabványos varrat nélküli szerelvények gyártásához, lemezeket zárszerelvények gyártásához és hegesztett csöveket szabványos hegesztett szerelvények gyártásához. |
| --- | --- |

(97)

Mindkét vállalat varrat nélküli szerelvényeket (szabványos (19) és zárszerelvények) és hegesztett szerelvényeket gyártott. Az előállításhoz háromféle nyersanyagot/alkatrészt használnak fel: varrat nélküli csöveket szabványos varrat nélküli szerelvények gyártásához, lemezeket zárszerelvények gyártásához és hegesztett csöveket szabványos hegesztett szerelvények gyártásához.

19

| (98) | A Pantech vertikálisan integrált a hegesztett szerelvények gyártásában, azaz a vállalat saját hegesztett csöveket gyártott. A zárszerelvények gyártásához használt lemezek szintén saját gyártásúak voltak (hegesztett csövek szeletelésével előállítva), vagy főként helyi malajziai gyártóktól szerezték be őket (20). A vállalat Kínából importálta a varrat nélküli csövek 100 %-át. A varrat nélküli szerelvények gyártása azonban a vállalat tevékenységének kis százalékát tette ki. Ennek megfelelően a Kínából importált alkatrészek a csőszerelvények teljes gyártásában felhasznált összes alkatrész kevesebb mint 10 %-át tették ki a referencia-időszakban. |
| --- | --- |

(98)

A Pantech vertikálisan integrált a hegesztett szerelvények gyártásában, azaz a vállalat saját hegesztett csöveket gyártott. A zárszerelvények gyártásához használt lemezek szintén saját gyártásúak voltak (hegesztett csövek szeletelésével előállítva), vagy főként helyi malajziai gyártóktól szerezték be őket (20). A vállalat Kínából importálta a varrat nélküli csövek 100 %-át. A varrat nélküli szerelvények gyártása azonban a vállalat tevékenységének kis százalékát tette ki. Ennek megfelelően a Kínából importált alkatrészek a csőszerelvények teljes gyártásában felhasznált összes alkatrész kevesebb mint 10 %-át tették ki a referencia-időszakban.

20

| (99) | A Pantech-hez hasonlóan az SPI szintén felhasznált saját (egy vele kapcsolatban álló malajziai gyártótól vásárolt) hegesztett csöveket a gyártás során. A lemezeket szintén belföldön szerezték be, míg a varrat nélküli csöveket 100 %-ban Kínából importálták. Figyelembe véve a vállalat gyártási struktúráját, a Kínából importált alkatrészek a csőszerelvények teljes gyártásában felhasznált összes alkatrész kevesebb mint 30 %-át tették ki a referencia-időszakban. |
| --- | --- |

(99)

A Pantech-hez hasonlóan az SPI szintén felhasznált saját (egy vele kapcsolatban álló malajziai gyártótól vásárolt) hegesztett csöveket a gyártás során. A lemezeket szintén belföldön szerezték be, míg a varrat nélküli csöveket 100 %-ban Kínából importálták. Figyelembe véve a vállalat gyártási struktúráját, a Kínából importált alkatrészek a csőszerelvények teljes gyártásában felhasznált összes alkatrész kevesebb mint 30 %-át tették ki a referencia-időszakban.

| (100) | Ezért az intézkedések hatálya alá tartozó országból származó alkatrészek a Pantech és az SPI esetében a részek összértékének jóval kevesebb mint 60 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

(100)

Ezért az intézkedések hatálya alá tartozó országból származó alkatrészek a Pantech és az SPI esetében a részek összértékének jóval kevesebb mint 60 %-át teszik ki.

| (101) | Ezen túlmenően ezekre a műveletekre mindkét vállalat esetében már az intézkedések bevezetése előtt sor került, továbbá a termékek nem csak kifejezetten az uniós piacra irányultak. Ezért a Pantech és az SPI által végzett műveletek nem minősülnek az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerinti kijátszásnak. |
| --- | --- |

(101)

Ezen túlmenően ezekre a műveletekre mindkét vállalat esetében már az intézkedések bevezetése előtt sor került, továbbá a termékek nem csak kifejezetten az uniós piacra irányultak. Ezért a Pantech és az SPI által végzett műveletek nem minősülnek az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerinti kijátszásnak.

2.6.   A dömpingellenes vám javító hatásának aláásása

A dömpingellenes vám javító hatásának aláásása

| (102) | A Bizottság az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy a vizsgált termék behozatala a mennyiségek és az árak tekintetében aláásta-e a jelenleg hatályban lévő intézkedések javító hatását. |
| --- | --- |

(102)

A Bizottság az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy a vizsgált termék behozatala a mennyiségek és az árak tekintetében aláásta-e a jelenleg hatályban lévő intézkedések javító hatását.

| (103) | A MAC és a TP által az Unióba exportált csőszerelvények mennyisége abszolút mennyiségben jelentősen nőtt a vizsgálati időszak alatt, és a referencia-időszakban az uniós felhasználás mintegy 6 %-át tette ki. Az uniós felhasználást több mint 12 000 tonnára becsülték, ami abból ered, hogy a kérelmező által e vizsgálat céljából megadott, több mint 8 000 tonnát kitevő uniós értékesítéshez hozzáadták a bármilyen származású, 4 000 tonnát meghaladó csőszerelvények teljes behozatalát. |
| --- | --- |

(103)

A MAC és a TP által az Unióba exportált csőszerelvények mennyisége abszolút mennyiségben jelentősen nőtt a vizsgálati időszak alatt, és a referencia-időszakban az uniós felhasználás mintegy 6 %-át tette ki. Az uniós felhasználást több mint 12 000 tonnára becsülték, ami abból ered, hogy a kérelmező által e vizsgálat céljából megadott, több mint 8 000 tonnát kitevő uniós értékesítéshez hozzáadták a bármilyen származású, 4 000 tonnát meghaladó csőszerelvények teljes behozatalát.

| (104) | Az árakat illetően a Bizottság összehasonlította az eredeti vizsgálatban megállapított, kárt nem okozó, az inflációval kiigazított átlagárat a MAC és a TP által szolgáltatott információk alapján megállapított CIF-exportárak súlyozott átlagával, amelyet megfelelően kiigazítottak, hogy tartalmazza a vámkezelés utáni költségeket. Ez az ár-összehasonlítás azt mutatta, hogy mindkét vállalat jelentősen (több mint 50 %-kal) az uniós árak alatt értékesített a referencia-időszakban. Emellett a MAC és a TP jelenlegi importárai is alákínáltak a kérelmező által a 2021. évre vonatkozó kérelemben megadott uniós áraknak, és szintén alacsonyabbak az uniós gazdasági ágazat ugyanazon évi termelési költségeinél (21). |
| --- | --- |

(104)

Az árakat illetően a Bizottság összehasonlította az eredeti vizsgálatban megállapított, kárt nem okozó, az inflációval kiigazított átlagárat a MAC és a TP által szolgáltatott információk alapján megállapított CIF-exportárak súlyozott átlagával, amelyet megfelelően kiigazítottak, hogy tartalmazza a vámkezelés utáni költségeket. Ez az ár-összehasonlítás azt mutatta, hogy mindkét vállalat jelentősen (több mint 50 %-kal) az uniós árak alatt értékesített a referencia-időszakban. Emellett a MAC és a TP jelenlegi importárai is alákínáltak a kérelmező által a 2021. évre vonatkozó kérelemben megadott uniós áraknak, és szintén alacsonyabbak az uniós gazdasági ágazat ugyanazon évi termelési költségeinél (21).

21

| (105) | Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a MAC és a TP malajziai behozatala a mennyiségek és az árak tekintetében aláásta a meglévő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(105)

Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a MAC és a TP malajziai behozatala a mennyiségek és az árak tekintetében aláásta a meglévő intézkedéseket.

| (106) | Az érdekelt felek tájékoztatását követően a PMM B.V. jelezte, hogy a MAC és a TP által az Unióba exportált mennyiségek nem áshatják alá az intézkedések javító hatását, mivel ezek a mennyiségek a referencia-időszakban az uniós felhasználásnak csupán 6 %-át tették ki. |
| --- | --- |

(106)

Az érdekelt felek tájékoztatását követően a PMM B.V. jelezte, hogy a MAC és a TP által az Unióba exportált mennyiségek nem áshatják alá az intézkedések javító hatását, mivel ezek a mennyiségek a referencia-időszakban az uniós felhasználásnak csupán 6 %-át tették ki.

| (107) | Ezenkívül a PMM B.V. és a DS B.V. vitatta a Bizottság áralákínálásra és áron aluli értékesítésre vonatkozó megállapításait a MAC és a TP exportárai tekintetében. Állításaikat a malajziai exportőröktől és uniós gyártóktól származó beszerzési számláik összehasonlítására alapozták. Ezenkívül azt állították, hogy ezeket az árakat nem lehet összehasonlítani, mivel a malajziai és az Unióban gyártott szerelvények eltérő szabványokkal rendelkeznek, és nem helyettesíthetők egymással. |
| --- | --- |

(107)

Ezenkívül a PMM B.V. és a DS B.V. vitatta a Bizottság áralákínálásra és áron aluli értékesítésre vonatkozó megállapításait a MAC és a TP exportárai tekintetében. Állításaikat a malajziai exportőröktől és uniós gyártóktól származó beszerzési számláik összehasonlítására alapozták. Ezenkívül azt állították, hogy ezeket az árakat nem lehet összehasonlítani, mivel a malajziai és az Unióban gyártott szerelvények eltérő szabványokkal rendelkeznek, és nem helyettesíthetők egymással.

| (108) | Ami a mennyiségeket illeti, a PMM B.V. nem nyújtott be semmilyen érvet arra vonatkozóan, hogy miért nem tekinthető úgy, hogy a 6 %-a aláássa az intézkedések javító hatását, hanem mindössze azt állította, hogy „meglátásuk szerint a 6 %-os arány nem jelent aláásást a volument nézve, mivel az túl alacsony az aláásáshoz”. Mindenesetre a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a 6 %-os piaci részesedés mennyiségileg nem jelentéktelen. Éppen ellenkezőleg, ez a behozatali volumen, amelyről megállapítást nyert, hogy kijátszotta az intézkedéseket, majdnem olyan magas volt, mint Tajvan teljes piaci részesedése az eredeti vizsgálatban. Ez elegendő volt annak megállapításához, hogy ezek a volumenek kárt okoztak az uniós gazdasági ágazatnak, és intézkedéseket vezessenek be Tajvannal szemben. |
| --- | --- |

(108)

Ami a mennyiségeket illeti, a PMM B.V. nem nyújtott be semmilyen érvet arra vonatkozóan, hogy miért nem tekinthető úgy, hogy a 6 %-a aláássa az intézkedések javító hatását, hanem mindössze azt állította, hogy „meglátásuk szerint a 6 %-os arány nem jelent aláásást a volument nézve, mivel az túl alacsony az aláásáshoz”. Mindenesetre a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a 6 %-os piaci részesedés mennyiségileg nem jelentéktelen. Éppen ellenkezőleg, ez a behozatali volumen, amelyről megállapítást nyert, hogy kijátszotta az intézkedéseket, majdnem olyan magas volt, mint Tajvan teljes piaci részesedése az eredeti vizsgálatban. Ez elegendő volt annak megállapításához, hogy ezek a volumenek kárt okoztak az uniós gazdasági ágazatnak, és intézkedéseket vezessenek be Tajvannal szemben.

| (109) | Másodszor, a Bizottság az áralákínálásra és az áron aluli értékesítésre vonatkozó számításait teljes adatsorok alapján végezte el, amelyeket a kérdőíveket/mentességi formanyomtatványokat benyújtó vállalatok telephelyein ellenőrzött. Az uniós importőrök nem fértek hozzá ezekhez a számadatokhoz. A számításokat hiánytalanul közölték a malajziai exportőrökkel. Ezzel kapcsolatban egyikük sem nyújtott be észrevételeket. Továbbá a Bizottság számításait vitató két uniós importőr egyike sem nyújtott be kitöltött kérdőívet a vizsgálat során. Így az érdekelt felek tájékoztatását követően benyújtott számadatokat a Bizottság nem tudta ellenőrizni. |
| --- | --- |

(109)

Másodszor, a Bizottság az áralákínálásra és az áron aluli értékesítésre vonatkozó számításait teljes adatsorok alapján végezte el, amelyeket a kérdőíveket/mentességi formanyomtatványokat benyújtó vállalatok telephelyein ellenőrzött. Az uniós importőrök nem fértek hozzá ezekhez a számadatokhoz. A számításokat hiánytalanul közölték a malajziai exportőrökkel. Ezzel kapcsolatban egyikük sem nyújtott be észrevételeket. Továbbá a Bizottság számításait vitató két uniós importőr egyike sem nyújtott be kitöltött kérdőívet a vizsgálat során. Így az érdekelt felek tájékoztatását követően benyújtott számadatokat a Bizottság nem tudta ellenőrizni.

| (110) | Végezetül nincs jogalap a termékkör és a különböző terméktípusok felcserélhetősége meghatározásának az alaprendelet 13. cikke szerinti vizsgálatára. Éppen ellenkezőleg, az alaprendelet 13. cikke szerint az intézkedések kijátszásának megállapításához a Bizottságnak meg kell állapítania, hogy a vám javító hatásait az árak és/vagy a mennyiségek tekintetében aláássák. Az alaprendelet 13. cikkében említett vám az eredeti dömpingellenes vám. Ezt a vámot az eredeti vizsgálat termékköre alapján állapították meg (22). Ennélfogva az általa kifejtett hatás aláásásának értékelését azonos termékkör vonatkozásában kell elvégezni. |
| --- | --- |

(110)

Végezetül nincs jogalap a termékkör és a különböző terméktípusok felcserélhetősége meghatározásának az alaprendelet 13. cikke szerinti vizsgálatára. Éppen ellenkezőleg, az alaprendelet 13. cikke szerint az intézkedések kijátszásának megállapításához a Bizottságnak meg kell állapítania, hogy a vám javító hatásait az árak és/vagy a mennyiségek tekintetében aláássák. Az alaprendelet 13. cikkében említett vám az eredeti dömpingellenes vám. Ezt a vámot az eredeti vizsgálat termékköre alapján állapították meg (22). Ennélfogva az általa kifejtett hatás aláásásának értékelését azonos termékkör vonatkozásában kell elvégezni.

