# Euroopa Liidu C 102/2009

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2009.102.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 102 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide1. mai 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2009.102.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 102

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide1. mai 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Kohus |
| 2009/C 102/01 | Euroopa Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu TeatajasELT C 90, 18.4.2009 | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Kohus

2009/C 102/01

Euroopa Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu TeatajasELT C 90, 18.4.2009

Euroopa Liidu Teatajas

1

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Kohus |
| 2009/C 102/02 | Kohtuasi C-205/06: Euroopa Kohtu (suurkoda) 3. märtsi 2009. aasta otsus – Euroopa Ühenduste Komisjon versus Austria Vabariik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — EÜ artikli 307 teise lõigu rikkumine — Enne liikmesriigi ühinemist Euroopa Liiduga kolmandate riikidega sõlmitud kahepoolsete lepingute ja EÜ asutamislepingu vaheliste vastuolude kõrvaldamiseks vajalike meetmete vastu võtmata jätmine — Austria Vabariigi sõlmitud investeerimislepingud Korea Vabariigi, Cabo Verde Vabariigi, Hiina Rahvavabariigi, Malaisia, Venemaa Föderatsiooni ja Türgi Vabariigiga) | 2 |
| 2009/C 102/03 | Kohtuasi C-249/06: Euroopa Kohtu (suurkoda) 3. märtsi 2009. aasta otsus – Euroopa Ühenduste Komisjon versus Rootsi Kuningriik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — EÜ artikli 307 teise lõigu rikkumine — Enne liikmesriigi ühinemist Euroopa Liiduga kolmandate riikidega sõlmitud kahepoolsete lepingute ja EÜ asutamislepingu vaheliste vastuolude kõrvaldamiseks vajalike meetmete vastu võtmata jätmine — Rootsi Kuningriigi sõlmitud investeerimislepingud Argentina Vabariigi, Boliivia Vabariigi, Côte d’Ivoire’i Vabariigi, Egiptuse Araabia Vabariigi, Hongkongi, Indoneesia Vabariigi, Hiina Rahvavabariigi, Madagaskari Vabariigi, Malaisia, Pakistani Islamivabariigi, Peruu Vabariigi, Senegali Vabariigi, Sri Lanka Demokraatliku Sotsialistliku Vabariigi, Tuneesia Vabariigi, Vietnami Sotsialistliku Vabariigi, Jeemeni Vabariigi ja endise Jugoslaavia Föderatiivse Sotsialistliku Vabariigiga) | 2 |
| 2009/C 102/04 | Kohtuasi C-88/07: Euroopa Kohtu (esimene koda) 5. märtsi 2009. aasta otsus – Euroopa Ühenduste Komisjon versus Hispaania Kuningriik (EÜ artiklid 28 ja 30 — Kaupade vaba liikumine — Direktiiv 2001/38/EÜ — Ravimtaimepõhised tooted — Ravimiteks klassifitseeritud tooted — Teistes liikmesriikides toidulisanditena või dieettoodetena seaduslikult toodetud või turustatud tooted — Mõiste ravim — Müügiluba — Takistus — Õigustatus — Rahvatervis — Tarbijakaitse — Proportsionaalsus — Otsus nr 3052/95/EÜ — Informatsiooni vahetamise kord selliste siseriiklike meetmete kohta, millega kaldutakse kõrvale ühenduse territooriumil kaupade vaba liikumise põhimõttest) | 3 |
| 2009/C 102/05 | Kohtuasi C-222/07: Euroopa Kohtu (teine koda) 5. märtsi 2009. aasta otsus (Tribunal Supremo (Hispaania) eelotsusetaotlus) – Unión de Televisiones Comerciales Asociadas (UTECA) versus Administración General del Estado (Eelotsusetaotlus — EÜ artikkel 12 — Kodakondsuse alusel diskrimineerimise keeld — EÜ artiklid 39, 43, 49 ja 56 — EÜ asutamislepinguga tagatud põhivabadused — EÜ artikkel 87 — Riigiabi — Direktiiv 89/552/EMÜ — Teleringhäälingutegevus — Televisiooniorganisatsiooni kohustus kulutada osa oma tegevustulust Euroopa päritolu mängu- ja telefilmide tootmise eelrahastamisele, kusjuures 60 % sellest rahastamisest tuleb kasutada selliste teoste rahastamiseks, mille originaalkeel on üks Hispaania Kuningriigi ametlikest keeltest ja mille on enamjaolt tootnud Hispaania filmitööstus) | 4 |
| 2009/C 102/06 | Kohtuasi C-302/07: Euroopa Kohtu (neljas koda) 5. märtsi 2009. aasta otsus (VAT and Duties Tribunali, London, eelotsusetaotlus – Ühendkuningriik) – J D Wetherspoon PLC versus The Commissioners of Her Majesty’s Revenue & Customs (Esimene ja kuues käibemaksudirektiiv — Neutraalse maksustamise ja proportsionaalsuse põhimõtted — Käibemaksusummade ümardamise eeskirjad — Ümardamise meetodid ja tasandid) | 5 |
| 2009/C 102/07 | Kohtuasi C-350/07: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 5. märtsi 2009. aasta otsus (Sächsisches Landessozialgericht’i (Saksamaa) eelotsusetaotlus) – Kattner Stahlbau versus Maschinenbau- und Metall- Berufsgenossenschaft (Konkurents — EÜ artiklid 81, 82 ja 86 — Kohustuslik liikmesus tööõnnetus- ja kutsehaiguskindlustust pakkuvas üksuses — Mõiste ettevõtja — Valitseva seisundi kuritarvitamine — Teenuste osutamise vabadus — EÜ artiklid 49 ja 50 — Piirangud — Õigustatus — Sotsiaalkindlustussüsteemi finantstasakaalu tõsise kahjustamise oht) | 5 |
| 2009/C 102/08 | Kohtuasi C-388/07: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 5. märtsi 2009. aasta otsus (High Court of Justice’i (England & Wales), Queen’s Bench Division’i (Administrative Court) (Ühendkuningriik) eelotsusetaotlus) – The Queen, The Incorporated Trustees of the National Council for Ageing (Age Concern England) versus Secretary of State for Business, Enterprise and Regulatory Reform (Direktiiv 2000/78 — Võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel — Vanuseline diskrimineerimine — Töölt vabastamine pensionile saatmise tõttu — Õigustatus) | 6 |
| 2009/C 102/09 | Kohtuasi C-479/07: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 5. märtsi 2009. aasta otsus – Prantsuse Vabariik versus Euroopa Liidu Nõukogu (Tühistamishagi — Määrus (EÜ) nr 809/2007 — Mõiste triivvõrk määratlus — Thonaille-võrk — Põhjendamiskohutus — Proportsionaalsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtete rikkumine) | 7 |
| 2009/C 102/10 | Kohtuasi C-545/07: Euroopa Kohtu (neljas koda) 5. märtsi 2009. aasta otsus (Sofiyski gradski sad eelotsusetaotlus – Bulgaaria) – Apis-Hristovich EOOD versus Lakorda AD (Direktiiv 96/9/EÜ — Andmebaaside õiguskaitse — Sui generis õigus — Andmebaasi sisu kogumine, kontrollimine või esitamine — Väljavõtte tegemine — Andmebaasi sisu oluline osa — Ametliku õigusteabe elektrooniline andmebaas) | 7 |
| 2009/C 102/11 | Kohtuasi C-556/07: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 5. märtsi 2009. aasta otsus – Euroopa Ühenduste Komisjon versus Prantsuse Vabariik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Ühine kalanduspoliitika — Määrus (EÜ) nr 894/97 — Triivvõrk — Mõiste — Thonaille-võrkud — Teatud liikide püügikeeld — Määrused (EMÜ) nr 2847/93 ja (EÜ) nr 2371/2002 — Sellise tõhusa kontrollisüsteemi puudumine, millega tagada sellest keelust kinnipidamine) | 8 |
| 2009/C 102/12 | Kohtuasi C-507/08: 21. novembril 2008 esitatud hagi – Euroopa Ühenduste Komisjon versus Slovaki Vabariik | 9 |
| 2009/C 102/13 | Kohtuasi C-14/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Verwaltungsgericht Berlin (Saksamaa) 12. jaanuaril 2009 – Hava Genc versus Land Berlin | 10 |
| 2009/C 102/14 | Kohtuasi C-45/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Arbeitsgericht Hamburg (Saksamaa) 2. veebruaril 2009 – Gisela Rosenbladt versus Ollerking Gebäudereinigungsges.mbH | 10 |
| 2009/C 102/15 | Kohtuasi C-49/09: 2. veebruaril 2009 esitatud hagi – Euroopa Ühenduste Komisjon versus Poola Vabariik | 11 |
| 2009/C 102/16 | Kohtuasi C-63/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Juzgado Mercantil 4 Barcelona (Hispaania) 13. veebruaril 2009 – Axel Walz versus Clickair S.A. | 11 |
| 2009/C 102/17 | Kohtuasi C-70/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Verwaltungsgerichtshof (Austria) 17. veebruaril 2009 – Alexander Hengartner ja Rudolf Gasser | 12 |
| 2009/C 102/18 | Kohtuasi C-72/09: Eelotsusetaotlus, mille 18. veebruaril 2009 esitas Cour de cassation (Prantsusmaa) – Établissements Rimbaud SA versus Directeur général de impôts, Directeur des services fiscaux d’Aix-en-Provance | 12 |
| 2009/C 102/19 | Kohtuasi C-74/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Cour de cassation (Belgia) 18. veebruaril 2009 – Bâtiments et Ponts Construction SA, Thyssenkrupp Industrieservice versus Berlaymont 2000 SA | 12 |
| 2009/C 102/20 | Kohtuasi C-75/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Commissione Tributaria Provinciale di Alessandria (Itaalia) 20. veebruaril 2009 – Agra Srl versus Agenzia Dogane Ufficio delle Dogane di Alessandria | 13 |
| 2009/C 102/21 | Kohtuasi C-77/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 20. veebruaril 2009 – Gowan Comercio Internacional e servicos limitada versus Ministero della Salute | 13 |
| 2009/C 102/22 | Kohtuasi C-78/09 P: Compagnie des bateaux mouches SA 24. veebruaril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Esimese Astme Kohtu (seitsmes koda) 10. detsembri 2008. aasta otsuse peale kohtuasjas T-365/06: Bateaux mouches versus Siseturu Ühtlustamise Amet | 13 |
| 2009/C 102/23 | Kohtuasi C-81/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Symvoulio tis Epikrateias (Kreeka) 25. veebruaril 2009 – Idryma Typou versus Ipourgos Tipou Kai Meson Mazikis Enimerosis | 14 |
| 2009/C 102/24 | Kohtuasi C-82/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Symvoulio tis Epikrateias (Kreeka) 25. veebruaril 2009 – Dimos Agios Nikalaos Kritis versus Ypourgos Agrotikis Anaptixis kai Trofimon | 14 |
| 2009/C 102/25 | Kohtuasi C-83/09 P: Euroopa Ühenduste Komisjoni 25. veebruaril 2009. aastal esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (seitsmes koda) 10. detsembri 2008 otsuse peale kohtuasjas T-388/02: Kronoply GmbH & Co. KG ja Kronotex GmbH & Co. KG versus Euroopa Ühenduste Komisjon, keda toetasid Zellstoff Stendal GmbH, Saksamaa Liitvabariik ja Land Sachsen-Anhalt | 15 |
| 2009/C 102/26 | Kohtuasi C-85/09 P: Portela – Comércio de artigos ortopédicos e hospitalares, Lda27. veebruaril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (kaheksas koda) 17. detsembri 2008. aasta otsuse peale kohtuasjas T-137/07: Portela – Comércio de artigos ortopédicos e hospitalares, Lda
  versus Euroopa Ühenduste Komisjon | 16 |
| 2009/C 102/27 | Kohtuasi C-86/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas VAT and Duties Tribunal, Manchester (Ühendkuningriik) 27. veebruaril 2009 – Future Health Technologies Ltd versus Her Majesty’s Commissioners of Revenue and Customs | 16 |
| | Esimese Astme Kohus |
| 2009/C 102/28 | Kohtuasi T-156/08 P: Esimese Astme Kohtu 16. märtsi 2009. aasta otsus – R versus komisjon (Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Katseajal olevad ametnikud — Katseaja aruanne — Isikut kahjustava meetme puudumine — Hagi esitamise tähtaeg — Hilinemine) | 18 |
| 2009/C 102/29 | Kohtuasi T-47/09: 9. veebruaril 2009 esitatud hagi – Deutsche Behindertenhilfe – Aktion Mensch versus Siseturu Ühtlustamise Amet (diegesellschafter.de) | 18 |
| 2009/C 102/30 | Kohtuasi T-55/09: 13. veebruaril 2009 esitatud hagi – Swarovski versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Swarovski (Daniel Swarovski Privat) | 18 |
| 2009/C 102/31 | Kohtuasi T-57/09: 9. veebruaril 2009 esitatud hagi – Alfastar Benelux versus nõukogu | 19 |
| 2009/C 102/32 | Kohtuasi T-60/09: 16. veebruaril 2009 esitatud hagi – Herhof versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Stabilator (stabilator) | 20 |
| 2009/C 102/33 | Kohtuasi T-61/09: 16. veebruaril 2009 esitatud hagi – Meica versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Bösinger Fleischwaren (Schinken King) | 21 |
| 2009/C 102/34 | Kohtuasi T-62/09: 13. veebruaril 2009 esitatud hagi – Rintisch versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Bariatrix Europe (PROTI SNACK) | 21 |
| 2009/C 102/35 | Kohtuasi T-63/09: 17. veebruaril 2009 esitatud hagi – Volkswagen AG versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Suzuki Motor (SWIFT GTi) | 22 |
| 2009/C 102/36 | Kohtuasi T-64/09: 16. veebruaril 2009 esitatud hagi – Micro Shaping versus Siseturu Ühtlustamise Amet (>packaging) | 23 |
| 2009/C 102/37 | Kohtuasi T-65/09 P: Enzo Reali 14. veebruaril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Avaliku Teenistuse Kohtu 11. detsembri 2008. aasta otsuse peale kohtuasjas F-136/06, Reali vs. komisjon | 23 |
| 2009/C 102/38 | Kohtuasi T-72/09: 18. veebruaril 2009 esitatud hagi – Pilkington Group jt versus komisjon | 24 |
| 2009/C 102/39 | Kohtuasi T-73/09: 18. veebruaril 2009 esitatud hagi – Compagnie de Saint-Gobain versus Euroopa Ühenduste Komisjon | 25 |
| 2009/C 102/40 | Kohtuasi T-74/09: 18. veebruaril 2009 esitatud hagi – Prantsusmaa versus komisjon | 26 |
| 2009/C 102/41 | Kohtuasi T-76/09: 16. veebruaril 2009 esitatud hagi – Mundipharma versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Asociación Farmaceuticos Mundi (FARMA MUNDI FARMACEUTICOS MUNDI) | 27 |
| 2009/C 102/42 | Kohtuasi T-78/09 P: Euroopa Parlamendi 25. veebruaril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Avaliku Teenistuse Kohtu 11. detsembri 2008. aasta otsuse peale kohtuasjas F-148/06: Collée vs. parlament | 28 |
| 2009/C 102/43 | Kohtuasi T-80/09 P: Euroopa Ühenduste Komisjoni 23. veebruaril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 9. detsembri 2008. aasta otsuse peale kohtuasjas F-52/05: Q versus komisjon | 28 |
| 2009/C 102/44 | Kohtuasi T-82/09: 20. veebruaril 2009 esitatud hagi – Dennekamp versus parlament | 29 |
| 2009/C 102/45 | Kohtuasi T-88/09: 27. veebruaril 2009 esitatud hagi – Idromacchine jt versus komisjon | 30 |
| 2009/C 102/46 | Kohtuasi T-90/09: 27. veebruaril 2009 esitatud hagi – Mojo Concerts ja Amsterdam Music Dome Exploitatie versus komisjon | 31 |
| 2009/C 102/47 | Kohtuasi T-91/09 P: Carina Skareby 2. märtsil 2009 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 15. detsembri 2008. aasta otsuse peale kohtuasjas F-34/07, Skareby versus komisjon | 32 |
| 2009/C 102/48 | Kohtuasi T-95/09: 26. veebruaril 2009 esitatud hagi – United Phosphorus versus komisjon | 32 |
| 2009/C 102/49 | Kohtuasi T-98/09: 11. märtsil 2009 esitatud hagi – Tubesca versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Tubos del Mediterráneo (T TUMESA DEL MEDITERRANEO S.A.) | 33 |
| 2009/C 102/50 | Kohtuasi T-99/09: 4. märtsil 2009 esitatud hagi – Itaalia versus komisjon | 34 |
| | Avaliku Teenistuse Kohus |
| 2009/C 102/51 | Kohtuasi F-104/06: Avaliku Teenistuse Kohtu 12. märtsi 2009. aasta otsus – Arpaillange jt versus komisjon (Avalik teenistus — Lepingulised töötajad — Töölevõtmine — Määramine — Endised sõltumatud eksperdid — Diplom — Töökogemus — Õigusvastasuse väide) | 36 |
| 2009/C 102/52 | Kohtuasi F-24/07: Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 12. märtsi 2009. aasta otsus – Lafleur Tighe versus komisjon (Avalik teenistus — Lepingulised töötajad — Töölevõtmine — Palgaastmele määramine — Endised sõltumatud eksperdid — Töökogemus — Diplom — Vastavustunnistus — Vastuvõetavus — Uus ja oluline asjaolu) | 36 |
| 2009/C 102/53 | Kohtuasi F-63/07: Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 3. märtsi 2009. aasta otsus – Patsarika versus Cedefop (Avalik teenistus — Lepinguline töötaja — Teisele ametikohale määramine — Kaitseõigus — Katseaja lõppemisel teenistusest vabastamine — Tagaseljamenetlus) | 37 |
| 2009/C 102/54 | Kohtuasi F-98/07: Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 29. jaanuari 2009. aasta otsus – Petrilli versus komisjon (Avalik teenistus — Lepinguline abiteenistuja — Vastuvõetavus — Isikut kahjustav meede — Muude teenistujate teenistustingimuste artiklid 3b ja 88 — Lepingu kestus — Komisjoni 28. aprilli 2004. aasta otsus komisjoni teenistuses olevate mittealaliste töötajate teenistusaja maksimaalse kestuse kohta — Õiguspärasus) | 37 |
| 2009/C 102/55 | Kohtuasi F-100/07: Avaliku Teenistuse Kohtu (esimene koda) 10. märtsi 2009. aasta otsus – Tsirimiagos versus Regioonide Komitee (Avalik teenistus — Ametnikud — Töötasu — Ühe osa töötasu ülekandmine väljapoole töökohariiki — Vanade personalieeskirjade VII lisa artikli 17 lõike 2 punkt b — Eluaseme hoiukonto — Alusetult saadu tagastamine — Tingimused — Ülekannete ebaseaduslikkus — Ilmselge ebaseaduslikkus) | 38 |
| 2009/C 102/56 | Kohtuasi F-106/07: Avaliku Teenistuse Kohtu (esimene koda) 10. märtsi 2009. aasta otsus – Giaprakis versus regioonide komitee (Avalik teenistus — Ametnikud — Töötasu — Rahalise tasu osaline ülekandmine väljapoole teenistuskohta — Endiste personalieeskirjade VII lisa artikli 17 lõike 2 punkt b — Hoius-eluase — Alusetult makstud summade tagastamine — Ülekannete ebaseaduslikkus — Rikkumise ilmne iseloom) | 38 |
| 2009/C 102/57 | Kohtuasi F-4/08: Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 12. märtsi 2009. aasta otsus – Hambura versus parlament (Avalik teenistus — Ajutised töötajad — Töölevõtmine — Valikumenetlus — Mittelubamine — Konkursiteade PE/95/S — ELTs avalduse esitamise vormi kasutamata jätmine — Vastuvõetavus — Eelnev haldusmenetlus) | 39 |
| 2009/C 102/58 | Kohtuasi F-7/08: Avaliku Teenistuse Kohtu (kolmas koda) 11. veebruari 2009. aasta otsus – Schönberger versus parlament (Avalik teenistus — Ametnikud — Edutamine — Teenete võrdlev hindamine — Teenetepunktide andmine — Võrdse kohtlemise põhimõte) | 39 |
| 2009/C 102/59 | Kohtuasi F-88/07: Avaliku Teenistuse Kohtu kolmanda koja esimehe 12. novembri 2008. aasta määrus – Domínguez González versus komisjon (Avalik teenistus — Tehniline abi — Pädevuse puudumise vastuväide — Vastuvõetamatuse vastuväide — Avaliku Teenistuse Kohtu pädevuse puudumine) | 40 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Kohus

2009/C 102/02

Kohtuasi C-205/06: Euroopa Kohtu (suurkoda) 3. märtsi 2009. aasta otsus – Euroopa Ühenduste Komisjon versus Austria Vabariik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — EÜ artikli 307 teise lõigu rikkumine — Enne liikmesriigi ühinemist Euroopa Liiduga kolmandate riikidega sõlmitud kahepoolsete lepingute ja EÜ asutamislepingu vaheliste vastuolude kõrvaldamiseks vajalike meetmete vastu võtmata jätmine — Austria Vabariigi sõlmitud investeerimislepingud Korea Vabariigi, Cabo Verde Vabariigi, Hiina Rahvavabariigi, Malaisia, Venemaa Föderatsiooni ja Türgi Vabariigiga)

versus

2

2009/C 102/03

Kohtuasi C-249/06: Euroopa Kohtu (suurkoda) 3. märtsi 2009. aasta otsus – Euroopa Ühenduste Komisjon versus Rootsi Kuningriik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — EÜ artikli 307 teise lõigu rikkumine — Enne liikmesriigi ühinemist Euroopa Liiduga kolmandate riikidega sõlmitud kahepoolsete lepingute ja EÜ asutamislepingu vaheliste vastuolude kõrvaldamiseks vajalike meetmete vastu võtmata jätmine — Rootsi Kuningriigi sõlmitud investeerimislepingud Argentina Vabariigi, Boliivia Vabariigi, Côte d’Ivoire’i Vabariigi, Egiptuse Araabia Vabariigi, Hongkongi, Indoneesia Vabariigi, Hiina Rahvavabariigi, Madagaskari Vabariigi, Malaisia, Pakistani Islamivabariigi, Peruu Vabariigi, Senegali Vabariigi, Sri Lanka Demokraatliku Sotsialistliku Vabariigi, Tuneesia Vabariigi, Vietnami Sotsialistliku Vabariigi, Jeemeni Vabariigi ja endise Jugoslaavia Föderatiivse Sotsialistliku Vabariigiga)

versus

2

2009/C 102/04

Kohtuasi C-88/07: Euroopa Kohtu (esimene koda) 5. märtsi 2009. aasta otsus – Euroopa Ühenduste Komisjon versus Hispaania Kuningriik (EÜ artiklid 28 ja 30 — Kaupade vaba liikumine — Direktiiv 2001/38/EÜ — Ravimtaimepõhised tooted — Ravimiteks klassifitseeritud tooted — Teistes liikmesriikides toidulisanditena või dieettoodetena seaduslikult toodetud või turustatud tooted — Mõiste ravim — Müügiluba — Takistus — Õigustatus — Rahvatervis — Tarbijakaitse — Proportsionaalsus — Otsus nr 3052/95/EÜ — Informatsiooni vahetamise kord selliste siseriiklike meetmete kohta, millega kaldutakse kõrvale ühenduse territooriumil kaupade vaba liikumise põhimõttest)

versus

3

2009/C 102/05

Kohtuasi C-222/07: Euroopa Kohtu (teine koda) 5. märtsi 2009. aasta otsus (Tribunal Supremo (Hispaania) eelotsusetaotlus) – Unión de Televisiones Comerciales Asociadas (UTECA) versus Administración General del Estado (Eelotsusetaotlus — EÜ artikkel 12 — Kodakondsuse alusel diskrimineerimise keeld — EÜ artiklid 39, 43, 49 ja 56 — EÜ asutamislepinguga tagatud põhivabadused — EÜ artikkel 87 — Riigiabi — Direktiiv 89/552/EMÜ — Teleringhäälingutegevus — Televisiooniorganisatsiooni kohustus kulutada osa oma tegevustulust Euroopa päritolu mängu- ja telefilmide tootmise eelrahastamisele, kusjuures 60 % sellest rahastamisest tuleb kasutada selliste teoste rahastamiseks, mille originaalkeel on üks Hispaania Kuningriigi ametlikest keeltest ja mille on enamjaolt tootnud Hispaania filmitööstus)

versus

4

2009/C 102/06

Kohtuasi C-302/07: Euroopa Kohtu (neljas koda) 5. märtsi 2009. aasta otsus (VAT and Duties Tribunali, London, eelotsusetaotlus – Ühendkuningriik) – J D Wetherspoon PLC versus The Commissioners of Her Majesty’s Revenue & Customs (Esimene ja kuues käibemaksudirektiiv — Neutraalse maksustamise ja proportsionaalsuse põhimõtted — Käibemaksusummade ümardamise eeskirjad — Ümardamise meetodid ja tasandid)

versus

5

2009/C 102/07

Kohtuasi C-350/07: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 5. märtsi 2009. aasta otsus (Sächsisches Landessozialgericht’i (Saksamaa) eelotsusetaotlus) – Kattner Stahlbau versus Maschinenbau- und Metall- Berufsgenossenschaft (Konkurents — EÜ artiklid 81, 82 ja 86 — Kohustuslik liikmesus tööõnnetus- ja kutsehaiguskindlustust pakkuvas üksuses — Mõiste ettevõtja — Valitseva seisundi kuritarvitamine — Teenuste osutamise vabadus — EÜ artiklid 49 ja 50 — Piirangud — Õigustatus — Sotsiaalkindlustussüsteemi finantstasakaalu tõsise kahjustamise oht)

versus

5

2009/C 102/08

Kohtuasi C-388/07: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 5. märtsi 2009. aasta otsus (High Court of Justice’i (England & Wales), Queen’s Bench Division’i (Administrative Court) (Ühendkuningriik) eelotsusetaotlus) – The Queen, The Incorporated Trustees of the National Council for Ageing (Age Concern England) versus Secretary of State for Business, Enterprise and Regulatory Reform (Direktiiv 2000/78 — Võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel — Vanuseline diskrimineerimine — Töölt vabastamine pensionile saatmise tõttu — Õigustatus)

versu

6

2009/C 102/09

Kohtuasi C-479/07: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 5. märtsi 2009. aasta otsus – Prantsuse Vabariik versus Euroopa Liidu Nõukogu (Tühistamishagi — Määrus (EÜ) nr 809/2007 — Mõiste triivvõrk määratlus — Thonaille-võrk — Põhjendamiskohutus — Proportsionaalsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtete rikkumine)

versus

7

2009/C 102/10

Kohtuasi C-545/07: Euroopa Kohtu (neljas koda) 5. märtsi 2009. aasta otsus (Sofiyski gradski sad eelotsusetaotlus – Bulgaaria) – Apis-Hristovich EOOD versus Lakorda AD (Direktiiv 96/9/EÜ — Andmebaaside õiguskaitse — Sui generis õigus — Andmebaasi sisu kogumine, kontrollimine või esitamine — Väljavõtte tegemine — Andmebaasi sisu oluline osa — Ametliku õigusteabe elektrooniline andmebaas)

versus

7

2009/C 102/11

Kohtuasi C-556/07: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 5. märtsi 2009. aasta otsus – Euroopa Ühenduste Komisjon versus Prantsuse Vabariik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Ühine kalanduspoliitika — Määrus (EÜ) nr 894/97 — Triivvõrk — Mõiste — Thonaille-võrkud — Teatud liikide püügikeeld — Määrused (EMÜ) nr 2847/93 ja (EÜ) nr 2371/2002 — Sellise tõhusa kontrollisüsteemi puudumine, millega tagada sellest keelust kinnipidamine)

versus

8

2009/C 102/12

Kohtuasi C-507/08: 21. novembril 2008 esitatud hagi – Euroopa Ühenduste Komisjon versus Slovaki Vabariik

versus

9

2009/C 102/13

Kohtuasi C-14/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Verwaltungsgericht Berlin (Saksamaa) 12. jaanuaril 2009 – Hava Genc versus Land Berlin

versus

10

2009/C 102/14

Kohtuasi C-45/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Arbeitsgericht Hamburg (Saksamaa) 2. veebruaril 2009 – Gisela Rosenbladt versus Ollerking Gebäudereinigungsges.mbH

versus

10

2009/C 102/15

Kohtuasi C-49/09: 2. veebruaril 2009 esitatud hagi – Euroopa Ühenduste Komisjon versus Poola Vabariik

versus

11

2009/C 102/16

Kohtuasi C-63/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Juzgado Mercantil 4 Barcelona (Hispaania) 13. veebruaril 2009 – Axel Walz versus Clickair S.A.

