# Europos Sąjungos L 10/2023

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 10 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 66 metai2023m. sausio 12d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 10

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

66 metai2023m. sausio 12d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2023 m. sausio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/99, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto tam tikriems importuojamiems Maroko kilmės ratams su ratlankiais iš aliuminio, galutinis surinkimas | 1 |
| | * | 2023 m. sausio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/100, kuriuo importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės pakartotinai pripildomoms nerūdijančiojo plieno statinaitėms nustatomas laikinasis antidempingo muitas | 36 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2023 m. sausio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/99, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto tam tikriems importuojamiems Maroko kilmės ratams su ratlankiais iš aliuminio, galutinis surinkimas

1

*

2023 m. sausio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/100, kuriuo importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės pakartotinai pripildomoms nerūdijančiojo plieno statinaitėms nustatomas laikinasis antidempingo muitas

36

| | | III   Kiti aktai |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ |
| | * | 2022 m. liepos 6 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 161/22/COL dėl pagalbos, susijusios su gatvių apšvietimo infrastruktūra Bergene (Norvegija) [2023/101] | 77 |

III   Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

*

2022 m. liepos 6 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 161/22/COL dėl pagalbos, susijusios su gatvių apšvietimo infrastruktūra Bergene (Norvegija) [2023/101]

77

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2022 m. balandžio 6 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/2088 papildomas techniniais reguliavimo standartais, kuriais patikslinamas su reikšmingos žalos nedarymo principu susijusios informacijos turinys ir pateikimas, patikslinamas su tvarumo rodikliais ir neigiamu poveikiu tvarumui susijusios informacijos turinys, metodika ir pateikimas ir su aplinkos ar socialinių ypatumų bei tvarių investicijų tikslų skatinimu susijusios informacijos turinys ir pateikimas ikisutartiniuose dokumentuose, interneto svetainėse ir periodinėse ataskaitose, klaidų ištaisymas ( OL L 196, 2022 7 25 ) | 110 |
| | * | 2021 m. rugsėjo 6 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2021/2268, kuriuo iš dalies keičiami Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2017/653 nustatyti techniniai reguliavimo standartai, susiję su pagrindine veiklos rezultatų scenarijų rengimo metodika ir jų pateikimu, išlaidų pateikimu ir suminių išlaidų rodiklių apskaičiavimo metodika, informacijos apie ankstesnės veiklos rezultatus turiniu ir pateikimu bei išlaidų pateikimu pagal įvairias investavimo galimybes teikiančius mažmeninių investicinių produktų paketus ir draudimo principu pagrįstus investicinius produktus (MIPP ir DIP) ir MIPP ir DIP teikėjams, siūlantiems Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1286/2014 32 straipsnyje nurodytų fondų investicinius vienetus kaip pagrindines investavimo galimybes, taikomo pereinamojo laikotarpio priemonės suderinimu su pratęsta tame straipsnyje nustatyta pereinamojo laikotarpio priemone, klaidų ištaisymas ( OL L 455 I, 2021 12 20 ) | 111 |
| | * | 2022 m. birželio 17 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/2580, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES papildoma techniniais reguliavimo standartais, kuriais nustatoma informacija, pateiktina prašyme išduoti kredito įstaigos veiklos leidimą, ir galimos kliūtys kompetentingoms institucijoms veiksmingai vykdyti priežiūros funkcijas, klaidų ištaisymas ( OL L 335, 2022 12 29 ) | 112 |
| | * | 2022 m. birželio 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/2581, kuriuo nustatomi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES taikymo techniniai įgyvendinimo standartai, susiję su informacija, pateiktina prašyme išduoti kredito įstaigos veiklos leidimą, klaidų ištaisymas ( OL L 335, 2022 12 29 ) | 113 |