22

2.7.   A dömping bizonyítéka

A dömping bizonyítéka

| (111) | Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság azt is megvizsgálta, hogy van-e bizonyíték arra vonatkozóan, hogy az érintett termékek tekintetében korábban megállapított rendes értékhez viszonyítva dömping valósult meg. |
| --- | --- |

(111)

Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság azt is megvizsgálta, hogy van-e bizonyíték arra vonatkozóan, hogy az érintett termékek tekintetében korábban megállapított rendes értékhez viszonyítva dömping valósult meg.

| (112) | A Bizottság a MAC és a TP ellenőrzött adatai alapján összehasonlította a Malajziából érkező csőszerelvények referencia-időszak alatti átlagos exportárait az eredeti dömpingellenes vizsgálatban Kínára vonatkozóan megállapított, inflációval kiigazított rendes értékekkel. |
| --- | --- |

(112)

A Bizottság a MAC és a TP ellenőrzött adatai alapján összehasonlította a Malajziából érkező csőszerelvények referencia-időszak alatti átlagos exportárait az eredeti dömpingellenes vizsgálatban Kínára vonatkozóan megállapított, inflációval kiigazított rendes értékekkel.

| (113) | A rendes értékek és az exportárak összehasonlítása azt mutatta, hogy a MAC és a TP által exportált csőszerelvényeket dömpingárakon exportálták az adatszolgáltatási időszakban. |
| --- | --- |

(113)

A rendes értékek és az exportárak összehasonlítása azt mutatta, hogy a MAC és a TP által exportált csőszerelvényeket dömpingárakon exportálták az adatszolgáltatási időszakban.

| (114) | Az érdekelt felek tájékoztatását követően a PMM B.V. megismételte érvélését arra vonatkozóan, hogy a malajziai és az uniós gyártású szerelvények a dömpingszámítások tekintetében nem felcserélhetők. |
| --- | --- |

(114)

Az érdekelt felek tájékoztatását követően a PMM B.V. megismételte érvélését arra vonatkozóan, hogy a malajziai és az uniós gyártású szerelvények a dömpingszámítások tekintetében nem felcserélhetők.

| (115) | Ezt az állítást a Bizottság a (110) preambulumbekezdésben kifejtettel azonos okok miatt elutasította. Az alaprendelet 13. cikkével összhangban a Bizottságnak az intézkedések kijátszásának megállapítása érdekében meg kell vizsgálnia, hogy van-e bizonyíték arra vonatkozóan, hogy a hasonló termékek tekintetében korábban megállapított rendes értékhez viszonyítva dömping valósult meg. Az eredeti vizsgálatban megállapított rendes érték az eredeti termékkörön alapult, amely különböző szabványok szerinti szerelvényeket foglalt magában. |
| --- | --- |

(115)

Ezt az állítást a Bizottság a (110) preambulumbekezdésben kifejtettel azonos okok miatt elutasította. Az alaprendelet 13. cikkével összhangban a Bizottságnak az intézkedések kijátszásának megállapítása érdekében meg kell vizsgálnia, hogy van-e bizonyíték arra vonatkozóan, hogy a hasonló termékek tekintetében korábban megállapított rendes értékhez viszonyítva dömping valósult meg. Az eredeti vizsgálatban megállapított rendes érték az eredeti termékkörön alapult, amely különböző szabványok szerinti szerelvényeket foglalt magában.

3.   INTÉZKEDÉSEK

INTÉZKEDÉSEK

| (116) | A fenti ténymegállapítások alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából származó csőszerelvények behozatalára kivetett dömpingellenes vámot a MAC és a TP a Malajziában feladott vizsgált termék behozatalával kijátssza. |
| --- | --- |

(116)

A fenti ténymegállapítások alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából származó csőszerelvények behozatalára kivetett dömpingellenes vámot a MAC és a TP a Malajziában feladott vizsgált termék behozatalával kijátssza.

| (117) | Tekintettel arra, hogy az együttműködés szintje magas volt, és a referencia-időszakban az Unióba irányuló teljes exportot lefedte, továbbá hogy a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a vállalatok közül kettő valódi malajziai gyártó, amely nem vett részt az intézkedések kijátszásában, és ezért mentességet kapott, és egyetlen más malajziai vállalat sem kért mentességet, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a két, kijátszást megvalósító vállalat tekintetében az intézkedések kijátszására vonatkozó megállapításokat ki kell terjeszteni a Malajziából érkező összes behozatalra, kivéve a valódi malajziai gyártóktól érkező behozatalt. |
| --- | --- |

(117)

Tekintettel arra, hogy az együttműködés szintje magas volt, és a referencia-időszakban az Unióba irányuló teljes exportot lefedte, továbbá hogy a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a vállalatok közül kettő valódi malajziai gyártó, amely nem vett részt az intézkedések kijátszásában, és ezért mentességet kapott, és egyetlen más malajziai vállalat sem kért mentességet, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a két, kijátszást megvalósító vállalat tekintetében az intézkedések kijátszására vonatkozó megállapításokat ki kell terjeszteni a Malajziából érkező összes behozatalra, kivéve a valódi malajziai gyártóktól érkező behozatalt.

| (118) | Ennek megfelelően az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Kínából származó csőszerelvények behozatalára vonatkozó, hatályban lévő dömpingellenes intézkedéseket ki kell terjeszteni a vizsgált termék behozatalára. |
| --- | --- |

(118)

Ennek megfelelően az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Kínából származó csőszerelvények behozatalára vonatkozó, hatályban lévő dömpingellenes intézkedéseket ki kell terjeszteni a vizsgált termék behozatalára.

| (119) | Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének második albekezdése értelmében helyénvaló kiterjeszteni az (EU) 2017/659 végrehajtási rendelettel módosított (EU) 2017/141 végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében „minden más vállalatra” megállapított vámot, azaz a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó 64,9 %-os vámtételű végleges dömpingellenes vámot. |
| --- | --- |

(119)

Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének második albekezdése értelmében helyénvaló kiterjeszteni az (EU) 2017/659 végrehajtási rendelettel módosított (EU) 2017/141 végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében „minden más vállalatra” megállapított vámot, azaz a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó 64,9 %-os vámtételű végleges dömpingellenes vámot.

| (120) | Az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése szerint, amely előírja, hogy a kiterjesztett intézkedést azokra az Unióba érkező behozatalokra is alkalmazni kell, amelyek a vizsgálatot megindító rendelettel bevezetett nyilvántartásbavételi kötelezettség hatálya alá tartoznak, a vámot a vizsgált termék nyilvántartásba vett behozatalai tekintetében is be kell szedni az e vizsgálatban tett megállapításoknak megfelelően. |
| --- | --- |

(120)

Az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése szerint, amely előírja, hogy a kiterjesztett intézkedést azokra az Unióba érkező behozatalokra is alkalmazni kell, amelyek a vizsgálatot megindító rendelettel bevezetett nyilvántartásbavételi kötelezettség hatálya alá tartoznak, a vámot a vizsgált termék nyilvántartásba vett behozatalai tekintetében is be kell szedni az e vizsgálatban tett megállapításoknak megfelelően.

4.   MENTESSÉGI IRÁNTI KÉRELMEK

MENTESSÉGI IRÁNTI KÉRELMEK

| (121) | A fentiekben bemutatott módon a MAC és a TP esetében megállapítást nyert, hogy kijátszást megvalósító gyakorlatot folytatnak. Ezért e vállalatok számára az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése alapján nem biztosítható mentesség. |
| --- | --- |

(121)

A fentiekben bemutatott módon a MAC és a TP esetében megállapítást nyert, hogy kijátszást megvalósító gyakorlatot folytatnak. Ezért e vállalatok számára az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése alapján nem biztosítható mentesség.

| (122) | A vizsgálat megállapította, hogy a másik két együttműködő exportáló gyártó – a Pantech és az SPI – Malajziában ténylegesen gyártott csőszerelvényeket, és nem vett részt az intézkedések kijátszásában. Ez a két exportáló gyártó vertikálisan integrált, az eredeti intézkedések bevezetése előtt már megfelelően kiépítette működését a piacon, és csak korlátozott mennyiségű nyersanyagot importált Kínából. |
| --- | --- |

(122)

A vizsgálat megállapította, hogy a másik két együttműködő exportáló gyártó – a Pantech és az SPI – Malajziában ténylegesen gyártott csőszerelvényeket, és nem vett részt az intézkedések kijátszásában. Ez a két exportáló gyártó vertikálisan integrált, az eredeti intézkedések bevezetése előtt már megfelelően kiépítette működését a piacon, és csak korlátozott mennyiségű nyersanyagot importált Kínából.

| (123) | Ezért a Pantech-et és az SPI-t mentesíteni kell az intézkedések kiterjesztése alól. |
| --- | --- |

(123)

Ezért a Pantech-et és az SPI-t mentesíteni kell az intézkedések kiterjesztése alól.

| (124) | A mentesség alkalmazásának feltétele az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében megállapított követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Az említett számlával nem kísért behozatalra a (119) preambulumbekezdésben említett dömpingellenes vámot kell kivetni. |
| --- | --- |

(124)

A mentesség alkalmazásának feltétele az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében megállapított követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Az említett számlával nem kísért behozatalra a (119) preambulumbekezdésben említett dömpingellenes vámot kell kivetni.

| (125) | Bár e számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai alkalmazhassák a mentességeket, nem ez az egyetlen olyan elem, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis, még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy a mentesség alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen. |
| --- | --- |

(125)

Bár e számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai alkalmazhassák a mentességeket, nem ez az egyetlen olyan elem, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis, még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy a mentesség alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen.

5.   AZ ÉRDEKELT FELEK TÁJÉKOZTATÁSA

AZ ÉRDEKELT FELEK TÁJÉKOZTATÁSA

| (126) | A Bizottság 2022. november 30-án az összes érintett felet tájékoztatta azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek a fenti következtetésekhez vezettek, és felkérte őket észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(126)

A Bizottság 2022. november 30-án az összes érintett felet tájékoztatta azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek a fenti következtetésekhez vezettek, és felkérte őket észrevételeik megtételére.

| (127) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(127)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság az (EU) 2017/659 végrehajtási rendelettel módosított (EU) 2017/141 végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból vagy nem onnan származó, egyes készterméknek vagy nem annak minősülő, rozsdamentes acélból készült, tompahegesztéses csőszerelvények behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot kiterjeszti a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett, jelenleg az ex 7307 23 10 és ex 7307 23 90 KN-kódok alá tartozó, ausztenites korrózióálló minőségű acélból készült, tompahegesztéses, az AISI 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 és 321H és azokkal más szabványok szerint egyenértékű típusoknak megfelelő, nem karimás, készterméknek vagy nem annak minősülő olyan csőszerelvények behozatalára, amelyek legnagyobb külső átmérője legfeljebb 406,4 mm és falvastagsága legfeljebb 16 mm, belső felületének átlagos felületi érdessége (Ra) pedig legalább 0,8 mikrométer (TARIC-kódok: 7307231035, 7307231040, 7307239035, 7307239040).

(2)   Az (1) bekezdésben említett vám kiterjesztése nem vonatkozik az alább felsorolt vállalatokra:

| Ország | Vállalat | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Malajzia | Pantech Stainless And Alloy Industries Sdn. Bhd | A021 |
| Malajzia | SPI United Sdn. Bhd | A022 |

Ország

Vállalat

TARIC-kiegészítő kód

Malajzia

Pantech Stainless And Alloy Industries Sdn. Bhd

A021

Malajzia

SPI United Sdn. Bhd

A022

(3)   Az e cikk (2) bekezdésében külön említett vállalatok számára nyújtott vagy a Bizottság által az e rendelet 4. cikke (2) bekezdésében engedélyezett mentességek alkalmazásának feltétele az, hogy a tagállamok vámhatóságainak bemutassák az e rendelet mellékletében szereplő feltételeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számlákat. Amennyiben ilyen számla bemutatására nem kerül sor, az e cikk (1) bekezdésében kivetett dömpingellenes vámot kell alkalmazni.

(4)   A kiterjesztett vám a Kínában működő „minden más vállalatra” alkalmazandó 64,9 %-os vámtételű dömpingellenes vám (TARIC-kiegészítő kód: C999).

(5)   Az e cikk (1) és (4) bekezdésében kiterjesztett vámokat a 2022/894/EK rendelet 2. cikkével összhangban nyilvántartásba vett behozatal tekintetében kell beszedni.

(6)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

A vámhatóságok a behozataloknak az (EU) 2022/894 végrehajtási rendelet 2. cikkében elrendelt nyilvántartásba vételét megszüntetik, és az említett végrehajtási rendelet hatályát veszti.

3. cikk

A MAC Pipping Materials Sdn. Bhd és a TP Inox Sdn. Bhd által benyújtott mentességi kérelmeket a Bizottság elutasítja.

4. cikk

(1)   Az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentesség iránti kérelmeket az Európai Unió valamelyik hivatalos nyelvén, a mentességet kérelmező vállalat képviseletére felhatalmazott személy aláírásával, írásban kell benyújtani. A kérelmet az alábbi címre kell küldeni:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G Office: |
| CHAR 04/39 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G Office:

CHAR 04/39

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

(2)   Az (EU) 2016/1036 rendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint a Bizottság határozatával engedélyezheti az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentességet azon vállalatoktól érkező behozatal tekintetében, amelyek nem játsszák ki az (EU) 2017/659 végrehajtási rendelettel módosított (EU) 2017/141 végrehajtási rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedéseket.

5. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. március 2-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/659 végrehajtási rendelete (2017. április 6.) a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó, egyes készterméknek vagy nem annak minősülő, rozsdamentes acélból készült, tompahegesztéses csőszerelvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2017/141 végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 94., 2017.4.7., 9. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2017/141 végrehajtási rendelete (2017. január 26.) a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó, egyes készterméknek vagy nem annak minősülő, rozsdamentes acélból készült, tompahegesztéses csőszerelvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 22., 2017.1.27., 14. o.).

3

(4)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó, egyes készterméknek vagy nem annak minősülő, rozsdamentes acélból készült, tompahegesztéses csőszerelvények behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról (HL C 357., 2015.10.29., 5. o.).

4

(5)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból és a Tajvanról származó egyes, készterméknek vagy nem annak minősülő, rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvények behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 40., 2022.1.26., 1. o.).

5

(6)  A Bizottság (EU) 2022/894 végrehajtási rendelete (2022. június 7.) a Kínai Népköztársaságból származó, egyes készterméknek vagy nem annak minősülő, rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvények behozataláról szóló (EU) 2017/141 végrehajtási rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedéseknek a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett, egyes készterméknek vagy nem annak minősülő, rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvények behozatalával megvalósított esetleges kijátszására vonatkozó vizsgálat megindításáról, valamint az érintett behozatalokra vonatkozó nyilvántartásbavételi kötelezettség bevezetéséről (HL L 155., 2022.6.8., 36. o.).

6

(7)  Kérelem, 43. pont, 8. oldal és 55. pont, 12. oldal.

7

(8)  Kérelem, 62. pont, 14. oldal.

8

(9)  https://connect.ihsmarkit.com/gta/home

9

(10)  A számadatok tartományokban vannak megadva, mivel a 2014–2017-es időszak vonatkozásában csak két vállalatra vonatkoznak

10

(11)  A MAC tevékenységének első évében (2018) és a referenciaidőszakban kisebb lemezeket is vásárolt Malajziából.

11

(12)  Az adatok bizalmas kezelése érdekében az adatok indexálva szerepelnek, mivel csak két vállalatra vonatkoznak.

12

(13)  Kérelem, 60. pont, 12. oldal.

13

(14)  A referencia-időszakban már az Unióba irányuló malajziai export közel 40 %-át téve ki.

14

(15)  A Bizottság (EU) 2017/2093 végrehajtási rendelete (2017. november 15.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatalára az 1331/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedéseknek az Indiában feladott, akár Indiából származóként, akár nem ilyenként bejelentett behozatallal megvalósuló lehetséges kijátszására vonatkozó vizsgálat lezárásáról, valamint az (EU) 2017/272 végrehajtási rendelettel e behozatal tekintetében bevezetett nyilvántartásbavételi kötelezettség megszüntetéséről (HL L 299., 2017.11.16., 1. o.).

15

(16)  A Bíróság 2019. szeptember 12-i ítélete, Bizottság kontra Kolachi Raj Industrial, C-709/17. P, EU:C:2019:717, 96. pont és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat.

16

(17)  A Bíróság 2019. szeptember 12-i ítélete, Bizottság kontra Kolachi Raj Industrial, C-709/17. P, EU:C:2019:717, 90. pont.

17

(18)  A Bíróság 2019. szeptember 12-i ítélete, Bizottság kontra Kolachi Raj Industrial, C-709/17. P, EU:C:2019:717, 82. pont és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat.

18

(19)  Ebben az esetben a „szabvány” a varrat nélküli szerelvényekre vonatkozik, amelyeket varrat nélküli csövekből, például könyökdarabokból, t-idomokból és reduktorokból állítanak elő.

19

(20)  A Pantech 2015-ben és 2018-ban csekély mennyiségű lemezt importált Kínából.

20

(21)  Kérelem, C.3.1.–C.3.3. szakasz

21

(22)  Ez megállapította, hogy a különböző szabványokkal rendelkező termékek ugyanazokkal a sajátos jellemzőkkel rendelkeznek, és egymással felcserélhetők. Lásd az (EU) 2017/141 bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 22., 2017.1.27., 14. o.) (52)–(60) preambulumbekezdését.

22

---

MELLÉKLET

Az 1. cikk (3) bekezdésében említett érvényes kereskedelmi számlán szerepelnie kell a kereskedelmi számlát kibocsátó vállalat tisztségviselője által aláírt, alábbi formátumú nyilatkozatnak:

| 1. | a kereskedelmi számlát kibocsátó vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása; |
| --- | --- |

1.

a kereskedelmi számlát kibocsátó vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása;

| 2. | a következő szövegű nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) (vizsgált terméket) a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő az (érintett ország)-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak”; |
| --- | --- |

2.

a következő szövegű nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) (vizsgált terméket) a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő az (érintett ország)-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak”;

| 3. | dátum és aláírás. |
| --- | --- |

3.

dátum és aláírás.

---

| 2023.3.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 67/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 67/38

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/454 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. március 2.)

a 37/2010/EU rendeletnek a toltrazuril anyag állati eredetű élelmiszerekben előforduló maximális maradékanyag-határérték szerinti osztályozása tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározására irányuló közösségi eljárásokról, a 2377/90/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2009. május 6-i 470/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikkére, összefüggésben 17. cikkével,

mivel:

| (1) | A 470/2009/EK rendelettel összhangban a Bizottságnak rendelet útján meg kell állapítania az élelmiszer-termelő állatoknak szánt állatgyógyászati készítményekben vagy az állattenyésztésben használt biocid termékekben történő uniós felhasználásra szánt farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeit (a továbbiakban: MRL-ek). |
| --- | --- |

(1)

A 470/2009/EK rendelettel összhangban a Bizottságnak rendelet útján meg kell állapítania az élelmiszer-termelő állatoknak szánt állatgyógyászati készítményekben vagy az állattenyésztésben használt biocid termékekben történő uniós felhasználásra szánt farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeit (a továbbiakban: MRL-ek).

| (2) | A 37/2010/EU bizottsági rendelet (2) mellékletének 1. táblázata megállapítja a farmakológiai hatóanyagokat és az állati eredetű élelmiszerekben előforduló MRL-ek szerinti osztályozásukat. |
| --- | --- |

(2)

A 37/2010/EU bizottsági rendelet (2) mellékletének 1. táblázata megállapítja a farmakológiai hatóanyagokat és az állati eredetű élelmiszerekben előforduló MRL-ek szerinti osztályozásukat.

| (3) | A toltrazuril az élelmiszer-előállítás céljából tartott valamennyi emlősfaj – kivéve az emberi fogyasztásra szánt tejet termelő állatok – izom-, zsír- (sertésfélék esetében a természetes arányban jelen levő bőr- és zsír-), máj- és veseszövetei tekintetében engedélyezett anyagként már szerepel az említett táblázatban. Ezenkívül ez az anyag a baromfik izom-, bőr- és zsír-, máj- és veseszövetei tekintetében engedélyezett anyagként is szerepel. Az anyag nem alkalmazható azonban emberi fogyasztásra szánt tojást termelő állatoknál. |
| --- | --- |

(3)

A toltrazuril az élelmiszer-előállítás céljából tartott valamennyi emlősfaj – kivéve az emberi fogyasztásra szánt tejet termelő állatok – izom-, zsír- (sertésfélék esetében a természetes arányban jelen levő bőr- és zsír-), máj- és veseszövetei tekintetében engedélyezett anyagként már szerepel az említett táblázatban. Ezenkívül ez az anyag a baromfik izom-, bőr- és zsír-, máj- és veseszövetei tekintetében engedélyezett anyagként is szerepel. Az anyag nem alkalmazható azonban emberi fogyasztásra szánt tojást termelő állatoknál.

| (4) | A 470/2009/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően a Holland Királyság 2021. június 29-én kérelmet nyújtott be az Európai Gyógyszerügynökséghez (a továbbiakban: Ügynökség) a toltrazurilra vonatkozó, baromfikat érintő meglévő bejegyzésnek a tyúktojásokra történő kiterjesztése iránt. |
| --- | --- |

(4)

A 470/2009/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően a Holland Királyság 2021. június 29-én kérelmet nyújtott be az Európai Gyógyszerügynökséghez (a továbbiakban: Ügynökség) a toltrazurilra vonatkozó, baromfikat érintő meglévő bejegyzésnek a tyúktojásokra történő kiterjesztése iránt.

| (5) | 2021. december 9-én az Ügynökség az állatgyógyászati készítmények bizottságának véleményében a toltrazuril tyúktojásra vonatkozó MRL-jének megállapítását javasolta. |
| --- | --- |

(5)

2021. december 9-én az Ügynökség az állatgyógyászati készítmények bizottságának véleményében a toltrazuril tyúktojásra vonatkozó MRL-jének megállapítását javasolta.

| (6) | A 470/2009/EK rendelet 5. cikke szerint az Ügynökségnek meg kell fontolnia, hogy az egy adott élelmiszerben található farmakológiai hatóanyagra megállapított MRL-ek alkalmazhatók-e az ugyanabból a fajból előállított más élelmiszer tekintetében, illetve hogy az egy vagy több fajban található farmakológiai hatóanyagra megállapított MRL-ek alkalmazhatók-e más fajok tekintetében. |
| --- | --- |

(6)

A 470/2009/EK rendelet 5. cikke szerint az Ügynökségnek meg kell fontolnia, hogy az egy adott élelmiszerben található farmakológiai hatóanyagra megállapított MRL-ek alkalmazhatók-e az ugyanabból a fajból előállított más élelmiszer tekintetében, illetve hogy az egy vagy több fajban található farmakológiai hatóanyagra megállapított MRL-ek alkalmazhatók-e más fajok tekintetében.

| (7) | Az Ügynökség véleménye szerint a toltrazurilra megállapított MRL-ek tyúktojásról más baromfifaj tojására történő extrapolációja helyénvaló. |
| --- | --- |

(7)

Az Ügynökség véleménye szerint a toltrazurilra megállapított MRL-ek tyúktojásról más baromfifaj tojására történő extrapolációja helyénvaló.

| (8) | Az Ügynökség véleményére tekintettel a Bizottság helyénvalónak tartja a toltrazuril baromfitojás tekintetében ajánlott MRL-jének megállapítását. |
| --- | --- |

(8)

Az Ügynökség véleményére tekintettel a Bizottság helyénvalónak tartja a toltrazuril baromfitojás tekintetében ajánlott MRL-jének megállapítását.

| (9) | A 37/2010/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

A 37/2010/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Állatgyógyászati Készítmények Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Állatgyógyászati Készítmények Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 37/2010/EU rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. március 2-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 152., 2009.6.16., 11. o.

1

(2)  A Bizottság 37/2010/EU rendelete (2009. december 22.) a farmakológiai hatóanyagokról és az állati eredetű élelmiszerekben előforduló maximális maradékanyag-határértékek szerinti osztályozásukról (HL L 15., 2010.1.20., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

A 37/2010/EU rendelet mellékletének 1. táblázatában a „toltrazuril” anyagra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

| Farmakológiai hatóanyag | Jelző maradékanyag | Állatfajok | Maximális maradékanyag-határérték | Célszövetek | Egyéb rendelkezések (a 470/2009/EK rendelet 14. cikke (7) bekezdésének megfelelően) | Terápiás osztályozás |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Toltrazuril | Toltrazuril-szulfon | Élelmiszer-előállítás céljából tartott valamennyi emlősfaj | 100 μg/kg
  150 μg/kg
  500 μg/kg
  250 μg/kg | Izom
  Zsír
  Máj
  Vese | Sertésfélék esetében a zsírra vonatkozó maximális maradékanyag-határérték »természetes arányban jelen levő bőrre és zsírra« értendő.
  Nem használható emberi fogyasztásra szánt tejet termelő állatoknál. | Paraziták elleni hatóanyagok/Protozoa elleni hatóanyagok” |
| Baromfi | 100 μg/kg
  200 μg/kg
  600 μg/kg
  400 μg/kg
  140 μg/kg | Izom
  Bőr és zsír
  Máj
  Vese
  Tojás | NINCS ADAT |

Farmakológiai hatóanyag

Jelző maradékanyag

Állatfajok

Maximális maradékanyag-határérték

Célszövetek

Egyéb rendelkezések (a 470/2009/EK rendelet 14. cikke (7) bekezdésének megfelelően)

Terápiás osztályozás

„Toltrazuril

Toltrazuril-szulfon

Élelmiszer-előállítás céljából tartott valamennyi emlősfaj

100 μg/kg

150 μg/kg

500 μg/kg

250 μg/kg

Izom

Zsír

Máj

Vese

Sertésfélék esetében a zsírra vonatkozó maximális maradékanyag-határérték »természetes arányban jelen levő bőrre és zsírra« értendő.

Nem használható emberi fogyasztásra szánt tejet termelő állatoknál.