versus

11

2009/C 102/17

Kohtuasi C-70/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Verwaltungsgerichtshof (Austria) 17. veebruaril 2009 – Alexander Hengartner ja Rudolf Gasser

12

2009/C 102/18

Kohtuasi C-72/09: Eelotsusetaotlus, mille 18. veebruaril 2009 esitas Cour de cassation (Prantsusmaa) – Établissements Rimbaud SA versus Directeur général de impôts, Directeur des services fiscaux d’Aix-en-Provance

versus

12

2009/C 102/19

Kohtuasi C-74/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Cour de cassation (Belgia) 18. veebruaril 2009 – Bâtiments et Ponts Construction SA, Thyssenkrupp Industrieservice versus Berlaymont 2000 SA

versus

12

2009/C 102/20

Kohtuasi C-75/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Commissione Tributaria Provinciale di Alessandria (Itaalia) 20. veebruaril 2009 – Agra Srl versus Agenzia Dogane Ufficio delle Dogane di Alessandria

versus

13

2009/C 102/21

Kohtuasi C-77/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 20. veebruaril 2009 – Gowan Comercio Internacional e servicos limitada versus Ministero della Salute

versus

13

2009/C 102/22

Kohtuasi C-78/09 P: Compagnie des bateaux mouches SA 24. veebruaril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Esimese Astme Kohtu (seitsmes koda) 10. detsembri 2008. aasta otsuse peale kohtuasjas T-365/06: Bateaux mouches versus Siseturu Ühtlustamise Amet

versus

13

2009/C 102/23

Kohtuasi C-81/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Symvoulio tis Epikrateias (Kreeka) 25. veebruaril 2009 – Idryma Typou versus Ipourgos Tipou Kai Meson Mazikis Enimerosis

versus

14

2009/C 102/24

Kohtuasi C-82/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Symvoulio tis Epikrateias (Kreeka) 25. veebruaril 2009 – Dimos Agios Nikalaos Kritis versus Ypourgos Agrotikis Anaptixis kai Trofimon

versus

14

2009/C 102/25

Kohtuasi C-83/09 P: Euroopa Ühenduste Komisjoni 25. veebruaril 2009. aastal esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (seitsmes koda) 10. detsembri 2008 otsuse peale kohtuasjas T-388/02: Kronoply GmbH & Co. KG ja Kronotex GmbH & Co. KG versus Euroopa Ühenduste Komisjon, keda toetasid Zellstoff Stendal GmbH, Saksamaa Liitvabariik ja Land Sachsen-Anhalt

versus

15

2009/C 102/26

Kohtuasi C-85/09 P: Portela – Comércio de artigos ortopédicos e hospitalares, Lda27. veebruaril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (kaheksas koda) 17. detsembri 2008. aasta otsuse peale kohtuasjas T-137/07: Portela – Comércio de artigos ortopédicos e hospitalares, Lda
  versus Euroopa Ühenduste Komisjon

da

da

versus

16

2009/C 102/27

Kohtuasi C-86/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas VAT and Duties Tribunal, Manchester (Ühendkuningriik) 27. veebruaril 2009 – Future Health Technologies Ltd versus Her Majesty’s Commissioners of Revenue and Customs

versus

16

Esimese Astme Kohus

2009/C 102/28

Kohtuasi T-156/08 P: Esimese Astme Kohtu 16. märtsi 2009. aasta otsus – R versus komisjon (Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Katseajal olevad ametnikud — Katseaja aruanne — Isikut kahjustava meetme puudumine — Hagi esitamise tähtaeg — Hilinemine)

versus

18

2009/C 102/29

Kohtuasi T-47/09: 9. veebruaril 2009 esitatud hagi – Deutsche Behindertenhilfe – Aktion Mensch versus Siseturu Ühtlustamise Amet (diegesellschafter.de)

versus

18

2009/C 102/30

Kohtuasi T-55/09: 13. veebruaril 2009 esitatud hagi – Swarovski versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Swarovski (Daniel Swarovski Privat)

versus

18

2009/C 102/31

Kohtuasi T-57/09: 9. veebruaril 2009 esitatud hagi – Alfastar Benelux versus nõukogu

versus

19

2009/C 102/32

Kohtuasi T-60/09: 16. veebruaril 2009 esitatud hagi – Herhof versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Stabilator (stabilator)

versus

20

2009/C 102/33

Kohtuasi T-61/09: 16. veebruaril 2009 esitatud hagi – Meica versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Bösinger Fleischwaren (Schinken King)

versus

21

2009/C 102/34

Kohtuasi T-62/09: 13. veebruaril 2009 esitatud hagi – Rintisch versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Bariatrix Europe (PROTI SNACK)

versus

21

2009/C 102/35

Kohtuasi T-63/09: 17. veebruaril 2009 esitatud hagi – Volkswagen AG versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Suzuki Motor (SWIFT GTi)

versus

22

2009/C 102/36

Kohtuasi T-64/09: 16. veebruaril 2009 esitatud hagi – Micro Shaping versus Siseturu Ühtlustamise Amet (>packaging)

versus

23

2009/C 102/37

Kohtuasi T-65/09 P: Enzo Reali 14. veebruaril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Avaliku Teenistuse Kohtu 11. detsembri 2008. aasta otsuse peale kohtuasjas F-136/06, Reali vs. komisjon

vs

23

2009/C 102/38

Kohtuasi T-72/09: 18. veebruaril 2009 esitatud hagi – Pilkington Group jt versus komisjon

versus

24

2009/C 102/39

Kohtuasi T-73/09: 18. veebruaril 2009 esitatud hagi – Compagnie de Saint-Gobain versus Euroopa Ühenduste Komisjon

versus

25

2009/C 102/40

Kohtuasi T-74/09: 18. veebruaril 2009 esitatud hagi – Prantsusmaa versus komisjon

versus

26

2009/C 102/41

Kohtuasi T-76/09: 16. veebruaril 2009 esitatud hagi – Mundipharma versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Asociación Farmaceuticos Mundi (FARMA MUNDI FARMACEUTICOS MUNDI)

versus

27

2009/C 102/42

Kohtuasi T-78/09 P: Euroopa Parlamendi 25. veebruaril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Avaliku Teenistuse Kohtu 11. detsembri 2008. aasta otsuse peale kohtuasjas F-148/06: Collée vs. parlament

vs

28

2009/C 102/43

Kohtuasi T-80/09 P: Euroopa Ühenduste Komisjoni 23. veebruaril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 9. detsembri 2008. aasta otsuse peale kohtuasjas F-52/05: Q versus komisjon

versus

28

2009/C 102/44

Kohtuasi T-82/09: 20. veebruaril 2009 esitatud hagi – Dennekamp versus parlament

versus

29

2009/C 102/45

Kohtuasi T-88/09: 27. veebruaril 2009 esitatud hagi – Idromacchine jt versus komisjon

versus

30

2009/C 102/46

Kohtuasi T-90/09: 27. veebruaril 2009 esitatud hagi – Mojo Concerts ja Amsterdam Music Dome Exploitatie versus komisjon

versus

31

2009/C 102/47

Kohtuasi T-91/09 P: Carina Skareby 2. märtsil 2009 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 15. detsembri 2008. aasta otsuse peale kohtuasjas F-34/07, Skareby versus komisjon

versus

32

2009/C 102/48

Kohtuasi T-95/09: 26. veebruaril 2009 esitatud hagi – United Phosphorus versus komisjon

versus

32

2009/C 102/49

Kohtuasi T-98/09: 11. märtsil 2009 esitatud hagi – Tubesca versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Tubos del Mediterráneo (T TUMESA DEL MEDITERRANEO S.A.)

versus

33

2009/C 102/50

Kohtuasi T-99/09: 4. märtsil 2009 esitatud hagi – Itaalia versus komisjon

versus

34

Avaliku Teenistuse Kohus

2009/C 102/51

Kohtuasi F-104/06: Avaliku Teenistuse Kohtu 12. märtsi 2009. aasta otsus – Arpaillange jt versus komisjon (Avalik teenistus — Lepingulised töötajad — Töölevõtmine — Määramine — Endised sõltumatud eksperdid — Diplom — Töökogemus — Õigusvastasuse väide)

versus

36

2009/C 102/52

Kohtuasi F-24/07: Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 12. märtsi 2009. aasta otsus – Lafleur Tighe versus komisjon (Avalik teenistus — Lepingulised töötajad — Töölevõtmine — Palgaastmele määramine — Endised sõltumatud eksperdid — Töökogemus — Diplom — Vastavustunnistus — Vastuvõetavus — Uus ja oluline asjaolu)

versus

36

2009/C 102/53

Kohtuasi F-63/07: Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 3. märtsi 2009. aasta otsus – Patsarika versus Cedefop (Avalik teenistus — Lepinguline töötaja — Teisele ametikohale määramine — Kaitseõigus — Katseaja lõppemisel teenistusest vabastamine — Tagaseljamenetlus)

versus

37

2009/C 102/54

Kohtuasi F-98/07: Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 29. jaanuari 2009. aasta otsus – Petrilli versus komisjon (Avalik teenistus — Lepinguline abiteenistuja — Vastuvõetavus — Isikut kahjustav meede — Muude teenistujate teenistustingimuste artiklid 3b ja 88 — Lepingu kestus — Komisjoni 28. aprilli 2004. aasta otsus komisjoni teenistuses olevate mittealaliste töötajate teenistusaja maksimaalse kestuse kohta — Õiguspärasus)

versus

37

2009/C 102/55

Kohtuasi F-100/07: Avaliku Teenistuse Kohtu (esimene koda) 10. märtsi 2009. aasta otsus – Tsirimiagos versus Regioonide Komitee (Avalik teenistus — Ametnikud — Töötasu — Ühe osa töötasu ülekandmine väljapoole töökohariiki — Vanade personalieeskirjade VII lisa artikli 17 lõike 2 punkt b — Eluaseme hoiukonto — Alusetult saadu tagastamine — Tingimused — Ülekannete ebaseaduslikkus — Ilmselge ebaseaduslikkus)

versus

38

2009/C 102/56

Kohtuasi F-106/07: Avaliku Teenistuse Kohtu (esimene koda) 10. märtsi 2009. aasta otsus – Giaprakis versus regioonide komitee (Avalik teenistus — Ametnikud — Töötasu — Rahalise tasu osaline ülekandmine väljapoole teenistuskohta — Endiste personalieeskirjade VII lisa artikli 17 lõike 2 punkt b — Hoius-eluase — Alusetult makstud summade tagastamine — Ülekannete ebaseaduslikkus — Rikkumise ilmne iseloom)

versus

38

2009/C 102/57

Kohtuasi F-4/08: Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 12. märtsi 2009. aasta otsus – Hambura versus parlament (Avalik teenistus — Ajutised töötajad — Töölevõtmine — Valikumenetlus — Mittelubamine — Konkursiteade PE/95/S — ELTs avalduse esitamise vormi kasutamata jätmine — Vastuvõetavus — Eelnev haldusmenetlus)

versus

39

2009/C 102/58

Kohtuasi F-7/08: Avaliku Teenistuse Kohtu (kolmas koda) 11. veebruari 2009. aasta otsus – Schönberger versus parlament (Avalik teenistus — Ametnikud — Edutamine — Teenete võrdlev hindamine — Teenetepunktide andmine — Võrdse kohtlemise põhimõte)

versus

39

2009/C 102/59

Kohtuasi F-88/07: Avaliku Teenistuse Kohtu kolmanda koja esimehe 12. novembri 2008. aasta määrus – Domínguez González versus komisjon (Avalik teenistus — Tehniline abi — Pädevuse puudumise vastuväide — Vastuvõetamatuse vastuväide — Avaliku Teenistuse Kohtu pädevuse puudumine)

versus

40

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Kohus

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/1

---

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 102/01

Euroopa Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu Teatajas

ELT C 90, 18.4.2009

Eelmised väljaanded

ELT C 82, 4.4.2009

ELT C 69, 21.3.2009

ELT C 55, 7.3.2009

ELT C 44, 21.2.2009

ELT C 32, 7.2.2009

ELT C 19, 24.1.2009

Käesolevad tekstid on kättesaadavad:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Kohus

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/2

---

Euroopa Kohtu (suurkoda) 3. märtsi 2009. aasta otsus – Euroopa Ühenduste Komisjon versus Austria Vabariik

(Kohtuasi C-205/06) (1)

(Liikmesriigi kohustuste rikkumine - EÜ artikli 307 teise lõigu rikkumine - Enne liikmesriigi ühinemist Euroopa Liiduga kolmandate riikidega sõlmitud kahepoolsete lepingute ja EÜ asutamislepingu vaheliste vastuolude kõrvaldamiseks vajalike meetmete vastu võtmata jätmine - Austria Vabariigi sõlmitud investeerimislepingud Korea Vabariigi, Cabo Verde Vabariigi, Hiina Rahvavabariigi, Malaisia, Venemaa Föderatsiooni ja Türgi Vabariigiga)

2009/C 102/02

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: H. Støvlbæk, B. Martenczuk ja C. Tufvesson)

Kostja: Austria Vabariik (esindajad: C. Pesendorfer ja G. Thallinger)

Kostja toetuseks menetlusse astujad: Saksamaa Liitvabariik (esindajad: M. Lumma ja C. Blaschke), Leedu Vabariik (esindaja: D. Kriaučiūnas), Ungari Vabariik (esindajad: J. Fazekas, K. Szíjjártó ja M. Fehér), Soome Vabariik (esindajad: A. Guimaraes-Purokoski ja J. Heliskoski)

Kohtuasja ese

Liikmesriigi kohustuste rikkumine – EÜ artikli 307 teise lõigu rikkumine – Vajalike meetmete võtmata jätmine vastuolude kõrvaldamiseks enne liikmesriigi ühinemist Euroopa Ühendusega kolmandate riikidega sõlmitud kahepoolsete lepingute ja EÜ asutamislepingu vahel – Austria Vabariigi poolt sõlmitud kahepoolsed investeerimislepingud Korea Vabariigi, Roheneemesaarte, Hiina, Malaisia, Venemaa Föderatsiooni ja Türgiga.

Resolutiivosa

| 1. | Kuna Austria Vabariik ei võtnud vajalikke meetmeid vastuolude kõrvaldamiseks kapitali ülekandmist reguleerivate sätete osas, mis sisalduvad kahepoolsetes investeerimislepingutes Korea Vabariigi, Cabo Verde Vabariigi, Hiina Rahvavabariigi, Malaisia, Venemaa Föderatsiooni ja Türgi Vabariigiga, rikkus Austria Vabariik EÜ artikli 307 teisest lõigust tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

1.

Kuna Austria Vabariik ei võtnud vajalikke meetmeid vastuolude kõrvaldamiseks kapitali ülekandmist reguleerivate sätete osas, mis sisalduvad kahepoolsetes investeerimislepingutes Korea Vabariigi, Cabo Verde Vabariigi, Hiina Rahvavabariigi, Malaisia, Venemaa Föderatsiooni ja Türgi Vabariigiga, rikkus Austria Vabariik EÜ artikli 307 teisest lõigust tulenevaid kohustusi.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Austria Vabariigilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Austria Vabariigilt.

| 3. | Saksamaa Liitvabariik, Leedu Vabariik, Ungari Vabariik ja Soome Vabariik kannavad oma kohtukulud ise. |
| --- | --- |

3.

Saksamaa Liitvabariik, Leedu Vabariik, Ungari Vabariik ja Soome Vabariik kannavad oma kohtukulud ise.

---

(1)  ELT C 165, 15.7.2006.

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/2

---

Euroopa Kohtu (suurkoda) 3. märtsi 2009. aasta otsus – Euroopa Ühenduste Komisjon versus Rootsi Kuningriik

(Kohtuasi C-249/06) (1)

(Liikmesriigi kohustuste rikkumine - EÜ artikli 307 teise lõigu rikkumine - Enne liikmesriigi ühinemist Euroopa Liiduga kolmandate riikidega sõlmitud kahepoolsete lepingute ja EÜ asutamislepingu vaheliste vastuolude kõrvaldamiseks vajalike meetmete vastu võtmata jätmine - Rootsi Kuningriigi sõlmitud investeerimislepingud Argentina Vabariigi, Boliivia Vabariigi, Côte d’Ivoire’i Vabariigi, Egiptuse Araabia Vabariigi, Hongkongi, Indoneesia Vabariigi, Hiina Rahvavabariigi, Madagaskari Vabariigi, Malaisia, Pakistani Islamivabariigi, Peruu Vabariigi, Senegali Vabariigi, Sri Lanka Demokraatliku Sotsialistliku Vabariigi, Tuneesia Vabariigi, Vietnami Sotsialistliku Vabariigi, Jeemeni Vabariigi ja endise Jugoslaavia Föderatiivse Sotsialistliku Vabariigiga)

2009/C 102/03

Kohtumenetluse keel: rootsi

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: C. Tufvesson, B. Martenczuk ja H. Støvlbæk)

Kostja: Rootsi Kuningriik (esindajad: A. Falk ja K. Wistrand)

Kostja toetuseks menetlusse astujad: Leedu Vabariik (esindaja: D. Kriaučiūnas), Ungari Vabariik (esindajad: J. Fazekas, K. Szíjjártó ja M. Fehér), Soome Vabariik (esindajad: A. Guimaraes-Purokoski ja J. Heliskoski)

Kohtuasja ese

Liikmesriigi kohustuste rikkumine – EÜ artikli 307 teise lõigu rikkumine – Kolmanda riigiga enne Euroopa ühendustega ühinemist sõlmitud kahepoolsete lepingute ja EÜ asutamislepingu vaheliste vastuolude kõrvaldamiseks kõigi vajalike meetmete võtmata jätmine – Rootsi Kuningriigi ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahel sõlmitud kahepoolsed investeerimisalased lepingud ja veel kuueteistkümne riigiga sõlmitud investeerimisalased lepingud.

Resolutiivosa

| 1. | Kuna Rootsi Kuningriik ei võtnud vajalikke meetmeid vastuolude kõrvaldamiseks kapitali ülekandmist reguleerivate sätete osas, mis sisalduvad investeerimislepingutes Argentina Vabariigi, Boliivia Vabariigi, Côte d’Ivoire’i Vabariigi, Egiptuse Araabia Vabariigi, Hongkongi, Indoneesia Vabariigi, Hiina Rahvavabariigi, Madagaskari Vabariigi, Malaisia, Pakistani Islamivabariigi, Peruu Vabariigi, Senegali Vabariigi, Sri Lanka Demokraatliku Sotsialistliku Vabariigi, Tuneesia Vabariigi, Vietnami Sotsialistliku Vabariigi, Jeemeni Vabariigi ja endise Jugoslaavia Föderatiivse Sotsialistliku Vabariigiga, rikkus Rootsi Kuningriik EÜ artikli 307 teisest lõigust tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

1.

Kuna Rootsi Kuningriik ei võtnud vajalikke meetmeid vastuolude kõrvaldamiseks kapitali ülekandmist reguleerivate sätete osas, mis sisalduvad investeerimislepingutes Argentina Vabariigi, Boliivia Vabariigi, Côte d’Ivoire’i Vabariigi, Egiptuse Araabia Vabariigi, Hongkongi, Indoneesia Vabariigi, Hiina Rahvavabariigi, Madagaskari Vabariigi, Malaisia, Pakistani Islamivabariigi, Peruu Vabariigi, Senegali Vabariigi, Sri Lanka Demokraatliku Sotsialistliku Vabariigi, Tuneesia Vabariigi, Vietnami Sotsialistliku Vabariigi, Jeemeni Vabariigi ja endise Jugoslaavia Föderatiivse Sotsialistliku Vabariigiga, rikkus Rootsi Kuningriik EÜ artikli 307 teisest lõigust tulenevaid kohustusi.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Rootsi Kuningriigilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Rootsi Kuningriigilt.

| 3. | Leedu Vabariik, Ungari Vabariik ja Soome Vabariik kannavad oma kohtukulud ise. |
| --- | --- |

3.

Leedu Vabariik, Ungari Vabariik ja Soome Vabariik kannavad oma kohtukulud ise.

---

(1)  ELT C 178, 29.7.2006.

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/3

---

Euroopa Kohtu (esimene koda) 5. märtsi 2009. aasta otsus – Euroopa Ühenduste Komisjon versus Hispaania Kuningriik

(Kohtuasi C-88/07) (1)

(EÜ artiklid 28 ja 30 - Kaupade vaba liikumine - Direktiiv 2001/38/EÜ - Ravimtaimepõhised tooted - Ravimiteks klassifitseeritud tooted - Teistes liikmesriikides toidulisanditena või dieettoodetena seaduslikult toodetud või turustatud tooted - Mõiste „ravim” - Müügiluba - Takistus - Õigustatus - Rahvatervis - Tarbijakaitse - Proportsionaalsus - Otsus nr 3052/95/EÜ - Informatsiooni vahetamise kord selliste siseriiklike meetmete kohta, millega kaldutakse kõrvale ühenduse territooriumil kaupade vaba liikumise põhimõttest)

2009/C 102/04

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: S. Pardo Quintillán ja A. Alcover San Pedro)

Kostja: Hispaania Kuningriik (esindaja: J. Rodríguez Cárcamo)

Kohtuasja ese

Liikmesriigi kohustuste rikkumine – EÜ artiklite 28 ja 30 rikkumine – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 1995. aasta otsuse nr 3052/95/EÜ, millega kehtestatakse informatsiooni vahetamise kord selliste siseriiklike meetmete kohta, millega kaldutakse kõrvale ühenduse territooriumil kaupade vaba liikumise põhimõttest (EÜT L 321, lk 1; ELT eriväljaanne 13/15, lk 427) artiklite 1 ja 4 rikkumine

Resolutiivosa

| 1. | Kuna Hispaania Kuningriik






  — | kõrvaldas turult teises liikmesriigis seaduslikult toodetud ja/või turustatud ravimtaimepõhised tooted, lähtudes haldustavast kõrvaldada turult kõik tooted, mis sisaldavad ravimtaimi, mida ei ole kantud ministri 3. oktoobri 1973. aasta määruse, millega luuakse ravimtaimeliikidepõhiste valmististe eriregister (Orden Ministerial por la que se establece el registro especial para preparados a base de especies vegetales medicinales), muudetud, lisasse ega ka tervise- ja tarbijaministri 28. jaanuari 2004. aasta määruse SCO/190/2004, millega kehtestatakse loetelu taimedest, mille müük avalikkusele on nende mürgisuse tõttu keelatud või piiratud (Orden SCO/190/2004 por la que se establece la lista de plantas cuya venta al público queda prohibida o restringida por razón de su toxicidad), lisasse, ning mis ei ole valmistised, mis koosnevad üksnes ühest või mitmest ravimtaimest või nende tervetest osadest, tükkidest või pulbrist, sest neid tooteid peetakse ilma kohustusliku müügiloata turustatavateks ravimiteks, ja |
| --- | --- | --- |

1.

Kuna Hispaania Kuningriik

—

kõrvaldas turult teises liikmesriigis seaduslikult toodetud ja/või turustatud ravimtaimepõhised tooted, lähtudes haldustavast kõrvaldada turult kõik tooted, mis sisaldavad ravimtaimi, mida ei ole kantud ministri 3. oktoobri 1973. aasta määruse, millega luuakse ravimtaimeliikidepõhiste valmististe eriregister (Orden Ministerial por la que se establece el registro especial para preparados a base de especies vegetales medicinales), muudetud, lisasse ega ka tervise- ja tarbijaministri 28. jaanuari 2004. aasta määruse SCO/190/2004, millega kehtestatakse loetelu taimedest, mille müük avalikkusele on nende mürgisuse tõttu keelatud või piiratud (Orden SCO/190/2004 por la que se establece la lista de plantas cuya venta al público queda prohibida o restringida por razón de su toxicidad), lisasse, ning mis ei ole valmistised, mis koosnevad üksnes ühest või mitmest ravimtaimest või nende tervetest osadest, tükkidest või pulbrist, sest neid tooteid peetakse ilma kohustusliku müügiloata turustatavateks ravimiteks, ja

| — | jättis Euroopa Ühenduste Komisjoni sellest meetmest teavitamata, |
| --- | --- |

—

jättis Euroopa Ühenduste Komisjoni sellest meetmest teavitamata,

siis on Hispaania Kuningriik rikkunud kohustusi, mis tulenevad talle EÜ artiklitest 28 ja 30 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 1995. aasta otsuse nr 3052/95/EÜ, millega kehtestatakse informatsiooni vahetamise kord selliste siseriiklike meetmete kohta, millega kaldutakse kõrvale ühenduse territooriumil kaupade vaba liikumise põhimõttest, artiklitest 1 ja 4.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Hispaania Kuningriigilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Hispaania Kuningriigilt.

---

(1)  ELT C 95, 28.4.2007.

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/4

---

Euroopa Kohtu (teine koda) 5. märtsi 2009. aasta otsus (Tribunal Supremo (Hispaania) eelotsusetaotlus) – Unión de Televisiones Comerciales Asociadas (UTECA) versus Administración General del Estado

(Kohtuasi C-222/07) (1)

(Eelotsusetaotlus - EÜ artikkel 12 - Kodakondsuse alusel diskrimineerimise keeld - EÜ artiklid 39, 43, 49 ja 56 - EÜ asutamislepinguga tagatud põhivabadused - EÜ artikkel 87 - Riigiabi - Direktiiv 89/552/EMÜ - Teleringhäälingutegevus - Televisiooniorganisatsiooni kohustus kulutada osa oma tegevustulust Euroopa päritolu mängu- ja telefilmide tootmise eelrahastamisele, kusjuures 60 % sellest rahastamisest tuleb kasutada selliste teoste rahastamiseks, mille originaalkeel on üks Hispaania Kuningriigi ametlikest keeltest ja mille on enamjaolt tootnud Hispaania filmitööstus)

2009/C 102/05

Kohtumenetluse keel: hispaania

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal Supremo

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Unión de Televisiones Comerciales Asociadas (UTECA)

Kostja: Administración General del Estado

Menetluses osalesid: Federación de Asociaciones de Productores Audiovisuales, Radiotelevisíón Española (RTVE), Entidad de Gestión de Derechos de los Productores Audiovisuales (Egeda)

Kohtuasja ese

Eelotsusetaotlus – Tribunal Supremo – EÜ artikli 12, EÜ artikli 87 lõike 3 ja nõukogu 3. oktoobri 1989. aasta direktiivi 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 298, lk 23; ELT eriväljaanne 06/01, lk 224) artikli 3 lõike 1 tõlgendamine – Teleringhäälingu ettevõtjatele kohustus kulutada osa oma tegevustulust Euroopa päritolu mängu- ja telefilmide tootmise eelrahastamisele, kusjuures 60 % sellest rahastamisest tuleb kasutada selliste teoste rahastamiseks, mille originaalkeel on üks Hispaania ametlikest keeltest ja mille on enamjaolt tootnud Hispaania filmitööstus

Resolutiivosa

| 1. | Nõukogu 3. oktoobri 1989. aasta direktiivi 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 1997. aasta direktiiviga 97/36/EÜ, täpsemalt selle artiklit 3 ning EÜ artiklit 12 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus liikmesriigi meede, nagu põhikohtuasjas käsitletav meede, mis kohustab televisiooniorganisatsioone kulutama 5 % oma tegevustulust Euroopa päritolu lühi- ja täispikkade mängu- ja telefilmide eelrahastamisele ning täpsemalt kulutama 60 % sellest 5 %-st teostele, mille originaalkeel on üks selle liikmesriigi ametlikest keeltest. |
| --- | --- |

1.

Nõukogu 3. oktoobri 1989. aasta direktiivi 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 1997. aasta direktiiviga 97/36/EÜ, täpsemalt selle artiklit 3 ning EÜ artiklit 12 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus liikmesriigi meede, nagu põhikohtuasjas käsitletav meede, mis kohustab televisiooniorganisatsioone kulutama 5 % oma tegevustulust Euroopa päritolu lühi- ja täispikkade mängu- ja telefilmide eelrahastamisele ning täpsemalt kulutama 60 % sellest 5 %-st teostele, mille originaalkeel on üks selle liikmesriigi ametlikest keeltest.

| 2. | EÜ artiklit 87 tuleb tõlgendada nii, et liikmesriigi meede, nagu põhikohtuasjas käsitletav meede, mis kohustab televisiooniorganisatsioone kulutama 5 % oma tegevustulust Euroopa päritolu lühi- ja täispikkade mängu- ja telefilmide eelrahastamisele ning täpsemalt kulutama 60 % sellest 5 %-st teostele, mille originaalkeel on üks selle liikmesriigi ametlikest keeltest, ei ole selle liikmesriigi filmitööstusele antav riigiabi. |
| --- | --- |

2.