Klaidų ištaisymas

*

2022 m. balandžio 6 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/2088 papildomas techniniais reguliavimo standartais, kuriais patikslinamas su reikšmingos žalos nedarymo principu susijusios informacijos turinys ir pateikimas, patikslinamas su tvarumo rodikliais ir neigiamu poveikiu tvarumui susijusios informacijos turinys, metodika ir pateikimas ir su aplinkos ar socialinių ypatumų bei tvarių investicijų tikslų skatinimu susijusios informacijos turinys ir pateikimas ikisutartiniuose dokumentuose, interneto svetainėse ir periodinėse ataskaitose, klaidų ištaisymas ( OL L 196, 2022 7 25 )

( OL L 196, 2022 7 25 )

110

*

2021 m. rugsėjo 6 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2021/2268, kuriuo iš dalies keičiami Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2017/653 nustatyti techniniai reguliavimo standartai, susiję su pagrindine veiklos rezultatų scenarijų rengimo metodika ir jų pateikimu, išlaidų pateikimu ir suminių išlaidų rodiklių apskaičiavimo metodika, informacijos apie ankstesnės veiklos rezultatus turiniu ir pateikimu bei išlaidų pateikimu pagal įvairias investavimo galimybes teikiančius mažmeninių investicinių produktų paketus ir draudimo principu pagrįstus investicinius produktus (MIPP ir DIP) ir MIPP ir DIP teikėjams, siūlantiems Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1286/2014 32 straipsnyje nurodytų fondų investicinius vienetus kaip pagrindines investavimo galimybes, taikomo pereinamojo laikotarpio priemonės suderinimu su pratęsta tame straipsnyje nustatyta pereinamojo laikotarpio priemone, klaidų ištaisymas ( OL L 455 I, 2021 12 20 )

( OL L 455 I, 2021 12 20 )

111

*

2022 m. birželio 17 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/2580, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES papildoma techniniais reguliavimo standartais, kuriais nustatoma informacija, pateiktina prašyme išduoti kredito įstaigos veiklos leidimą, ir galimos kliūtys kompetentingoms institucijoms veiksmingai vykdyti priežiūros funkcijas, klaidų ištaisymas ( OL L 335, 2022 12 29 )

( OL L 335, 2022 12 29 )

112

*

2022 m. birželio 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/2581, kuriuo nustatomi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES taikymo techniniai įgyvendinimo standartai, susiję su informacija, pateiktina prašyme išduoti kredito įstaigos veiklos leidimą, klaidų ištaisymas ( OL L 335, 2022 12 29 )

( OL L 335, 2022 12 29 )

113

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2023 1 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 10/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 1 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 10/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2023/99

2023 m. sausio 11 d.

kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto tam tikriems importuojamiems Maroko kilmės ratams su ratlankiais iš aliuminio, galutinis surinkimas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Inicijavimas

Inicijavimas

| (1) | 2021 m. lapkričio 17 d. Europos Komisija (toliau – Komisija), remdamasi pagrindinio reglamento 5 straipsniu, inicijavo antidempingo tyrimą dėl tam tikrų importuojamų Maroko (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės ratų su ratlankiais iš aliuminio (toliau – RRA). Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (2) (toliau – pranešimas apie inicijavimą). |
| --- | --- |

(1)

2021 m. lapkričio 17 d. Europos Komisija (toliau – Komisija), remdamasi pagrindinio reglamento 5 straipsniu, inicijavo antidempingo tyrimą dėl tam tikrų importuojamų Maroko (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės ratų su ratlankiais iš aliuminio (toliau – RRA). Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (2) (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

2

| (2) | Komisija tyrimą inicijavo gavusi 2021 m. spalio 4 d. Europos ratų gamintojų asociacijos (toliau – skundo pateikėjas arba EUWA) pateiktą skundą. Skundas pateiktas Sąjungos pramonės vardu, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dalyje. Skunde pateikta dempingo ir jo daromos materialinės žalos įrodymų, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti. |
| --- | --- |

(2)

Komisija tyrimą inicijavo gavusi 2021 m. spalio 4 d. Europos ratų gamintojų asociacijos (toliau – skundo pateikėjas arba EUWA) pateiktą skundą. Skundas pateiktas Sąjungos pramonės vardu, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dalyje. Skunde pateikta dempingo ir jo daromos materialinės žalos įrodymų, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.