Paraziták elleni hatóanyagok/Protozoa elleni hatóanyagok”

Baromfi

100 μg/kg

200 μg/kg

600 μg/kg

400 μg/kg

140 μg/kg

Izom

Bőr és zsír

Máj

Vese

Tojás

NINCS ADAT

---

| 2023.3.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 67/41 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 67/41

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/455 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. március 2.)

a ciprusi kormány tényleges ellenőrzésén kívül eső területekről a kormány tényleges ellenőrzése alatt álló területekre érkező árukra vonatkozó egyedi szabályok megállapításáról szóló 1480/2004/EK rendelet helyesbítéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a csatlakozási okmány 10. jegyzőkönyvének 2. cikke szerinti rendszerről szóló, 2004. április 29-i 866/2004/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (12) bekezdésére,

a határvonal szabályozásával foglalkozó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2022/1166 bizottsági végrehajtási rendelet (2) módosította az 1480/2004/EK rendelet (3) 3. cikkének (2) bekezdését és III. mellékletét. A módosítás véletlenül törölte az említett rendelkezésekből az utántermesztett vetőburgonyára való hivatkozásokat, megváltoztatva a rendelkezések hatályát. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2022/1166 bizottsági végrehajtási rendelet (2) módosította az 1480/2004/EK rendelet (3) 3. cikkének (2) bekezdését és III. mellékletét. A módosítás véletlenül törölte az említett rendelkezésekből az utántermesztett vetőburgonyára való hivatkozásokat, megváltoztatva a rendelkezések hatályát.

| (2) | Az 1480/2004/EK rendeletet ezért ennek megfelelően helyesbíteni kell. |
| --- | --- |

(2)

Az 1480/2004/EK rendeletet ezért ennek megfelelően helyesbíteni kell.

| (3) | A hiba mielőbbi kijavítása és az utántermesztett vetőburgonya tekintetében a jogbiztonság garantálása érdekében e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(3)

A hiba mielőbbi kijavítása és az utántermesztett vetőburgonya tekintetében a jogbiztonság garantálása érdekében e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1480/2004/EK rendeletet a következőképpen kell helyesbíteni:

| 1. | A 3. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   A burgonya esetében a fent említett szakértők ellenőrzik, hogy a szállítmányt képező burgonyát közvetlenül a tagállamok egyikében minősített vetőburgonyából, vagy egy másik olyan országban minősített vetőburgonyából termesztették, amely ország esetében a vetésre szánt burgonyának az Unióba történő behozatala az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet VI. melléklete alapján nem tilos, vagy olyan utántermesztett vetőburgonyából, amelyet – a szakértők felügyelete mellett – az e bekezdésben említett minősített vetőburgonya első terméséből termesztettek.” |
| --- | --- |

1.

A 3. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A burgonya esetében a fent említett szakértők ellenőrzik, hogy a szállítmányt képező burgonyát közvetlenül a tagállamok egyikében minősített vetőburgonyából, vagy egy másik olyan országban minősített vetőburgonyából termesztették, amely ország esetében a vetésre szánt burgonyának az Unióba történő behozatala az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet VI. melléklete alapján nem tilos, vagy olyan utántermesztett vetőburgonyából, amelyet – a szakértők felügyelete mellett – az e bekezdésben említett minősített vetőburgonya első terméséből termesztettek.”

| 2. | A III. melléklet 10. pontjának ötödik franciabekezdése helyébe a következő szöveg lép:






  „— | a burgonya esetében a szállítmányt képező burgonyát közvetlenül a tagállamok egyikében minősített vetőburgonyából, vagy egy másik olyan országban minősített vetőburgonyából termesztették, amely ország esetében a vetésre szánt burgonyának az Unióba történő behozatala az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet VI. melléklete alapján nem tilos, vagy olyan utántermesztett vetőburgonyából, amelyet – a fenti szakértők felügyelete mellett – a fent említett minősített vetőburgonya első terméséből termesztettek.” |
| --- | --- | --- |

2.

A III. melléklet 10. pontjának ötödik franciabekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„—

a burgonya esetében a szállítmányt képező burgonyát közvetlenül a tagállamok egyikében minősített vetőburgonyából, vagy egy másik olyan országban minősített vetőburgonyából termesztették, amely ország esetében a vetésre szánt burgonyának az Unióba történő behozatala az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet VI. melléklete alapján nem tilos, vagy olyan utántermesztett vetőburgonyából, amelyet – a fenti szakértők felügyelete mellett – a fent említett minősített vetőburgonya első terméséből termesztettek.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. március 2-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 161., 2004.4.30., 128. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2022/1166 végrehajtási rendelete (2022. július 6.) a ciprusi kormány tényleges ellenőrzésén kívül eső területekről a kormány tényleges ellenőrzése alatt álló területekre érkező árukra vonatkozó egyedi szabályok megállapításáról szóló 1480/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 181., 2022.7.7., 11. o.).

2

(3)  A Bizottság 1480/2004/EK rendelete (2004. augusztus 10.) a ciprusi kormány tényleges ellenőrzésén kívül eső területekről a kormány tényleges ellenőrzése alatt álló területekre érkező árukra vonatkozó egyedi szabályok megállapításáról (HL L 272., 2004.8.20., 3. o.).

3

---

HATÁROZATOK

| 2023.3.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 67/43 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 67/43

---

A TANÁCS (EU) 2023/456 HATÁROZATA

(2023. február 21.)

az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) és a 101. cikkben hivatkozott listát tartalmazó 37. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, összefüggésben a 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén hatályba lépett. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén hatályba lépett.

| (2) | Az EGT-megállapodás 98. cikke szerint az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) és a 101. cikkben hivatkozott listát tartalmazó 37. jegyzőkönyvének (a továbbiakban: 37. jegyzőkönyv) módosításáról. |
| --- | --- |

(2)

Az EGT-megállapodás 98. cikke szerint az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) és a 101. cikkben hivatkozott listát tartalmazó 37. jegyzőkönyvének (a továbbiakban: 37. jegyzőkönyv) módosításáról.

| (3) | A rádióspektrum-politikával foglalkozó csoport felállításáról szóló 2019. június 11-i bizottsági határozatot (3) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(3)

A rádióspektrum-politikával foglalkozó csoport felállításáról szóló 2019. június 11-i bizottsági határozatot (3) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (4) | Az EGT-megállapodás XI. mellékletét és 37. jegyzőkönyvét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Az EGT-megállapodás XI. mellékletét és 37. jegyzőkönyvét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak ezért a csatolt határozattervezeten kell alapulnia, |
| --- | --- |

(5)

Az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak ezért a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EGT Vegyes Bizottságban az Unió által az EGT-megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) és a 101. cikkben hivatkozott listát tartalmazó 37. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspont az EGT Vegyes Bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2023. február 21-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. ROSWALL

---

(1)  
  HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

1

(2)  
  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

2

(3)  A Bizottság határozata (2019. június 11.) a rádióspektrum-politikával foglalkozó csoport felállításáról és a 2002/622/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL C 196., 2019.6.12., 16. o.).

3

---

TERVEZET

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG [...] HATÁROZATA

(...)

az EGT-megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) és a 101. cikkben hivatkozott listát tartalmazó 37. jegyzőkönyvének módosításáról

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A rádióspektrum-politikával foglalkozó csoport felállításáról és a 2002/622/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. június 11-i bizottsági határozatot (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(1)

A rádióspektrum-politikával foglalkozó csoport felállításáról és a 2002/622/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. június 11-i bizottsági határozatot (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (2) | A 2019. június 11-i bizottsági határozat hatályon kívül helyezi az EGT-megállapodásba foglalt 2002/622/EK bizottsági határozatot (2), amelyet ezért el kell hagyni az EGT-megállapodásból. |
| --- | --- |

(2)

A 2019. június 11-i bizottsági határozat hatályon kívül helyezi az EGT-megállapodásba foglalt 2002/622/EK bizottsági határozatot (2), amelyet ezért el kell hagyni az EGT-megállapodásból.

| (3) | Az EGT-megállapodás XI. mellékletét és 37. jegyzőkönyvét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

Az EGT-megállapodás XI. mellékletét és 37. jegyzőkönyvét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EGT-megállapodás XI. mellékletének 5ch. pontja (2002/622/EK bizottsági határozat) szövegének helyébe a következő szöveg lép:

„
  32019 D 0612(01): A Bizottság határozata (2019. június 11.) a rádióspektrum-politikával foglalkozó csoport felállításáról és a 2002/622/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL C 196., 2019.6.12., 16. o.).

A határozat rendelkezéseit a jelen megállapodás alkalmazásában a következő kiigazítással kell értelmezni:

| a) | A 2. cikk (4) bekezdése nem alkalmazandó az EFTA-államokra.
  Az EFTA-államok részvételére vonatkozóan az e megállapodás 101. cikkével összhangban megállapított szabályok:
  Az EFTA-államok korlátozások nélkül részt vesznek a rádióspektrum-politikával foglalkozó csoport munkájában, és munkájuk során az EU tagállamaival azonos jogokkal és kötelezettségekkel rendelkeznek, kivéve a szavazati jogot. Az EFTA-államokból származó tagok nem jogosultak a rádióspektrum-politikával foglalkozó csoport vagy annak alcsoportjai elnöki tisztének betöltésére.” |
| --- | --- |

a)

A 2. cikk (4) bekezdése nem alkalmazandó az EFTA-államokra.

Az EFTA-államok részvételére vonatkozóan az e megállapodás 101. cikkével összhangban megállapított szabályok:

Az EFTA-államok korlátozások nélkül részt vesznek a rádióspektrum-politikával foglalkozó csoport munkájában, és munkájuk során az EU tagállamaival azonos jogokkal és kötelezettségekkel rendelkeznek, kivéve a szavazati jogot. Az EFTA-államokból származó tagok nem jogosultak a rádióspektrum-politikával foglalkozó csoport vagy annak alcsoportjai elnöki tisztének betöltésére.”

2. cikk

A 37. jegyzőkönyv 16. pontjában a „2002/622/EK bizottsági határozat” szövegrész helyébe a „2019. június 11-i bizottsági határozat” szöveg lép.

3. cikk

A 2019. június 11-i bizottsági határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

4. cikk

Ez a határozat [...]-án/-én lép hatályba, feltéve hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették (*).

5. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, -án/-én.

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

az EGT Vegyes Bizottság

titkárai

---

(1)  
  HL C 196., 2019.6.12., 16. o.

1

(2)  
  HL L 198., 2002.7.27., 49. o.

2

(*)  [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]

*

---

| 2023.3.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 67/47 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 67/47

---

A TANÁCS (KKBP) 2023/457 HATÁROZATA

(2023. március 2.)

az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2014. március 5-én elfogadta a 2014/119/KKBP határozatot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2014. március 5-én elfogadta a 2014/119/KKBP határozatot (1).

| (2) | A 2014/119/KKBP határozat felülvizsgálata alapján az egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedéseket 2024. március 6-ig meg kell hosszabbítani. Ezen túlmenően naprakésszé kell tenni a 2014/119/KKBP határozat mellékletében szereplő, a védelemhez való jogra és a hatékony bírói jogvédelemhez való jogra vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

(2)

A 2014/119/KKBP határozat felülvizsgálata alapján az egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedéseket 2024. március 6-ig meg kell hosszabbítani. Ezen túlmenően naprakésszé kell tenni a 2014/119/KKBP határozat mellékletében szereplő, a védelemhez való jogra és a hatékony bírói jogvédelemhez való jogra vonatkozó információkat.

| (3) | A 2014/119/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

A 2014/119/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2014/119/KKBP határozat a következőképpen módosul:

| 1. | Az 5. cikk második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „Ezt a határozatot 2024. március 6-ig kell alkalmazni.” |
| --- | --- |

1.

Az 5. cikk második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Ezt a határozatot 2024. március 6-ig kell alkalmazni.”

| 2. | A melléklet az e határozat mellékletében foglaltakkal összhangban módosul. |
| --- | --- |

2.

A melléklet az e határozat mellékletében foglaltakkal összhangban módosul.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő napon lép hatályba

Kelt Brüsszelben, 2023. március 2-án.

a Tanács részéről

az elnök

E. BUSCH

---

(1)  A Tanács 2014/119/KKBP határozata (2014. március 5.) az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról (HL L 66., 2014.3.6., 26. o.).

1

---

MELLÉKLET

A 2014/119/KKBP határozat mellékletének B. pontja (Védelemhez való jog és hatékony bírói jogvédelemhez való jog) helyébe a következő szöveg lép:

„B.   
  Védelemhez való jog és hatékony bírói jogvédelemhez való jog

A védelemhez való jog és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog Ukrajna büntetőeljárási törvénykönyve értelmében

Ukrajna büntetőeljárási törvénykönyvének (a továbbiakban: büntetőeljárási törvénykönyv) 42. cikke úgy rendelkezik, hogy minden, büntetőeljárásban gyanúsított vagy terhelt félként részt vevő személyt megillet a védelemhez való jog és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog. E jogok közé tartozik: az arról való tájékoztatáshoz való jog, hogy az érintettet milyen bűncselekménnyel gyanúsítják vagy vádolják; az érintett joga a büntetőeljárási törvénykönyv szerinti jogairól való kifejezett és haladéktalan tájékoztatáshoz; a védőügyvéd kérelem alapján történő igénybevételéhez való jog; és az eljárási cselekményekkel, valamint a nyomozó, az ügyész és a vizsgálóbíró határozataival, cselekményeivel és mulasztásaival szembeni panasztétel joga.

A büntetőeljárási törvénykönyv 303. cikke különbséget tesz azon határozatok és mulasztások között, amelyekkel szemben a büntetőeljárásnak a tárgyalást megelőző szakaszában lehet panasszal élni (első bekezdés), illetve azon határozatok, cselekmények és mulasztások között, amelyeket a bíróság vizsgálhat meg az előkészítő eljárásai során (második bekezdés). A büntetőeljárási törvénykönyv 306. cikke úgy rendelkezik, hogy a nyomozó vagy az ügyész határozataival, cselekményeivel vagy mulasztásaival kapcsolatos panaszokat egy helyi bíróság vizsgálóbírójának kell megvizsgálnia a panaszos vagy annak védőügyvédje vagy jogi képviselője jelenlétében. A büntetőeljárási törvénykönyv 308. cikke úgy rendelkezik, hogy az előzetes bírói vizsgálat során az észszerű időtartam tiszteletben tartásával kapcsolatos, a nyomozó vagy az ügyész általi mulasztásokat érintő panaszokat egy magas rangú ügyészhez lehet benyújtani, akinek azt a benyújtástól számított három napon belül meg kell vizsgálnia. Emellett a büntetőeljárási törvénykönyv 309. cikke meghatározza, a vizsgálóbírók mely határozataival szemben lehet fellebbezéssel élni, és hogy az egyéb határozatok bírósági felülvizsgálat tárgyát képezhetik a bíróság előkészítő eljárásai során. Ezenkívül több eljárási jellegű nyomozási cselekményre csak a vizsgálóbíró vagy valamely bíróság döntése alapján kerülhet sor (például zár alá vétel a büntetőeljárási törvénykönyv 167–175. cikke alapján és őrizeti intézkedések annak 176–178. cikke alapján).