EÜ artiklit 87 tuleb tõlgendada nii, et liikmesriigi meede, nagu põhikohtuasjas käsitletav meede, mis kohustab televisiooniorganisatsioone kulutama 5 % oma tegevustulust Euroopa päritolu lühi- ja täispikkade mängu- ja telefilmide eelrahastamisele ning täpsemalt kulutama 60 % sellest 5 %-st teostele, mille originaalkeel on üks selle liikmesriigi ametlikest keeltest, ei ole selle liikmesriigi filmitööstusele antav riigiabi.

---

(1)  ELT C 155, 7.7.2007.

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/5

---

Euroopa Kohtu (neljas koda) 5. märtsi 2009. aasta otsus (VAT and Duties Tribunali, London, eelotsusetaotlus – Ühendkuningriik) – J D Wetherspoon PLC versus The Commissioners of Her Majesty’s Revenue & Customs

(Kohtuasi C-302/07) (1)

(Esimene ja kuues käibemaksudirektiiv - Neutraalse maksustamise ja proportsionaalsuse põhimõtted - Käibemaksusummade ümardamise eeskirjad - Ümardamise meetodid ja tasandid)

2009/C 102/06

Kohtumenetluse keel: inglise

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

VAT and Duties Tribunal, London

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: J D Wetherspoon PLC

Vastustaja: The Commissioners of Her Majesty’s Revenue & Customs

Kohtuasja ese

Eelotsusetaotlus – VAT and Duties Tribunal, London – Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (EÜT L 145, lk 1; ELT eriväljaanne 09/01, lk 23) artikli 11 A osa lõike 1 punkti a, artikli 12 lõike 3 punkti a ja artikli 22 lõike 3 punkti b ning nõukogu 11. aprilli 1967. aasta esimese direktiivi 67/227/EMÜ kumuleeruvaid käibemakse käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 71, lk 1301; ELT eriväljaanne 09/01, lk 3) artikli 2 esimese ja teise lõigu tõlgendamine – Käibemaksusummade ümardamise eeskirjad

Resolutsioon

| 1. | Tänases seisus ei sisalda ühenduse õigus ühtki täpsemat ettekirjutust käibemaksusummade ümardamise meetodi kohta. Kuna täpsemad ühenduse õigusnormid puuduvad, on liikmesriikide ülesanne kindlaks määrata käibemaksusummade ümardamise eeskirjad ja meetodid, samas on liikmesriigid kohustatud kindlaksmääramisel järgima põhimõtteid, millel ühine maksusüsteem põhineb, eelkõige neutraalse maksustamise ja proportsionaalsuse põhimõtteid. Eeskätt ei ole ühenduse õigusega vastuolus esiteks see, et kohaldatakse siseriiklikku normi, mis nõuab käibemaksusummade ümardamist ülespoole, kui kõnealuse väikseima rahaühiku murdosa on suurem või võrdne 0,50 ga, ning teiseks ei nõua ühenduse õigus, et maksukohustuslastel lubataks ümardada käibemaksusummat allapoole, kui see summa sisaldab riigi väikseima rahaühiku murdosa. |
| --- | --- |

1.

Tänases seisus ei sisalda ühenduse õigus ühtki täpsemat ettekirjutust käibemaksusummade ümardamise meetodi kohta. Kuna täpsemad ühenduse õigusnormid puuduvad, on liikmesriikide ülesanne kindlaks määrata käibemaksusummade ümardamise eeskirjad ja meetodid, samas on liikmesriigid kohustatud kindlaksmääramisel järgima põhimõtteid, millel ühine maksusüsteem põhineb, eelkõige neutraalse maksustamise ja proportsionaalsuse põhimõtteid. Eeskätt ei ole ühenduse õigusega vastuolus esiteks see, et kohaldatakse siseriiklikku normi, mis nõuab käibemaksusummade ümardamist ülespoole, kui kõnealuse väikseima rahaühiku murdosa on suurem või võrdne 0,50 ga, ning teiseks ei nõua ühenduse õigus, et maksukohustuslastel lubataks ümardada käibemaksusummat allapoole, kui see summa sisaldab riigi väikseima rahaühiku murdosa.

| 2. | Kuna täpsemad ühenduse õigusnormid puuduvad, tuleb igal liikmesriigil ühenduse õigusega seatud raamides, eelkõige neutraalse maksustamise ja proportsionaalsuse põhimõtteid järgides juhuks, kui müügihinnas sisaldub käibemaks, kindlaks määrata, millisel tasandil võib või tuleb ümardada käibemaksusumma, mis sisaldab riigi väikseima rahaühiku murdosa. |
| --- | --- |

2.

Kuna täpsemad ühenduse õigusnormid puuduvad, tuleb igal liikmesriigil ühenduse õigusega seatud raamides, eelkõige neutraalse maksustamise ja proportsionaalsuse põhimõtteid järgides juhuks, kui müügihinnas sisaldub käibemaks, kindlaks määrata, millisel tasandil võib või tuleb ümardada käibemaksusumma, mis sisaldab riigi väikseima rahaühiku murdosa.

| 3. | Kuna ettevõtjad, kes arvutavad oma kauba ja teenuste müügihinna koos käibemaksuga, on erinevas olukorras võrreldes nendega, kes teevad samasuguseid tehinguid ilma käibemaksuta, siis ei saa esimesena nimetatud ettevõtjad neutraalse maksustamise põhimõttele tuginedes nõuda, et neil lubataks samamoodi ümardada tasumisele kuuluvad käibemaksusummad allapoole kaubaliigi ja tehingu tasandil. |
| --- | --- |

3.

Kuna ettevõtjad, kes arvutavad oma kauba ja teenuste müügihinna koos käibemaksuga, on erinevas olukorras võrreldes nendega, kes teevad samasuguseid tehinguid ilma käibemaksuta, siis ei saa esimesena nimetatud ettevõtjad neutraalse maksustamise põhimõttele tuginedes nõuda, et neil lubataks samamoodi ümardada tasumisele kuuluvad käibemaksusummad allapoole kaubaliigi ja tehingu tasandil.

---

(1)  ELT C 211, 8.9.2007.

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/5

---

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 5. märtsi 2009. aasta otsus (Sächsisches Landessozialgericht’i (Saksamaa) eelotsusetaotlus) – Kattner Stahlbau versus Maschinenbau- und Metall- Berufsgenossenschaft

(Kohtuasi C-350/07) (1)

(Konkurents - EÜ artiklid 81, 82 ja 86 - Kohustuslik liikmesus tööõnnetus- ja kutsehaiguskindlustust pakkuvas üksuses - Mõiste „ettevõtja” - Valitseva seisundi kuritarvitamine - Teenuste osutamise vabadus - EÜ artiklid 49 ja 50 - Piirangud - Õigustatus - Sotsiaalkindlustussüsteemi finantstasakaalu tõsise kahjustamise oht)

2009/C 102/07

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sächsisches Landessozialgericht

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Kattner Stahlbau GmbH

Kostja: Maschinenbau- und Metall- Berufsgenossenschaft

Kohtuasja ese

Eelotsusetaotlus – Sächsisches Landessozialgericht – EÜ artiklite 81 ja 82 ning ühenduse õiguse muude sätete tõlgendamine – Siseriiklikud õigusnormid, mis kehtestavad kohustusliku tööõnnetus- ja kutsehaiguskindlustuse süsteemi, mis koosneb paljudest tööandjate vastutuskindlustusseltsidest (Berufsgenossenschaft) ning mille liikmelisus on kohustuslik ettevõtjate jaoks valdkondlikult pädeva kohaliku vastutuskindlustusseltsi kaudu – EÜ artiklite 81 ja 82 tähenduses „ettevõtja” omadused tööandjate vastutuskindlustusseltsil, mis on pädev iseseisvalt kindlaks määrama sissemakse suuruse, ilma et siseriiklikud eeskirjad selle maksimumsummat ette näeksid

Resolutiivosa

| 1. | EÜ artikleid 81 ja 82 tuleb tõlgendada nii, et selline üksus nagu põhikohtuasjas käsitletav tööandjate vastutuskindlustusselts, kellega kindlaksmääratud tegevusvaldkonna ja territooriumi ettevõtjad peavad tööõnnetus- ja kutsehaiguskindlustuse alusel liituma, ei ole nende sätete tähenduses ettevõtja, vaid täidab puhtalt sotsiaalset ülesannet, kuna ta tegutseb sellise skeemi raames, millega rakendatakse solidaarsuse põhimõtet, ja kuna selle skeemi üle teostab järelevalvet riik – mida tuleb eelotsusetaotluse esitanud kohtul kontrollida. |
| --- | --- |

1.

EÜ artikleid 81 ja 82 tuleb tõlgendada nii, et selline üksus nagu põhikohtuasjas käsitletav tööandjate vastutuskindlustusselts, kellega kindlaksmääratud tegevusvaldkonna ja territooriumi ettevõtjad peavad tööõnnetus- ja kutsehaiguskindlustuse alusel liituma, ei ole nende sätete tähenduses ettevõtja, vaid täidab puhtalt sotsiaalset ülesannet, kuna ta tegutseb sellise skeemi raames, millega rakendatakse solidaarsuse põhimõtet, ja kuna selle skeemi üle teostab järelevalvet riik – mida tuleb eelotsusetaotluse esitanud kohtul kontrollida.

| 2. | EÜ artikleid 49 ja 50 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus sellised siseriiklikud õigusnormid, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mille kohaselt kindlaksmääratud tegevusvaldkonna ja territooriumi ettevõtjad on kohustatud liituma sellise üksusega nagu põhikohtuasjas käsitletav tööandjate vastutuskindlustusselts, kui asjaomane skeem ei lähe kaugemale sellest, mis on sotsiaalkindlustuse ühe haru finantstasakaalu tagamise eesmärgi saavutamiseks vajalik – viimast tuleb kontrollida eelotsusetaotluse esitanud kohtul. |
| --- | --- |

2.

EÜ artikleid 49 ja 50 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus sellised siseriiklikud õigusnormid, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mille kohaselt kindlaksmääratud tegevusvaldkonna ja territooriumi ettevõtjad on kohustatud liituma sellise üksusega nagu põhikohtuasjas käsitletav tööandjate vastutuskindlustusselts, kui asjaomane skeem ei lähe kaugemale sellest, mis on sotsiaalkindlustuse ühe haru finantstasakaalu tagamise eesmärgi saavutamiseks vajalik – viimast tuleb kontrollida eelotsusetaotluse esitanud kohtul.

---

(1)  ELT C 269, 10.11.2007.

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/6

---

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 5. märtsi 2009. aasta otsus (High Court of Justice’i (England & Wales), Queen’s Bench Division’i (Administrative Court) (Ühendkuningriik) eelotsusetaotlus) – The Queen, The Incorporated Trustees of the National Council for Ageing (Age Concern England) versus Secretary of State for Business, Enterprise and Regulatory Reform

(Kohtuasi C-388/07) (1)

(Direktiiv 2000/78 - Võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel - Vanuseline diskrimineerimine - Töölt vabastamine pensionile saatmise tõttu - Õigustatus)

2009/C 102/08

Kohtumenetluse keel: inglise

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

High Court of Justice (England & Wales), Queen’s Bench Division (Administrative Court)

Põhikohtuasja pooled

Hageja: The Queen, The Incorporated Trustees of the National Council for Ageing (Age Concern England)

Kostja: Secretary of State for Business, Enterprise and Regulatory Reform

Kohtuasja ese

Eelotsusetaotlus – High Court of Justice (England & Wales), Queen’s Bench Division (Administrative Court) – Nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (EÜT L 303, lk 16; ELT eriväljaanne 05/04, lk 79) artikli 2 lõike 2 ja artikli 6 lõike 1 tõlgendamine – Kohaldamisala – Siseriiklikud õigusnormid, mis võimaldavad tööandjatel 65-aastaseid või vanemaid töötajaid töölt vabastada pensionile saatmise tõttu

Resolutiivosa

| 1. | Nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiiv 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, on selliste siseriiklike õigusnormide nagu Employment Equality (Age) Regulations 2006 (2006. aasta määrus (vanuselise) võrdsuse kohta tööhõives) artikli 3, artikli 7 lõigete 4 ja 5 ning artikli 30 suhtes kohaldatav. |
| --- | --- |

1.

Nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiiv 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, on selliste siseriiklike õigusnormide nagu Employment Equality (Age) Regulations 2006 (2006. aasta määrus (vanuselise) võrdsuse kohta tööhõives) artikli 3, artikli 7 lõigete 4 ja 5 ning artikli 30 suhtes kohaldatav.

| 2. | Direktiivi 2000/78 artikli 6 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus siseriiklik õigusnorm, mis samamoodi kui määruse Employment Equality (Age) Regulations 2006 (2006. aasta määrus (vanuselise) võrdsuse kohta tööhõives) artikkel 3 ei sisalda nende eesmärkide täpset loendit, millega võib põhjendada vanuselise diskrimineerimise keelu põhimõttest erandi tegemist. Siiski lubab artikli 6 lõige 1 sellest põhimõttest erandi tegemist üksnes meetmete suhtes, mida saab põhjendada sotsiaalpoliitika, näiteks tööhõive-, tööturu- ja kutseõppepoliitika õigustatud eesmärkidega. Siseriikliku kohtu ülesanne on teha selgeks, kas põhikohtuasjas vaidluse esemeks olev õigusnorm vastab sellisele õigustatud eesmärgile ning kas siseriiklik seadusandja võis sotsiaalpoliitikas liikmesriikidele kuuluvat kaalutlusruumi arvestades põhjendatult järeldada, et valitud meetmed on selle eesmärgi saavutamiseks asjakohased ja vajalikud. |
| --- | --- |

2.

Direktiivi 2000/78 artikli 6 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus siseriiklik õigusnorm, mis samamoodi kui määruse Employment Equality (Age) Regulations 2006 (2006. aasta määrus (vanuselise) võrdsuse kohta tööhõives) artikkel 3 ei sisalda nende eesmärkide täpset loendit, millega võib põhjendada vanuselise diskrimineerimise keelu põhimõttest erandi tegemist. Siiski lubab artikli 6 lõige 1 sellest põhimõttest erandi tegemist üksnes meetmete suhtes, mida saab põhjendada sotsiaalpoliitika, näiteks tööhõive-, tööturu- ja kutseõppepoliitika õigustatud eesmärkidega. Siseriikliku kohtu ülesanne on teha selgeks, kas põhikohtuasjas vaidluse esemeks olev õigusnorm vastab sellisele õigustatud eesmärgile ning kas siseriiklik seadusandja võis sotsiaalpoliitikas liikmesriikidele kuuluvat kaalutlusruumi arvestades põhjendatult järeldada, et valitud meetmed on selle eesmärgi saavutamiseks asjakohased ja vajalikud.

| 3. | Direktiivi 2000/78 artikli 6 lõige 1 annab liikmesriikidele õiguse näha siseriiklikus õiguses ette, et teatavad vanuselise diskrimineerimise vormid ei kujuta endast diskrimineerimist, kui need on eelkõige tööhõivepoliitika, tööturu või kutseõppe õigustatud eesmärgiga „objektiivselt ja mõistlikult” põhjendatud ning kui nende eesmärkide saavutamise vahendid on asjakohased ja vajalikud. Nimetatud säte paneb liikmesriikidele kohustuse tõendada eesmärgi õigustatust range tõendatuse nõude täitmise abil. Asjaolule, et direktiivi artikli 6 lõikes 1 kasutatud sõna „mõistlikult” selle direktiivi artikli 2 lõike 2 punktis b ei esine, ei tule omistada erilist tähendust. |
| --- | --- |

3.

Direktiivi 2000/78 artikli 6 lõige 1 annab liikmesriikidele õiguse näha siseriiklikus õiguses ette, et teatavad vanuselise diskrimineerimise vormid ei kujuta endast diskrimineerimist, kui need on eelkõige tööhõivepoliitika, tööturu või kutseõppe õigustatud eesmärgiga „objektiivselt ja mõistlikult” põhjendatud ning kui nende eesmärkide saavutamise vahendid on asjakohased ja vajalikud. Nimetatud säte paneb liikmesriikidele kohustuse tõendada eesmärgi õigustatust range tõendatuse nõude täitmise abil. Asjaolule, et direktiivi artikli 6 lõikes 1 kasutatud sõna „mõistlikult” selle direktiivi artikli 2 lõike 2 punktis b ei esine, ei tule omistada erilist tähendust.

---

(1)  ELT C 283, 24.11.2007.

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/7

---

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 5. märtsi 2009. aasta otsus – Prantsuse Vabariik versus Euroopa Liidu Nõukogu

(Kohtuasi C-479/07) (1)

(Tühistamishagi - Määrus (EÜ) nr 809/2007 - Mõiste „triivvõrk” määratlus - Thonaille-võrk - Põhjendamiskohutus - Proportsionaalsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtete rikkumine)

2009/C 102/09

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Prantsuse Vabariik (esindajad: E. Belliard, G. de Bergues ja A.-L. During)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: A. De Gregorio Merino, M.-M. Joséphidès ja E. Chaboureau)

Kostja toetuseks menetlusse astuja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: M. Nolin, M. van Heezik ja M. T. van Rijn)

Kohtuasja ese

Tühistamishagi – Nõue tühistada nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 809/2007, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 894/97, (EÜ) nr 812/2004 ja (EÜ) nr 2187/2005 seoses triivvõrkudega (ELT L 182, lk 1) – Mõiste „triivvõrk” – Stabiliseeritud võrkude nagu thonaille-võrk arvamine selle mõista hulka – Põhjendamiskohustuse eiramine ning proportsionaalsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtete rikkumine

Resolutiivosa

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Prantsuse Vabariigilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Prantsuse Vabariigilt.

| 3. | Euroopa Ühenduste Komisjon kannab ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Ühenduste Komisjon kannab ise oma kohtukulud.

---

(1)  ELT C 297, 8.12.2007.

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/7

---

Euroopa Kohtu (neljas koda) 5. märtsi 2009. aasta otsus (Sofiyski gradski sad eelotsusetaotlus – Bulgaaria) – Apis-Hristovich EOOD versus Lakorda AD

(Kohtuasi C-545/07) (1)

(Direktiiv 96/9/EÜ - Andmebaaside õiguskaitse - Sui generis õigus - Andmebaasi sisu kogumine, kontrollimine või esitamine - Väljavõtte tegemine - Andmebaasi sisu oluline osa - Ametliku õigusteabe elektrooniline andmebaas)

2009/C 102/10

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sofiyski gradski sad

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Apis-Hristovich EOOD

Kostja: Lakorda AD

Kohtuasja ese

Eelotsusetaotlus – Sofia linnakohus – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 1996. aasta direktiivi 96/9/EÜ andmebaaside õiguskaitse kohta (EÜT L 77, lk 20; ELT eriväljaanne 13/15, lk 459) – Mõisted väljavõtte tegemine ja kasutamine – Liikmesriigi õigusakte ja kohtupraktikat puudutav juriidiline andmebaas

Resolutiivosa

| 1. | Mõistete „alaline ülekandmine” ja „ajutine ülekandmine” Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 1996. aasta direktiivi 96/9/EÜ andmebaaside õiguskaitse kohta artikli 7 tähenduses eristamine põhineb kaitstud andmebaasist võetud elementide teise andmebaasi andmekandjal säilitamise kestuse kriteeriumil. Kaitstud elektrooniliselt juurdepääsetavast andmebaasist artiklis 7 sätestatud väljavõtte tegemise aeg on hetk, kui kõnealusest andmebaasist võetud teave talletatakse muule andmekandjale kui algne andmebaas. Väljavõtte tegemise mõiste ei sõltu väljavõtte tegija eesmärgist, viimase poolt selliselt võetud teabe sisu muutmisest ega võimalikest erinevustest kõnealuste andmebaaside ülesehituses.
  Asjaolu, et ühe isiku poolt loodud kaitstud andmebaasi füüsilised ja tehnilised tunnused esinevad ka teise isiku poolt loodud andmebaasis, võib tõlgendada tõendina selle kohta, et esimesest andmebaasist on tehtud väljavõte direktiivi 96/9 artikli 7 tähenduses, välja arvatud juhul, kui sellist kokkulangevust saab põhjendada muude tegurite abil kui teabe ülekandmine kahe kõnealuse andmebaasi vahel. Asjaolu, et materjal, mis on loodud selliste allikate toel, millele avalikkusel puudub juurdepääs, sisaldub ka teise autori andmebaasis, ei ole iseenesest piisav tõend selle kohta, et nimetatud materjalid kõnealusel viisil esimesest andmebaasist võeti, kuid võib loata väljavõtte tegemisele viidata.
  Elektrooniliste andmebaaside haldamisel kasutatud arvutiprogrammide olemus ei kujuta endast tegurit väljavõtte tegemise tuvastamiseks direktiivi 96/9 artikli 7 tähenduses. |
| --- | --- |

1.

Mõistete „alaline ülekandmine” ja „ajutine ülekandmine” Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 1996. aasta direktiivi 96/9/EÜ andmebaaside õiguskaitse kohta artikli 7 tähenduses eristamine põhineb kaitstud andmebaasist võetud elementide teise andmebaasi andmekandjal säilitamise kestuse kriteeriumil. Kaitstud elektrooniliselt juurdepääsetavast andmebaasist artiklis 7 sätestatud väljavõtte tegemise aeg on hetk, kui kõnealusest andmebaasist võetud teave talletatakse muule andmekandjale kui algne andmebaas. Väljavõtte tegemise mõiste ei sõltu väljavõtte tegija eesmärgist, viimase poolt selliselt võetud teabe sisu muutmisest ega võimalikest erinevustest kõnealuste andmebaaside ülesehituses.

Asjaolu, et ühe isiku poolt loodud kaitstud andmebaasi füüsilised ja tehnilised tunnused esinevad ka teise isiku poolt loodud andmebaasis, võib tõlgendada tõendina selle kohta, et esimesest andmebaasist on tehtud väljavõte direktiivi 96/9 artikli 7 tähenduses, välja arvatud juhul, kui sellist kokkulangevust saab põhjendada muude tegurite abil kui teabe ülekandmine kahe kõnealuse andmebaasi vahel. Asjaolu, et materjal, mis on loodud selliste allikate toel, millele avalikkusel puudub juurdepääs, sisaldub ka teise autori andmebaasis, ei ole iseenesest piisav tõend selle kohta, et nimetatud materjalid kõnealusel viisil esimesest andmebaasist võeti, kuid võib loata väljavõtte tegemisele viidata.

Elektrooniliste andmebaaside haldamisel kasutatud arvutiprogrammide olemus ei kujuta endast tegurit väljavõtte tegemise tuvastamiseks direktiivi 96/9 artikli 7 tähenduses.

| 2. | Direktiivi 96/9 artiklit 7 tuleb tõlgendada selliselt, et juhul, kui teabekogu on jaotatud eraldi alamgruppideks, tuleb ühest alamgrupist võetud ja/või taaskasutatud teabe mahtu, selleks et teha kindlaks, kas andmebaasi sisu kvantiteedilt olulisest osast on tehtud väljavõte ja/või seda on taaskasutatud kõnealuse artikli tähenduses, võrrelda kõnealuse alamgrupi sisu kogumahuga, kui see alamgrupp kujutab endast andmebaasi, mis vastab sui generis õigusega tagatud kaitse tingimustele. Vastupidisel juhul ja ulatuses, milles teabekogu kujutab endast nimetatud õiguse alusel kaitstud andmebaasi, tuleb võrrelda selle teabekogu erinevatest alamgruppidest väidetavalt võetud ja/või taaskasutatud teabe mahtu teabekogu sisu kogumahuga.
  Asjaolu, et sui generis õigusega kaitstud andmebaasi tegija sai sellest andmebaasist väidetavalt võetud ja/või taaskasutatud teabe allikast, millele avalikkusel puudub juurdepääs, võib tulenevalt teabe sellistest allikatest kogumiseks investeeritud inimtööjõu ja tehniliste või rahaliste ressursside olulisusest mõjutada nimetatud teabe määratlemist kõnealuse andmebaasi sisu kvantiteedilt olulise osana direktiivi 96/9 artikli 7 tähenduses.
  Asjaolu, et kogu või osa teabekogumisse kogutud teabest on ametlik ja üldsusele kättesaadav, ei vabasta siseriiklikku kohut kohustusest tuvastada – selleks, et hinnata nimetatud andmebaasi sisu olulisest osast väljavõtte tegemise ja/või selle taaskasutamise toimumist –, kas kõnealusest andmebaasist väidetavalt võetud ja/või taaskasutatud teave kujutab endast kvantiteedilt olulist osa nimetatud andmebaasi sisust või kvaliteedilt olulist osa andmebaasi sisust, kuna selle kogumisse, kontrollimisse ja esitamisse on investeeritud märkimisväärne kogus inimtööjõudu, tehnilisi või rahalisi ressursse. |
| --- | --- |

2.

Direktiivi 96/9 artiklit 7 tuleb tõlgendada selliselt, et juhul, kui teabekogu on jaotatud eraldi alamgruppideks, tuleb ühest alamgrupist võetud ja/või taaskasutatud teabe mahtu, selleks et teha kindlaks, kas andmebaasi sisu kvantiteedilt olulisest osast on tehtud väljavõte ja/või seda on taaskasutatud kõnealuse artikli tähenduses, võrrelda kõnealuse alamgrupi sisu kogumahuga, kui see alamgrupp kujutab endast andmebaasi, mis vastab sui generis õigusega tagatud kaitse tingimustele. Vastupidisel juhul ja ulatuses, milles teabekogu kujutab endast nimetatud õiguse alusel kaitstud andmebaasi, tuleb võrrelda selle teabekogu erinevatest alamgruppidest väidetavalt võetud ja/või taaskasutatud teabe mahtu teabekogu sisu kogumahuga.

Asjaolu, et sui generis õigusega kaitstud andmebaasi tegija sai sellest andmebaasist väidetavalt võetud ja/või taaskasutatud teabe allikast, millele avalikkusel puudub juurdepääs, võib tulenevalt teabe sellistest allikatest kogumiseks investeeritud inimtööjõu ja tehniliste või rahaliste ressursside olulisusest mõjutada nimetatud teabe määratlemist kõnealuse andmebaasi sisu kvantiteedilt olulise osana direktiivi 96/9 artikli 7 tähenduses.

Asjaolu, et kogu või osa teabekogumisse kogutud teabest on ametlik ja üldsusele kättesaadav, ei vabasta siseriiklikku kohut kohustusest tuvastada – selleks, et hinnata nimetatud andmebaasi sisu olulisest osast väljavõtte tegemise ja/või selle taaskasutamise toimumist –, kas kõnealusest andmebaasist väidetavalt võetud ja/või taaskasutatud teave kujutab endast kvantiteedilt olulist osa nimetatud andmebaasi sisust või kvaliteedilt olulist osa andmebaasi sisust, kuna selle kogumisse, kontrollimisse ja esitamisse on investeeritud märkimisväärne kogus inimtööjõudu, tehnilisi või rahalisi ressursse.

---

(1)  ELT C 51, 23.2.2008.

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/8

---

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 5. märtsi 2009. aasta otsus – Euroopa Ühenduste Komisjon versus Prantsuse Vabariik

(Kohtuasi C-556/07) (1)

(Liikmesriigi kohustuste rikkumine - Ühine kalanduspoliitika - Määrus (EÜ) nr 894/97 - Triivvõrk - Mõiste - Thonaille-võrkud - Teatud liikide püügikeeld - Määrused (EMÜ) nr 2847/93 ja (EÜ) nr 2371/2002 - Sellise tõhusa kontrollisüsteemi puudumine, millega tagada sellest keelust kinnipidamine)

2009/C 102/11

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: M. Nolin, M. van Heezik ja T. van Rijn)

Kostja: Prantsuse Vabariik (esindajad: G. de Bergues ja A.-L. During)

Kohtuasja ese

Liikmesriigi kohustuse rikkumine – Ühine kalanduspoliitika – Nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem (EÜT L 261, lk 1; ELT eriväljaanne 04/02, lk 70) ja nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr o 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta – Siseriiklike ametivõimude poolt thonaille-võrkude lubamine hoolimata triivvõrkude, mille pikkus on 2,5km või rohkem, keelust ühenduses – Sellise tõhusa kontrollisüsteemi puudumine, millega tagada sellest keelust kinnipidamine

Resolutiivosa

| 1. | Kuna Prantsuse Vabariik piisaval määral ei kontrollinud, inspekteerinud ega teostanud järelevalvet kalapüügitegevuse üle, seoses teatud liikide püüdmiseks mõeldud triivvõrkude keelustamisega, ning ei kindlustanud triivvõrkude kasutamist puudutavate ühenduse õigusnormide rikkumise eest vastutavate isikute suhtes asjakohaste meetmete võtmist, on Prantsuse Vabariik rikkunud nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2847/1993, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, mida on muudetud nõukogu 17. detsembri 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 2845/98, artiklist 2 ja artikli 31 lõigetest 1 ja 2 ning nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta artikli 23 lõigetest 1 ja 2, artiklist 24 ning artikli 25 lõigetest 1 ja 2 tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

1.