1.2.   Laikinosios priemonės

Laikinosios priemonės

| (3) | Pagal pagrindinio reglamento 19a straipsnį 2022 m. birželio 17 d. Komisija šalims pateikė siūlomų muitų santrauką ir išsamią informaciją apie dempingo skirtumų ir skirtumų, tinkamų Sąjungos pramonei padarytai žalai pašalinti, skaičiavimą. Suinteresuotosios šalys buvo paragintos per tris darbo dienas pateikti pastabų dėl skaičiavimų tikslumo. Dėl skaičiavimų tikslumo pastabų nepateikta. |
| --- | --- |

(3)

Pagal pagrindinio reglamento 19a straipsnį 2022 m. birželio 17 d. Komisija šalims pateikė siūlomų muitų santrauką ir išsamią informaciją apie dempingo skirtumų ir skirtumų, tinkamų Sąjungos pramonei padarytai žalai pašalinti, skaičiavimą. Suinteresuotosios šalys buvo paragintos per tris darbo dienas pateikti pastabų dėl skaičiavimų tikslumo. Dėl skaičiavimų tikslumo pastabų nepateikta.

| (4) | 2022 m. liepos 15 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2022/1221 (3), kuriuo tam tikriems importuojamiems Maroko kilmės ratams su ratlankiais iš aliuminio nustatomas laikinasis antidempingo muitas (toliau – laikinasis reglamentas). |
| --- | --- |

(4)

2022 m. liepos 15 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2022/1221 (3), kuriuo tam tikriems importuojamiems Maroko kilmės ratams su ratlankiais iš aliuminio nustatomas laikinasis antidempingo muitas (toliau – laikinasis reglamentas).

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

3

1.3.   Tolesnė procedūra

Tolesnė procedūra

| (5) | Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo nustatytas laikinasis antidempingo muitas (toliau – pirminis faktų atskleidimas), bendrovė „Dika Morocco Africa S.A.R.L“ (toliau – bendrovė „Dika“), bendrovė „Hands 8 S.A.“ (toliau – bendrovė „Hands“), Europos automobilių gamintojų asociacija (toliau – ACEA) ir EUWA per laikinojo reglamento 2 straipsnio 1 dalyje nustatytą terminą pateikė rašytinius pareiškimus ir pareiškė savo nuomonę dėl negalutinių išvadų. Be to, pasibaigus pastabų dėl pirminio faktų atskleidimo pateikimo terminui, Maroko Vyriausybė pateikė informaciją, kuria pagrindė kitų šalių tvirtinimus dėl dempingo ir žalos. |
| --- | --- |

(5)

Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo nustatytas laikinasis antidempingo muitas (toliau – pirminis faktų atskleidimas), bendrovė „Dika Morocco Africa S.A.R.L“ (toliau – bendrovė „Dika“), bendrovė „Hands 8 S.A.“ (toliau – bendrovė „Hands“), Europos automobilių gamintojų asociacija (toliau – ACEA) ir EUWA per laikinojo reglamento 2 straipsnio 1 dalyje nustatytą terminą pateikė rašytinius pareiškimus ir pareiškė savo nuomonę dėl negalutinių išvadų. Be to, pasibaigus pastabų dėl pirminio faktų atskleidimo pateikimo terminui, Maroko Vyriausybė pateikė informaciją, kuria pagrindė kitų šalių tvirtinimus dėl dempingo ir žalos.

| (6) | Šalims, kurios to prašė, buvo suteikta galimybė būti išklausytoms. Buvo surengti klausymai su bendrovėmis „Dika“ ir „Hands“, ACEA ir EUWA. Be to, bendrovės „Dika“ prašymu 2022 m. liepos 7 d. buvo surengtas klausymas su prekybos bylas nagrinėjančiu pareigūnu. |
| --- | --- |

(6)