A védelemhez való jog és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog alkalmazása az egyes jegyzékbe vett személyek esetében

2.   Vitalii Yuriyovych Zakharchenko

Az állami pénzeszközök, illetve vagyon hűtlen kezeléséhez kapcsolódó büntetőeljárás folyamatban van.

A Tanács rendelkezésére álló információk alapján azon büntetőeljárások során, amelyekre a Tanács e megállapítását alapozta, tiszteletben tartották Vitalii Zakharchenko védelemhez való jogát és hatékony bírói jogvédelemhez való jogát, beleértve az ahhoz való alapvető jogot, hogy ügyét észszerű időn belül tárgyalja egy független és pártatlan bíróság. Ezt bizonyítják különösen a vizsgálóbíró Vitalii Zakharchenko előzetes letartóztatását elrendelő, 2021. április 19-i határozatai, valamint Kijev város Pecserszki Kerületi Bíróságának (Pecherskyi District Court of Kyiv) 2021. augusztus 10-én kelt határozata, amelyben engedélyezi különleges előzetes bírói vizsgálat lefolytatását a 42016000000002929. sz. büntetőeljárásban. A vizsgálóbírók említett határozatai megerősítik Vitalii Zakharchenko gyanúsítotti minőségét, és kiemelik, hogy a gyanúsított a büntetőjogi felelősségre vonás elkerülése érdekében rejtőzködik a vizsgálatot végző szervek elől.

Ezenkívül a Tanács információi szerint az ukrán hatóságok intézkedtek Vitalii Zakharchenko felkutatása érdekében. 2020. február 12-én a nyomozó szerv úgy határozott, hogy Vitalii Zakharchenkót felveszi a nemzetközi körözöttek jegyzékébe, és a kérelmet az Interpol adatbázisában való rögzítés céljából továbbította az ukrajnai nemzeti rendőrség nemzetközi rendőri együttműködési főosztályának (Department of International Police Cooperation of the National Police of Ukraine). Emellett 2021. május 11-én Ukrajna nemzetközi bűnügyi jogsegélyre irányuló kérelmet küldött az Oroszországi Föderációnak Vitalii Zakharchenko hollétének megállapítása érdekében, amelyet Oroszország 2021. augusztus 31-én elutasított.

A Tanács információi szerint 2022. február 9-én lezárult a 42016000000002929. sz. büntetőeljárásban folytatott előzetes bírói vizsgálat, és az ukrán büntetőeljárási törvénykönyv követelményeinek teljesítését követően a főügyészség (Prosecutor General’s Office) 2022. augusztus 5-én vádiratot küldött Kijev város Pecserszki Kerületi Bíróságához az ügy érdemének vizsgálata céljából.

Az ukrán hatóságok által szolgáltatott információk alapján Vitalii Zakharchenko nem hatalmazott meg védőt az ukrajnai büntetőeljárásban, hanem kirendelt védő képviselte az érdekeit. Nem állapítható meg a védelemhez való jog és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog megsértése olyan körülmények között, amikor a védelem nem gyakorolja ezen jogokat.

Az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban a Tanács úgy véli, hogy azon időtartamokat, amelyek során Vitalii Zakharchenko elkerüli a vizsgálatot, figyelmen kívül kell hagyni az észszerű időn belüli tárgyaláshoz való jog tiszteletben tartásának értékelése szempontjából releváns időtartam kiszámításakor. A Tanács ezért úgy véli, hogy a fent ismertetett, Vitalii Zakharchenkónak felróható körülmények jelentősen hozzájárultak a vizsgálat hosszúságához.

6.   Viktor Ivanovych Ratushniak

Az állami pénzeszközök, illetve vagyon hűtlen kezeléséhez kapcsolódó büntetőeljárás folyamatban van.

A Tanács rendelkezésére álló információk alapján azon büntetőeljárások során, amelyekre a Tanács e megállapítását alapozta, tiszteletben tartották Viktor Ratushniak védelemhez való jogát és hatékony bírói jogvédelemhez való jogát, beleértve az ahhoz való alapvető jogot, hogy ügyét észszerű időn belül tárgyalja egy független és pártatlan bíróság. Ezt bizonyítják különösen a vizsgálóbíró 2021. április 19-i, Viktor Ratushniak előzetes letartóztatását elrendelő határozatai, valamint Kijev város Pecserszki Kerületi Bíróságának (Pecherskyi District Court) 2021. augusztus 10-én kelt határozata, amelyben engedélyezi különleges előzetes bírói vizsgálat lefolytatását a 42016000000002929. sz. büntetőeljárásban. A vizsgálóbírók említett határozatai megerősítik Viktor Ratushniak gyanúsítotti minőségét, és kiemelik, hogy a gyanúsított a büntetőjogi felelősségre vonás elkerülése érdekében rejtőzködik a vizsgálatot végző szervek elől.

A Tanács információi szerint az ukrán hatóságok intézkedtek Viktor Ratushniak felkutatása érdekében. A nyomozó szerv 2020. február 12-én úgy határozott, hogy Viktor Ratushniakot felveszi a nemzetközi körözöttek jegyzékébe, és az Interpol-adatbázisban való rögzítésére irányuló kérelmet továbbította az ukrajnai nemzeti rendőrség nemzetközi rendőri együttműködési főosztályának (Department of International Police Cooperation of the National Police of Ukraine). Emellett Ukrajna 2021. május 11-én nemzetközi bűnügyi jogsegélyre irányuló kérelmet küldött az Oroszországi Föderációnak Viktor Ratushniak hollétének megállapítása érdekében, amelyet Oroszország 2021. augusztus 31-én elutasított.

A Tanács információi szerint 2022. február 9-én lezárult a 42016000000002929. sz. büntetőeljárásban folytatott előzetes bírói vizsgálat, és az ukrán büntetőeljárási törvénykönyv követelményeinek teljesítését követően a főügyészség (Prosecutor General’s Office) 2022. augusztus 5-én vádiratot küldött Kijev város Pecserszki Kerületi Bíróságához az ügy érdemének vizsgálata céljából.

Az ukrán hatóságok által szolgáltatott információk alapján Viktor Ratushniak nem hatalmazott meg védőt az ukrajnai büntetőeljárásban, hanem kirendelt védő képviselte az érdekeit. Nem állapítható meg a védelemhez való jog és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog megsértése olyan körülmények között, amikor a védelem nem gyakorolja ezen jogokat.

Az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban a Tanács úgy véli, hogy azon időtartamokat, amelyek során Viktor Ratushniak elkerüli a vizsgálatot, figyelmen kívül kell hagyni az észszerű időn belüli tárgyaláshoz való jog tiszteletben tartásának értékelése szempontjából releváns időtartam kiszámításakor. A Tanács ezért úgy véli, hogy a fent ismertetett, Viktor Ratushniaknak felróható körülmények jelentősen hozzájárultak a vizsgálat hosszúságához.

12.   Serhiy Vitalyovych Kurchenko

Az állami pénzeszközök, illetve vagyon hűtlen kezeléséhez kapcsolódó büntetőeljárás folyamatban van.

A Tanács rendelkezésére álló információk alapján azon büntetőeljárások során, amelyekre a Tanács e megállapítását alapozta, tiszteletben tartották Serhiy Kurchenko védelemhez való jogát és hatékony bírói jogvédelemhez való jogát, beleértve az ahhoz való alapvető jogot, hogy ügyét észszerű időn belül tárgyalja egy független és pártatlan bíróság. Ezt bizonyítja különösen az, hogy a védelmet 2019. március 28-án értesítették a 42016000000003393. sz. büntetőeljárás keretében folytatott előzetes bírói vizsgálat befejezéséről, és hozzáférést biztosítottak számára az ügyiratokhoz azok megismerése céljából. Az ukrajnai Nemzeti Korrupcióellenes Hivatal (National Anti-Corruption Bureau) emellett 2021. október 11-én tájékoztatta a Serhiy Kurchenko védelmét ellátó ügyvédeket az előzetes bírói vizsgálat befejezéséről és az előzetes bírói vizsgálat ügyirataihoz azok megismerése céljából való hozzáférés biztosításáról. A Tanács tájékoztatást kapott arról, hogy az ukrajnai Nemzeti Korrupcióellenes Hivatal a védelem általi áttekintés határidejének megállapítására vonatkozó indítványt nyújtott be a védelem által az előzetes bírói vizsgálat ügyiratainak áttekintése során tanúsított késedelem kezelése érdekében. A Tanács értesült arról, hogy az ukrajnai Legfelsőbb Korrupcióellenes Bíróság (High Anti-Corruption Court) a 2022. június 27-i határozatában meghatározta, hogy a védelem számára a megismerési időszak 2022. december 1-jéig tart, amely időpontot követően úgy kell tekinteni, hogy a védelem élt az ügyiratokba történő betekintéshez való jogával. A Korrupcióellenes Különleges Ügyészség (Specialised Anti-Corruption Prosecutor’s Office) 2022. december 7-én a vádiratot továbbította az ukrajnai Legfelsőbb Korrupcióellenes Bírósághoz az ügy érdemének vizsgálata céljából.

Az Odesszai Fellebbviteli Bíróság (Odessa Court of Appeal) a 12014160020000076. sz. büntetőeljárással kapcsolatban a 2020. szeptember 18-i határozatában helyt adott az ügyész fellebbviteli kérelmének, és megelőző intézkedésként elrendelte Serhiy Kurchenko előzetes letartóztatását. A bíróság azt is megállapította, hogy Serhiy Kurchenko 2014-ben elhagyta Ukrajnát, és a tartózkodási helyét nem lehet megállapítani. A bíróság megállapította, hogy Serhiy Kurchenko a büntetőjogi felelősségre vonás elkerülése érdekében rejtőzködik az előzetes bírói vizsgálatot végző szervek elől. Odessza város Kijevi Kerületi Bírósága (Kyivskyi District Court of Odesa City) 2021. december 20-án engedélyezte különleges előzetes bírói vizsgálat lefolytatását a gyanúsított távollétében. Továbbá Odessza város Kijevi Kerületi Bírósága 2021. október 20-án elutasította az ügyvédek által benyújtott – az ügyész 2021. július 27-én kelt, az előzetes bírói vizsgálat felfüggesztéséről szóló határozatának érvénytelenítésére irányuló – fellebbezést.

A Tanács információi szerint az ukrán hatóságok intézkedtek Serhiy Kurchenko felkutatása érdekében. A nemzeti rendőrség Odessza régióbeli főosztálya (Main Department of the National Police in Odessa Region) 2021. május 13-án továbbította a Serhiy Kurchenkóra vonatkozó vörös jelzés kiadására irányuló kérelmet az Interpol és az Europol ukrajnai irodájának. A kérelem elbírálása folyamatban van. A Tanács értesült arról, hogy az ukrán hatóságok 2020. április 29-én nemzetközi bűnügyi jogsegélyre irányuló kérelmet küldtek az Oroszországi Föderációnak, amely kérelem 2020. július 28-án végrehajtás nélkül érkezett vissza.

A Tanács értesült arról, hogy 2022. május 6-án lezárult a 12014160020000076. sz. büntetőeljárásban folytatott előzetes bírói vizsgálat, és Odessza régió ügyészsége (Odessa Region Prosecutor’s Office) 2022. augusztus 1-jén vádiratot küldött Odessza város Primorszki Kerületi Bíróságához (Prymorskyi District Court of Odesa City) az ügy érdemének vizsgálata céljából.

Az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban a Tanács úgy véli, hogy azon időtartamokat, amelyek során Serhiy Kurchenko elkerüli a vizsgálatot, figyelmen kívül kell hagyni az észszerű időn belüli tárgyaláshoz való jog tiszteletben tartásának értékelése szempontjából releváns időtartam kiszámításakor. A Tanács ezért úgy véli, hogy az Odesszai Fellebbviteli Bíróság (Odessa Court of Appeal) határozatában ismertetett, Serhiy Kurchenkónak felróható körülmények, valamint a nemzetközi bűnügyi jogsegélyre irányuló kérelem korábbi végre nem hajtása jelentősen hozzájárultak a vizsgálat hosszúságához.”