Kuna Prantsuse Vabariik piisaval määral ei kontrollinud, inspekteerinud ega teostanud järelevalvet kalapüügitegevuse üle, seoses teatud liikide püüdmiseks mõeldud triivvõrkude keelustamisega, ning ei kindlustanud triivvõrkude kasutamist puudutavate ühenduse õigusnormide rikkumise eest vastutavate isikute suhtes asjakohaste meetmete võtmist, on Prantsuse Vabariik rikkunud nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2847/1993, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, mida on muudetud nõukogu 17. detsembri 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 2845/98, artiklist 2 ja artikli 31 lõigetest 1 ja 2 ning nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta artikli 23 lõigetest 1 ja 2, artiklist 24 ning artikli 25 lõigetest 1 ja 2 tulenevaid kohustusi.

| 2. | Kohtukulud mõista välja Prantsuse Vabariigilt |
| --- | --- |

2.

Kohtukulud mõista välja Prantsuse Vabariigilt

---

(1)  ELT C 37, 9.2.2008.

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/9

---

21. novembril 2008 esitatud hagi – Euroopa Ühenduste Komisjon versus Slovaki Vabariik

(Kohtuasi C-507/08)

2009/C 102/12

Kohtumenetluse keel: slovaki

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: C. Giolito, J. Javorský ja K. Walkerová)

Kostja: Slovaki Vabariik

Hageja nõuded

| — | Tuvastada, et kuna Slovaki Vabariik ei täitnud komisjoni 7. juuni 2006. aasta otsust riigiabi C 25/2005 (ex NN 21/2005) kohta, mida Slovaki Vabariik on andnud äriühingule Frucona Košice, a.s. (teatavaks tehtud numbri K(2006) 2082 all) (1), siis on Slovaki Vabariik rikkunud kohustusi, mis tulenevad EÜ asutamislepingu artikli 249 neljandast lõigust ja viidatud otsuse artiklist 2; |
| --- | --- |

—

Tuvastada, et kuna Slovaki Vabariik ei täitnud komisjoni 7. juuni 2006. aasta otsust riigiabi C 25/2005 (ex NN 21/2005) kohta, mida Slovaki Vabariik on andnud äriühingule Frucona Košice, a.s. (teatavaks tehtud numbri K(2006) 2082 all) (1), siis on Slovaki Vabariik rikkunud kohustusi, mis tulenevad EÜ asutamislepingu artikli 249 neljandast lõigust ja viidatud otsuse artiklist 2;

| — | mõista kohtukulud välja Slovaki Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Slovaki Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Oma 7. juuni 2006. aasta otsuses riigiabi C 25/2005 (ex NN 21/2005) kohta, mida Slovaki Vabariik on andnud äriühingule Frucona Košice, a.s., otsustas komisjon, et Slovaki Vabariigi poolt võetud Frucona Košice a.s.-i soodustavad meetmed kujutavad endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ning see abi ei ole ühisturuga kokkusobiv. Samas kohustati nimetatud otsusega Slovaki Vabariiki võtma kõik vajalikud meetmed, et nõuda abisaajalt tagasi ebaseaduslikult antud riigiabi.

Tänase päevani ei ole Fruconale antud abi tagasi makstud.

Riigiabi anti Fruconale maksuvõla kustutamise teel, mis kiideti kohtu poolt heaks kokkuleppemenetluse raames. Slovaki Vabariik püüdis ebaseaduslikult antud riigiabi tagasi nõuda kohtumenetluse raames. Esimese astme kohus jättis hagi rahuldamata muuhulgas põhjendusel, et Fruconal lasuv maksuametile võla tasumise kohustus on ex lege aegunud. Apellatsioonikohus kinnitas esimese astme kohtu otsust muuhulgas põhjendusel, et kokkuleppemenetluse raames tehtud kohtuotsust ei saa vaidlustada, sest kuivõrd tegemist on seadusjõustunud kohtuotsusega, siis peavad kõik organid, sealhulgas apellatsioonikohus, seda järgima ning komisjon ei arvestanud oma otsuses kokkuleppemenetluse ja täitemenetluse vahelist konflikti reguleerivate siseriiklike õigusnormidega.

Nende kahe kohtu otsused takistavad komisjoni otsuse viivitamatut ja tõhusat täitmist.

Ei piisa sellest, kui Slovaki Vabariik kasutab kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid. Nende vahendite kasutamine peab tingima otsuse viivitamatu ja tõhusa täitmise, vastasel juhul loetakse, et Slovaki Vabariik on rikkunud oma kohustusi. Kui liikmesriigi astutud sammud ei ole tinginud võlgnetavate summade tegelikku tagasimaksmist, siis loetakse, et liikmesriik on rikkunud riigiabi tagasinõudmise kohustust.

---

(1)  ELT L 112, 30.4.2007, lk 14.

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/10

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Verwaltungsgericht Berlin (Saksamaa) 12. jaanuaril 2009 – Hava Genc versus Land Berlin

(Kohtuasi C-14/09)

2009/C 102/13

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Verwaltungsgericht Berlin

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Hava Genc

Vastustaja: Land Berlin

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Türgi kodanik, kes töötab liikmesriigi seaduslikul tööturul ja teeb pidevalt teisele isikule tema juhtimise all teatud töid, millel on teatav majanduslik väärtus ning mille eest ta saab tasu, on töötaja EMÜ ja Türgi assotsiatsiooninõukogu otsuse nr 1/80 (ARB 1/80) artikli 6 lõike 1 tähenduses ka juhul, kui töö ajaline kestus on ainult umbes 14 % kollektiivlepingu järgsest täistööajast (käesolevas asjas 5,5 töötundi 39 töötunnist nädalas) ja selle töö eest saadav sissetulek katab ainult umbes 25 % summast, mis on liikmesriigi õiguse kohaselt äraelamise tagamiseks vaja (käesolevas asjas umbes 175 eurot ca 715 eurost)?
  Juhul kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, |
| --- | --- |

1.

Kas Türgi kodanik, kes töötab liikmesriigi seaduslikul tööturul ja teeb pidevalt teisele isikule tema juhtimise all teatud töid, millel on teatav majanduslik väärtus ning mille eest ta saab tasu, on töötaja EMÜ ja Türgi assotsiatsiooninõukogu otsuse nr 1/80 (ARB 1/80) artikli 6 lõike 1 tähenduses ka juhul, kui töö ajaline kestus on ainult umbes 14 % kollektiivlepingu järgsest täistööajast (käesolevas asjas 5,5 töötundi 39 töötunnist nädalas) ja selle töö eest saadav sissetulek katab ainult umbes 25 % summast, mis on liikmesriigi õiguse kohaselt äraelamise tagamiseks vaja (käesolevas asjas umbes 175 eurot ca 715 eurost)?

Juhul kui vastus esimesele küsimusele on jaatav,

| 2. | kas sellisel juhul saab Türgi kodanik tugineda assotsiatsioonilepingust tulenevale liikumisvabadusele töötajana ARB 1/80 artikli 6 lõike 1 tähenduses ka siis, kui tema riiki sisenemise eesmärk on äralangenud (käesolevas asjas abikaasa juurde elama asumine), lepingu osalisriiki jäämiseks puuduvad muud kaitsmisväärsed huvid ja väiksemahulise töö jätkamise võimalust lepingu osalisriigis ei saa käsitleda sellesse riiki jäämise põhjusena, kuna eelkõige puudub tõsine püüe jõuda stabiilse majandusliku integratsioonini nii, et äraelamise tagamiseks ei ole vaja kasutada sotsiaaltoetusi? |
| --- | --- |

2.

kas sellisel juhul saab Türgi kodanik tugineda assotsiatsioonilepingust tulenevale liikumisvabadusele töötajana ARB 1/80 artikli 6 lõike 1 tähenduses ka siis, kui tema riiki sisenemise eesmärk on äralangenud (käesolevas asjas abikaasa juurde elama asumine), lepingu osalisriiki jäämiseks puuduvad muud kaitsmisväärsed huvid ja väiksemahulise töö jätkamise võimalust lepingu osalisriigis ei saa käsitleda sellesse riiki jäämise põhjusena, kuna eelkõige puudub tõsine püüe jõuda stabiilse majandusliku integratsioonini nii, et äraelamise tagamiseks ei ole vaja kasutada sotsiaaltoetusi?

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/10

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Arbeitsgericht Hamburg (Saksamaa) 2. veebruaril 2009 – Gisela Rosenbladt versus Ollerking Gebäudereinigungsges.mbH

(Kohtuasi C-45/09)

2009/C 102/14

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Arbeitsgericht Hamburg

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Gisela Rosenbladt

Kostja: Oellerking Gebäudereinigungsges.mbH

Eelotsuse küsimused

| 1) | Kas pärast Allgemeines Gleichbehandlungsgesetz’i (üldise võrdõiguslikkuse seadus, edaspidi „AGG”) jõustumist on kollektiivlepinguid reguleerivad õigusnormid, mis näevad ette erineva kohtlemise vanuse tunnuse alusel, kooskõlas nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (1), artiklis 1 ja artikli 2 lõikes 1 sätestatud vanuselise diskrimineerimise keeluga, ilma et AGG seda (nagu algselt AGG § 10 kolmanda lause punkt 7) sõnaselgelt lubaks? |
| --- | --- |

1)

Kas pärast Allgemeines Gleichbehandlungsgesetz’i (üldise võrdõiguslikkuse seadus, edaspidi „AGG”) jõustumist on kollektiivlepinguid reguleerivad õigusnormid, mis näevad ette erineva kohtlemise vanuse tunnuse alusel, kooskõlas nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (1), artiklis 1 ja artikli 2 lõikes 1 sätestatud vanuselise diskrimineerimise keeluga, ilma et AGG seda (nagu algselt AGG § 10 kolmanda lause punkt 7) sõnaselgelt lubaks?

| 2) | Kas siseriiklik õigusnorm, mis lubab riigil, kollektiivlepingu pooltel ja ühe konkreetse töölepingu pooltel näha töötaja jõudmisel teatavasse kindlaksmääratud vanusesse (käesolevas asjas 65-aastaseks saamisel), ette töösuhte automaatse lõppemise, on vastuolus nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, artiklis 1 ja artikli 2 lõikes 1 sätestatud vanuselise diskrimineerimise keeluga, kui liikmesriigis on asjaomaseid klausleid kohaldatud pidevalt juba aastakümneid peaaegu kõigi töötajate töösuhetele, olenemata sellest, milline oli igakordne majanduslik, sotsiaalne, demograafiline olukord ja konkreetne olukord tööturul? |
| --- | --- |

2)

Kas siseriiklik õigusnorm, mis lubab riigil, kollektiivlepingu pooltel ja ühe konkreetse töölepingu pooltel näha töötaja jõudmisel teatavasse kindlaksmääratud vanusesse (käesolevas asjas 65-aastaseks saamisel), ette töösuhte automaatse lõppemise, on vastuolus nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, artiklis 1 ja artikli 2 lõikes 1 sätestatud vanuselise diskrimineerimise keeluga, kui liikmesriigis on asjaomaseid klausleid kohaldatud pidevalt juba aastakümneid peaaegu kõigi töötajate töösuhetele, olenemata sellest, milline oli igakordne majanduslik, sotsiaalne, demograafiline olukord ja konkreetne olukord tööturul?

| 3) | Kas kollektiivleping, mis lubab tööandjal lõpetada töösuhte töötaja jõudmisel teatavasse kindlaksmääratud vanusesse (käesolevas asjas 65-aastaseks saamisel), on vastuolus nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, artiklis 1 ja artikli 2 lõikes 1 sätestatud vanuselise diskrimineerimise keeluga, kui liikmesriigis on asjaomaseid klausleid kohaldatud pidevalt juba aastakümneid peaaegu kõigi töötajate töösuhetele, olenemata sellest, milline oli igakordne majanduslik, sotsiaalne, demograafiline olukord ja konkreetne olukord tööturul? |
| --- | --- |

3)

Kas kollektiivleping, mis lubab tööandjal lõpetada töösuhte töötaja jõudmisel teatavasse kindlaksmääratud vanusesse (käesolevas asjas 65-aastaseks saamisel), on vastuolus nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, artiklis 1 ja artikli 2 lõikes 1 sätestatud vanuselise diskrimineerimise keeluga, kui liikmesriigis on asjaomaseid klausleid kohaldatud pidevalt juba aastakümneid peaaegu kõigi töötajate töösuhetele, olenemata sellest, milline oli igakordne majanduslik, sotsiaalne, demograafiline olukord ja konkreetne olukord tööturul?

| 4) | Kas riik, kes tunnistab kollektiivlepingu, mis lubab tööandjal lõpetada töösuhte töötaja jõudmisel teatud kindlaksmääratud vanusesse (käesolevas asjas 65-aastaseks saamisel), üldiselt kohaldatavaks ning nimetatud üldise kohaldatavuse säilitab, rikub nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, artiklis 1 ja artikli 2 lõikes 1 sätestatud vanuselise diskrimineerimise keeldu, kui see toimub igakordsest majanduslikust, sotsiaalsest ja demograafilisest olukorrast ning tööturu konkreetsest olukorrast sõltumatult? |
| --- | --- |

4)

Kas riik, kes tunnistab kollektiivlepingu, mis lubab tööandjal lõpetada töösuhte töötaja jõudmisel teatud kindlaksmääratud vanusesse (käesolevas asjas 65-aastaseks saamisel), üldiselt kohaldatavaks ning nimetatud üldise kohaldatavuse säilitab, rikub nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, artiklis 1 ja artikli 2 lõikes 1 sätestatud vanuselise diskrimineerimise keeldu, kui see toimub igakordsest majanduslikust, sotsiaalsest ja demograafilisest olukorrast ning tööturu konkreetsest olukorrast sõltumatult?

---

(1)  (ELT L 303, lk 16; ELT eriväljaanne 05/04, lk 79).

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/11

---

2. veebruaril 2009 esitatud hagi – Euroopa Ühenduste Komisjon versus Poola Vabariik

(Kohtuasi C-49/09)

2009/C 102/15

Kohtumenetluse keel: poola

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: D. Triantafyllou ja K. Herrmann)

Kostja: Poola Vabariik

Hageja nõuded

| — | Tuvastada, et kuna Poola Vabariik kohaldab 11. märtsi 2004. aasta seaduse kaupade ja teenuste maksustamise kohta artikli 41 lõike 2 kohaselt koosmõjus nimetatud seaduse III lisa rubriikidega 45 ja 47 vähendatud 7 % käibemaksumäära beebiriiete ja beebiriiete aksessuaaride ning laste jalatsite tarnete, impordi ja ühendusesisese soetamise suhtes, siis on Poola Vabariik on rikkunud nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (1), artiklit 98 koosmõjus nimetatud direktiivi III lisaga; |
| --- | --- |

—

Tuvastada, et kuna Poola Vabariik kohaldab 11. märtsi 2004. aasta seaduse kaupade ja teenuste maksustamise kohta artikli 41 lõike 2 kohaselt koosmõjus nimetatud seaduse III lisa rubriikidega 45 ja 47 vähendatud 7 % käibemaksumäära beebiriiete ja beebiriiete aksessuaaride ning laste jalatsite tarnete, impordi ja ühendusesisese soetamise suhtes, siis on Poola Vabariik on rikkunud nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (1), artiklit 98 koosmõjus nimetatud direktiivi III lisaga;

| — | mõista kohtukulud välja Poola vabariik. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Poola vabariik.

Väited ja peamised argumendid

Komisjon väidab, et 11. märtsi 2004. aasta seaduse kaupade ja teenuste maksustamise kohta artikli 41 lõike 2 kohaselt koosmõjus nimetatud seaduse III lisa rubriikidega 45 ja 47 beebiriiete ja beebiriiete aksessuaaride ning laste jalatsite tarnete, impordi ja ühendusesisese soetamise suhtes vähendatud 7 % käibemaksumäära kohaldamine on vastuolus direktiivi 2006/112 artikliga 98. Sellise vähendatud käibemaksumäära kohaldamine nimetatud kaupade suhtes ei ole hõlmatud ühegi Poola Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise tingimusi käsitleva akti XII lisa peatüki 9 („Maksusüsteem”) punkti 1 alapunkti a ja direktiivi 2006/112 artikli 128 alusel Poola Vabariigile lubatud erandiga.

---

(1)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/11

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Juzgado Mercantil 4 Barcelona (Hispaania) 13. veebruaril 2009 – Axel Walz versus Clickair S.A.

(Kohtuasi C-63/09)

2009/C 102/16

Kohtumenetluse keel: hispaania

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Juzgado Mercantil 4 Barcelona

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Axel Walz

Kostja: Clickair S.A.

Eelotsuse küsimus

Kas 28. mail 1999 Montrealis sõlmitud rahvusvahelise õhuveo nõuete ühtlustamise konventsiooni artikli 22 lõikes 2 osutatud vastutuse piir hõlmab nii varalist kui ka mittevaralist kahju, mis tekkis pagasi kaotsimineku tõttu?

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/12 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/12

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Verwaltungsgerichtshof (Austria) 17. veebruaril 2009 – Alexander Hengartner ja Rudolf Gasser

(Kohtuasi C-70/09)

2009/C 102/17

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Verwaltungsgerichtshof

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Alexander Hengartner, Rudolf Gasser

Vastustaja: Vorarlberger Landesregierung

Eelotsuse küsimus

| 1. | Kas jahipidamine on füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine EÜ artikli 43 tähenduses ka juhul, kui jahipidamisõigust omav isik müüb lastud uluki siseriigis, kuid selle tegevuse eesmärk tervikuna ei olnud kasu saamine? |
| --- | --- |

1.

Kas jahipidamine on füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine EÜ artikli 43 tähenduses ka juhul, kui jahipidamisõigust omav isik müüb lastud uluki siseriigis, kuid selle tegevuse eesmärk tervikuna ei olnud kasu saamine?

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/12 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/12

---

Eelotsusetaotlus, mille 18. veebruaril 2009 esitas Cour de cassation (Prantsusmaa) – Établissements Rimbaud SA versus Directeur général de impôts, Directeur des services fiscaux d’Aix-en-Provance

(Kohtuasi C-72/09)

2009/C 102/18

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Cour de cassation

Põhikohtuasja pooled

Kassaator: Établissements Rimbaud SA

Vastustajad: Directeur général de impôts, Directeur des services fiscaux d'Aix-en-Provance

Eelotsuse küsimused

Kas Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikliga 40 on vastuolus sellised õigusnormid nagu need, mis tulenevad maksuseadustiku artiklitest 990 jj sel ajal kehtinud redaktsioonis, mis vabastavad Prantsusmaal asuvate kinnisasjade turuväärtuselt võetavast 3-protsendilisest maksust Prantsusmaal asuvad äriühingud, ja kehtestavad äriühingule, mis asub Euroopa majanduspiirkonna riigis, mis ei ole Euroopa Liidu liikmesriik, selle maksuvabastuse saamiseks tingimuse, et Prantsusmaa ja selle riigi vahel oleks maksude tasumisest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimisega võitlemiseks sõlmitud haldusabi leping või et rahvuse alusel mittediskrimineerimise klauslit sisaldava rahvusvahelise lepingu alusel ei või neid juriidilisi isikuid maksustada suuremal määral kui Prantsusmaal asuvaid äriühinguid?

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/12 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/12

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Cour de cassation (Belgia) 18. veebruaril 2009 – Bâtiments et Ponts Construction SA, Thyssenkrupp Industrieservice versus Berlaymont 2000 SA

(Kohtuasi C-74/09)

2009/C 102/19

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Cour de cassation

Põhikohtuasja pooled

Hageja/Kaebuse esitaja: Bâtiments et Ponts Construction SA, Thyssenkrupp Industrieservice

Kostja/Vastustaja: Berlaymont 2000 SA

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas selline registreerimiskohustus, nagu on kehtestatud käesoleval juhul kohaldatavate hankedokumentide artiklis I.G. riigihankelepingu sõlmimiseks Belgias, ei ole vastuolus Euroopa Liidus vaba liikumise põhimõttega ja nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/37EMÜ, millega kooskõlastatakse riiklike ehitustöölepingute sõlmimise kord (1), artikli 24 lõikega 2, kui seda tuleks tõlgendada nii, et see lubab hankijal jätta hankemenetlusest välja välisriigi ettevõtjast pakkuja, kes ei ole registreeritud, aga esitab oma siseriiklike asutuste väljastatud samaväärsed tõendid? |
| --- | --- |

1.

Kas selline registreerimiskohustus, nagu on kehtestatud käesoleval juhul kohaldatavate hankedokumentide artiklis I.G. riigihankelepingu sõlmimiseks Belgias, ei ole vastuolus Euroopa Liidus vaba liikumise põhimõttega ja nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/37EMÜ, millega kooskõlastatakse riiklike ehitustöölepingute sõlmimise kord (1), artikli 24 lõikega 2, kui seda tuleks tõlgendada nii, et see lubab hankijal jätta hankemenetlusest välja välisriigi ettevõtjast pakkuja, kes ei ole registreeritud, aga esitab oma siseriiklike asutuste väljastatud samaväärsed tõendid?

| 2. | Kas Euroopa Liidus vaba liikumise põhimõttega ja nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/37EMÜ, millega kooskõlastatakse riiklike ehitustöölepingute sõlmimise kord, artikli 24 lõikega 2 ei ole vastuolus, kui tunnistatakse Belgia hankija õigust nõuda, et välismaised pakkujad peavad esitama Belgia ametiasutusele – ettevõtjate registreerimise komisjonile – kehtivuse kontrollimiseks tõendid, mille on neile väljastanud nende riigi maksu- ja sotsiaalametid ja mis tõendavad, et nende maksu- ja sotsiaalkohustused on täidetud? |
| --- | --- |

2.

Kas Euroopa Liidus vaba liikumise põhimõttega ja nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/37EMÜ, millega kooskõlastatakse riiklike ehitustöölepingute sõlmimise kord, artikli 24 lõikega 2 ei ole vastuolus, kui tunnistatakse Belgia hankija õigust nõuda, et välismaised pakkujad peavad esitama Belgia ametiasutusele – ettevõtjate registreerimise komisjonile – kehtivuse kontrollimiseks tõendid, mille on neile väljastanud nende riigi maksu- ja sotsiaalametid ja mis tõendavad, et nende maksu- ja sotsiaalkohustused on täidetud?

---

(1)  EÜT L 199, lk 54; ELT eriväljaanne 06/02, lk 163.

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/13

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Commissione Tributaria Provinciale di Alessandria (Itaalia) 20. veebruaril 2009 – Agra Srl versus Agenzia Dogane Ufficio delle Dogane di Alessandria

(Kohtuasi C-75/09)

2009/C 102/20

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Commissione Tributaria Provinciale di Alessandria

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Agra Srl

Vastustaja: Agenzia Dogane Ufficio delle Dogane di Alessandria

Eelotsuse küsimused

Kas võttes arvesse seadusandliku dekreedi nr 374/1990 artiklit 11 koostoimes määruse (EÜ) nr 2913/1992 artikli 221 lõigetega 3 ja 4 ning tolli käsitlevaid õigusnorme sisaldava konsolideeritud teksti (vabariigi presidendi dekreet nr 43/1973) artikli 84 lõiget 3, aegub ja/või kaob Agenzia delle Dogane õigus maksusummat parandada, kui on möödunud kolm aastat tollideklaratsiooni esitamise kuupäevast, või saab selle tähtaja katkestada ja/või peatada kriminaalmenetlus, mis on algatatud parandatava tollimaksuga seotud õigusrikkumise tõttu?

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/13

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 20. veebruaril 2009 – Gowan Comercio Internacional e servicos limitada versus Ministero della Salute

(Kohtuasi C-77/09)

2009/C 102/21

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Gowan Comercio Internacional e servicos limitada

Vastustaja: Ministero della Salute

Eelotsuse küsimus

Kas direktiiv 2006/134, millega on oluliselt piiratud fenarimooli kasutamist, on õiguspärane, kui võtta arvesse asjaolu, et referentliikmesriigi teadusliku ja tehnilise hinnangu tulemuste põhjal näib, et sellisest kasutamisest tulenev risk on vastuvõetav?

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/13

---

Compagnie des bateaux mouches SA 24. veebruaril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Esimese Astme Kohtu (seitsmes koda) 10. detsembri 2008. aasta otsuse peale kohtuasjas T-365/06: Bateaux mouches versus Siseturu Ühtlustamise Amet

(Kohtuasi C-78/09 P)

2009/C 102/22

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellant: Compagnie des bateaux mouches SA (esindaja: advokaat G. Barbaut)

Teised menetluspooled: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused), Jean-Noël Castanet

Apellandi nõuded

| — | Tunnistada äriühingu Compagnie des bateaux mouches hagi vastuvõetavaks; |
| --- | --- |

—

Tunnistada äriühingu Compagnie des bateaux mouches hagi vastuvõetavaks;

| — | tühistada Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu 10. detsembri 2008. aasta otsus (kohtuasi T-365/06); |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu 10. detsembri 2008. aasta otsus (kohtuasi T-365/06);

| — | mõista kõik kohtukulud välja Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtult. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud välja Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtult.

Väited ja peamised argumendid

Apellant esitab oma apellatsioonkaebuse toetuseks kaks väidet.

Esimese väitega kinnitab apellant, et Esimese Astme Kohus rikkus nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (1) artikli 7 lõike 1 punkti b. Selles osas heidab ta Esimese Astme Kohtule esiteks ette seda, et viimane jättis tähelepanuta kõnealuse kaubamärgi olemusliku eristusvõime, mis tema väitel oli kaubamärgil algusest peale. Teiseks leiab ta, et see eristusvõime säilis ja isegi tugevnes aja jooksul apellandi kasutades kaubamärki. Kaubamärk BATEAUX MOUCHES on nimelt kantud laevadele, mida apellant – ja ainult tema – kasutab turismisõitude korraldamiseks Seine’i jõel, kusjuures sõnade „bateaux mouches” sisestamisel interneti otsingumootoritesse suunatakse kasutaja otse apellandi internetileheküljele ja apellant on võtnud põhimõtteks kaitsta aktiivselt oma kaubamärki seda kuritarvitava kasutuse eest.

Teise väitega heidab apellant Esimese Astme Kohtule ette seda, et viimane tõlgendas ekslikult kohtupraktika kriteeriume, mille alusel on võimalik tuvastada, et kaubamärk BATEAUX MOUCHES on omandanud eristusvõime kasutamise käigus. Esimese Astme Kohus oleks nimelt pidanud asjaolusid, mis võivad tõendada selle kaubamärgi eristusvõimet, nagu kaubamärgiga hõlmatud turuosa, selle kasutamise intensiivsus, geograafiline ulatus ja kestus, kaubamärgi reklaamimiseks ettevõtja poolt tehtud investeeringud, sellise asjaomase avalikkuse osakaal, kes identifitseerib tänu nimetatud kaubamärgile kaupa või teenust konkreetselt ettevõtjalt pärinevana, uurima igakülgselt ja mitte osaliselt.

---

(1)  EÜT L 11, lk 1; ELT eriväljaanne 17/01, lk 146.

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/14 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/14

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Symvoulio tis Epikrateias (Kreeka) 25. veebruaril 2009 – Idryma Typou versus Ipourgos Tipou Kai Meson Mazikis Enimerosis

(Kohtuasi C-81/09)

2009/C 102/23

Kohtumenetluse keel: kreeka

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Symvoulio tis Epikrateias

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Idrima Tipou A.E.