Šalims, kurios to prašė, buvo suteikta galimybė būti išklausytoms. Buvo surengti klausymai su bendrovėmis „Dika“ ir „Hands“, ACEA ir EUWA. Be to, bendrovės „Dika“ prašymu 2022 m. liepos 7 d. buvo surengtas klausymas su prekybos bylas nagrinėjančiu pareigūnu.

| (7) | Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą galutinėms išvadoms padaryti. Buvo surengtas venas tikrinamasis vizitas naudotojo patalpose. Priimdama galutines išvadas Komisija apsvarstė suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas ir prireikus patikslino savo preliminarias išvadas. |
| --- | --- |

(7)

Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą galutinėms išvadoms padaryti. Buvo surengtas venas tikrinamasis vizitas naudotojo patalpose. Priimdama galutines išvadas Komisija apsvarstė suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas ir prireikus patikslino savo preliminarias išvadas.

| (8) | 2022 m. spalio 17 d. Komisija visoms suinteresuotosioms šalims pranešė apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ji ketino nustatyti galutinį antidempingo muitą tam tikriems į Sąjungą importuojamiems Maroko kilmės ratams su ratlankiais iš aliuminio (toliau – galutinis faktų atskleidimas). Visoms šalims buvo suteiktas laikotarpis, per kurį jos galėjo teikti pastabas dėl galutinio faktų atskleidimo. |
| --- | --- |

(8)

2022 m. spalio 17 d. Komisija visoms suinteresuotosioms šalims pranešė apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ji ketino nustatyti galutinį antidempingo muitą tam tikriems į Sąjungą importuojamiems Maroko kilmės ratams su ratlankiais iš aliuminio (toliau – galutinis faktų atskleidimas). Visoms šalims buvo suteiktas laikotarpis, per kurį jos galėjo teikti pastabas dėl galutinio faktų atskleidimo.

| (9) | Atskleidus galutinius faktus ACEA, bendrovė „Dika“, EUWA, bendrovė „Hands“ ir Maroko Vyriausybė pateikė pastabų. |
| --- | --- |

(9)

Atskleidus galutinius faktus ACEA, bendrovė „Dika“, EUWA, bendrovė „Hands“ ir Maroko Vyriausybė pateikė pastabų.

| (10) | 2022 m. lapkričio 21 d. Komisija bendrovei „Hands“ išsiuntė informaciją apie papildomą galutinį faktų atskleidimą dėl tam tikrų pataisymų ir patikslinimų, susijusių su jos atliktais dempingo skaičiavimais (toliau – papildomas galutinis faktų atskleidimas), ir nustatė laikotarpį, per kurį bendrovė galėjo teikti pastabas. Be to, visos suinteresuotosios šalys gavo paaiškinimą dėl to, kuo buvo grindžiamos PBA išlaidų sumos, naudotos normaliajai vertei apskaičiuoti bendrovės „Hands“ atveju. Bendrovė „Hands“ pateikė pastabų, kurios buvo išnagrinėtos reglamente. |
| --- | --- |

(10)

2022 m. lapkričio 21 d. Komisija bendrovei „Hands“ išsiuntė informaciją apie papildomą galutinį faktų atskleidimą dėl tam tikrų pataisymų ir patikslinimų, susijusių su jos atliktais dempingo skaičiavimais (toliau – papildomas galutinis faktų atskleidimas), ir nustatė laikotarpį, per kurį bendrovė galėjo teikti pastabas. Be to, visos suinteresuotosios šalys gavo paaiškinimą dėl to, kuo buvo grindžiamos PBA išlaidų sumos, naudotos normaliajai vertei apskaičiuoti bendrovės „Hands“ atveju. Bendrovė „Hands“ pateikė pastabų, kurios buvo išnagrinėtos reglamente.

| (11) | Šalims, kurios to prašė, taip pat buvo suteikta galimybė būti išklausytoms. Buvo surengti klausymai su ACEA, bendrove „Dika“, EUWA ir bendrove „Hands“. |
| --- | --- |

(11)

Šalims, kurios to prašė, taip pat buvo suteikta galimybė būti išklausytoms. Buvo surengti klausymai su ACEA, bendrove „Dika“, EUWA ir bendrove „Hands“.