---

| 2023.3.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 67/51 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 67/51

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/458 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2023. március 1.)

egyes, biocid termékekben az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint felhasználható hatóanyagok jóváhagyásának megtagadásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 89. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) II. melléklete megállapítja azoknak a létező hatóanyag-/terméktípus-kombinációknak a listáját, amelyek szerepelnek a biocid termékekben található létező hatóanyagok felülvizsgálati programjában. |
| --- | --- |

(1)

Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) II. melléklete megállapítja azoknak a létező hatóanyag-/terméktípus-kombinációknak a listáját, amelyek szerepelnek a biocid termékekben található létező hatóanyagok felülvizsgálati programjában.

| (2) | Számos, az említett listán szereplő hatóanyag-/terméktípus-kombináció esetében valamennyi résztvevő időben visszavonta a támogatását, vagy úgy kell tekinteni, hogy időben visszavonta az említett támogatást. |
| --- | --- |

(2)

Számos, az említett listán szereplő hatóanyag-/terméktípus-kombináció esetében valamennyi résztvevő időben visszavonta a támogatását, vagy úgy kell tekinteni, hogy időben visszavonta az említett támogatást.

| (3) | Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 14. cikke (1) bekezdésének megfelelően az Európai Vegyianyag-ügynökség (a továbbiakban: Ügynökség) nyílt felhívást tett közzé a résztvevő szerepének átvételére azon hatóanyag-/terméktípus-kombinációk esetében, amelyek tekintetében a résztvevő szerepét korábban még nem vették át. E kombinációkra vonatkozóan az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében előírt határidőn belül nem érkezett bejelentés az Európai Vegyianyag-ügynökséghez. Ezért a szóban forgó hatóanyag-/terméktípus-kombinációk, amelyek biocid termékekben való felhasználásának jóváhagyását az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 20. cikke első bekezdése b) pontjának megfelelően meg kell tagadni. |
| --- | --- |

(3)

Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 14. cikke (1) bekezdésének megfelelően az Európai Vegyianyag-ügynökség (a továbbiakban: Ügynökség) nyílt felhívást tett közzé a résztvevő szerepének átvételére azon hatóanyag-/terméktípus-kombinációk esetében, amelyek tekintetében a résztvevő szerepét korábban még nem vették át. E kombinációkra vonatkozóan az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében előírt határidőn belül nem érkezett bejelentés az Európai Vegyianyag-ügynökséghez. Ezért a szóban forgó hatóanyag-/terméktípus-kombinációk, amelyek biocid termékekben való felhasználásának jóváhagyását az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 20. cikke első bekezdése b) pontjának megfelelően meg kell tagadni.

| (4) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A mellékletben szereplő hatóanyagok az ott feltüntetett terméktípusok tekintetében nem hagyhatók jóvá.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2023. március 1-jén.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. augusztus 4.) a biocid termékekben található valamennyi létező hatóanyag szisztematikus vizsgálatára irányuló, az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben említett munkaprogramról (HL L 294., 2014.10.10., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

Jóvá nem hagyott hatóanyag-/terméktípus-kombinációk:

| Bejegyzés száma az 1062/2014/EU rendelet II. mellékletében | Anyag neve | Referens tagállam | EK-szám | CAS-szám | Terméktípus(ok) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1022 | Dialumínium-klorid-pentahidroxid | NL | 234-933-1 | 12042-91-0 | 2 |
| 691 | Nátrium-N-(hidroximetil)glicinát | AT | 274-357-8 | 70161-44-3 | 6 |
| 459 | Titán-dioxid és ezüst-klorid reakcióelegye | SE | nem áll rendelkezésre | nem áll rendelkezésre | 1, 2, 6, 7, 9, 10, 11 |
| 531 | (Benziloxi)-metanol | AT | 238-588-8 | 14548-60-8 | 13 |
| 1016 | Ezüst-klorid | SE | 232-033-3 | 7783-90-6 | 1 |
| 444 | 7a-etildihidro-1H,3H,5H-oxazolo[3,4-c]oxazol (EDHO) | PL | 231-810-4 | 7747-35-5 | 6, 13 |
| 797 | Cisz-1-(3-klórallil)-3,5,7-triaza-1-azoniaadamantán-klorid (cisz CTAC) | PL | 426-020-3 | 51229-78-8 | 6, 13 |
| 368 | Metén-amin-3-klór-allil-klorid (CTAC) | PL | 223-805-0 | 4080-31-3 | 6, 12, 13 |

Bejegyzés száma az 1062/2014/EU rendelet II. mellékletében

Anyag neve

Referens tagállam

EK-szám

CAS-szám

Terméktípus(ok)

1022

Dialumínium-klorid-pentahidroxid

NL

234-933-1

12042-91-0

2

691

Nátrium-N-(hidroximetil)glicinát

AT

274-357-8

70161-44-3

6

459

Titán-dioxid és ezüst-klorid reakcióelegye

SE

nem áll rendelkezésre

nem áll rendelkezésre

1, 2, 6, 7, 9, 10, 11

531

(Benziloxi)-metanol

AT

238-588-8

14548-60-8

13

1016

Ezüst-klorid

SE

232-033-3

7783-90-6

1

444

7a-etildihidro-1H,3H,5H-oxazolo[3,4-c]oxazol (EDHO)

PL

231-810-4

7747-35-5

6, 13

797

Cisz-1-(3-klórallil)-3,5,7-triaza-1-azoniaadamantán-klorid (cisz CTAC)

PL

426-020-3

51229-78-8

6, 13

368

Metén-amin-3-klór-allil-klorid (CTAC)

PL

223-805-0

4080-31-3

6, 12, 13

---

| 2023.3.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 67/54 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 67/54

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/459 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2023. március 2.)

a 2,2-dibróm-2-cianoacetamid (DBNPA) létező hatóanyag 4. terméktípusba tartozó biocid termékekben felhasználható hatóanyagként történő jóváhagyásának az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megtagadásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 89. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) megállapítja azon létező hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a biocid termékekben való felhasználásuk jóváhagyásának lehetősége szempontjából értékelni kell. E jegyzékben szerepel a 2,2-dibróm-2-cianoacetamid (DBNPA) (EK-szám: 233-539-7; CAS-szám: 10222-01-2). |
| --- | --- |

(1)

Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) megállapítja azon létező hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a biocid termékekben való felhasználásuk jóváhagyásának lehetősége szempontjából értékelni kell. E jegyzékben szerepel a 2,2-dibróm-2-cianoacetamid (DBNPA) (EK-szám: 233-539-7; CAS-szám: 10222-01-2).

| (2) | Sor került a DBNPA hatóanyagnak az 528/2012/EU rendelet V. mellékletében meghatározott 4. terméktípusba (élelmiszer és takarmány közelében használt termékek) tartozó termékekben történő felhasználásának értékelésére. |
| --- | --- |

(2)

Sor került a DBNPA hatóanyagnak az 528/2012/EU rendelet V. mellékletében meghatározott 4. terméktípusba (élelmiszer és takarmány közelében használt termékek) tartozó termékekben történő felhasználásának értékelésére.

| (3) | Az ügyben Dániát jelölték ki referens tagállamnak, amely ország értékelő illetékes hatósága 2016. december 27-én benyújtotta értékelő jelentését és következtetéseit az Európai Vegyianyag-ügynökséghez (a továbbiakban: Ügynökség). Az értékelő jelentés benyújtását követően szakmai egyeztetésre került sor az Ügynökség által szervezett találkozókon. |
| --- | --- |

(3)

Az ügyben Dániát jelölték ki referens tagállamnak, amely ország értékelő illetékes hatósága 2016. december 27-én benyújtotta értékelő jelentését és következtetéseit az Európai Vegyianyag-ügynökséghez (a továbbiakban: Ügynökség). Az értékelő jelentés benyújtását követően szakmai egyeztetésre került sor az Ügynökség által szervezett találkozókon.

| (4) | Az 528/2012/EU rendelet 75. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint a biocid termékekkel foglalkozó bizottság felelős az Ügynökség hatóanyagok jóváhagyására irányuló kérelmekkel kapcsolatos véleményének kidolgozásáért. Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében a biocid termékekkel foglalkozó bizottság 2019. június 25-én elfogadta az Ügynökség véleményét (a továbbiakban: 2019. június 25-i vélemény) (3), amelynek során figyelembe vette az értékelő illetékes hatóság következtetéseit. |
| --- | --- |

(4)

Az 528/2012/EU rendelet 75. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint a biocid termékekkel foglalkozó bizottság felelős az Ügynökség hatóanyagok jóváhagyására irányuló kérelmekkel kapcsolatos véleményének kidolgozásáért. Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében a biocid termékekkel foglalkozó bizottság 2019. június 25-én elfogadta az Ügynökség véleményét (a továbbiakban: 2019. június 25-i vélemény) (3), amelynek során figyelembe vette az értékelő illetékes hatóság következtetéseit.

| (5) | A 2019. június 25-i vélemény szerint a DBNPA endokrin károsító tulajdonságokkal rendelkezik, amelyek az (EU) 2017/2100 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (4) meghatározott kritériumok alapján káros hatást gyakorolhatnak az emberekre és a környezetre (nem célszervezetekre). A DBNPA-ra tehát fennállnak az 528/2012/EU rendelet 5. cikke (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott kizárási kritériumok. A 2019. június 25-i vélemény azt is megállapította, hogy a DBNPA 4. terméktípus tekintetében történő jóváhagyására irányuló kérelemben ismertetett jellegzetes biocid termék használatának az emberi egészségre és a környezetre jelentett kockázatai megfelelő kockázatcsökkentő intézkedések mellett elfogadhatóak, ugyanakkor arra a következtetésre jutott, hogy tekintettel az emberek és a környezet DBNPA-nak való expozíciójára, az endokrin rendszert károsító tulajdonságokkal kapcsolatos kockázat nem zárható ki. |
| --- | --- |

(5)

A 2019. június 25-i vélemény szerint a DBNPA endokrin károsító tulajdonságokkal rendelkezik, amelyek az (EU) 2017/2100 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (4) meghatározott kritériumok alapján káros hatást gyakorolhatnak az emberekre és a környezetre (nem célszervezetekre). A DBNPA-ra tehát fennállnak az 528/2012/EU rendelet 5. cikke (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott kizárási kritériumok. A 2019. június 25-i vélemény azt is megállapította, hogy a DBNPA 4. terméktípus tekintetében történő jóváhagyására irányuló kérelemben ismertetett jellegzetes biocid termék használatának az emberi egészségre és a környezetre jelentett kockázatai megfelelő kockázatcsökkentő intézkedések mellett elfogadhatóak, ugyanakkor arra a következtetésre jutott, hogy tekintettel az emberek és a környezet DBNPA-nak való expozíciójára, az endokrin rendszert károsító tulajdonságokkal kapcsolatos kockázat nem zárható ki.

| (6) | Az 528/2012/EU rendelet 5. cikkének (2) bekezdése értelmében egy kizárási kritériumokat teljesítő hatóanyag csak abban az esetben hagyható jóvá, ha bizonyítást nyer, hogy az említett cikkben meghatározott eltérési feltételek közül legalább egynek megfelel. Annak eldöntésekor, hogy egy hatóanyag jóváhagyható-e, kulcstényezőként kell figyelembe venni a megfelelő alternatív anyagok vagy technológiák meglétét és elegendő mértékben való rendelkezésre állását. |
| --- | --- |

(6)

Az 528/2012/EU rendelet 5. cikkének (2) bekezdése értelmében egy kizárási kritériumokat teljesítő hatóanyag csak abban az esetben hagyható jóvá, ha bizonyítást nyer, hogy az említett cikkben meghatározott eltérési feltételek közül legalább egynek megfelel. Annak eldöntésekor, hogy egy hatóanyag jóváhagyható-e, kulcstényezőként kell figyelembe venni a megfelelő alternatív anyagok vagy technológiák meglétét és elegendő mértékben való rendelkezésre állását.

| (7) | A Bizottság az Ügynökség támogatásával 2019. október 11. és 2019. december 10. között nyilvános konzultációt (a továbbiakban: nyilvános konzultáció) folytatott annak érdekében, hogy információkat gyűjtsön arról, hogy teljesülnek-e az 528/2012/EU rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételek. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság az Ügynökség támogatásával 2019. október 11. és 2019. december 10. között nyilvános konzultációt (a továbbiakban: nyilvános konzultáció) folytatott annak érdekében, hogy információkat gyűjtsön arról, hogy teljesülnek-e az 528/2012/EU rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételek.

| (8) | A Bizottság a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság 2020. februári ülésén megvitatta a 2019. június 25-i véleményt és a nyilvános konzultációhoz való hozzájárulásokat a tagállamok képviselőivel. A Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy jelezzék, megítélésük szerint az 528/2012/EU rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételek közül legalább egy teljesül-e a területükön, és ezzel kapcsolatban nyújtsanak be indokolást. Arra a következtetésre jutottak, hogy a kérelmező által a konzultáció során benyújtott információk további vizsgálatára van szükség annak megállapítása érdekében, hogy az 5. cikke (2) bekezdésének a) pontjában foglalt feltétel teljesültnek tekinthető-e. 2020. július 8-án az 528/2012/EU rendelet 75. cikke (1) bekezdésének g) pontja alapján a Bizottság felkérte a Hatóságot (5), hogy vizsgálja felül a véleményét és tisztázza, hogy meghatározható-e egy biztonságos küszöbérték a DBNPA endokrin károsító tulajdonságai tekintetében, értékelje a DBNPA biocid hatóanyagként történő felhasználásának hozzájárulását a napi átlagos brómfogyasztáshoz és a környezeti háttérhez, valamint vonjon le következtetést arról, hogy az emberi egészségre és a környezetre jelentett kockázatok elfogadhatónak tekinthetők-e vagy sem. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság 2020. februári ülésén megvitatta a 2019. június 25-i véleményt és a nyilvános konzultációhoz való hozzájárulásokat a tagállamok képviselőivel. A Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy jelezzék, megítélésük szerint az 528/2012/EU rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételek közül legalább egy teljesül-e a területükön, és ezzel kapcsolatban nyújtsanak be indokolást. Arra a következtetésre jutottak, hogy a kérelmező által a konzultáció során benyújtott információk további vizsgálatára van szükség annak megállapítása érdekében, hogy az 5. cikke (2) bekezdésének a) pontjában foglalt feltétel teljesültnek tekinthető-e. 2020. július 8-án az 528/2012/EU rendelet 75. cikke (1) bekezdésének g) pontja alapján a Bizottság felkérte a Hatóságot (5), hogy vizsgálja felül a véleményét és tisztázza, hogy meghatározható-e egy biztonságos küszöbérték a DBNPA endokrin károsító tulajdonságai tekintetében, értékelje a DBNPA biocid hatóanyagként történő felhasználásának hozzájárulását a napi átlagos brómfogyasztáshoz és a környezeti háttérhez, valamint vonjon le következtetést arról, hogy az emberi egészségre és a környezetre jelentett kockázatok elfogadhatónak tekinthetők-e vagy sem.

| (9) | A biocid termékekkel foglalkozó bizottság 2021. november 30-án elfogadta az Ügynökség felülvizsgált véleményét (a továbbiakban: 2021. november 30-i vélemény) (6), az értékelő illetékes hatóság következtetéseinek figyelembevételével. |
| --- | --- |

(9)

A biocid termékekkel foglalkozó bizottság 2021. november 30-án elfogadta az Ügynökség felülvizsgált véleményét (a továbbiakban: 2021. november 30-i vélemény) (6), az értékelő illetékes hatóság következtetéseinek figyelembevételével.