Vastustaja: Ipourgos Tipou kai Meson Mazikis Enimerosis (Ajakirjanduse ja massikommunikatsioonivahendite ministeerium)

Eelotsuse küsimus

Kas direktiiviga 68/151/EMÜ, mille artiklis 1 on sätestatud: „Käesolevas direktiivis ettenähtud kooskõlastusmeetmeid kohaldatakse liikmesriikide õigus- ja haldusnormide suhtes, mis on seotud järgmiste äriühinguliikidega: [...] – Kreekas: ανώνυμη εταιρία [aktsiaselts]”, on vastuolus sellise siseriikliku õigusnormi vastuvõtmine, nagu on seaduse 2328/1995 artikli 4 lõige 3, selles osas, milles sellega on ette nähtud, et sama artikli eelnevates lõigetes kehtestatud trahve televisiooniorganisatsioonide tegevust reguleerivate kehtivate õigusnormide ja hea tava reeglite rikkumise eest ei määrata üksnes äriühingule, kellel on televisiooniorganisatsiooni asutamise ja haldamise luba, vaid temaga solidaarselt ka kõikidele aktsionäridele, kellele kuulub üle 2,5 % aktsiakapitalist?

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/14 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/14

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Symvoulio tis Epikrateias (Kreeka) 25. veebruaril 2009 – Dimos Agios Nikalaos Kritis versus Ypourgos Agrotikis Anaptixis kai Trofimon

(Kohtuasi C-82/09)

2009/C 102/24

Kohtumenetluse keel: kreeka

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Symvoulio tis Epikrateias

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Dimos Agios Nikalaos Kritis

Vastustaja: Ypourgos Agrotikis Anaptixis kai Trofimon

Eelotsuse küsimused

| A. | Kas määruse nr 2152/2003 artikli 3 punktides a ja b sätestatud metsa ja metsamaa määratlused on kohaldatavad ka valdkondade puhul, mis seonduvad eespool nimetatud määratluste tähenduses metsade ja metsamaade kaitse ning üldisemalt haldamisega ja mida määrus sõnaselgelt ei reguleeri, kuid mis on ette nähtud siseriiklikes õigusnormides? |
| --- | --- |

A.

Kas määruse nr 2152/2003 artikli 3 punktides a ja b sätestatud metsa ja metsamaa määratlused on kohaldatavad ka valdkondade puhul, mis seonduvad eespool nimetatud määratluste tähenduses metsade ja metsamaade kaitse ning üldisemalt haldamisega ja mida määrus sõnaselgelt ei reguleeri, kuid mis on ette nähtud siseriiklikes õigusnormides?

| B. | Jaatava vastuse korral küsimusele A: kas siseriiklike õigusnormidega on lubatud määratleda metsa või metsamaana ka selliseid alasid, mis ei kujuta endast metsa või metsala määruse nr 2152/2003 artikli 3 punktides a ja b sätestatud määratluste tähenduses? |
| --- | --- |

B.

Jaatava vastuse korral küsimusele A: kas siseriiklike õigusnormidega on lubatud määratleda metsa või metsamaana ka selliseid alasid, mis ei kujuta endast metsa või metsala määruse nr 2152/2003 artikli 3 punktides a ja b sätestatud määratluste tähenduses?

| C. | Jaatava vastuse korral küsimusele B: kui siseriiklike õigusnormidega on lubatud määratleda metsa või metsamaana ka selliseid alasid, mis ei kujuta endast metsa või metsala määruse nr 2152/2003 artikli 3 punktides a ja b sätestatud määratluste tähenduses, siis kas selline määratlus võib erineda viidatud määruses sätestatud määratlusest nii määruses metsa või metsamaa mõiste määratlemiseks kasutatud elementide osas kui ka võimalike määruses kasutatutega samasuguste elementide suuruse arvulise määratlemise osas; või kas selline siseriiklike õigusnormidega kehtestatud määratlus võib küll sisaldada metsa või metsamaa mõistet määratlevaid elemente, mis erinevad määruse määratluses kasutatud elementidest, aga määruses kasutatutega samasuguste elementide puhul on siseriiklike õigusnormidega lubatud üksnes jätta need arvuliselt määratlemata või juhul, kui need arvuliselt määratletakse, siis ei ole võimalik kõrvale kalduda määruses sedastatud arvulisest määratlusest? |
| --- | --- |

C.

Jaatava vastuse korral küsimusele B: kui siseriiklike õigusnormidega on lubatud määratleda metsa või metsamaana ka selliseid alasid, mis ei kujuta endast metsa või metsala määruse nr 2152/2003 artikli 3 punktides a ja b sätestatud määratluste tähenduses, siis kas selline määratlus võib erineda viidatud määruses sätestatud määratlusest nii määruses metsa või metsamaa mõiste määratlemiseks kasutatud elementide osas kui ka võimalike määruses kasutatutega samasuguste elementide suuruse arvulise määratlemise osas; või kas selline siseriiklike õigusnormidega kehtestatud määratlus võib küll sisaldada metsa või metsamaa mõistet määratlevaid elemente, mis erinevad määruse määratluses kasutatud elementidest, aga määruses kasutatutega samasuguste elementide puhul on siseriiklike õigusnormidega lubatud üksnes jätta need arvuliselt määratlemata või juhul, kui need arvuliselt määratletakse, siis ei ole võimalik kõrvale kalduda määruses sedastatud arvulisest määratlusest?

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/15

---

Euroopa Ühenduste Komisjoni 25. veebruaril 2009. aastal esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (seitsmes koda) 10. detsembri 2008 otsuse peale kohtuasjas T-388/02: Kronoply GmbH & Co. KG ja Kronotex GmbH & Co. KG versus Euroopa Ühenduste Komisjon, keda toetasid Zellstoff Stendal GmbH, Saksamaa Liitvabariik ja Land Sachsen-Anhalt

(Kohtuasi C-83/09 P)

2009/C 102/25

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Apellant: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: K. Gross ja V. Kreuschitz)

Teised menetluspooled: Kronoply GmbH & Co. KG, Kronotex GmbH & Co. KG, Zellstoff Stendal GmbH, Saksamaa Liitvabariik ja Land Sachsen-Anhalt

Apellandi nõuded

| — | Tühistada vaidlustatud otsus osas, milles see tunnistab vastuvõetavaks Kronoply GmbH & Co. KG ja Kronotex GmbH & Co. KG tühistamishagi komisjoni 19. juuni 2002. aasta otsuse peale, millega otsustatakse mitte esitada vastuväiteid Saksamaa poolt Zellstoff Stendal GmbH’le paberimassi tootmise tehase ehitamiseks antavale abile; |
| --- | --- |

—

Tühistada vaidlustatud otsus osas, milles see tunnistab vastuvõetavaks Kronoply GmbH & Co. KG ja Kronotex GmbH & Co. KG tühistamishagi komisjoni 19. juuni 2002. aasta otsuse peale, millega otsustatakse mitte esitada vastuväiteid Saksamaa poolt Zellstoff Stendal GmbH’le paberimassi tootmise tehase ehitamiseks antavale abile;

| — | lükata Kronoply GmbH & Co. KG ja Kronotex GmbH & Co. KG tühistamishagi vaidlusaluse akti peale vastuvõetamatuse tõttu tagasi; |
| --- | --- |

—

lükata Kronoply GmbH & Co. KG ja Kronotex GmbH & Co. KG tühistamishagi vaidlusaluse akti peale vastuvõetamatuse tõttu tagasi;

| — | mõista kohtukulud välja Kronoply GmbH & Co. KG ja Kronotex GmbH & Co. KG’lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Kronoply GmbH & Co. KG ja Kronotex GmbH & Co. KG’lt.

Väited ja peamised argumendid

Komisjoni arvates rikub see, et soodustatud isikutele abi andmise otsuse vaidlustamiseks tuletatakse kaebeõigus EÜ artikli 88 lõikest 2, EÜ artikli 230 neljandas lõigus hagi vastuvõetavusele esitatud nõudeid. Isikutel, kes ei ole abi andmise menetluse pooled, ei ole iseseisvaid, hagi esitamise kaudu maksma pandavaid õigusi, mis on omased pooltele. Individuaalse puudutatuse kindlakstegemisel tuleb lähtuda hoopis Euroopa Kohtu Plaumann’i vormelist. Individuaalne puudutatus võib seetõttu tuleneda üksnes majanduslikest tagajärgedest, mis hagejale abi tõttu tekivad.

Lisaks sellele tõlgendatakse vaidlustatud kohtuotsuses hagi väiteid lubamatult teisiti. Komisjon on seisukohal, et Esimese Astme Kohus hindas hageja faktiväiteid, mida hageja ei esitanud oma väidetavate menetlusõiguste kaitsmisega seoses, kuigi hagi oli vastuvõetav üksnes väidetavate menetlusõiguste kaitsmiseks.

Vaidlustatud kohtuotsus tooks lõpuks kaasa ühenduse õigusele tundmatu populaarhagi kasutamise abi andmisega seotud otsuste vaidlustamiseks.

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/16 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/16

---

Portela – Comércio de artigos ortopédicos e hospitalares, Lda27. veebruaril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (kaheksas koda) 17. detsembri 2008. aasta otsuse peale kohtuasjas T-137/07: Portela – Comércio de artigos ortopédicos e hospitalares, Lda
  versus Euroopa Ühenduste Komisjon

(Kohtuasi C-85/09 P)

2009/C 102/26

Kohtumenetluse keel: portugali

Pooled

Apellant: Portela – Comércio de artigos ortopédicos e hospitalares, Lda (esindaja: advokaat C. Mourato)

Teised menetluspooled: Euroopa Ühenduste Komisjon

Apellandi nõuded

Hageja palub Euroopa Kohtul

| — | tühistada vaidlustatud määrus osas, kus leitakse, et põhjuslik seos komisjoni tegevusetuse ja hageja väidetud kahju vahel ei ole tõendatud (määruse punktid 96, 97, 99, 100 ja 101); |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud määrus osas, kus leitakse, et põhjuslik seos komisjoni tegevusetuse ja hageja väidetud kahju vahel ei ole tõendatud (määruse punktid 96, 97, 99, 100 ja 101);

ja, tehes asjas sisulise otsuse,

| — | tunnistada esimese võimalusena, et ühenduse lepinguvälise vastutuse tingimused on käesolevas asjas täidetud; mõista komisjonilt välja hüvitis väidetud kahju eest ja kahes kohtuastmes kantud kõik kohtukulud, seal hulgas hageja kohtukulud; |
| --- | --- |

—

tunnistada esimese võimalusena, et ühenduse lepinguvälise vastutuse tingimused on käesolevas asjas täidetud; mõista komisjonilt välja hüvitis väidetud kahju eest ja kahes kohtuastmes kantud kõik kohtukulud, seal hulgas hageja kohtukulud;

| — | teise võimalusena saata asi tagasi Esimese Astme Kohtusse, et viimane kontrolliks, kas lepinguvälise vastutuse tingimused on täidetud; mõista komisjonilt välja hüvitis väidetud kahju eest ja kohtukulud – seal hulgas hageja kohtukulud – seoses käesoleva apellatsioonkaebusega ja menetlusega Esimese Astme Kohtus. |
| --- | --- |

—

teise võimalusena saata asi tagasi Esimese Astme Kohtusse, et viimane kontrolliks, kas lepinguvälise vastutuse tingimused on täidetud; mõista komisjonilt välja hüvitis väidetud kahju eest ja kohtukulud – seal hulgas hageja kohtukulud – seoses käesoleva apellatsioonkaebusega ja menetlusega Esimese Astme Kohtus.

Väited ja peamised argumendid

Põhjenduste ebapiisavus, kuivõrd Esimese Astme Kohus ei ole vastanud esialgse hagi punktides 92 ja 93 hageja esitatud argumentidele, mille kohaselt ühenduse piirkonnas puudus tootjal volitatud esindaja, samas kui direktiiv nõudis volitatud esindajat, muudavad määratud asutuse poolt vastavuse hindamise protsessi võimatuks, ja lõpuks komisjoni kinnitusel, et Portugali ametiasutuse Infarmed süül ei kutsutud teda kaitsemeetmete menetlusse astuma, et toimida nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/42/EMÜ meditsiiniseadmete kohta (1) (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 1998. aasta direktiiviga 98/79/EMÜ meditsiiniliste in vitro diagnostikavahendite kohta (2)) artikli 14b alusel.

Hindamisviga komisjoni käitumise ja hageja kantud kahju vahelise põhjusliku seose hindamisel ning ühtlasi ka direktiivi artiklite 8 ja 14b väär tõlgendamine.

Kaitseõiguste rikkumine, kui keelduti hageja taotletud menetlustoimingutest.

---

(1)  EÜT L 169, lk 1.

(2)  EÜT L 331, lk 1.

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/16 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/16

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas VAT and Duties Tribunal, Manchester (Ühendkuningriik) 27. veebruaril 2009 – Future Health Technologies Ltd versus Her Majesty’s Commissioners of Revenue and Customs

(Kohtuasi C-86/09)

2009/C 102/27

Kohtumenetluse keel: inglise

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

VAT and Duties Tribunal, Manchester

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Future Health Technologies Ltd

Vastustaja: Her Majesty’s Commissioners of Revenue and Customs

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas olukorras, kus liikmesriik tunnistab, et teenuseid osutab asutus, mida tuleb käsitada käibemaksudirektiivi (1) artikli 132 lõike 1 punktis b nimetatud nõuetekohaselt tunnustatud asutusena, mis on haiglate, meditsiini- ja diagnostikakeskustega sama laadi, tuleb artikli 132 lõike 1 punktis b kasutatud väljendit „haiglaravi ja meditsiiniline abi” tõlgendada nii, et see hõlmab kompleksset teenust või teise võimalusena ühte või mitut (kui jah, siis millist) teenust, mis vastavad järgmistele kirjeldustele (üksikasjalikumalt kirjeldatud poolte vahel kokku lepitud faktikirjelduses):






  a) | veel sündimata lapse vanemate varustamine vajalike meditsiiniseadmete komplektiga, mille abil saab sünni juures viibiv sõltumatu meditsiinitöötaja koguda kohe pärast lapse sündi nabaväädiverd; |
| --- | --- | --- |

1.

Kas olukorras, kus liikmesriik tunnistab, et teenuseid osutab asutus, mida tuleb käsitada käibemaksudirektiivi (1) artikli 132 lõike 1 punktis b nimetatud nõuetekohaselt tunnustatud asutusena, mis on haiglate, meditsiini- ja diagnostikakeskustega sama laadi, tuleb artikli 132 lõike 1 punktis b kasutatud väljendit „haiglaravi ja meditsiiniline abi” tõlgendada nii, et see hõlmab kompleksset teenust või teise võimalusena ühte või mitut (kui jah, siis millist) teenust, mis vastavad järgmistele kirjeldustele (üksikasjalikumalt kirjeldatud poolte vahel kokku lepitud faktikirjelduses):

a)

veel sündimata lapse vanemate varustamine vajalike meditsiiniseadmete komplektiga, mille abil saab sünni juures viibiv sõltumatu meditsiinitöötaja koguda kohe pärast lapse sündi nabaväädiverd;

| b) | selliselt kogutud vere testimine selleks ette nähtud laboris, et teha kindlaks, ega see ei kanna endas haigust, mis kandub edasi verega või verest eraldatud tüvirakkudega, juhul kui tüvirakke kasutatakse ravi otstarbel (verd testitakse uuesti kuue kuu möödudes); |
| --- | --- |

b)

selliselt kogutud vere testimine selleks ette nähtud laboris, et teha kindlaks, ega see ei kanna endas haigust, mis kandub edasi verega või verest eraldatud tüvirakkudega, juhul kui tüvirakke kasutatakse ravi otstarbel (verd testitakse uuesti kuue kuu möödudes);

| c) | saadud vere töötlemine kvalifitseeritud meditsiinitöötajate poolt või nende järelevalve all raviotstarbel kasutamiseks sobiva tüvirakkude proovi eraldamiseks; |
| --- | --- |

c)

saadud vere töötlemine kvalifitseeritud meditsiinitöötajate poolt või nende järelevalve all raviotstarbel kasutamiseks sobiva tüvirakkude proovi eraldamiseks;

| d) | vere ja tüvirakkude hoiustamine teaduslikult kontrollitud tingimustel, mille eesmärk on vere ja tüvirakkude hoidmine ja säilitamine ideaalses seisukorras ja/või |
| --- | --- |

d)

vere ja tüvirakkude hoiustamine teaduslikult kontrollitud tingimustel, mille eesmärk on vere ja tüvirakkude hoidmine ja säilitamine ideaalses seisukorras ja/või

| e) | tüvirakkude väljastamine raviotstarbel kasutamiseks vanemate taotluse alusel (kuni lapse 18-aastaseks saamiseni)? |
| --- | --- |

e)

tüvirakkude väljastamine raviotstarbel kasutamiseks vanemate taotluse alusel (kuni lapse 18-aastaseks saamiseni)?

| 2. | Teise võimalusena, kas mõistet tegevused, mis on „otseselt seotud” haiglaravi ja meditsiinilise abiga käibemaksudirektiivi artikli 132 lõike 1 punkti b tähenduses, tuleks tõlgendada nii, et see hõlmab kõiki või mis tahes (kui jah, siis milliseid) eespool nimetatud teenuseid? |
| --- | --- |

2.

Teise võimalusena, kas mõistet tegevused, mis on „otseselt seotud” haiglaravi ja meditsiinilise abiga käibemaksudirektiivi artikli 132 lõike 1 punkti b tähenduses, tuleks tõlgendada nii, et see hõlmab kõiki või mis tahes (kui jah, siis milliseid) eespool nimetatud teenuseid?

| 3. | Kas olukorras, kus liikmesriik tunnistab, et nimetatud teenuseid osutavad või nende osutamise üle teostavad järelevalvet üks või mitu kvalifitseeritud meditsiinitöötajat, tuleb käibemaksudirektiivi artikli 132 lõike 1 punktis c kasutatud väljendit „meditsiinilise abi andmine” tõlgendada nii, et see hõlmab kompleksset teenust või teisel juhul ühte või mitut (kui jah, siis millist) teenust, mis vastavad järgmistele kirjeldustele (üksikasjalikumalt kirjeldatud poolte vahel kokku lepitud faktikirjelduses):






  f) | veel sündimata lapse vanemate varustamine vajalike meditsiiniseadmete komplektiga, mille abil saab sünni juures viibiv sõltumatu meditsiinitöötaja koguda kohe pärast lapse sündi nabaväädiverd; |
| --- | --- | --- |

3.

Kas olukorras, kus liikmesriik tunnistab, et nimetatud teenuseid osutavad või nende osutamise üle teostavad järelevalvet üks või mitu kvalifitseeritud meditsiinitöötajat, tuleb käibemaksudirektiivi artikli 132 lõike 1 punktis c kasutatud väljendit „meditsiinilise abi andmine” tõlgendada nii, et see hõlmab kompleksset teenust või teisel juhul ühte või mitut (kui jah, siis millist) teenust, mis vastavad järgmistele kirjeldustele (üksikasjalikumalt kirjeldatud poolte vahel kokku lepitud faktikirjelduses):

f)

veel sündimata lapse vanemate varustamine vajalike meditsiiniseadmete komplektiga, mille abil saab sünni juures viibiv sõltumatu meditsiinitöötaja koguda kohe pärast lapse sündi nabaväädiverd;

| g) | selliselt kogutud vere testimine selleks ette nähtud laboris, et teha kindlaks, ega see ei kanna endas haigust, mis kandub edasi verega või verest eraldatud tüvirakkudega, juhul kui tüvirakke kasutatakse raviotstarbel (verd testitakse uuesti kuue kuu möödudes); |
| --- | --- |

g)

selliselt kogutud vere testimine selleks ette nähtud laboris, et teha kindlaks, ega see ei kanna endas haigust, mis kandub edasi verega või verest eraldatud tüvirakkudega, juhul kui tüvirakke kasutatakse raviotstarbel (verd testitakse uuesti kuue kuu möödudes);

| h) | saadud vere töötlemine kvalifitseeritud meditsiinitöötajate poolt või nende järelevalve all raviotstarbel kasutamiseks sobiva tüvirakkude proovi eraldamiseks; |
| --- | --- |

h)

saadud vere töötlemine kvalifitseeritud meditsiinitöötajate poolt või nende järelevalve all raviotstarbel kasutamiseks sobiva tüvirakkude proovi eraldamiseks;

| i) | vere ja tüvirakkude hoiustamine teaduslikult kontrollitud tingimustel, mille eesmärk on vere ja tüvirakkude hoidmine ja säilitamine ideaalses seisukorras ja/või |
| --- | --- |

i)

vere ja tüvirakkude hoiustamine teaduslikult kontrollitud tingimustel, mille eesmärk on vere ja tüvirakkude hoidmine ja säilitamine ideaalses seisukorras ja/või

| j) | tüvirakkude väljastamine raviotstarbel kasutamiseks vanemate taotlusel (kuni lapse 18-aastaseks saamiseni)? |
| --- | --- |

j)

tüvirakkude väljastamine raviotstarbel kasutamiseks vanemate taotlusel (kuni lapse 18-aastaseks saamiseni)?

---

(1)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, lk 1.

---

Esimese Astme Kohus

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/18

---

Esimese Astme Kohtu 16. märtsi 2009. aasta otsus – R versus komisjon

(Kohtuasi T-156/08 P) (1)

(Apellatsioonkaebus - Avalik teenistus - Katseajal olevad ametnikud - Katseaja aruanne - Isikut kahjustava meetme puudumine - Hagi esitamise tähtaeg - Hilinemine)

2009/C 102/28

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellant: R (Brüssel, Belgia) (esindaja: advokaat Y. Minatchy)

Teine menetluspool: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: D. Martin ja K. Herrmann)

Ese

Apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (esimene koda) 19. veebruari 2008. aasta määruse peale kohtuasjas F-49/07: R vs. komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata) ja nõue tühistada nimetatud määrus.

Resolutiivosa

| 1. | Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.

| 2. | Jätta R-i kohtukulud tema enda kanda ja ühtlasi mõista talt välja komisjoni kohtukulud käesolevas kohtuastmes. |
| --- | --- |

2.

Jätta R-i kohtukulud tema enda kanda ja ühtlasi mõista talt välja komisjoni kohtukulud käesolevas kohtuastmes.

---

(1)  ELT C 171, 5.7.2008.

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/18

---

9. veebruaril 2009 esitatud hagi – Deutsche Behindertenhilfe – Aktion Mensch versus Siseturu Ühtlustamise Amet (diegesellschafter.de)

(Kohtuasi T-47/09)

2009/C 102/29

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Deutsche Behindertenhilfe – Aktion Mensch eV (Mainz, Saksamaa) (esindajad: advokaadid V. Töbelmann ja A. Piltz)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Hageja nõuded

| — | Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 27. novembri 2008. aasta otsus (asi R 1094/2008-1); |
| --- | --- |

—

Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 27. novembri 2008. aasta otsus (asi R 1094/2008-1);

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnamärk „diegesellschafter.de” klassidesse 35 ja 41 kuuluvate teenuste jaoks (taotlus nr 4 606 372)

Kontrollija otsus: lükata taotlus tagasi

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata

Väited: määruse (EÜ) nr 40/94 (1) artikli 7 lõike 1 punktide b ja c rikkumine, kuna taotletaval kaubamärgil on nõutav eristusvõime ja puudub vaba kasutatavuse nõue.

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT 1994, L 11, lk 1; ELT eriväljaanne 17/01, lk 146).

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/18

---

13. veebruaril 2009 esitatud hagi – Swarovski versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Swarovski (Daniel Swarovski Privat)

(Kohtuasi T-55/09)

2009/C 102/30

Hagiavaldus esitati saksa keeles.

Pooled

Hageja: Daniel Swarovski (Volders, Austria) (esindaja: advokaat R. Küppers)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Swarovski AG (Triesen, Liechtenstein)

Hageja nõuded

| — | Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti esimese apellatsioonikoja 9. novembri 2008. aasta otsus (asi R 0348/2008-1); |
| --- | --- |

—

Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti esimese apellatsioonikoja 9. novembri 2008. aasta otsus (asi R 0348/2008-1);

| — | jätta kaebus rahuldamata; |
| --- | --- |

—

jätta kaebus rahuldamata;

| — | mõista kohtukulud, sh apellatsioonikoja menetluse kulud välja apellatsioonikoja menetluse teiselt poolelt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud, sh apellatsioonikoja menetluse kulud välja apellatsioonikoja menetluse teiselt poolelt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: hageja

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnamärk „Daniel Swarovski Privat” klassidesse 3, 4, 8, 9, 15, 16, 18, 20, 21, 26, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 39 ja 44 kuuluvate kaupade ja teenuste jaoks (taotlus nr 3 981 099)

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: Swarovski AG

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: sõnamärk „DANIEL SWAROVSKI” klassidesse 16, 18, 21, 25 ja 41 kuuluvate kaupade ja teenuste jaoks (kaubamärk nr 3 895 133); sõnamärk „Swarovski” klassidesse 2, 3, 6, 8, 9, 11, 16, 18, 19, 20, 21, 24, 25, 28, 34, 35 ja 41 kuuluvate kaupade ja teenuste jaoks (kaubamärk nr 3 895 091); sõnamärk „Swarovski” klassi 36 kuuluvate teenuste jaoks (Austria sõnamärk nr 218 795); sõnamärk „Swarovski” klassidesse 11, 16, 21 ja 34 kuuluvate kaupade jaoks (Austria sõnamärk nr 96 389) ning sõnamärk „Swarovski” klassidesse 8, 9, 11, 14, 18, 21, 25 ja 26 kuuluvate kaupade jaoks (rahvusvaheline registreering Itaalias nr 528 189)

Vastulausete osakonna otsus: rahuldada vastulause osaliselt

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus osaliselt rahuldamata

Väited: määruse (EÜ) nr 40/94 (1) artikli 8 lõike 1 punkti b ja lõike 5 rikkumine, kuna puudub vastandatud kaubamärkide segiajamise tõenäosus, varasemaid kaubamärke ei ole kahjustatud ja varasemate kaubamärkide kaitse ulatus on valesti määratletud.

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT 1994, L 11, lk 1; ELT eriväljaanne 17/01, lk 146).

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/19

---

9. veebruaril 2009 esitatud hagi – Alfastar Benelux versus nõukogu

(Kohtuasi T-57/09)

2009/C 102/31

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Alfastar Benelux (Ixelles, Belgia) (esindaja: advokaat N. Keramidas)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Hageja nõuded

| — | Tühistada nõukogu otsus lükata tagasi hageja pakkumus hankele UCA218/07 „Tehniline hooldus – kasutajatugi ja kohapeal osutatavad sekkumisteenused nõukogu peasekretariaadi personaalarvutite, printerite ja välisseadmete jaoks” (1), mis tehti hagejale teatavaks 1. detsembri 2008. aasta kirjas; samuti tühistada seonduvad nõukogu otsused, sealhulgas otsus sõlmida leping edukaks tunnistatud pakkujaga; |
| --- | --- |

—

Tühistada nõukogu otsus lükata tagasi hageja pakkumus hankele UCA218/07 „Tehniline hooldus – kasutajatugi ja kohapeal osutatavad sekkumisteenused nõukogu peasekretariaadi personaalarvutite, printerite ja välisseadmete jaoks” (1), mis tehti hagejale teatavaks 1. detsembri 2008. aasta kirjas; samuti tühistada seonduvad nõukogu otsused, sealhulgas otsus sõlmida leping edukaks tunnistatud pakkujaga;

| — | Mõista nõukogult hageja kasuks kahju eest, mida ta kõnealuses hankemenetluses kandis, välja hüvitis 2 932 902 eurot või osa nimetatud summast, arvestades eespool nimetatud nõukogu otsuse tühistamise kuupäeva. |
| --- | --- |

—

Mõista nõukogult hageja kasuks kahju eest, mida ta kõnealuses hankemenetluses kandis, välja hüvitis 2 932 902 eurot või osa nimetatud summast, arvestades eespool nimetatud nõukogu otsuse tühistamise kuupäeva.

| — | mõista nõukogult välja hageja kohtukulud isegi juhul, kui käesolev hagi jäetakse rahuldamata. |
| --- | --- |

—

mõista nõukogult välja hageja kohtukulud isegi juhul, kui käesolev hagi jäetakse rahuldamata.

Väited ja peamised argumendid

Hageja palub, et kohus tühistaks kostja otsuse lükata tagasi hageja pakkumus hankele UCA218/07 „Tehniline hooldus – kasutajatugi ja kohapeal osutatavad sekkumisteenused nõukogu peasekretariaadi personaalarvutite, printerite ja välisseadmete jaoks” ja otsuse sõlmida leping edukaks tunnistatud pakkujaga. Lisaks palub hageja hankemenetluses osalemise kulude hüvitamist.

Hageja esitab neli väidet.