1.4.   Tvirtinimai dėl inicijavimo

Tvirtinimai dėl inicijavimo

| (12) | Po pirminio faktų atskleidimo nė viena suinteresuotoji šalis nepateikė jokių tvirtinimų ar pastabų, išskyrus nurodytus laikinojo reglamento 1.4 skirsnyje. Todėl Komisija patvirtino laikinojo reglamento 6–28 konstatuojamosiose dalyse išdėstytus nustatytus faktus ir išvadas. |
| --- | --- |

(12)

Po pirminio faktų atskleidimo nė viena suinteresuotoji šalis nepateikė jokių tvirtinimų ar pastabų, išskyrus nurodytus laikinojo reglamento 1.4 skirsnyje. Todėl Komisija patvirtino laikinojo reglamento 6–28 konstatuojamosiose dalyse išdėstytus nustatytus faktus ir išvadas.

1.5.   Atranka

Atranka

| (13) | Pastabų dėl atrankos nepateikta. Todėl Komisija patvirtino laikinojo reglamento 29–34 konstatuojamąsias dalis. |
| --- | --- |

(13)

Pastabų dėl atrankos nepateikta. Todėl Komisija patvirtino laikinojo reglamento 29–34 konstatuojamąsias dalis.

1.6.   Klausimyno atsakymai ir tikrinamieji vizitai

Klausimyno atsakymai ir tikrinamieji vizitai

| (14) | Kaip nurodyta laikinojo reglamento 35 konstatuojamojoje dalyje, Komisija klausimynus išsiuntė trims Sąjungos gamintojams, skundo pateikėjui, dviem žinomiems naudotojams ir dviem nagrinėjamosios šalies eksportuojantiems gamintojams. |
| --- | --- |

(14)

Kaip nurodyta laikinojo reglamento 35 konstatuojamojoje dalyje, Komisija klausimynus išsiuntė trims Sąjungos gamintojams, skundo pateikėjui, dviem žinomiems naudotojams ir dviem nagrinėjamosios šalies eksportuojantiems gamintojams.

| (15) | Kaip paaiškinta laikinojo reglamento 36 ir 37 konstatuojamosiose dalyse, klausimyno atsakymai buvo sutikrinti arba patikrinti atsakiusiosios šalies patalpose. |
| --- | --- |

(15)

Kaip paaiškinta laikinojo reglamento 36 ir 37 konstatuojamosiose dalyse, klausimyno atsakymai buvo sutikrinti arba patikrinti atsakiusiosios šalies patalpose.

| (16) | Pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį tikrinamasis vizitas buvo surengtas vieno naudotojo patalpose. Šio naudotojo pavadinimas neatskleidžiamas dėl konfidencialumo priežasčių, kaip numatyta laikinojo reglamento 5 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(16)

Pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį tikrinamasis vizitas buvo surengtas vieno naudotojo patalpose. Šio naudotojo pavadinimas neatskleidžiamas dėl konfidencialumo priežasčių, kaip numatyta laikinojo reglamento 5 konstatuojamojoje dalyje.

1.7.   Tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

Tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

| (17) | Kaip nurodyta laikinojo reglamento 38 konstatuojamojoje dalyje, atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2020 m. spalio 1 d. – 2021 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2018 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(17)

Kaip nurodyta laikinojo reglamento 38 konstatuojamojoje dalyje, atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2020 m. spalio 1 d. – 2021 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2018 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

1.8.   Registracija

Registracija

| (18) | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/934 (4) (toliau – registracijos reglamentas) Komisija nustatė reikalavimą registruoti importuojamą nagrinėjamąjį produktą. |
| --- | --- |

(18)

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/934 (4) (toliau – registracijos reglamentas) Komisija nustatė reikalavimą registruoti importuojamą nagrinėjamąjį produktą.