| (10) | A 2021. november 30-i vélemény szerint a DBNPA-ból származó bromidnak való, a 4. terméktípusba tartozó, DBNPA-t tartalmazó biocid termékek használatából eredő kitettséggel kapcsolatos kockázatok, beleértve az endokrin károsító hatásaiból eredő kockázatokat is, a jóváhagyás iránti kérelemben szereplő jellegzetes biocid termék tekintetében – megfelelő kockázatcsökkentő intézkedések mellett – elfogadhatónak tekinthetők az emberek és a környezet szempontjából. Ezért az 528/2012/EU rendelet 5. cikke (2) bekezdésében foglalt rendelkezések sérelme nélkül a 4. terméktípusba tartozó, DBNPA-t tartalmazó biocid termékek várhatóan megfelelnek az említett rendelet 19. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

(10)

A 2021. november 30-i vélemény szerint a DBNPA-ból származó bromidnak való, a 4. terméktípusba tartozó, DBNPA-t tartalmazó biocid termékek használatából eredő kitettséggel kapcsolatos kockázatok, beleértve az endokrin károsító hatásaiból eredő kockázatokat is, a jóváhagyás iránti kérelemben szereplő jellegzetes biocid termék tekintetében – megfelelő kockázatcsökkentő intézkedések mellett – elfogadhatónak tekinthetők az emberek és a környezet szempontjából. Ezért az 528/2012/EU rendelet 5. cikke (2) bekezdésében foglalt rendelkezések sérelme nélkül a 4. terméktípusba tartozó, DBNPA-t tartalmazó biocid termékek várhatóan megfelelnek az említett rendelet 19. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelményeknek.

| (11) | A Bizottság a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság 2022. márciusi és 2022. júniusi ülésén megvitatta a 2021. november 30-i véleményt és a nyilvános konzultációhoz való hozzájárulásokat a tagállamok képviselőivel. A Bizottság ismét felkérte a tagállamokat, hogy jelezzék, megítélésük szerint az 528/2012/EU rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételek közül legalább egy teljesül-e a területükön, és ezzel kapcsolatban nyújtsanak be indokolást. Egyetlen tagállam sem jelezte, hogy az említett feltételek a területükön teljesülnének, tekintettel az alternatívák rendelkezésre állására, ami az 528/2012/EU rendelet 5. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben kulcstényező. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság 2022. márciusi és 2022. júniusi ülésén megvitatta a 2021. november 30-i véleményt és a nyilvános konzultációhoz való hozzájárulásokat a tagállamok képviselőivel. A Bizottság ismét felkérte a tagállamokat, hogy jelezzék, megítélésük szerint az 528/2012/EU rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételek közül legalább egy teljesül-e a területükön, és ezzel kapcsolatban nyújtsanak be indokolást. Egyetlen tagállam sem jelezte, hogy az említett feltételek a területükön teljesülnének, tekintettel az alternatívák rendelkezésre állására, ami az 528/2012/EU rendelet 5. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben kulcstényező.

| (12) | Valójában az összegyűjtött információk és a tagállamok által kifejtett álláspontok alapján úgy tűnik, hogy megfelelő és elegendő mértékű alternatív anyagok, illetve technológiák állnak rendelkezésre. A kérelmező által a jóváhagyás iránti kérelemben bemutatott jellegzetes biocid termék olyan termék, amelyet foglalkozásszerű/ipari felhasználók élelmiszer-feldolgozó tartályok fertőtlenítésére használnak (például majonézt vagy joghurtot, sört vagy más erjesztett termékeket előállító ipari létesítményekben). A 2021. november 30-i vélemény számos hatóanyagot felsorol lehetséges alternatívaként (7). 26 hatóanyag 4. terméktípusba tartozó biocid termékekben való felhasználását már jóváhagyták, míg további 37 hatóanyag vizsgálata még folyamatban van a létező hatóanyagoknak az 528/2012/EU rendelet 89. cikke szerinti szisztematikus vizsgálatára irányuló munkaprogram keretében. Ezenkívül az 528/2012/EU rendelet alapján a DBNPA jóváhagyására irányuló kérelemben bemutatott jellegzetes biocid termékhez hasonló jellegzetes biocid termékek értékelését követően más hatóanyagokat is jóváhagytak (8). A kérelmező nem nyújtott be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy e hatóanyagok egyike sem használható fel ugyanarra a célra, mint a DBNPA. Végezetül, a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottságban folytatott megbeszélések során több tagállami képviselő is jelezte, hogy 4. terméktípus tekintetében egy DBNPA-t tartalmazó biocid termékeket sem vettek nyilvántartásba vagy hoztak forgalomba a nemzeti szabályaik szerint annak ellenétre, hogy területükön élelmiszerfeldolgozó vállalatok működnek, valamint hogy a területükön azonos vagy hasonló felhasználás céljára rendelkezésre állnak alternatív hatóanyagok és biocid termékek, például perecetsavat vagy hidrogén-peroxidot tartalmazó biocid termékek. |
| --- | --- |

(12)

Valójában az összegyűjtött információk és a tagállamok által kifejtett álláspontok alapján úgy tűnik, hogy megfelelő és elegendő mértékű alternatív anyagok, illetve technológiák állnak rendelkezésre. A kérelmező által a jóváhagyás iránti kérelemben bemutatott jellegzetes biocid termék olyan termék, amelyet foglalkozásszerű/ipari felhasználók élelmiszer-feldolgozó tartályok fertőtlenítésére használnak (például majonézt vagy joghurtot, sört vagy más erjesztett termékeket előállító ipari létesítményekben). A 2021. november 30-i vélemény számos hatóanyagot felsorol lehetséges alternatívaként (7). 26 hatóanyag 4. terméktípusba tartozó biocid termékekben való felhasználását már jóváhagyták, míg további 37 hatóanyag vizsgálata még folyamatban van a létező hatóanyagoknak az 528/2012/EU rendelet 89. cikke szerinti szisztematikus vizsgálatára irányuló munkaprogram keretében. Ezenkívül az 528/2012/EU rendelet alapján a DBNPA jóváhagyására irányuló kérelemben bemutatott jellegzetes biocid termékhez hasonló jellegzetes biocid termékek értékelését követően más hatóanyagokat is jóváhagytak (8). A kérelmező nem nyújtott be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy e hatóanyagok egyike sem használható fel ugyanarra a célra, mint a DBNPA. Végezetül, a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottságban folytatott megbeszélések során több tagállami képviselő is jelezte, hogy 4. terméktípus tekintetében egy DBNPA-t tartalmazó biocid termékeket sem vettek nyilvántartásba vagy hoztak forgalomba a nemzeti szabályaik szerint annak ellenétre, hogy területükön élelmiszerfeldolgozó vállalatok működnek, valamint hogy a területükön azonos vagy hasonló felhasználás céljára rendelkezésre állnak alternatív hatóanyagok és biocid termékek, például perecetsavat vagy hidrogén-peroxidot tartalmazó biocid termékek.

| (13) | Továbbá a kérelmező által bemutatott jellegzetes biocid termék nem tekinthető zárt rendszerekben vagy az emberrel való érintkezést és a környezetbe való kibocsátást kizáró körülmények között használt terméknek, mivel a 2021. november 30-i vélemény szerint használata még fertőtlenített palackokban, öblítés után is maradékanyagok jelenlétéhez, és szennyvíz útján a környezetbe történő kibocsátáshoz vezethet. Bár a 2021. november 30-i véleményben foglalt következtetése szerint az embereket és a környezetet érintő kockázatok elfogadhatónak tekinthetők, a tagállamok képviselői által a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottságban kifejtett álláspontok fényében nem vonható le az a következtetés, hogy a kockázatok elhanyagolhatónak tekinthetők lennének. Figyelembe véve továbbá, hogy megfelelő és elegendő alternatív anyag vagy technológia áll rendelkezésre, az 528/2012/EU rendelet 5. cikke (2) bekezdésének a) pontjában foglalt feltétel nem teljesül. |
| --- | --- |

(13)

Továbbá a kérelmező által bemutatott jellegzetes biocid termék nem tekinthető zárt rendszerekben vagy az emberrel való érintkezést és a környezetbe való kibocsátást kizáró körülmények között használt terméknek, mivel a 2021. november 30-i vélemény szerint használata még fertőtlenített palackokban, öblítés után is maradékanyagok jelenlétéhez, és szennyvíz útján a környezetbe történő kibocsátáshoz vezethet. Bár a 2021. november 30-i véleményben foglalt következtetése szerint az embereket és a környezetet érintő kockázatok elfogadhatónak tekinthetők, a tagállamok képviselői által a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottságban kifejtett álláspontok fényében nem vonható le az a következtetés, hogy a kockázatok elhanyagolhatónak tekinthetők lennének. Figyelembe véve továbbá, hogy megfelelő és elegendő alternatív anyag vagy technológia áll rendelkezésre, az 528/2012/EU rendelet 5. cikke (2) bekezdésének a) pontjában foglalt feltétel nem teljesül.

| (14) | A kérelmező nem nyújtott be olyan konkrét információt vagy indokolást, amely igazolná, hogy a DBNPA alapvető fontosságú lenne az emberi egészséget, az állati egészséget vagy a környezetet fenyegető komoly veszély megelőzése vagy ellenőrzése szempontjából. Figyelembe véve továbbá, hogy megfelelő és elegendő alternatív anyag vagy technológia áll rendelkezésre, az 528/2012/EU rendelet 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglalt feltétel nem teljesül. |
| --- | --- |

(14)

A kérelmező nem nyújtott be olyan konkrét információt vagy indokolást, amely igazolná, hogy a DBNPA alapvető fontosságú lenne az emberi egészséget, az állati egészséget vagy a környezetet fenyegető komoly veszély megelőzése vagy ellenőrzése szempontjából. Figyelembe véve továbbá, hogy megfelelő és elegendő alternatív anyag vagy technológia áll rendelkezésre, az 528/2012/EU rendelet 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglalt feltétel nem teljesül.

| (15) | A kérelmező nem nyújtott be olyan információt annak alátámasztására sem, hogy a DBNPA jóváhagyásának megtagadása aránytalan negatív hatást gyakorolna a társadalomra az anyag felhasználásából eredő, az emberi egészséget, az állati egészséget vagy a környezetet érintő kockázatokhoz képest. Figyelembe véve továbbá, hogy megfelelő és elegendő alternatív anyag vagy technológia áll rendelkezésre, az 528/2012/EU rendelet 5. cikke (2) bekezdésének c) pontjában foglalt feltétel nem teljesül. |
| --- | --- |

(15)

A kérelmező nem nyújtott be olyan információt annak alátámasztására sem, hogy a DBNPA jóváhagyásának megtagadása aránytalan negatív hatást gyakorolna a társadalomra az anyag felhasználásából eredő, az emberi egészséget, az állati egészséget vagy a környezetet érintő kockázatokhoz képest. Figyelembe véve továbbá, hogy megfelelő és elegendő alternatív anyag vagy technológia áll rendelkezésre, az 528/2012/EU rendelet 5. cikke (2) bekezdésének c) pontjában foglalt feltétel nem teljesül.

| (16) | Következésképpen, a kérelmező nem bizonyította, hogy az 528/2012/EU rendelet 5. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében foglalt bármely feltétel teljesülne. Ezért a DBNPA 4. terméktípusba tartozó biocid termékekben való felhasználását nem indokolt jóváhagyni. |
| --- | --- |

(16)

Következésképpen, a kérelmező nem bizonyította, hogy az 528/2012/EU rendelet 5. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében foglalt bármely feltétel teljesülne. Ezért a DBNPA 4. terméktípusba tartozó biocid termékekben való felhasználását nem indokolt jóváhagyni.

| (17) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(17)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2,2-dibróm-2-cianoacetamid (DBNPA) (EK-szám: 233-539-7; CAS-szám: 10222-01-2) 4. terméktípusba tartozó biocid termékek hatóanyagaként történő felhasználását a Bizottság nem hagyja jóvá.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2023. március 2-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. augusztus 4.) a biocid termékekben található valamennyi létező hatóanyag szisztematikus vizsgálatára irányuló, az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben említett munkaprogramról (HL L 294., 2014.10.10., 1. o.).

2

(3)  A biocid termékekkel foglalkozó bizottság véleménye a 2,2-dibróm-2-cianoacetamid (DBNPA) hatóanyag jóváhagyása iránti kérelemről, terméktípus: 4., ECHA/BPC/225/2019, elfogadás időpontja: 2019. június 25.

3

(4)  A Bizottság (EU) 2017/2100 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. szeptember 4.) az endokrin károsító tulajdonságok meghatározására szolgáló tudományos kritériumoknak az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő megállapításáról (HL L 301., 2017.11.17., 1. o.).

4

(5)  Megbízás az ECHA részére a biocid termékekről szóló rendelet 75. cikke (1) bekezdésének g) pontja alapján a 4. terméktípusba tartozó biocid termékekben használt DBNPA emberi egészségre és környezetre jelentett kockázatai szintjének értékelésére vonatkozó vélemény iránt.

5

(6)  A biocid termékekkel foglalkozó bizottság véleménye a 2,2-dibróm-2-cianoacetamid (DBNPA) hatóanyag jóváhagyása iránti kérelemről, terméktípus: 4., ECHA/BPC/300/2021, elfogadás időpontja: 2021. november 30.

6

(7)  A biocid termékekkel foglalkozó bizottság véleménye a 2,2-dibróm-2-cianoacetamid (DBNPA) hatóanyag jóváhagyása iránti kérelemről, terméktípus: 4., ECHA/BPC/300/2021, elfogadva 2021. november 30-án, 16. oldal: 2-fenoxi-etanol, aktív klór (nátrium-kloridból elektrolízissel előállított vagy hipoklórsavból felszabadult), aktív klór (kalcium-hipokloritból felszabadult), aktív klór (nátrium-hipokloritból felszabadult), brómecetsav, C(M)IT/MIT, dekánsav, glutáraldehid, hidrogén-peroxid, jód, L(+) tejsav, oktánsav, perecetsav, tetraacetiletiléndiaminból (TAED) és nátrium-perkarbonátból előállított perecetsav, PHMB (1415;4.7), PHMB (1600;1.8), polivinil-pirrolidon-jód, propán-1-ol, propán-2-ol, szalicilsav.