Esiteks väidab hageja, et kostja tegi mitu hindamisviga seoses: eduka pakkuja julgeolekukontrolli tõend puudumisega; eduka pakkuja töötajate NATO julgeolekukontrolli tõendite puudumisega; asjaoluga, et erinevalt hageja töötajatest ei olnud eduka pakkuja töötajatel vastavat kvalifikatsiooni, teabe edastamise näitajatega ja pakkujate pakutud töötajate arvu hindamisega.

Teiseks väidab hageja, et kostja ei täitnud oma kohustusi pakkujate võrdsel kohtlemisel ja läbipaistvuse tagamisel.

Kolmandaks väidab ta, et hanketeates oli mitmeid vastuolusid ja ebatäpsusi.

Viimaseks kinnitab hageja, et kostja ei täitnud oma põhjendamiskohustust.

---

(1)  ELT 2008/S 91-122796.

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/20

---

16. veebruaril 2009 esitatud hagi – Herhof versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Stabilator (stabilator)

(Kohtuasi T-60/09)

2009/C 102/32

Hagiavaldus esitati saksa keeles

Pooled

Hageja: Herhof-Verwaltungsgesellschaft mbH (Solms, Saksamaa) (esindajad: advokaadid A. Zinnecker ja T. Bösling)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Stabilator sp. z o.o. (Gdynia, Poola)

Hageja nõuded

| — | Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 16. detsembri 2008. aasta otsus liidetud asjades R 483/2008-4 ja R 705/2008-4; |
| --- | --- |

—

Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 16. detsembri 2008. aasta otsus liidetud asjades R 483/2008-4 ja R 705/2008-4;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: Stabilator sp z o.o

Asjaomane ühenduse kaubamärk: kujutismärk „stabilator” kaupadele ja teenustele klassides 19, 37 ja 42 (registreerimise taotlus nr 4 068 961)

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: hageja

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: sõnamärk „STABILAT” kaupadele klassides 1, 7, 11, 20, 37, 40 ja 42

Vastulausete osakonna otsus: rahuldada vastulause osaliselt ning lükata registreerimise taotlus osaliselt tagasi

Apellatsioonikoja otsus: tühistada osaliselt vaidlustatud otsus ning lükata vastulause tagasi

Väited: Määruse (EÜ) nr 40/94 (1) artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna vastandatud kaubamärkide puhul esineb segiajamise tõenäosus või vähemalt sarnasus

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT 1994 L 11, lk 1; ELT eriväljaanne 17/01, lk 146).

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/21

---

16. veebruaril 2009 esitatud hagi – Meica versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Bösinger Fleischwaren (Schinken King)

(Kohtuasi T-61/09)

2009/C 102/33

Hagiavaldus esitati saksa keeles

Pooled

Hageja: Meica Ammerländische Fleischwarenfabrik Fritz Meinen GmbH & Co. KG (Edewecht, Saksamaa) (esindaja: Rechtsanwalt S. Russlies)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Bösinger Fleischwaren GmbH (Bösingen, Saksamaa)

Hageja nõuded

| — | Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 11. detsembri 2008. aasta otsus (asi R 1049/2007-1); |
| --- | --- |

—

Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 11. detsembri 2008. aasta otsus (asi R 1049/2007-1);

| — | mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: Bösinger Fleischwaren GmbH.

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnamärk „Schinken King” kaupadele klassides 29 ja 30 (taotlus nr 3 720 968).

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: hageja.

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: ühenduse sõnamärk „Curry King” (ühenduse kaubamärk nr 2 885 077) kaupadele klassis 30 ning Saksa sõnamärgid „Curry King” (nr 399 02 969.9) ja „King” (nr 304 04 434.2) kaupadele klassides 29 ja 30.

Vastulausete osakonna otsus: lükata vastulause tagasi.

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata.

Väited: Rikutud on määruse (EÜ) nr 40/94 (1) artikli 8 lõike 1 punkti b, kuna vastandatud kaubamärkide vahel esineb segiajamise tõenäosus või vähemalt sarnasus, samuti on rikutud artikli 74 lõike 1 teist lauset, kuna otsus on puudulikult põhjendatud.

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT 1994, L 11, lk 1; ELT eriväljaanne 17/01, lk 146).

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/21

---

13. veebruaril 2009 esitatud hagi – Rintisch versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Bariatrix Europe (PROTI SNACK)

(Kohtuasi T-62/09)

2009/C 102/34

Hagiavaldus esitati inglise keeles.

Pooled

Hageja: Bernhard Rintisch (Bottrop, Saksamaa) (esindaja: advokaat A. Dreyer)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Bariatrix Europe Inc. SAS (Guilherand Granges, Prantsusmaa)

Hageja nõuded

| — | Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 15. detsembri 2008. aasta otsus asjas nr R 740/2008-4; ja |
| --- | --- |

—

Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 15. detsembri 2008. aasta otsus asjas nr R 740/2008-4; ja

| — | mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: Teine menetluspool apellatsioonikojas.

Asjaomane ühenduse kaubamärk: Sõnamärk „PROTI SNACK” kaupadele klassides 5, 29, 30 ja 32 – taotlus nr 4 992 145.

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: Hageja.

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: Sõnamärk „PROTI”, mis on Saksamaal registreeritud numbri 39 702 429 all kaupadele klassides 29 ja 32; kujutismärk „PROTIPOWER”, mis on Saksamaal registreeritud numbri 39 608 644 all kaupadele klassides 29 ja 32; sõnamärk „PROTIPLUS”, mis on Saksamaal registreeritud numbri 39 549 559 all kaupadele klassides 29 ja 32; sõnamärk „PROTITOP”, mis on Saksamaal registreeritud numbri 39 629 195 all kaupadele klassides 29, 30 ja 32.

Vastulausete osakonna otsus: Lükata vastulause tagasi.

Apellatsioonikoja otsus: Jätta kaebus rahuldamata.

Väited: Nõukogu määruse nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna apellatsioonikoda jättis hindamata vastulauses esitatud väiteid; nõukogu määruse nr 40/94 artikli 74 lõike 2 rikkumine, kuna apellatsioonikoda ei rakendanud kaalutlusõigust või vähemalt ei näidanud, kuidas ta on kaalutlusõigust rakendanud; võimu kuritarvitamine, kuna apellatsioonikoda ei võtnud arvesse hageja esitatud dokumente ja tõendeid.

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/22

---

17. veebruaril 2009 esitatud hagi – Volkswagen AG versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Suzuki Motor (SWIFT GTi)

(Kohtuasi T-63/09)

2009/C 102/35

Hagiavaldus esitati saksa keeles.

Pooled

Hageja: Volkswagen AG (Wolfsburg, Saksamaa) (esindajad: advokaadid H.-P. Schrammek, C. Drzymalla ja S. Risthaus)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Suzuki Motor Corporation

Hageja nõuded

| — | Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti teise apellatsioonikoja 9. detsembri 2008. aasta otsus (asi R-749/2007-2); |
| --- | --- |

—

Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti teise apellatsioonikoja 9. detsembri 2008. aasta otsus (asi R-749/2007-2);

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: Suzuki Motor Corporation.

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnamärk „SWIFT GTi” kaupadele klassis 12 (taotlus nr 3 456 084).

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: hageja.

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: Saksa sõnamärk „GTI” (nr 39 406 386) ja rahvusvaheline sõnamärk „GTI” (nr 717 592) kaupadele klassis 12.

Vastulausete osakonna otsus: lükata vastulause tagasi.

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata.

Väited: määruse (EÜ) nr 40/94 (1) artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna vastandatud kaubamärkide puhul esineb segiajamise tõenäosus.

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT 1994, L 11, lk 1; ELT eriväljaanne 17/01, lk 146).

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/23 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/23

---

16. veebruaril 2009 esitatud hagi – Micro Shaping versus Siseturu Ühtlustamise Amet (>packaging)

(Kohtuasi T-64/09)

2009/C 102/36

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Micro Shaping Ltd (Worthing, Ühendkuningriik) (esindaja: advokaat A. Franke)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Hageja nõuded

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 11. detsembri 2008. aasta (asi R 1063/2008-1) otsus, mis puudutab ühenduse kaubamärgi registreerimistaotlust nr 6354311 „>packaging”; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 11. detsembri 2008. aasta (asi R 1063/2008-1) otsus, mis puudutab ühenduse kaubamärgi registreerimistaotlust nr 6354311 „>packaging”;

| — | mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt.

Väited ja peamised argumendid

Asjaomane ühenduse kaubamärk: kujutismärk „>packaging” kaupadele ja teenustele klassides 16, 17 ja 42 (taotlus nr 6 354 311).

Kontrollija otsus: lükata registreerimistaotlus osaliselt tagasi.

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata.

Väited: määruse (EÜ) nr 40/94 (1) artikli 7 lõike 1 punktide b ja c rikkumine, kuna taotletaval kaubamärgil on nõutav eristusvõime ja puudub vajadus jätta kaubamärk vabalt kasutatavaks ning rikutud on määruse nr 40/94 artiklist 73 tulenevat õigust ärakuulamisele.

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT 1994 L 11, lk 1; ELT eriväljaanne 17/01, lk 146).

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/23 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/23

---

Enzo Reali 14. veebruaril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Avaliku Teenistuse Kohtu 11. detsembri 2008. aasta otsuse peale kohtuasjas F-136/06, Reali vs. komisjon

(Kohtuasi T-65/09 P)

2009/C 102/37

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Enzo Reali (Firenze, Itaalia) (esindaja: S. Pappas)

Teine menetluspool apellatsioonimenetluses: Euroopa Ühenduste Komisjon

Hageja nõuded

| — | Tühistada edasikaevatud otsus ja seejärel ametisse nimetava asutuse vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

Tühistada edasikaevatud otsus ja seejärel ametisse nimetava asutuse vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Käesoleva apellatsioonkaebusega palub apellant tühistada Avaliku Teenistuse Kohtu otsuse kohtuasjas F-136/06 (1), millega jäeti rahuldamata apellandi hagi, kus apellant taotles ametisse nimetava asutuse otsuse, millega määrati tema palgaaste ja -järk tema asumisel lepingulise töötajana komisjoni teenistusse, tühistamist.

Oma apellatsioonkaebuse toetuseks esitab apellant neli väidet.

Esiteks väidab apellant, et Avaliku Teenistuse Kohus tegi õigusvea, otsustades, et ebaseaduslikkuse väide, mis esitati esimeses astmes üldiste rakendussätete teatud sätete suhtes, oli vastuvõetamatu, kuna seda väidet ei esitatud kohtueelses menetluses. Apellant väidab, et komisjoni ebapädevuse küsimuse, millele ta oma ebaseaduslikkuse väidetes viitas, oleks pidanud Avaliku Teenistuse Kohus tõstatama ex officio. Teise võimalusena väidab apellant, et isegi kui Avaliku Teenistuse Kohtul ei olnud kohustust tõstatada seda küsimust ex officio, oleks nimetatud väite pidanud tunnistama vastuvõetavaks selles osas, milles tema palgaastmele määramisel kasutatud spetsiifilise kriteeriumi õiguspärasus oli kahtluse alla seatud juba apellandi esialgses kaebuses.

Teiseks väidab apellant, et Avaliku Teenistuse Kohus tegi õigusvea apellandi diplomeid hinnates. Apellant väidab, et kraadi väärtuse määramine peab toimuma lähtuvalt selle riigi õigusest, kus see kraad on saadud, kuivõrd selline määramine on liikmesriikide ainupädevuses, ning et Avaliku Teenistuse Kohus vähendas meelevaldselt asjassepuutuvate Itaalia õigusaktide ulatust ning moonutas nende tähendust.

Kolmandaks väidab apellant, et Avaliku Teenistuse Kohus rikkus diskrimineerimise keeldu, kui hindas apellandi diplomite väärtust ja võrdles neid selle isiku diplomitega, kellel on keskharidus.

Neljandaks väidab apellant, et vaidlustatud otsus sisaldab vastuolulist argumenti, justkui – apellandi arvates – näib Avaliku Teenistuse Kohus üheaegselt nii arvestavat Itaalia õigusaktidega, kuid samas ei kohalda neid asja lahendamisel.

---

(1)  Kohtulahendite kogumikus veel avaldamata.

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/24

---

18. veebruaril 2009 esitatud hagi – Pilkington Group jt versus komisjon

(Kohtuasi T-72/09)

2009/C 102/38

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Pilkington Group Ltd (St Helens, Ühendkuningriik), Pilkington Automotive Ltd (Lathom, Ühendkuningriik), Pilkington Automotive Deutschland GmbH (Witten, Saksamaa), Pilkington Holding GmbH (Gelsenkirchen, Saksamaa), Pilkington Italia SpA (San Salvo, Itaalia (esindajad: solicitors J. Scott, S. Wisking ja K. Fountoukakos-Kyriakakos)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon

Hagejate nõuded

| — | tühistada otsuse artikli 1 punkt c või teise võimalusena tühistada otsuse artikli 1 punkt c osas, milles väidetakse, et Pilkington rikkus enne jaanuarit 1999 EÜ artiklit 81 ja Euroopa majanduspiirkonna lepingu artiklit 53; |
| --- | --- |

—

tühistada otsuse artikli 1 punkt c või teise võimalusena tühistada otsuse artikli 1 punkt c osas, milles väidetakse, et Pilkington rikkus enne jaanuarit 1999 EÜ artiklit 81 ja Euroopa majanduspiirkonna lepingu artiklit 53;

| — | tühistada otsuse artikli 2 punkt c ja/või vähendada oluliselt trahvi suurust; |
| --- | --- |

—

tühistada otsuse artikli 2 punkt c ja/või vähendada oluliselt trahvi suurust;

| — | mõista hagejate käesoleva menetlusega seotud kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista hagejate käesoleva menetlusega seotud kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

EÜ artikli 230 alusel paluvad hagejad tühistada osaliselt komisjoni 12. novembri 2008. aasta otsuse K(2008) 6815 (Juhtum nr COMP/39.125 – autoklaas), eelkõige selle artikli 1 punkt c, milles väidetakse, et hagejad rikkusid EÜ artiklit 81 ja Euroopa majanduspiirkonna lepingu artiklit 53, osaledes 10. märtsist 1998 kuni 3. septembrini 2002 kokkulepetes ja kooskõlastatud tegevuses Euroopa Majanduspiirkonna autoklaasi tootmise sektoris, või teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsuse artikli 1 punkti c osas, milles väidetakse, et hagejad rikkusid enne jaanuarit 1999 EÜ artiklit 81 ja Euroopa majanduspiirkonna lepingu artiklit 53. Lisaks paluvad hagejad tühistada vaidlustatud otsuse artikli 2 punkt c, millega määratakse hagejatele solidaarselt trahv suuruses 370 miljonit eurot ja/või nimetatud trahvi oluliselt vähendada.

Hagejad esitavad oma nõude toetuseks üksteist väidet, millest kolm puudutavad otsuses õigusvastase käitumisega seotud faktiliste asjaolude kirjeldamisel tehtud olulisi hindamisvigu, seitse trahvi määramisel tehtud vigu, ja millest viimase kohaselt õigustavad käesoleva asja konkreetsed asjaolud tervikuna Euroopa Kohtu poolt oma piiramatu pädevuse teostamist selleks, et trahvisummat oluliselt vähendada.

Esiteks väidavad hagejad, et komisjon rikkus EÜ artiklit 81 ja Euroopa majanduspiirkonna lepingu artiklit 53 ja/või määrust (EÜ) nr 1/2003 (1), hinnates ebaõigesti õigusvastase käitumise olemust ja seega oluliselt ülehinnates selle raskust. Eelkõige väidavad hagejad, et komisjon määratles ekslikult õigusvastast käitumist, kuna viimane ei kujutanud endast kokkulepitud reeglite järgi toimivad täieulatuslikku kartelli ning sellel ei olnud kogu turgu hõlmavaid eesmärke.

Teiseks väidavad hagejad, et komisjon rikkus EÜ artiklit 81 ja Euroopa majanduspiirkonna lepingu artiklit 53 ja/või määrust (EÜ) nr 1/2003, hinnates ebaõigesti hagejate väidetavalt õigusvastase käitumise kestust, eelkõige leides, et hagejad osalesid alates 10. märtsist ühes ja vältavas rikkumises.

Kolmandaks väidavad hagejad, et komisjon rikkus EÜ artiklit 81 ja Euroopa majanduspiirkonna lepingu artiklit 53 ja/või määrust (EÜ) nr 1/2003, hinnates ebaõigesti ja ülehinnates oluliselt iga hageja isiklikku osa õigusvastases käitumises.

Neljandaks väidavad hagejad, et komisjon rikkus EÜ artiklit 81 ja Euroopa majanduspiirkonna lepingu artiklit 53 ja/või määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõiget 2 ja/või trahvisuuniseid (2), määrates hagejatele trahvi, mis on selgelt ülemäärane, arvestades otsuses kirjeldatud käitumise üldist olemust, eelkõige trahvi arvutamisel trahvisuuniste punktide 19 ja 23 kohaselt kasutatava vastava müügi osas rikkumise raskusastme protsendi hindamisel 16-le.

Viiendaks väidavad hagejad, et eespool teises väites viidatud vea tulemusena rikkus komisjon EÜ artiklit 81 ja Euroopa majanduspiirkonna lepingu artiklit 53 ja/või (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõiget 2 ja/või trahvisuuniseid, arvutades hagejatele määratud trahvi põhisumma, kasutades kestustegurit 45.

Kuuendaks väidavad hagejad, et komisjon rikkus EÜ artiklit 81 ja Euroopa majanduspiirkonna lepingu artiklit 53 ja/või (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõiget 2 ja/või trahvisuuniseid, jättes hagejatele trahvi määramisel viimaste suhtes arvesse võtmata asjakohaseid kergendavaid asjaolusid.

Seitsmendaks väidavad hagejad, et komisjon rikkus EÜ artiklit 81 ja Euroopa majanduspiirkonna lepingu artiklit 53 ja/või määrust (EÜ) nr 1/2003 ja/või trahvisuuniseid, kasutades hagejatele määratud trahvi arvutamisel ebaõiget asjakohast müügimahtu.

Kaheksandaks väidavad hagejad, et komisjon rikkus EÜ artiklit 81 ja Euroopa majanduspiirkonna lepingu artiklit 53 ja/või määrust (EÜ) nr 1/2003 ja/või trahvisuuniseid, määrates hagejatele trahvi, mis on ühestki eeltoodud väitest olenemata ja juhtumi kõiki asjaolusid arvestades selgelt ülemäärane.

Üheksandaks väidavad hagejad, et komisjon rikkus EÜ artiklit 81 ja Euroopa majanduspiirkonna lepingu artiklit 53 ja/või määrust (EÜ) nr 1/2003 ja/või trahvisuuniseid, kuna hagejatele määratud trahv on selgelt ülemäärane, arvestades ühenduse õigusest tulenevat nõuet, mille kohaselt komisjonil tuleb määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 alusel määratavate trahvide kehtestamisel kohelda osapooli võrdselt.

Kümnendaks väidavad hagejad, et rikkus EÜ artiklit 81 ja Euroopa majanduspiirkonna lepingu artiklit 53 ja/või määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõiget 2 ja trahvisuuniste punkti 32, määrates hagejatele trahvi, mis ületab nimetatud sätetes ette nähtud ülemmäära.

Üheteistkümnendaks väidavad hagejad, et neile määratud trahvi suurus on igal juhul selgelt ebaproportsionaalne, ülemäärane ja ebakohane, ning seetõttu tuleks Euroopa Kohtul trahvi suuruse uuesti läbivaatamisel teostada EÜ artiklist 229 ja määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklist 31 tulenevat täielikku pädevust ja seda summat oluliselt vähendada.

---

(1)  Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EÜT L 1, lk 1; ELT eriväljaanne 08/02, lk 205).

(2)  Suunised määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõike 2 punkti a kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta (ELT C 210, lk 2).

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/25

---

18. veebruaril 2009 esitatud hagi – Compagnie de Saint-Gobain versus Euroopa Ühenduste Komisjon

(Kohtuasi T-73/09)

2009/C 102/39

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Compagnie de Saint-Gobain (Courbevoie, Prantsusmaa) (esindajad: advokaadid P. Hubert ja E. Durand)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon

Hageja nõuded

| — | tühistada osaliselt komisjoni otsus K(2008) 6815lõplik asutamislepingu artiklis 81 ja Euroopa majanduspiirkonna lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse kohta (Juhtum nr COMP/39.125 – autoklaas) koos resolutiivosa aluseks olevate põhjendustega selles osas, milles Compagnie de Saint-Gobain on määratud nimetatud otsuse adressaadiks, ja teha sellest kõik vajalikud järeldused trahvi suuruse osas; |
| --- | --- |

—

tühistada osaliselt komisjoni otsus K(2008) 6815lõplik asutamislepingu artiklis 81 ja Euroopa majanduspiirkonna lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse kohta (Juhtum nr COMP/39.125 – autoklaas) koos resolutiivosa aluseks olevate põhjendustega selles osas, milles Compagnie de Saint-Gobain on määratud nimetatud otsuse adressaadiks, ja teha sellest kõik vajalikud järeldused trahvi suuruse osas;

| — | teise võimalusena tuvastada, sõltumata sellest, kas Compagnie de Saint-Gobain on kõnealuse otsuse adressaat, vähendada Saint-Gobain kontserni kuuluvatele ettevõtjatele määratud trahvi summat; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tuvastada, sõltumata sellest, kas Compagnie de Saint-Gobain on kõnealuse otsuse adressaat, vähendada Saint-Gobain kontserni kuuluvatele ettevõtjatele määratud trahvi summat;

| — | mõista kohtukulud tervikuna välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud tervikuna välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hageja palub käesolevas hagis tühistada osaliselt komisjoni 12. novembri 2008. aasta otsuse K(2008) 6815lõplik (Juhtum nr COMP/39.125 – autoklaas), milles komisjon leidis, et teatud ettevõtjad rikkusid EÜ artiklit 81 ja Euroopa majanduspiirkonna lepingu artikli 53 lõiget 1, jagades Euroopa autoklaasi turul autoklaasi tarnelepinguid ning kooskõlastades hinnakujundust ja tarnestrateegiaid.

Oma nõuete toetuseks esitas hageja neli väidet:

| — | komisjon rikkus määruse nr 1/2003 (1) artikli 23 lõiget 2 ja karistuse isiklikkuse põhimõtet sellega, et Compagnie de Saint-Gobain märgiti vaidlustatud otsuse adressaadiks tulenevalt asjaolust, et ta on Saint-Gobain Glass France SA emaettevõte, ilma et Compagnie de Saint-Gobain oleks isiklikult või otseselt rikkumises osalenud; |
| --- | --- |

—

komisjon rikkus määruse nr 1/2003 (1) artikli 23 lõiget 2 ja karistuse isiklikkuse põhimõtet sellega, et Compagnie de Saint-Gobain märgiti vaidlustatud otsuse adressaadiks tulenevalt asjaolust, et ta on Saint-Gobain Glass France SA emaettevõte, ilma et Compagnie de Saint-Gobain oleks isiklikult või otseselt rikkumises osalenud;

| — | Komisjon on vaidlustatud otsust puudlikult põhjendanud, rikkunud määruse nr 1/2003 artikli 23 lõiget 2 ja karistuse isiklikkuse põhimõtet, kuna ta ei ole tõendanud, et trahvi võib määrata Saint-Gobain kontserni konsolideeritud käibe alusel; |
| --- | --- |

—

Komisjon on vaidlustatud otsust puudlikult põhjendanud, rikkunud määruse nr 1/2003 artikli 23 lõiget 2 ja karistuse isiklikkuse põhimõtet, kuna ta ei ole tõendanud, et trahvi võib määrata Saint-Gobain kontserni konsolideeritud käibe alusel;

| — | komisjon rikkus õiguspärase ootuse kaitse ja tagasiulatuva jõu puudumise põhimõtet, kuna kohaldas uusi, 2006. aasta suuniseid trahvide arvutamise meetodi kohta (2) tagasiulatuvalt asjaolude suhtes, mis leidsid aset ja olid täielikult lõppenud enne nimetatud suuniste jõustumise kuupäeva; |
| --- | --- |

—

komisjon rikkus õiguspärase ootuse kaitse ja tagasiulatuva jõu puudumise põhimõtet, kuna kohaldas uusi, 2006. aasta suuniseid trahvide arvutamise meetodi kohta (2) tagasiulatuvalt asjaolude suhtes, mis leidsid aset ja olid täielikult lõppenud enne nimetatud suuniste jõustumise kuupäeva;

| — | komisjon rikkus määruse nr 1/2003 artikli 23 lõiget 2 ja proportsionaalsuse põhimõtet, kuna õiguspäraselt ei saa arvesse võtta korduvusega seotud asjaolusid. |
| --- | --- |

—

komisjon rikkus määruse nr 1/2003 artikli 23 lõiget 2 ja proportsionaalsuse põhimõtet, kuna õiguspäraselt ei saa arvesse võtta korduvusega seotud asjaolusid.

---

(1)  Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EÜT L 1, lk 1; ELT eriväljaanne 08/02, lk 205).

(2)  Suunised määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõike 2 punkti a kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta (ELT C 210, lk 2).

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/26 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/26

---

18. veebruaril 2009 esitatud hagi – Prantsusmaa versus komisjon

(Kohtuasi T-74/09)

2009/C 102/40

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Prantsuse Vabariik (esindajad: G. de Bergues ja B. Cabouat)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon

Hageja nõuded

| — | Tühistada komisjoni 8. detsembri 2008. aasta otsus 2008/960/EÜ, mille kohaselt ühenduse rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu ja Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) raames, osas, milles jäetakse välja mitmed kulude kategooriad, mille Prantsuse Vabariik on finantsaastatel 2005 ja 2006 puuvilju tootvate organisatsioonide kasuks teinud. |
| --- | --- |

—

Tühistada komisjoni 8. detsembri 2008. aasta otsus 2008/960/EÜ, mille kohaselt ühenduse rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu ja Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) raames, osas, milles jäetakse välja mitmed kulude kategooriad, mille Prantsuse Vabariik on finantsaastatel 2005 ja 2006 puuvilju tootvate organisatsioonide kasuks teinud.

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Käesolevas hagiga palub hageja tühistada komisjoni 8. detsembri 2008. aasta otsus 2008/960/EÜ, mille kohaselt ühenduse rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu ja Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) raames, osas, milles jäetakse välja mitmed kulude kategooriad, mille Prantsuse Vabariik on finantsaastatel 2005 ja 2006 teinud.

Oma hagi toetuseks esitab hageja kaks väidet:

| — | Määruse nr 2200/96 (1) artikli 11 lõike 2 vale tõlgendamine ja kohaldamine, kuna vastupidiselt sellele, mida komisjon järeldas, oli Prantsuse valitsus nimetatud sättes kehtestatud tingimused täitnud, sest igal tootjal on olemas vajalikud vahendid ja vastavalt selle määruse majanduslikule eesmärgile võib see, kui igal tootjal on oma vajalikud vahendid, teatud juhtudel olla sobivam variant kui tootjaorganisatsiooni kasutuse antud ühtse sorteerimis-, ladustamis- ja pakkimiskeskuse kasutamine. |
| --- | --- |

—

Määruse nr 2200/96 (1) artikli 11 lõike 2 vale tõlgendamine ja kohaldamine, kuna vastupidiselt sellele, mida komisjon järeldas, oli Prantsuse valitsus nimetatud sättes kehtestatud tingimused täitnud, sest igal tootjal on olemas vajalikud vahendid ja vastavalt selle määruse majanduslikule eesmärgile võib see, kui igal tootjal on oma vajalikud vahendid, teatud juhtudel olla sobivam variant kui tootjaorganisatsiooni kasutuse antud ühtse sorteerimis-, ladustamis- ja pakkimiskeskuse kasutamine.

| — | Määruse nr 2200/96 artikli 11 lõike 1 punkti c alapunkti 3 vale tõlgendamine ja kohaldamine, kuna komisjon järeldas valesti, et Prantsuse valitsus ei olnud järginud selle sätte tingimusi, mis näevad ette, et organisatsiooni staatus kohustab turustama kogu oma toodangu tootjaorganisatsiooni kaudu, samas kui Prantsuse õigusnormid näevad ette, et tootjaorganisatsioonil on toodete turustamisel ja müügihindade kindlaksmääramisel aktiivne roll. |
| --- | --- |

—

Määruse nr 2200/96 artikli 11 lõike 1 punkti c alapunkti 3 vale tõlgendamine ja kohaldamine, kuna komisjon järeldas valesti, et Prantsuse valitsus ei olnud järginud selle sätte tingimusi, mis näevad ette, et organisatsiooni staatus kohustab turustama kogu oma toodangu tootjaorganisatsiooni kaudu, samas kui Prantsuse õigusnormid näevad ette, et tootjaorganisatsioonil on toodete turustamisel ja müügihindade kindlaksmääramisel aktiivne roll.