4

| (19) | Bendrovė „Hands“ tvirtino, kad sprendimas dėl importo registracijos buvo nepagrįstas, nes nebuvo įvykdytos pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalies sąlygos. |
| --- | --- |

(19)

Bendrovė „Hands“ tvirtino, kad sprendimas dėl importo registracijos buvo nepagrįstas, nes nebuvo įvykdytos pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalies sąlygos.

| (20) | Komisija priminė, kad registracijos teisinis pagrindas yra pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5a dalis, pagal kurią Komisija registruoja importuojamą nagrinėjamąjį produktą išankstinio informacijos atskleidimo laikotarpiu pagal pagrindinio reglamento 19a straipsnį, išskyrus atvejus, kai yra pakankamai įrodymų, kad nesilaikoma 10 straipsnio 4 dalies c ir d punktų reikalavimų. Šiuo atžvilgiu Komisija nustatė, kad nebuvo įtikinamų įrodymų, jog šiuo atveju nagrinėjamojo produkto importo registracija išankstinio informacijos atskleidimo laikotarpiu būtų buvusi nepagrįsta. Iš tikrųjų, nuo pranešimo apie inicijavimą paskelbimo, kai eksportuojantys gamintojai žinojo arba turėjo žinoti apie įtariamą dempingą ir jo žalą, nagrinėjamojo produkto importas dar labiau išaugo tiek, kad dėl to taisomasis antidempingo muitų poveikis gali gerokai sumažėti ir išankstinio informacijos atskleidimo laikotarpiu. Todėl Komisija šiuos tvirtinimus atmetė. |
| --- | --- |

(20)

Komisija priminė, kad registracijos teisinis pagrindas yra pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5a dalis, pagal kurią Komisija registruoja importuojamą nagrinėjamąjį produktą išankstinio informacijos atskleidimo laikotarpiu pagal pagrindinio reglamento 19a straipsnį, išskyrus atvejus, kai yra pakankamai įrodymų, kad nesilaikoma 10 straipsnio 4 dalies c ir d punktų reikalavimų. Šiuo atžvilgiu Komisija nustatė, kad nebuvo įtikinamų įrodymų, jog šiuo atveju nagrinėjamojo produkto importo registracija išankstinio informacijos atskleidimo laikotarpiu būtų buvusi nepagrįsta. Iš tikrųjų, nuo pranešimo apie inicijavimą paskelbimo, kai eksportuojantys gamintojai žinojo arba turėjo žinoti apie įtariamą dempingą ir jo žalą, nagrinėjamojo produkto importas dar labiau išaugo tiek, kad dėl to taisomasis antidempingo muitų poveikis gali gerokai sumažėti ir išankstinio informacijos atskleidimo laikotarpiu. Todėl Komisija šiuos tvirtinimus atmetė.

| (21) | Bendrovė „Hands“ tvirtino, kad paskelbusi registracijos reglamentą Komisija pažeidė gero administravimo principą. Šalies teigimu, prieš paskelbiant registracijos reglamentą ir prieš įsigaliojant importo registracijai šaliai nebuvo pateikta jokios informacijos apie Komisijos ketinimą registruoti importuojamą tiriamąjį produktą, o tokia registracijos priemonė gali neigiamai paveikti jos interesus. Atsižvelgiant į tai, kad ši priemonė daro tiesioginį poveikį bendrovės „Hands“ veiklai, Komisija, ketindama priimti tokią registracijos priemonę ir laiku, veiksmingai ir asmeniškai neperdavusi „Hands“ būtinos informacijos apie galimą importo registravimą ir nesuteikusi „Hands“ galimybių pareikšti savo nuomonę ir būti išklausytai, pažeidė „Hands“ pagrindinę teisę į gynybą. Todėl registracijos reglamentas yra negaliojantis ir turėtų būti panaikintas. |
| --- | --- |

(21)