7

(8)  Például: tejsav, oktánsav, dekánsav, perecetsav vagy glutáraldehid.

8

---

| 2023.3.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 67/58 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 67/58

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/460 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2023. március 2.)

az imidakloprid 18. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználására vonatkozó jóváhagyás érvényességi idejének az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban történő meghosszabbításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikke (5) bekezdésére,

a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottsággal való konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az imidaklopridet mint 18. terméktípusba tartozó biocid termékekben felhasználható hatóanyagot felvették a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) I. mellékletébe. Ezért az említett anyag – a 98/8/EK irányelv I. mellékletében meghatározott feltételeknek való megfelelés esetén – az 528/2012/EU rendelet 86. cikke alapján a szóban forgó rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagnak tekintendő. |
| --- | --- |

(1)

Az imidaklopridet mint 18. terméktípusba tartozó biocid termékekben felhasználható hatóanyagot felvették a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) I. mellékletébe. Ezért az említett anyag – a 98/8/EK irányelv I. mellékletében meghatározott feltételeknek való megfelelés esetén – az 528/2012/EU rendelet 86. cikke alapján a szóban forgó rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagnak tekintendő.

| (2) | Az imidakloprid 18. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználására vonatkozó jóváhagyás (a továbbiakban: jóváhagyás) érvényességi ideje 2023. június 30-án lejár. 2021. december 23-án és 24-én az 528/2012/EU rendelet 13. cikke (1) bekezdésének megfelelően két kérelmet (a továbbiakban: kérelmek) nyújtottak be a hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítása iránt. |
| --- | --- |

(2)

Az imidakloprid 18. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználására vonatkozó jóváhagyás (a továbbiakban: jóváhagyás) érvényességi ideje 2023. június 30-án lejár. 2021. december 23-án és 24-én az 528/2012/EU rendelet 13. cikke (1) bekezdésének megfelelően két kérelmet (a továbbiakban: kérelmek) nyújtottak be a hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítása iránt.

| (3) | 2022. április 27-jén Németország értékelő illetékes hatósága arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az 528/2012/EU rendelet 14. cikkének (1) bekezdése alapján úgy határozott, hogy a kérelmek teljeskörű értékelésére van szükség. Az említett rendelet 8. cikkének (1) bekezdésében előírtak szerint az értékelő illetékes hatóságnak a kérelem érvényességének megállapítását követő 365 napon belül el kell végeznie a kérelem teljeskörű értékelését. |
| --- | --- |

(3)

2022. április 27-jén Németország értékelő illetékes hatósága arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az 528/2012/EU rendelet 14. cikkének (1) bekezdése alapján úgy határozott, hogy a kérelmek teljeskörű értékelésére van szükség. Az említett rendelet 8. cikkének (1) bekezdésében előírtak szerint az értékelő illetékes hatóságnak a kérelem érvényességének megállapítását követő 365 napon belül el kell végeznie a kérelem teljeskörű értékelését.

| (4) | Az 528/2012/EU rendelet 8. cikke (2) bekezdésének megfelelően az értékelő illetékes hatóság adott esetben előírhatja a kérelmező számára, hogy biztosítson elegendő adatot az értékelés elvégzéséhez. Ebben az esetben a 365 napos időszakot fel kell függeszteni, ugyanakkor a felfüggesztés időtartama összességében nem haladhatja meg a 180 napot, kivéve, ha azt a kért adat jellege vagy rendkívüli körülmények fennállása indokolja. |
| --- | --- |

(4)

Az 528/2012/EU rendelet 8. cikke (2) bekezdésének megfelelően az értékelő illetékes hatóság adott esetben előírhatja a kérelmező számára, hogy biztosítson elegendő adatot az értékelés elvégzéséhez. Ebben az esetben a 365 napos időszakot fel kell függeszteni, ugyanakkor a felfüggesztés időtartama összességében nem haladhatja meg a 180 napot, kivéve, ha azt a kért adat jellege vagy rendkívüli körülmények fennállása indokolja.

| (5) | Az 528/2012/EU rendelet 14. cikke (3) bekezdésének megfelelően az Európai Vegyianyag-ügynökség az értékelő illetékes hatóság ajánlásának kézhezvételétől számított 270 napon belül véleményt dolgoz ki a hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbításáról, és azt benyújtja a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(5)

Az 528/2012/EU rendelet 14. cikke (3) bekezdésének megfelelően az Európai Vegyianyag-ügynökség az értékelő illetékes hatóság ajánlásának kézhezvételétől számított 270 napon belül véleményt dolgoz ki a hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbításáról, és azt benyújtja a Bizottságnak.

| (6) | Következésképpen a jóváhagyás a kérelmezők által nem befolyásolható okokból valószínűleg az annak megújításáról szóló határozat meghozatala előtt le fog járni. Ezért a jóváhagyás érvényességi idejét helyénvaló a kérelmek értékeléséhez elegendő hosszúságú időszakkal meghosszabbítani. Figyelembe véve az értékelő illetékes hatóság által készítendő értékelés elvégzésére, valamint az Európai Vegyianyag-ügynökség véleményének elkészítésére és benyújtására előírt határidőket, valamint az annak eldöntéséhez szükséges időt, hogy az imidakloprid 18. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználására vonatkozó jóváhagyás meghosszabbítható-e, a jóváhagyás érvényességi idejét 2025. december 31-ig meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(6)

Következésképpen a jóváhagyás a kérelmezők által nem befolyásolható okokból valószínűleg az annak megújításáról szóló határozat meghozatala előtt le fog járni. Ezért a jóváhagyás érvényességi idejét helyénvaló a kérelmek értékeléséhez elegendő hosszúságú időszakkal meghosszabbítani. Figyelembe véve az értékelő illetékes hatóság által készítendő értékelés elvégzésére, valamint az Európai Vegyianyag-ügynökség véleményének elkészítésére és benyújtására előírt határidőket, valamint az annak eldöntéséhez szükséges időt, hogy az imidakloprid 18. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználására vonatkozó jóváhagyás meghosszabbítható-e, a jóváhagyás érvényességi idejét 2025. december 31-ig meg kell hosszabbítani.

| (7) | A jóváhagyás érvényességi idejének meghosszabbítását követően az imidakloprid – a 98/8/EK irányelv I. mellékletében meghatározott feltételeknek való megfelelés esetén – továbbra is 18. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználásra jóváhagyott hatóanyagnak minősül, |
| --- | --- |

(7)

A jóváhagyás érvényességi idejének meghosszabbítását követően az imidakloprid – a 98/8/EK irányelv I. mellékletében meghatározott feltételeknek való megfelelés esetén – továbbra is 18. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználásra jóváhagyott hatóanyagnak minősül,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az imidakloprid 18. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználására vonatkozó, a 98/8/EK irányelv I. melléklete szerinti jóváhagyás érvényességi ideje 2025. december 31-ig meghosszabbításra kerül.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2023. március 2-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 98/8/EK irányelve (1998. február 16.) a biocid termékek forgalomba hozataláról (HL L 123., 1998.4.24., 1. o.).

2

---

Helyesbítések

| 2023.3.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 67/60 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 67/60

---

Helyesbítés az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 269/2014/EU rendelet módosításáról szóló, 2023. február 25-i (EU) 2023/426 tanácsi rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 59. I, 2023. február 25.
  )

| 1. | A 2. oldalon, az 1. cikk 2. pontjában, a 6b. cikk (5a) bekezdése bevezető fordulatában: |
| --- | --- |

1.

A 2. oldalon, az 1. cikk 2. pontjában, a 6b. cikk (5a) bekezdése bevezető fordulatában:

a következő szövegrész:

„(5a)   A 2. cikk (1) bekezdésétől eltérve, a tagállamok illetékes hatóságai az általuk megfelelőnek ítélt feltételekkel engedélyezhetik az I. mellékletben a »Szervezetek« cím alatt 101. bejegyzési számon jegyzékbe vett szervezet birtokában lévő egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felszabadítását, vagy egyes pénzeszközöknek vagy gazdasági erőforrásoknak az említett szervezet számára történő rendelkezésre bocsátását annak megállapítását követően, hogy:”

helyesen:

„(5a)   A 2. cikktől eltérve, a tagállamok illetékes hatóságai az általuk megfelelőnek ítélt feltételekkel engedélyezhetik az I. mellékletben a »Szervezetek« cím alatt 101. bejegyzési számon jegyzékbe vett szervezethez tartozó egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felszabadítását, vagy egyes pénzeszközöknek vagy gazdasági erőforrásoknak az említett szervezet számára történő rendelkezésre bocsátását annak megállapítását követően, hogy:”.

| 2. | A 3. oldalon, az 1. cikk 2. pontjában, a 6b. cikk (5b) bekezdésében: |
| --- | --- |

2.

A 3. oldalon, az 1. cikk 2. pontjában, a 6b. cikk (5b) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(5b)   A 2. cikk (1) bekezdésétől eltérve, a tagállamok illetékes hatóságai az általuk megfelelőnek ítélt feltételekkel engedélyezhetik az I. mellékletben a »Szervezetek« cím alatt 190. bejegyzési számon jegyzékbe vett szervezet birtokában lévő egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felszabadítását, vagy egyes pénzeszközöknek vagy gazdasági erőforrásoknak az említett szervezet számára történő rendelkezésre bocsátását, annak megállapítását követően, hogy az ilyen pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások olyan műveletek, szerződések vagy egyéb megállapodások 2023. augusztus 26-ig történő megszüntetéséhez szükségesek, amelyeket az említett szervezettel 2023. február 25. előtt hoztak létre, illetve kötöttek, vagy annak részvételével folytattak.”

helyesen:

„(5b)   A 2. cikktől eltérve, a tagállamok illetékes hatóságai az általuk megfelelőnek ítélt feltételekkel engedélyezhetik az I. mellékletben a »Szervezetek« cím alatt 190. bejegyzési számon jegyzékbe vett szervezethez tartozó egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felszabadítását, vagy egyes pénzeszközöknek vagy gazdasági erőforrásoknak az említett szervezet számára történő rendelkezésre bocsátását, annak megállapítását követően, hogy az ilyen pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások olyan műveletek, szerződések vagy egyéb megállapodások 2023. augusztus 26-ig történő megszüntetéséhez szükségesek, amelyeket az említett szervezettel 2023. február 25. előtt hoztak létre, illetve kötöttek, vagy annak részvételével folytattak.”

---

| 2023.3.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 67/61 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 67/61

---

Helyesbítés az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/145/KKBP határozat módosításáról szóló, 2023. február 25-i (KKBP) 2023/432 tanácsi határozathoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 59I., 2023. február 25.
  )

| 1. | A 438. oldalon az 1. cikk 1. c) pontjában a 2. cikk (22) bekezdésének bevezető szövegében: |
| --- | --- |

1.

A 438. oldalon az 1. cikk 1. c) pontjában a 2. cikk (22) bekezdésének bevezető szövegében:

a következő szövegrész:

„22)   Az (1) és (2) bekezdéstől eltérve, a tagállamok illetékes hatóságai az általuk megfelelőnek ítélt feltételekkel engedélyezhetik a mellékletben a »Szervezetek« cím alatt, a 101. bejegyzési számon jegyzékbe vett szervezet birtokában lévő egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felszabadítását, vagy egyes pénzeszközöknek vagy gazdasági erőforrásoknak az említett szervezet számára történő rendelkezésre bocsátását annak megállapítását követően, hogy:”

helyesen:

„22)   Az (1) és (2) bekezdéstől eltérve, a tagállamok illetékes hatóságai az általuk megfelelőnek ítélt feltételekkel engedélyezhetik a mellékletben a »Szervezetek« cím alatt, a 101. bejegyzési számon jegyzékbe vett szervezethez tartozó egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felszabadítását, vagy egyes pénzeszközöknek vagy gazdasági erőforrásoknak az említett szervezet számára történő rendelkezésre bocsátását, annak megállapítását követően, hogy:”

| 2. | A 438. oldalon az 1. cikk 1. c) pontjában a 2. cikk (23) bekezdésében: |
| --- | --- |

2.

A 438. oldalon az 1. cikk 1. c) pontjában a 2. cikk (23) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„23)   Az (1) és (2) bekezdéstől eltérve, a tagállamok illetékes hatóságai az általuk megfelelőnek ítélt feltételekkel engedélyezhetik a mellékletben a »Szervezetek« cím alatt, a 190. bejegyzési számon jegyzékbe vett szervezet birtokában lévő egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felszabadítását, vagy egyes pénzeszközöknek vagy gazdasági erőforrásoknak az említett szervezet számára történő rendelkezésre bocsátását, annak megállapítását követően, hogy az ilyen pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások olyan műveletek, szerződések vagy egyéb megállapodások 2023. augusztus 26-ig történő megszüntetéséhez szükségesek, amelyeket az említett szervezettel 2023. február 25. előtt hoztak létre, illetve kötöttek, vagy annak részvételével folytattak.«”

helyesen:

„23)   Az (1) és (2) bekezdéstől eltérve, a tagállamok illetékes hatóságai az általuk megfelelőnek ítélt feltételekkel engedélyezhetik a mellékletben a »Szervezetek« cím alatt, a 190. bejegyzési számon jegyzékbe vett szervezethez tartozó egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felszabadítását, vagy egyes pénzeszközöknek vagy gazdasági erőforrásoknak az említett szervezet számára történő rendelkezésre bocsátását, annak megállapítását követően, hogy az ilyen pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások olyan műveletek, szerződések vagy egyéb megállapodások 2023. augusztus 26-ig történő megszüntetéséhez szükségesek, amelyeket az említett szervezettel 2023. február 25. előtt hoztak létre, illetve kötöttek, vagy annak egyéb részvételével folytattak.«”

---