---

(1)  Nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määruse (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta (EÜT L 297, lk 1; ELT eriväljaanne 3/20, lk 55).

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/27

---

16. veebruaril 2009 esitatud hagi – Mundipharma versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Asociación Farmaceuticos Mundi (FARMA MUNDI FARMACEUTICOS MUNDI)

(Kohtuasi T-76/09)

2009/C 102/41

Hagiavaldus esitati inglise keeles.

Pooled

Hageja: Mundipharma GmbH (Limburg (Lahn), Saksamaa) (esindaja: advokaat F. Nielsen)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Asociación Farmaceuticos Mundi (Alfafar (Valencia), Hispaania)

Hageja nõuded

| — | Tühistada Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 1. detsembri 2008. aasta otsus asjas nr R 852/2008-2; ja |
| --- | --- |

—

Tühistada Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 1. detsembri 2008. aasta otsus asjas nr R 852/2008-2; ja

| — | mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: Teine menetluspool apellatsioonikojas.

Asjaomane ühenduse kaubamärk: Kujutismärk „FARMA MUNDI FARMACEUTICOS MUNDI” kaupadele ja teenustele klassides 5, 35 ja 39 – taotlus nr 4 841 136.

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: Hageja.

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: Ühenduse kaubamärk „mundi pharma”, mis on registreeritud nr 4 304 622 all kaupadele ja teenustele klassides 5 ja 44.

Vastulausete osakonna otsus: Lükata vastulause tagasi osaliselt.

Apellatsioonikoja otsus: Jätta kaebus rahuldamata.

Väited: Nõukogu määruse nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna apellatsioonikoda tuvastas ekslikult, et kõnesolevate kaubamärkidega kaitstud kaubad ja/või teenused ei ole sarnased.

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/28 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/28

---

Euroopa Parlamendi 25. veebruaril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Avaliku Teenistuse Kohtu 11. detsembri 2008. aasta otsuse peale kohtuasjas F-148/06: Collée vs. parlament

(Kohtuasi T-78/09 P)

2009/C 102/42

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Euroopa Parlament (esindajad: C. Burgos ja A. Lukošiūtė)

Teised menetluspooled: Laureát Collée (Luxembourg, Luksemburg)

Hageja nõuded

| — | Tühistada täielikult Avaliku Teenistuse Kohtu otsus; |
| --- | --- |

—

Tühistada täielikult Avaliku Teenistuse Kohtu otsus;

| — | teha lõplik otsus, jättes L. Collée esitatud kaebuse põhjendamatuse tõttu rahuldamata; |
| --- | --- |

—

teha lõplik otsus, jättes L. Collée esitatud kaebuse põhjendamatuse tõttu rahuldamata;

| — | teha otsus kohtukulude kohta vastavalt kehtivale õigusele. |
| --- | --- |

—

teha otsus kohtukulude kohta vastavalt kehtivale õigusele.

Väited ja peamised argumendid

Käesoleva apellatsioonkaebusega palub parlament tühistada Avaliku Teenistuse Kohtu 11. detsembri 2008. aasta otsus kohtuasjas F-148/06: Collée vs. parlament, milles Avaliku Teenistuse Kohus tühistas Euroopa Parlamendi otsuse anda L. Colléele 2004. aasta edutamise raames kaks teenetepunkti.

Oma apellatsioonkaebuse põhjenduseks esitab parlament järgmised väited:

| — | on moonutatud faktilisi asjaolusid ja tõendeid, kuna Avaliku Teenistuse Kohus kinnitas, et L. Collée ei saanud kolmandat teenetepunkti ainult seetõttu, et tema teened ei olnud suuremad kolm punkti saanud ametnike teenetest, samas kui L. Collée vaide läbivaatamiseks läbi viidud võrdlev hindamine näitas, et tema hindamisaruanne ei olnud kolm punkti saanud ametnike aruannetega samal tasemel; |
| --- | --- |

—

on moonutatud faktilisi asjaolusid ja tõendeid, kuna Avaliku Teenistuse Kohus kinnitas, et L. Collée ei saanud kolmandat teenetepunkti ainult seetõttu, et tema teened ei olnud suuremad kolm punkti saanud ametnike teenetest, samas kui L. Collée vaide läbivaatamiseks läbi viidud võrdlev hindamine näitas, et tema hindamisaruanne ei olnud kolm punkti saanud ametnike aruannetega samal tasemel;

| — | on rikutud põhjendamiskohustust, kuna Avaliku Teenistuse Kohus ei selgitanud põhjuseid, miks ta kaldus kõrvale varasemast kohtupraktikast, ning et omavahel on vastuolus esiteks vaidlustatud kohtuotsuse punktid 42 ja 46 ning punkt 18 ning teiseks nimetatud kohtuotsuse punktid 43 ja 46 ning punktid 44 ja 45; |
| --- | --- |

—

on rikutud põhjendamiskohustust, kuna Avaliku Teenistuse Kohus ei selgitanud põhjuseid, miks ta kaldus kõrvale varasemast kohtupraktikast, ning et omavahel on vastuolus esiteks vaidlustatud kohtuotsuse punktid 42 ja 46 ning punkt 18 ning teiseks nimetatud kohtuotsuse punktid 43 ja 46 ning punktid 44 ja 45;

| — | on rikutud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artiklit 45 ning sellega seotud kohtupraktikat, kuna parlamendi poolt kolmanda punkti andmiseks kohaldatud suuremate teenete nõue ei ole personalieeskirjade artikliga 45 vastuolus ning ametniku teened peavad teenete kahanevas järjekorras olema suuremad kui viimase ametniku omad, kes sai kolm punkti; |
| --- | --- |

—

on rikutud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artiklit 45 ning sellega seotud kohtupraktikat, kuna parlamendi poolt kolmanda punkti andmiseks kohaldatud suuremate teenete nõue ei ole personalieeskirjade artikliga 45 vastuolus ning ametniku teened peavad teenete kahanevas järjekorras olema suuremad kui viimase ametniku omad, kes sai kolm punkti;

| — | on rikutud võrdse kohtlemise põhimõtet, kui parlamendile heidete selle põhimõtte rikkumist ette, samas kui L. Collée ei olnud kolm punkti saanud ametnikega samas olukorras. |
| --- | --- |

—

on rikutud võrdse kohtlemise põhimõtet, kui parlamendile heidete selle põhimõtte rikkumist ette, samas kui L. Collée ei olnud kolm punkti saanud ametnikega samas olukorras.

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/28 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/28

---

Euroopa Ühenduste Komisjoni 23. veebruaril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 9. detsembri 2008. aasta otsuse peale kohtuasjas F-52/05: Q versus komisjon

(Kohtuasi T-80/09 P)

2009/C 102/43

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellant: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: V. Joris ja B. Eggers)

Teine menetluspool: Q (Brüssel, Belgia)

Apellandi nõuded

| — | Tühistada Avaliku Teenistuse Kohtu 9. detsembri 2008. aasta otsus kohtuasjas F-52/05 selles osas, kus võeti vastu teine väide, mis tulenes väljasaatmismeetme vaikimisi tagasilükkamise ebaseaduslikkusest ja hoolitsemiskohustuse eiramisest; |
| --- | --- |

—

Tühistada Avaliku Teenistuse Kohtu 9. detsembri 2008. aasta otsus kohtuasjas F-52/05 selles osas, kus võeti vastu teine väide, mis tulenes väljasaatmismeetme vaikimisi tagasilükkamise ebaseaduslikkusest ja hoolitsemiskohustuse eiramisest;

| — | jätta rahuldamata Q Avaliku Teenistuse Kohtule esitaud hagi kohtuasjas F-52/05 niivõrd, kuivõrd Avaliku Teenistuse Kohus võttis selle vastu; |
| --- | --- |

—

jätta rahuldamata Q Avaliku Teenistuse Kohtule esitaud hagi kohtuasjas F-52/05 niivõrd, kuivõrd Avaliku Teenistuse Kohus võttis selle vastu;

| — | langetada otsus nii Avaliku Teenistuse Kohtus toimunud menetluse kui käesoleva apellatsioonmenetluse kohtukulude osas; |
| --- | --- |

—

langetada otsus nii Avaliku Teenistuse Kohtus toimunud menetluse kui käesoleva apellatsioonmenetluse kohtukulude osas;

| — | teise võimalusena






  — | tühistada Avaliku Teenistuse Kohtu 9. detsembri 2008. aasta otsus kohtuasjas F-52/05; |
| --- | --- | --- |

—

teise võimalusena

—

tühistada Avaliku Teenistuse Kohtu 9. detsembri 2008. aasta otsus kohtuasjas F-52/05;

| — | saata kohtuasi tagasi Avaliku Teenistuse Kohtule; |
| --- | --- |

—

saata kohtuasi tagasi Avaliku Teenistuse Kohtule;

| — | otsustada kohtukulude kandmine edaspidi. |
| --- | --- |

—

otsustada kohtukulude kandmine edaspidi.

Väited ja peamised argumendid

Käesolevas apellatsioonkaebuses palub komisjon tühistada Avaliku Teenistuse Kohtu 9. detsembri 2008. aasta otsus kohtuasjas F-52/05: Q vs. komisjon, millega Avaliku Teenistuse Kohus tühistas komisjoni otsuse jätta rahuldamata Q abitaotluse seoses väidetava vaimse ahistamisega, kuna väljasaatmismeetme(te) võtmist ei toimunud, ja mõistis komisjonilt Q kasuks välja kahjuhüvitise summas 18 000 eurot.

Apellatsioonkaebuse toetuseks esitab komisjon kaks väidet:

| — | õigusnormi rikkumine, kuna kohus tegi otsuse, et „teatav hoolitsuskohustuse eiramine” kujutab endast komisjoni lepinguvälist vastutust kaasa toovat ebaseaduslikku tegevust, kuivõrd i) hoolitsuskohustuse eiramine ei ole komisjoni lepinguvälise vastutuse tekkimiseks piisavalt selge, ja ii) Avaliku Teenistuse Kohus sedastas, et esines hoolitsuskohustuse rikkumine, samas kui ei esinenud vaimset ahistamist Euroopa Ühenduste ametnike personalieeskirjade artikli 12a tähenduses; |
| --- | --- |

—

õigusnormi rikkumine, kuna kohus tegi otsuse, et „teatav hoolitsuskohustuse eiramine” kujutab endast komisjoni lepinguvälist vastutust kaasa toovat ebaseaduslikku tegevust, kuivõrd i) hoolitsuskohustuse eiramine ei ole komisjoni lepinguvälise vastutuse tekkimiseks piisavalt selge, ja ii) Avaliku Teenistuse Kohus sedastas, et esines hoolitsuskohustuse rikkumine, samas kui ei esinenud vaimset ahistamist Euroopa Ühenduste ametnike personalieeskirjade artikli 12a tähenduses;

| — | õigusnormi rikkumine, kuna kohus tegi otsuse, et väljasaatmismeetme vaikimisi tagasilükkamine toob kaasa komisjoni lepinguvälise vastutuse, kuivõrd Avaliku Teenistuse Kohus ei kontrollinud üksikisikutele õigusi loova õigusnormi piisavalt selge rikkumise olemasolu. |
| --- | --- |

—

õigusnormi rikkumine, kuna kohus tegi otsuse, et väljasaatmismeetme vaikimisi tagasilükkamine toob kaasa komisjoni lepinguvälise vastutuse, kuivõrd Avaliku Teenistuse Kohus ei kontrollinud üksikisikutele õigusi loova õigusnormi piisavalt selge rikkumise olemasolu.

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/29 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/29

---

20. veebruaril 2009 esitatud hagi – Dennekamp versus parlament

(Kohtuasi T-82/09)

2009/C 102/44

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: G.-J. Dennekamp (Giethoorn, Madalmaad) (esindajad: advokaadid O. Brouwer ja A. Stoffer)

Kostja: Euroopa Parlament

Hageja nõuded

| — | Tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

Tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista parlamendilt Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 87 alusel välja hageja kohtukulud, seal hulgas menetlusse astujate kohtukulud ja kiirendatud menetluse taotlusega seotud kulud. |
| --- | --- |

—

mõista parlamendilt Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 87 alusel välja hageja kohtukulud, seal hulgas menetlusse astujate kohtukulud ja kiirendatud menetluse taotlusega seotud kulud.

Väited ja peamised argumendid

20. oktoobril 2008 taotles hageja Euroopa Parlamendilt määruse (EÜ) nr 1049/2001 (1) alusel juurdepääsu (i) kõikidele dokumentidele, mis näitavad, kes Euroopa Parlamendi liikmetest on liitunud ka täiendava pensioniskeemiga, (ii) nimekirjale Euroopa Parlamendi liikmetest, kes olid 1. septembriks 2005 liitunud täiendava pensioniskeemiga, ja (iii) nimekirjale praegustest täiendava pensioniskeemiga liitunutest, kelle eest Euroopa Parlament teeb igakuiseid sissemakseid. Parlament jättis hageja taotluse rahuldamata ja kinnitas oma keeldumist 17. detsembri 2008. aasta otsusega.

Käesolevas hagis palub hageja tühistada Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2008. aasta otsus A(2008)22050 määruse (EÜ) nr 1049/2001 alusel hageja taotletud dokumentidele juurdepääsust keeldumise kohta.

Hageja väidab, et keeldumise aluseks on hindamisviga ja see rikub ilmselgelt dokumentidele juurdepääsuga seotud eeskirju ja põhimõtteid, mis sisalduvad määruses (EÜ) nr 1049/2001, ning eeskirju, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 45/2001 (2). Selle tulemusena on parlament rikkunud hageja õigust pääseda ligi ühenduse institutsioonide dokumentidele, mis on sätestatud EÜ artiklis 255, Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 42 ja määruses (EÜ) nr 1049/2001.

Oma hagi toetuseks väidab hageja, et see otsus rikub õigusnormi ja sisaldab järgmisi hindamisvigu.

| (a) | Hageja sõnul rikkus parlament määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 2 lõiget 1 ning tugines oma keeldumises vääralt eelnimetatud määruse artikli 4 lõike 1 punktile b, kuna taotletud dokumentide avaldamine ei saa ohustada asjaomaste Euroopa Parlamendi liikmete eraelusid. |
| --- | --- |

(a)

Hageja sõnul rikkus parlament määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 2 lõiget 1 ning tugines oma keeldumises vääralt eelnimetatud määruse artikli 4 lõike 1 punktile b, kuna taotletud dokumentide avaldamine ei saa ohustada asjaomaste Euroopa Parlamendi liikmete eraelusid.

| (b) | lisaks kohaldas parlament väidetavalt vääralt määrust (EÜ) nr 45/2001, kuna ta tegi väära järelduse, et hageja taotlust on vaja hinnata määruse (EÜ) nr 45/2001 alusel. |
| --- | --- |

(b)

lisaks kohaldas parlament väidetavalt vääralt määrust (EÜ) nr 45/2001, kuna ta tegi väära järelduse, et hageja taotlust on vaja hinnata määruse (EÜ) nr 45/2001 alusel.

| (c) | hageja väidab veel, et parlament ei ole suutnud leida mõistlikku tasakaalu avaldamisega kaitstud avalike huvide ja väidetavalt mõjutatud erahuvide vahel. Parlament ei ole suutnud ka hinnata, millises ulatuses väidetavad erahuvid oleksid tegelikult ja täpselt kahjustatud. |
| --- | --- |

(c)

hageja väidab veel, et parlament ei ole suutnud leida mõistlikku tasakaalu avaldamisega kaitstud avalike huvide ja väidetavalt mõjutatud erahuvide vahel. Parlament ei ole suutnud ka hinnata, millises ulatuses väidetavad erahuvid oleksid tegelikult ja täpselt kahjustatud.

| (d) | Hageja sõnul rikkus parlament EÜ artiklit 235, kuna ta ei ole oma keeldumist asjakohaselt põhjendanud. Lõpuks väidab hageja, et otsus ei näita, et parlament oleks viinud läbi hageja taotluses viidatud dokumentide konkreetset hindamist per individual. |
| --- | --- |

(d)

Hageja sõnul rikkus parlament EÜ artiklit 235, kuna ta ei ole oma keeldumist asjakohaselt põhjendanud. Lõpuks väidab hageja, et otsus ei näita, et parlament oleks viinud läbi hageja taotluses viidatud dokumentide konkreetset hindamist per individual.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT 2001 L 145, lk 43; ELT eriväljaanne 01/03, lk 331).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT 2001 L 8, lk 1; ELT eriväljaanne 13/26, lk 102).

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/30 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/30

---

27. veebruaril 2009 esitatud hagi – Idromacchine jt versus komisjon

(Kohtuasi T-88/09)

2009/C 102/45

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hagejad: Idromacchine Srl (Porto Marghera, Itaalia) Alessandro Capuzzo (Mirano, Itaalia), Roberto Capuzzo (Mogliano Veneto, Itaalia) (esindajad: advokaadid W. Viscardini ja G. Donà)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon

Hageja nõuded

| A) | Kohustada Euroopa Ühenduste Komisjoni:






  1) | maksma varalise kahju hüvitamiseks Idromacchine Srl-ile 5 459 641,28 euro suurune summa (või muu summa, mille Esimese Astme Kohus kindlaks määrab); |
| --- | --- | --- |

A)

Kohustada Euroopa Ühenduste Komisjoni:

1)

maksma varalise kahju hüvitamiseks Idromacchine Srl-ile 5 459 641,28 euro suurune summa (või muu summa, mille Esimese Astme Kohus kindlaks määrab);

| 2) | maksma mittevaralise kahju hüvitamiseks:






  — | Idromacchine Srl-ile ex aequo et bono kindlaks määratav summa – näiteks varalisest kahjust olulise osaga (nagu 30–50 %) võrdne summa; |
| --- | --- | --- |

2)

maksma mittevaralise kahju hüvitamiseks:

—

Idromacchine Srl-ile ex aequo et bono kindlaks määratav summa – näiteks varalisest kahjust olulise osaga (nagu 30–50 %) võrdne summa;

| — | Alessandro Capuzzole ja Roberto Capuzzole summa, mis mõlema puhul määratakse kindlaks ex aequo et bono, ka näiteks varalisest kahjust olulise osaga (nagu 30–50 %) võrdne summa; |
| --- | --- |

—

Alessandro Capuzzole ja Roberto Capuzzole summa, mis mõlema puhul määratakse kindlaks ex aequo et bono, ka näiteks varalisest kahjust olulise osaga (nagu 30–50 %) võrdne summa;

| 3) | taastama Idromacchine Srl-i, Alessandro Capuzzo ja Roberto Capuzzo maine – vahenditega, mida Esimese Astme Kohtu peab sobivaimateks (näiteks ad hoc teatise avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas ja/või kõnealuse valdkonna suurematele tellijatele suunatud kirjaga – millega parandatakse hagejaid puudutavad andmed, mis ilmusid Euroopa Liidu Teatajas 18. veebruaril 2005 (seeria C 42, lk 15 jj). |
| --- | --- |

3)

taastama Idromacchine Srl-i, Alessandro Capuzzo ja Roberto Capuzzo maine – vahenditega, mida Esimese Astme Kohtu peab sobivaimateks (näiteks ad hoc teatise avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas ja/või kõnealuse valdkonna suurematele tellijatele suunatud kirjaga – millega parandatakse hagejaid puudutavad andmed, mis ilmusid Euroopa Liidu Teatajas 18. veebruaril 2005 (seeria C 42, lk 15 jj).

| B) | Mõista kohtukulud välja Euroopa Ühenduste Komisjonilt. |
| --- | --- |

B)

Mõista kohtukulud välja Euroopa Ühenduste Komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagejad väidavad, et avaldades Idromacchine Srl-i nime, kuigi ta on komisjoni 30. detsembri 2004. aasta otsuse K(2004) 5426 (lõplik), mis avaldati Euroopa Liidu Teatajas 18. veebruaril 2005 (seeria C 42, lk 15 jj), ametliku adressaadiga võrreldes kolmas isik, ning kahjustavat teavet tema kohta, rikkus komisjon jämedalt mitut ühenduse õiguse põhimõtet, ning seetõttu taotlevad hagejad sellest tekkinud varalise ja mittevaralise kahju hüvitamist.

Avaldades eespool mainitud teabe vajalikku kontrolli läbi viimata, sealhulgas hagejaid eelnevalt ära kuulamata, rikkus komisjon hoolsuskohustust ning kaitseõiguse ja ärisaladuse tagamise kohustust.

Arvestades, et avaldatud otsus ei ole suunatud Idromacchine Srl-ile, siis tuleb teda puudutavate andmete avaldamist igal juhul pidada ebaproportsionaalseks meetmeks komisjoni eesmärgi saavutamiseks, mis piirdub konkurentsi käsitlevate ühenduse õigusnormide kohaldamise menetluste avalikustamisega.

Mis puutub kõnealusesse kahjusse, siis eespool mainitud andmete avaldamine põhjustas Idromacchine Srl-i käibe vähenemise tema tegevusalal ja kahjustas oluliselt selle äriühingu ja tema esindajate mainet.

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/31 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/31

---

27. veebruaril 2009 esitatud hagi – Mojo Concerts ja Amsterdam Music Dome Exploitatie versus komisjon

(Kohtuasi T-90/09)

2009/C 102/46

Kohtumenetluse keel: hollandi

Pooled

Hagejad: Mojo Concerts BV (Delft, Madalmaad) ja Amsterdam Music Dome Exploitatie BV (Delft, Madalmaad) (esindaja: advokaat S. Beeston)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon

Hageja nõuded

| — | Tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

Tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagejad paluvad tühistada komisjoni 21. oktoobri 2008. aasta otsuse, mis käsitleb Rotterdami linna investeeringut Ahoy keskusesse (riigiabi C 4/2008 [ex N 97/2007, ex CP 91/2007]).

Hagejate arvates nähtub komisjoni vaidlustatud otsuse põhjendusest ilmne hindamisviga ning konkreetsed argumendid ei ole asjakohased ja/või on puudulikult põhjendatud.

Hagejad heidavad esiteks ette, et kindlaks määratud üüriväärtus ja Ahoy aktsiate väärtus ei vasta turutingimustele. Lisaks sellele võib investeering, mis on mõeldud üksnes väärtuse säilitamiseks, kujutada endast väga hästi eelist. Peale selle ei ole üüriväärtuse ja aktsiate väärtuse kindlaksmääramisel arvesse võetud investeeringut. Lisaks sellele ei takista linna ja operaatori vahel kokku lepitud piirangud seda, et investeeringust tekib täiendav väärtus. Lõpuks ei anna kasumi jaotamise reguleerimine täiendavat tagatist sellele, et tehingud vastavad turutingimustele.

Hagejad heidavad ka ette menetlus- ja põhjendamisvigu, kuna komisjon ei võtnud nende esitatud argumente arvesse või arvestas nendega ebapiisavalt, tunnistas dokumentide osasid põhjendamatult konfidentsiaalseks, mistõttu hagejatel ei olnud ligipääsu dokumentidele täies mahus, millega rikuti ärakuulamiskohustust.

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/32 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/32

---

Carina Skareby 2. märtsil 2009 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 15. detsembri 2008. aasta otsuse peale kohtuasjas F-34/07, Skareby versus komisjon

(Kohtuasi T-91/09 P)

2009/C 102/47

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Carina Skareby (Leuven, Belgia) (esindajad: advokaadid S. Rodrigues ja C. Bernard-Glanz)

Teine menetluspool: Euroopa Ühenduste Komisjon

Hageja nõuded

| — | Tunnistada käesolev apellatsioonkaebus vastuvõetavaks; |
| --- | --- |

—

Tunnistada käesolev apellatsioonkaebus vastuvõetavaks;

| — | tühistada Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu 15. detsembri 2008. aasta otsus kohtuasjas F-34/07; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu 15. detsembri 2008. aasta otsus kohtuasjas F-34/07;

| — | rahuldada Avaliku Teenistuse Kohtus hageja esitatud tühistamis- ja hüvitamisnõuded; |
| --- | --- |

—

rahuldada Avaliku Teenistuse Kohtus hageja esitatud tühistamis- ja hüvitamisnõuded;

| — | mõista mõlema kohtuastme kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista mõlema kohtuastme kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Käesoleva apellatsioonkaebusega palub apellant tühistada Avaliku Teenistuse Kohtu 15. detsembri 2008. aasta otsus kohtuasjas F-34/07: Skareby vs. komisjon, millega jäeti rahuldamata hagi, millega hageja nõudis esiteks tema 2005. aasta karjääriarengu aruande tühistamist ning teiseks kahju hüvitamist.

Apellatsioonkaebuse põhjenduseks esitab apellant kolm väidet, et on asjaolusid õiguslikult valesti kvalifitseeritud, et on eiratud üldiste rakendussätete artiklit 5 ja Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artiklit 43 ning on rikutud põhjendamiskohustust, kuna Avaliku Teenistuse Kohus asus seisukohale, et komisjonile ei saa ette heita seda, et ta ei hinnanud hagejat ajavahemikus 2005. aasta jaanuarist kuni septembrini, samas kui hageja 2005. aasta karjääriarengu aruanne on peaaegu põhimõtteliselt sõna-sõnalt samasugune kui hageja 2004. aasta karjääriarengu aruanne.

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/32 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/32

---

26. veebruaril 2009 esitatud hagi – United Phosphorus versus komisjon

(Kohtuasi T-95/09)

2009/C 102/48

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: United Phosphorus (Warringthon, Ühendkuningriik) (esindajad: advokaadid C. Mereu ja K. Van Maldegem)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon

Hageja nõuded

| — | Tunnistada hagi vastuvõetavaks; |
| --- | --- |

—

Tunnistada hagi vastuvõetavaks;

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista käesoleva menetluse kohtukulud välja komisjonilt; |
| --- | --- |

—

mõista käesoleva menetluse kohtukulud välja komisjonilt;

| — | rakendada kõiki muid meetmeid, mida kohus peab vajalikuks. |
| --- | --- |

—

rakendada kõiki muid meetmeid, mida kohus peab vajalikuks.

Väited ja peamised argumendid

Käesolevas hagis palub hageja EÜ artiklile 230 tuginedes tühistada komisjoni 7. novembri 2008. aasta otsus 2008/902/EÜ napropamiidi nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmata jätmise ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (teatavaks tehtud numbri K(2008) 6281 all) (1). Vaidlustatud meetmed jõustuvad 7. mail 2009.

Oma nõuete põhjendamiseks esitab hageja kolm väidet.

Esiteks väidab hageja, et vaidlustatud otsuses on ilmsed kaalutlusvead. Hageja arvates ei ole vaidlustatud otsuses sisalduvad järeldused teaduslikult piisavalt põhjendatud ja komisjon ei võtnud arvesse kõiki olemasolevaid teaduslikke tõendeid, rikkudes direktiivi 91/414 (2) artiklit 5 ja määruse nr 1490/2002 (3) artikli 11 lõiget 2.

Teiseks leiab hageja, et komisjon on rikkunud olulisi menetlusnõudeid ehk määruse nr 1490/2002 artiklit 11, kuna tema väidetavalt nõuetevastane ja vastuoluline käitumine jättis hageja ilma õigusest võtta tagasi toimeaine kohta esitatud taotlus, et saada pikendatud üleminekuperioodi toimiku uut esitamist oodates. Hageja väidab veel, et komisjon ei võtnud vaidlustatud otsust vastu kehtivate menetlustähtaegade jooksul ja rikkus seega määruse nr 1490/2002 artikli 11 lõiget 4.

Kolmandaks väidab hageja, et komisjon on rikkunud ühenduse õiguse aluspõhimõtteid nagu õiguspärane ootus, õiglane kohtumenetlus ja hageja kaitseõigus, samuti proportsionaalsuse põhimõtet, mis on sätestatud EÜ artiklis 5, kuna hageja arvates oleks komisjon võinud pikendada kehtivaid tähtaegu, et anda Euroopa Toiduohutusametile rohkem aega hageja esitatud teabe ja andmete läbivaatamiseks. Samuti leiab ta, et komisjon ei ole esitanud piisavaid põhjendusi, miks ta ei nõustu referentliikmesriigi ja toiduohutusameti hinnanguga, ja on seega rikkunud EÜ artiklist 253 tulenevaid kohustusi.

---

(1)  ELT 2008, L 326, lk 35.

(2)  Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT 1991, L 230, lk 1; ELT eriväljaanne 03/11, lk 332).

(3)  Komisjoni 14. augusti 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1490/2002, millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi täiendavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 451/2000 (EÜT 2002, L 224, lk 23; ELT eriväljaanne 03/36, lk 524).