Bendrovė „Hands“ tvirtino, kad paskelbusi registracijos reglamentą Komisija pažeidė gero administravimo principą. Šalies teigimu, prieš paskelbiant registracijos reglamentą ir prieš įsigaliojant importo registracijai šaliai nebuvo pateikta jokios informacijos apie Komisijos ketinimą registruoti importuojamą tiriamąjį produktą, o tokia registracijos priemonė gali neigiamai paveikti jos interesus. Atsižvelgiant į tai, kad ši priemonė daro tiesioginį poveikį bendrovės „Hands“ veiklai, Komisija, ketindama priimti tokią registracijos priemonę ir laiku, veiksmingai ir asmeniškai neperdavusi „Hands“ būtinos informacijos apie galimą importo registravimą ir nesuteikusi „Hands“ galimybių pareikšti savo nuomonę ir būti išklausytai, pažeidė „Hands“ pagrindinę teisę į gynybą. Todėl registracijos reglamentas yra negaliojantis ir turėtų būti panaikintas.

| (22) | Komisija laikėsi nuomonės, kad registracija yra tik parengiamasis administracinis veiksmas, po kurio muitai gali būti nustatomi arba nenustatomi atgaline data galutiniame etape. Pati registracija nedaro neigiamo poveikio importuotojams ir negali būti laikoma, kad dėl jos daromas poveikis jų interesams (5). Bendrovė „Hands“ nenurodė jokio konkretaus neigiamo poveikio, paminėdama tik „galimą“ poveikį. Vienintelis registracijos poveikis buvo tai, kad Komisija nurodė šalių muitinėms registruoti į Sąjungą importuojamą tiriamąjį produktą. Be to, nei pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5a dalyje, nei kitose jo dalyse nenumatytas procedūrinis reikalavimas prieš registraciją konsultuotis su importuotojais ar kitomis šalimis. Pagrindinio reglamento 10 straipsnio 4 dalies b punkte nustatytas reikalavimas suteikti šalims galimybę teikti pastabas taikomas tik tada, kai po registracijos priimamas sprendimas atgaline data surinkti muitus, o ne dėl pačios registracijos. Tokią aiškią išvadą galima daryti dėl to, kad pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5a dalyje minimi tik 10 straipsnio 4 dalies c ir d punktai, kurių turi būti laikomasi registruojant pagal šią nuostatą, tačiau sąmoningai neminimas 10 straipsnio 4 dalies b punktas. Tai atitinka pirmiau aptartą tokios registracijos poveikį. Todėl Komisija neprivalo suteikti importuotojams galimybės teikti pastabas prieš nurodydama muitinėms registruoti importuojamus produktus. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(22)

Komisija laikėsi nuomonės, kad registracija yra tik parengiamasis administracinis veiksmas, po kurio muitai gali būti nustatomi arba nenustatomi atgaline data galutiniame etape. Pati registracija nedaro neigiamo poveikio importuotojams ir negali būti laikoma, kad dėl jos daromas poveikis jų interesams (5). Bendrovė „Hands“ nenurodė jokio konkretaus neigiamo poveikio, paminėdama tik „galimą“ poveikį. Vienintelis registracijos poveikis buvo tai, kad Komisija nurodė šalių muitinėms registruoti į Sąjungą importuojamą tiriamąjį produktą. Be to, nei pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5a dalyje, nei kitose jo dalyse nenumatytas procedūrinis reikalavimas prieš registraciją konsultuotis su importuotojais ar kitomis šalimis. Pagrindinio reglamento 10 straipsnio 4 dalies b punkte nustatytas reikalavimas suteikti šalims galimybę teikti pastabas taikomas tik tada, kai po registracijos priimamas sprendimas atgaline data surinkti muitus, o ne dėl pačios registracijos. Tokią aiškią išvadą galima daryti dėl to, kad pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5a dalyje minimi tik 10 straipsnio 4 dalies c ir d punktai, kurių turi būti laikomasi registruojant pagal šią nuostatą, tačiau sąmoningai neminimas 10 straipsnio 4 dalies b punktas. Tai atitinka pirmiau aptartą tokios registracijos poveikį. Todėl Komisija neprivalo suteikti importuotojams galimybės teikti pastabas prieš nurodydama muitinėms registruoti importuojamus produktus. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