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/33 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/33

---

11. märtsil 2009 esitatud hagi – Tubesca versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Tubos del Mediterráneo (T TUMESA DEL MEDITERRANEO S.A.)

(Kohtuasi T-98/09)

2009/C 102/49

Hagiavaldus esitati prantsuse keeles.

Pooled

Hageja: Tubesca (Ailly-sur-Noye, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat F. Greffe)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Tubos del Mediterráneo, SA (Sagunto, Hispaania)

Hageja nõuded

| — | Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti neljanda apellatsioonikoja 17. detsembri 2008. aasta otsus asjas R 518/2008-4. |
| --- | --- |

—

Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti neljanda apellatsioonikoja 17. detsembri 2008. aasta otsus asjas R 518/2008-4.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: Tubos del Mediterráneo, SA

Asjaomane ühenduse kaubamärk: kujutismärk T TUMESA DEL MEDITERRANEO S.A. kaupadele ja teenustele klassides 6, 35 ja 42 – taotlus nr 4 085 098

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: hageja

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: Siseriiklik sõnamärk ja rahvusvaheline kujutismärk TUBESCA kaupadele klassides 6, 19 ja 20

Vastulausete osakonna otsus: Rahuldada vastulause osaliselt; jätta taotletav kaubamärk osaliselt registreerimata.

Apellatsioonikoja otsus: Tühistada vastulausete osakonna otsus ja jätta vastulause rahuldamata.

Väited: Keskmise tähelepanelikkuse tasemega tarbija või lõppkasutaja puhul on tõenäoline, et ta ajab vastandatud kaubamärgid segi, eriti kuna kaubamärgid TUBESCA on üldtuntud ja väga tugeva eristusvõimega.

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/34 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/34

---

4. märtsil 2009 esitatud hagi – Itaalia versus komisjon

(Kohtuasi T-99/09)

2009/C 102/50

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Itaalia Vabariik (esindaja: avvocato dello Stato P. Gentili)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon

Hageja nõuded

| — | Tühistada Euroopa Komisjoni Regionaalpoliitika peadirektoraadi 2. veebruari 2009. aasta kiri nr 000841 (dok nr 1) „Taotletud summast erineva summa maksmine komisjoni poolt”, mis sisaldab järgmist otsust: „Seetõttu on kuupäevaks, millest alates Euroopa Komisjon peab abikõlbmatuteks POR 2000-2006 meetmega 1.7 seonduvaid kulusid, 29. juuni 2007 ja mitte 17. mai 2006 nagu märgitud eespool viidatud 22. detsembri 2008. aasta teatises”. |
| --- | --- |

—

Tühistada Euroopa Komisjoni Regionaalpoliitika peadirektoraadi 2. veebruari 2009. aasta kiri nr 000841 (dok nr 1) „Taotletud summast erineva summa maksmine komisjoni poolt”, mis sisaldab järgmist otsust: „Seetõttu on kuupäevaks, millest alates Euroopa Komisjon peab abikõlbmatuteks POR 2000-2006 meetmega 1.7 seonduvaid kulusid, 29. juuni 2007 ja mitte 17. mai 2006 nagu märgitud eespool viidatud 22. detsembri 2008. aasta teatises”.

| — | Tühistada Euroopa Komisjoni Regionaalpoliitika peadirektoraadi 6. veebruari 2009. aasta kiri nr 001059 (dok nr 2) „Väljamaksetaotluse menetlemise katkestamine ja teabenõue määruse nr 1260/99 artikli 39 alusel POR Campania osas tehtud finantskorrektsioonide kohta”, mis sisaldab järgmist otsust: „Seetõttu on kuupäevaks, millest alates Euroopa Komisjon peab abikõlbmatuteks POR 2000-2006 meetmega 1.7 seonduvaid kulusid, 29. juuni 2007 ja mitte 17. mai 2006 nagu märgitud eespool”. |
| --- | --- |

—

Tühistada Euroopa Komisjoni Regionaalpoliitika peadirektoraadi 6. veebruari 2009. aasta kiri nr 001059 (dok nr 2) „Väljamaksetaotluse menetlemise katkestamine ja teabenõue määruse nr 1260/99 artikli 39 alusel POR Campania osas tehtud finantskorrektsioonide kohta”, mis sisaldab järgmist otsust: „Seetõttu on kuupäevaks, millest alates Euroopa Komisjon peab abikõlbmatuteks POR 2000-2006 meetmega 1.7 seonduvaid kulusid, 29. juuni 2007 ja mitte 17. mai 2006 nagu märgitud eespool”.

| — | Tühistada Euroopa Komisjoni Regionaalpoliitika peadirektoraadi 22. detsembri 2008. aasta kiri nr 012480 (dok nr 3), mille esemeks on POR Campania 2000-2006 (nr CCI 1999 IT 16 1 PO 007) – Campania jäätmekäitlusega seonduvalt algatatud liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluse 2007/2195 tagajärjed, millega „komisjon käsib järgmisest väljamaksetaotlusest alates arvata maha kõik kulud, mis on kantud seoses meetmega 1.7 pärast 29. juunit 2007”. |
| --- | --- |

—

Tühistada Euroopa Komisjoni Regionaalpoliitika peadirektoraadi 22. detsembri 2008. aasta kiri nr 012480 (dok nr 3), mille esemeks on POR Campania 2000-2006 (nr CCI 1999 IT 16 1 PO 007) – Campania jäätmekäitlusega seonduvalt algatatud liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluse 2007/2195 tagajärjed, millega „komisjon käsib järgmisest väljamaksetaotlusest alates arvata maha kõik kulud, mis on kantud seoses meetmega 1.7 pärast 29. juunit 2007”.

Väited ja peamised argumendid

Oma nõuete toetuseks väidab hageja, et on rikutud määruse nr 1260/99 (1) artikli 32 lõike 3 esimese lõigu punkti f ja teist lõiku ning artikli 39 lõikeid 2 ja 3. Eelkõige väidab hageja järgmist:

| a) | Selleks, et struktuurifondi abi väljamaksetaotluse saaks tunnistada vastuvõetamatuks põhjusel, et on algatatud liikmesriigi kohustuste rikkumise menetlus, peab liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluse ese olema täpselt sama, mis väljamaksetaotluse ese. |
| --- | --- |

a)

Selleks, et struktuurifondi abi väljamaksetaotluse saaks tunnistada vastuvõetamatuks põhjusel, et on algatatud liikmesriigi kohustuste rikkumise menetlus, peab liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluse ese olema täpselt sama, mis väljamaksetaotluse ese.

| b) | Komisjon heidab liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluse raames ette olukorda jäätmete lõplikku kõrvaldamist puudutavas, sest puuduvad vajalikud struktuurid (põletusahjud, prügilad) nimetatud jäätmete „tööstuse” faasi elluviimiseks direktiiviga kooskõlalisel moel. Seevastu jäävad liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluse konkreetsest esemest kõrvale muud „tööstuse” faasid ja muud jäätmekäitluse meetodid, mis lõplikust kõrvaldamisest erinevad. Eeskätt jäävad kõrvale erinevad jäätmete kogumise meetodid, mille eelduseks on nende eelnev liigiti kogumine. Kuid POR Campania 2000 meede 1.7 ning sellega hõlmatud toimingud (projektid) seonduvad just nimelt jäätmete kogumise ja selle eelduseks oleva liigiti kogumise faasiga. |
| --- | --- |

b)

Komisjon heidab liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluse raames ette olukorda jäätmete lõplikku kõrvaldamist puudutavas, sest puuduvad vajalikud struktuurid (põletusahjud, prügilad) nimetatud jäätmete „tööstuse” faasi elluviimiseks direktiiviga kooskõlalisel moel. Seevastu jäävad liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluse konkreetsest esemest kõrvale muud „tööstuse” faasid ja muud jäätmekäitluse meetodid, mis lõplikust kõrvaldamisest erinevad. Eeskätt jäävad kõrvale erinevad jäätmete kogumise meetodid, mille eelduseks on nende eelnev liigiti kogumine. Kuid POR Campania 2000 meede 1.7 ning sellega hõlmatud toimingud (projektid) seonduvad just nimelt jäätmete kogumise ja selle eelduseks oleva liigiti kogumise faasiga.

| c) | 20. oktoobri 2008. aasta teatises, millele vaidlustatud teatistes viidatakse, avaldas komisjon teatud kahtlusi seoses 28. detsembri 2007. aasta jäätmekäitluse kavaga. Kuid ükski neist 28. detsembri 2007. aasta käitluskavaga seonduvatest kritiseerivatest argumentidest ei ole kunagi olnud liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluse 2007/2195 esemeks ja seda kasvõi seetõttu, et viimane tugines põhjendatud arvamuses antud tähtaja lõppemisel, st 1. märtsil 2008 esineval olukorral. |
| --- | --- |

c)

20. oktoobri 2008. aasta teatises, millele vaidlustatud teatistes viidatakse, avaldas komisjon teatud kahtlusi seoses 28. detsembri 2007. aasta jäätmekäitluse kavaga. Kuid ükski neist 28. detsembri 2007. aasta käitluskavaga seonduvatest kritiseerivatest argumentidest ei ole kunagi olnud liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluse 2007/2195 esemeks ja seda kasvõi seetõttu, et viimane tugines põhjendatud arvamuses antud tähtaja lõppemisel, st 1. märtsil 2008 esineval olukorral.

| d) | Komisjoni otsust lugeda vastuvõetamatuteks meetmega 1.7 seonduvad väljamaksetaotlused põhjendusel, et „puuduvad piisavad tagatised ERF-i poolt meetme 1.7 raames kaasrahastatavate toimingute nõuetekohase elluviimise kohta”, ei saanud kuidagi vastu võtta artikli 32 lõike 3 esimese lõigu punkti f teise hüpoteesi alusel (liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluse algatamine). Selle oleks äärmisel juhul võinud vastu võtta nimetatud sättes sedastatud esimese hüpoteesi alusel (on otsustatud peatada väljamaksed vastavalt määruse nr 1260/99 artikli 39 lõikele 2). Kuid see oleks tinginud võistleva arutelu algatamise, mida komisjon soovis väidetavalt vältida.
  Lõpetuseks väidab hageja, et on rikutud menetlusnorme põhjenduse puudumise tõttu. |
| --- | --- |

d)

Komisjoni otsust lugeda vastuvõetamatuteks meetmega 1.7 seonduvad väljamaksetaotlused põhjendusel, et „puuduvad piisavad tagatised ERF-i poolt meetme 1.7 raames kaasrahastatavate toimingute nõuetekohase elluviimise kohta”, ei saanud kuidagi vastu võtta artikli 32 lõike 3 esimese lõigu punkti f teise hüpoteesi alusel (liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluse algatamine). Selle oleks äärmisel juhul võinud vastu võtta nimetatud sättes sedastatud esimese hüpoteesi alusel (on otsustatud peatada väljamaksed vastavalt määruse nr 1260/99 artikli 39 lõikele 2). Kuid see oleks tinginud võistleva arutelu algatamise, mida komisjon soovis väidetavalt vältida.

Lõpetuseks väidab hageja, et on rikutud menetlusnorme põhjenduse puudumise tõttu.

---

(1)  Nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrus nr 1260/99, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta (EÜT L 161, lk 1; ELT eriväljaanne 14/01, lk 31).

---

Avaliku Teenistuse Kohus

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/36 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/36

---

Avaliku Teenistuse Kohtu 12. märtsi 2009. aasta otsus – Arpaillange jt versus komisjon

(Kohtuasi F-104/06) (1)

(Avalik teenistus - Lepingulised töötajad - Töölevõtmine - Määramine - Endised sõltumatud eksperdid - Diplom - Töökogemus - Õigusvastasuse väide)

2009/C 102/51

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hagejad: Joséphine Arpaillange jt (Santiago, Tšiili) (esindajad: advokaadid S. Rodrigues ja C. Bernard-Glanz)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: J. Currall ja G. Berscheid)

Kostja toetuseks menetlusse astuja: Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: I. Sulce ja B. Driessen)

Kohtuasja ese

Ühelt poolt nõue tühistada lepingute sõlmimiseks pädeva asutuse otsused hagejate töölevõtmise tingimuste kindlaksmääramise kohta nii, nagu see tuleneb nende lepingulise töötaja lepingutest, osas, milles nende lepingute sõlmimiseks pädeva asutuse poolt määratletud töökogemus on väiksem hagejate tegelikust töökogemusest ja teiselt poolt kahju hüvitamise nõue.

Otsuse resolutiivosa

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Pooled kannavad ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Pooled kannavad ise oma kohtukulud.

---

(1)  ELT C 261, 28.10.2006, lk 35.

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/36 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/36

---

Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 12. märtsi 2009. aasta otsus – Lafleur Tighe versus komisjon

(Kohtuasi F-24/07) (1)

(Avalik teenistus - Lepingulised töötajad - Töölevõtmine - Palgaastmele määramine - Endised sõltumatud eksperdid - Töökogemus - Diplom - Vastavustunnistus - Vastuvõetavus - Uus ja oluline asjaolu)

2009/C 102/52

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Virginie Lafleur Tighe (Makati, Filipiinid) (esindajad: advokaadid S. Rodrigues ja C. Bernard-Glanz)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: J. Currall ja G. Berscheid)

Kohtuasja ese

Esiteks nõue tühistada lepingute sõlmimiseks pädeva asutuse otsus määrata hageja lepingulise töötajana töölevõtmisel IV tegevusüksuse palgaastme 13 järku 1, kuna hageja töökogemuse arvutamisel ei võetud arvesse esimese diplomi (Bachelor) ja teise diplomi (Maîtrise) vahelist perioodi, ning teiseks nõue määrata hageja tagasiulatuvalt palgaastmele 14

Otsuse resolutiivosa

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Pooled kannavad ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Pooled kannavad ise oma kohtukulud.

---

(1)  ELT C 117, 26.5.2007, lk 36.

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/37 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/37

---

Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 3. märtsi 2009. aasta otsus – Patsarika versus Cedefop

(Kohtuasi F-63/07) (1)

(Avalik teenistus - Lepinguline töötaja - Teisele ametikohale määramine - Kaitseõigus - Katseaja lõppemisel teenistusest vabastamine - Tagaseljamenetlus)

2009/C 102/53

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Hageja: Maria Patsarika (Thessalonique, Kreeka) (esindajad: advokaadid N. Korogiannakis ja N. Keramidas)

Kostja: Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop) (esindajad: M. Fuchs, keda abistas advokaat P. Anestis)

Kohtuasja ese

Esiteks nõue tühistada CEDEFOP-i 20. septembri 2006. aasta otsus, millega lõpetati hageja tähtajaline tööleping katseaja lõppemisel, ja teiseks kahju hüvitamise nõue.

Otsuse resolutiivosa

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | M. Patsarika kannab kolm neljandikku oma kohtukuludest. |
| --- | --- |

2.

M. Patsarika kannab kolm neljandikku oma kohtukuludest.

| 3. | Mõista üks neljandik M. Patsarika kohtukuludest välja Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuselt, kes ühtlasi kannab ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

3.

Mõista üks neljandik M. Patsarika kohtukuludest välja Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuselt, kes ühtlasi kannab ise oma kohtukulud.

---

(1)  ELT C 283, 24.11.2007, lk 43.

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/37 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/37

---

Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 29. jaanuari 2009. aasta otsus – Petrilli versus komisjon

(Kohtuasi F-98/07) (1)

(Avalik teenistus - Lepinguline abiteenistuja - Vastuvõetavus - Isikut kahjustav meede - Muude teenistujate teenistustingimuste artiklid 3b ja 88 - Lepingu kestus - Komisjoni 28. aprilli 2004. aasta otsus komisjoni teenistuses olevate mittealaliste töötajate teenistusaja maksimaalse kestuse kohta - Õiguspärasus)

2009/C 102/54

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Nicole Petrilli (Woluwé-Saint-Étienne, Belgia) (esindajad: advokaat J.-L. Lodomez)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: D. Martin ja B. Eggers)

Kohtuasja ese

Esiteks nõue tühistada otsus, millega ametisse nimetav asutus jättis komisjoni 28. aprilli 2004. aasta otsuse alusel, mis puudutab komisjoni teenistuses olevate mittealaliste töötajate teenistusaja maksimaalset kestust, rahuldamata hageja taotluse temaga sõlmitud lepingulise töötaja lepingu pikendamiseks, ja teiseks kahju hüvitamise nõue.

Otsuse resolutiivosa

| 1. | Tühistada Euroopa Ühenduste Komisjoni 20. juuli 2007. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata N. Petrilli kui lepingulise abiteenistuja leping. |
| --- | --- |

1.

Tühistada Euroopa Ühenduste Komisjoni 20. juuli 2007. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata N. Petrilli kui lepingulise abiteenistuja leping.

| 2. | Pooled esitavad Avaliku Teenistuse Kohtule kolme kuu jooksul käesoleva vaheotsuse tegemisest kas 20. juuli 2007. aasta otsuse õigusvastasusega seotud rahalise hüvitise summa, mis tuleneb pooltevahelisest kokkuleppest või kui kokkulepet ei saavutatud, siis arvuliselt väljendatud nõuded asjaomase summa kohta. |
| --- | --- |

2.

Pooled esitavad Avaliku Teenistuse Kohtule kolme kuu jooksul käesoleva vaheotsuse tegemisest kas 20. juuli 2007. aasta otsuse õigusvastasusega seotud rahalise hüvitise summa, mis tuleneb pooltevahelisest kokkuleppest või kui kokkulepet ei saavutatud, siis arvuliselt väljendatud nõuded asjaomase summa kohta.

| 3. | Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi. |
| --- | --- |

3.

Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi.

---

(1)  ELT C 297, 8.12.2008, lk 48.

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/38 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/38

---

Avaliku Teenistuse Kohtu (esimene koda) 10. märtsi 2009. aasta otsus – Tsirimiagos versus Regioonide Komitee

(Kohtuasi F-100/07) (1)

(Avalik teenistus - Ametnikud - Töötasu - Ühe osa töötasu ülekandmine väljapoole töökohariiki - Vanade personalieeskirjade VII lisa artikli 17 lõike 2 punkt b - Eluaseme hoiukonto - Alusetult saadu tagastamine - Tingimused - Ülekannete ebaseaduslikkus - Ilmselge ebaseaduslikkus)

2009/C 102/55

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Kyriakos Tsirimiagos (Kraainem, Belgia) (esindaja: advokaat M.-A. Lucas)

Kostja: Euroopa Liidu Regioonide Komitee (esindajad: P. Cervilla, keda abistab advokaat B. Wägenbaur)

Kohtuasja ese

Nõue tühistada 21. novembri 2006. aasta otsus nõuda tagasi hagejale makstud summad tulenevalt paranduskoefitsiendi kohaldamisest sellele osale tema töötasust, mis kanti 2004. aasta aprillist kuni 2005. aasta maini üle Prantsusmaale, kuna sellise ülekande tegemiseks nõutavad tingimused ei olnud väidetavalt täidetud – Kahju hüvitamise nõue

Otsuse resolutiivosa

| 1. | Tühistada Euroopa Liidu Regioonide Komitee 21. novembri 2006. aasta otsus 21. juuni 2007. aasta otsusega muudetud redaktsioonis osas, milles sellega nõutakse tagasi 15 300 euro suurune summa tulenevalt paranduskoefitsiendi kohaldamisest ülekannetele, mis K. Tsirimiagos tegi oma eluaseme hoiukontole 2004. aasta aprillist kuni 2005. aasta maini. |
| --- | --- |

1.

Tühistada Euroopa Liidu Regioonide Komitee 21. novembri 2006. aasta otsus 21. juuni 2007. aasta otsusega muudetud redaktsioonis osas, milles sellega nõutakse tagasi 15 300 euro suurune summa tulenevalt paranduskoefitsiendi kohaldamisest ülekannetele, mis K. Tsirimiagos tegi oma eluaseme hoiukontole 2004. aasta aprillist kuni 2005. aasta maini.

| 2. | Mõista Euroopa Liidu Regioonide Komiteelt K. Tsirimiagose kasuks välja tema palgalt kinnipeetud 15 300 euro suurune summa, millele lisandub viivis ja mis vastab paranduskoefitsiendi kohaldamisele ülekannetele, mis tehti 2004. aasta aprillist kuni 2005. aasta maini eluaseme hoiukontol; intressi arvestatakse tagasinõudmise kuupäevast kuni tegeliku maksmiseni asjassepuutuval perioodil Euroopa Keskpanga poolt põhilistele refinantseerimistoimingutele kehtestatud määras, mida on suurendatud kahe protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

2.

Mõista Euroopa Liidu Regioonide Komiteelt K. Tsirimiagose kasuks välja tema palgalt kinnipeetud 15 300 euro suurune summa, millele lisandub viivis ja mis vastab paranduskoefitsiendi kohaldamisele ülekannetele, mis tehti 2004. aasta aprillist kuni 2005. aasta maini eluaseme hoiukontol; intressi arvestatakse tagasinõudmise kuupäevast kuni tegeliku maksmiseni asjassepuutuval perioodil Euroopa Keskpanga poolt põhilistele refinantseerimistoimingutele kehtestatud määras, mida on suurendatud kahe protsendipunkti võrra.

| 3. | Jätta ülejäänud osas hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

3.

Jätta ülejäänud osas hagi rahuldamata.

| 4. | Jätta Euroopa Liidu Regioonide Komitee kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja pool hageja kohtukuludest. |
| --- | --- |

4.

Jätta Euroopa Liidu Regioonide Komitee kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja pool hageja kohtukuludest.

| 5. | Hageja kannab poole oma kohtukuludest. |
| --- | --- |

5.

Hageja kannab poole oma kohtukuludest.

---

(1)  ELT C 269, 10.11.2007, lk 73.

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/38 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/38

---

Avaliku Teenistuse Kohtu (esimene koda) 10. märtsi 2009. aasta otsus – Giaprakis versus regioonide komitee

(Kohtuasi F-106/07) (1)

(Avalik teenistus - Ametnikud - Töötasu - Rahalise tasu osaline ülekandmine väljapoole teenistuskohta - Endiste personalieeskirjade VII lisa artikli 17 lõike 2 punkt b - Hoius-eluase - Alusetult makstud summade tagastamine - Ülekannete ebaseaduslikkus - Rikkumise ilmne iseloom)

2009/C 102/56

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Stavros Giaprakis (Brüssel, Belgia) (esindaja: advokaat M.-A. Lucas)

Kostja: Euroopa Liidu regioonide komitee (esindajad: P. Cervilla, keda assisteeris advokaat B. Wägenbaur)

Kohtuasja ese

Nõue tühistada 21. novembri 2006. aasta otsus nõuda tagasi hagejale makstud summad tulenevalt aprillist 2004 kuni juunini 2005 tema rahalise tasu osalisele Prantsusmaale ülekandmisele kohaldatavast paranduskoefitsiendist, kuna väidetavalt ei järgitud ülekandmisel nõutavaid tingimusi – Kahjunõue

Otsuse resolutiivosa

| 1. | Tühistada Euroopa Liidu Regioonide Komitee 21. novembri 2006. aasta otsus nõuda tagasi aprillist 2004 kuni juunini 2005 tema rahalise tasu osalisele Prantsusmaale ülekandmisele kohaldatavast paranduskoefitsiendist tulenev summa 1 246,06 eurot. |
| --- | --- |

1.

Tühistada Euroopa Liidu Regioonide Komitee 21. novembri 2006. aasta otsus nõuda tagasi aprillist 2004 kuni juunini 2005 tema rahalise tasu osalisele Prantsusmaale ülekandmisele kohaldatavast paranduskoefitsiendist tulenev summa 1 246,06 eurot.

| 2. | Mõista Euroopa Liidu Regioonide Komiteelt S. Giaprakise kasuks välja hüvitis summas 1 246,06 eurot, millele lisandub viivis alates tagasimaksmise kuupäevast kuni täieliku tasumiseni, asjaomasel perioodil kohaldatava Euroopa Keskpanga poolt peamistele refinantseerimistoimingutele kehtestatud määra alusel, millele lisandub kaks punkti. |
| --- | --- |

2.

Mõista Euroopa Liidu Regioonide Komiteelt S. Giaprakise kasuks välja hüvitis summas 1 246,06 eurot, millele lisandub viivis alates tagasimaksmise kuupäevast kuni täieliku tasumiseni, asjaomasel perioodil kohaldatava Euroopa Keskpanga poolt peamistele refinantseerimistoimingutele kehtestatud määra alusel, millele lisandub kaks punkti.

| 3. | Jätta hagi muus osas rahuldamata. |
| --- | --- |

3.

Jätta hagi muus osas rahuldamata.

| 4. | Mõista kõik kohtukulud välja Euroopa Liidu Regioonide Komiteelt. |
| --- | --- |

4.

Mõista kõik kohtukulud välja Euroopa Liidu Regioonide Komiteelt.

---

(1)  ELT C 297, 8.12.2007, lk 49

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/39 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/39

---

Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 12. märtsi 2009. aasta otsus – Hambura versus parlament

(Kohtuasi F-4/08) (1)

(Avalik teenistus - Ajutised töötajad - Töölevõtmine - Valikumenetlus - Mittelubamine - Konkursiteade PE/95/S - Euroopa Liidu Teatajas avalduse esitamise vormi kasutamata jätmine - Vastuvõetavus - Eelnev haldusmenetlus)

2009/C 102/57

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Johannes Hambura (Soultzbach, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat S. Hambura)

Kostja: Euroopa Liidu Parlament (esindajad: S. Seyr ja K. Zejdová)

Kohtuasja ese

Avalik teenistus – Nõue tühistada Euroopa Parlamendi personali peadirektoraadi 5. detsembri 2007. aasta otsus, millega ei võetud arvesse hageja avaldust, konkurss PE/95/S, eriala: arst, ja viia konkurss uuesti läbi koos elektrooniliste avalduste esitamisvõimalusega.

Otsuse resolutiivosa

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja J. Hamburalt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja J. Hamburalt.

---

(1)  ELT C 92, 12/4/2008, lk 50.

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/39 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/39

---

Avaliku Teenistuse Kohtu (kolmas koda) 11. veebruari 2009. aasta otsus – Schönberger versus parlament

(Kohtuasi F-7/08) (1)

(Avalik teenistus - Ametnikud - Edutamine - Teenete võrdlev hindamine - Teenetepunktide andmine - Võrdse kohtlemise põhimõte)

2009/C 102/58

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Peter Schönberger (Luxembourg, Luxembourg) (esindaja: advokaat O. Mader)

Kostja: Euroopa Parlament (esindajad: S. Seyr ja K. Zejdová)

Kohtuasja ese

Nõue tühistada parlamendi 15. jaanuari 2007. aasta otsus anda hagejale vähem eelispunkte kui ta oleks soovinud.

Otsuse resolutiivosa

| 1. | Tühistada otsused, millega Euroopa Parlament keeldus andmast kolmandat teenetepunkti P. Schönbergerile 2003. aasta hindamise raames. |
| --- | --- |

1.

Tühistada otsused, millega Euroopa Parlament keeldus andmast kolmandat teenetepunkti P. Schönbergerile 2003. aasta hindamise raames.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Euroopa Parlamendilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Euroopa Parlamendilt.

---

(1)  ELT C 64, 8.3.2008, lk. 69.

---

| 1.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 102/40 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 102/40

---

Avaliku Teenistuse Kohtu kolmanda koja esimehe 12. novembri 2008. aasta määrus – Domínguez González versus komisjon

(Kohtuasi F-88/07) (1)

(Avalik teenistus - Tehniline abi - Pädevuse puudumise vastuväide - Vastuvõetamatuse vastuväide - Avaliku Teenistuse Kohtu pädevuse puudumine)

2009/C 102/59

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Juan Luís Domínguez González (Gérone, Hispaania) (esindajad: advokaat R. Nicolazzi Angelats, hiljem advokaadid R. Nicolazzi ja Angelats ja M.-C. Oller Gil)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: J. Currall ja L. Lozano Palacios)

Kohtuasja ese

Nõue hüvitada kahju, mis hagejale väidetavalt tekitati Euroopa Ühenduse Humanitaarametiga sõlmitud töölepingu lõpetamisega pärast töölevõtmisel läbiviidavat tervisekontrolli.

Määruse resolutiivosa

| 1. | Avaliku Teenistuse Kohus ei ole pädev hagi läbi vaatama. |
| --- | --- |

1.

Avaliku Teenistuse Kohus ei ole pädev hagi läbi vaatama.

| 2. | Pooled kannavad ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Pooled kannavad ise oma kohtukulud.

---

(1)  ELT C 37, 9.2.2008, lk 34.

---