5

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Nagrinėjamasis produktas

Nagrinėjamasis produktas

| (23) | Komisija priminė, kad, kaip nustatyta laikinojo reglamento 39 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamasis produktas yra Maroko kilmės ratai su ratlankiais iš aliuminio, skirti autotransporto priemonėms, priskiriamoms 8701–8705 SS pozicijoms, su ratų reikmenimis arba be jų, su padangomis arba be jų, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 8708 70 10 ir ex 8708 70 50 (TARIC kodai: 8708701015, 8708701050, 8708705015 ir 8708705050) (toliau – nagrinėjamasis produktas). |
| --- | --- |

(23)

Komisija priminė, kad, kaip nustatyta laikinojo reglamento 39 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamasis produktas yra Maroko kilmės ratai su ratlankiais iš aliuminio, skirti autotransporto priemonėms, priskiriamoms 8701–8705 SS pozicijoms, su ratų reikmenimis arba be jų, su padangomis arba be jų, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 8708 70 10 ir ex 8708 70 50 (TARIC kodai: 8708701015, 8708701050, 8708705015 ir 8708705050) (toliau – nagrinėjamasis produktas).

| (24) | Ratai su ratlankiais iš aliuminio Sąjungoje tradiciškai parduodami dviem platinimo kanalais: pirminės įrangos gamintojams (toliau – PĮG), kurie daugiausia yra automobilių gamintojai, ir antrinei rinkai, kuri apima, pavyzdžiui, platintojus, mažmenininkus, remonto dirbtuves ir pan. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Maroko kilmės nagrinėjamasis produktas buvo parduodamas tik PĮG kanalu. PĮG platinimo kanale automobilių gamintojai rengia konkursus RRA pirkti ir dažnai dalyvauja kuriant naujus ratus, kurie yra susiję su jų prekės ženklais. Tuose pačiuose konkursuose gali konkuruoti ir Sąjungos gamintojai, ir Maroko eksportuotojai. |
| --- | --- |

(24)

Ratai su ratlankiais iš aliuminio Sąjungoje tradiciškai parduodami dviem platinimo kanalais: pirminės įrangos gamintojams (toliau – PĮG), kurie daugiausia yra automobilių gamintojai, ir antrinei rinkai, kuri apima, pavyzdžiui, platintojus, mažmenininkus, remonto dirbtuves ir pan. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Maroko kilmės nagrinėjamasis produktas buvo parduodamas tik PĮG kanalu. PĮG platinimo kanale automobilių gamintojai rengia konkursus RRA pirkti ir dažnai dalyvauja kuriant naujus ratus, kurie yra susiję su jų prekės ženklais. Tuose pačiuose konkursuose gali konkuruoti ir Sąjungos gamintojai, ir Maroko eksportuotojai.

2.2.   Panašus produktas

Panašus produktas

| (25) | Kadangi pastabų nepateikta, laikinojo reglamento 39–42 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados patvirtintos. |
| --- | --- |

(25)

Kadangi pastabų nepateikta, laikinojo reglamento 39–42 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados patvirtintos.

3.   DEMPINGAS

DEMPINGAS

3.1.   Eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimas

Eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimas

| (26) | Kaip paaiškinta laikinojo reglamento 43–51 konstatuojamosiose dalyse, Komisija laikėsi nuomonės, kad atliekant šį tyrimą bendrovė „Dika“ nebendradarbiavo su Komisija, ir, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remdamasi turimais faktais, laikinai nustatė dempingo skirtumą. |
| --- | --- |

(26)

Kaip paaiškinta laikinojo reglamento 43–51 konstatuojamosiose dalyse, Komisija laikėsi nuomonės, kad atliekant šį tyrimą bendrovė „Dika“ nebendradarbiavo su Komisija, ir, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remdamasi turimais faktais, laikinai nustatė dempingo skirtumą.

| (27) | Po pirminio faktų atskleidimo „Dika“ teigė, kad bendrovė visapusiškai bendradarbiavo su Komisija ir kad jai turėtų būti nustatytas individualiai apskaičiuotas dempingo skirtumas. Bendrovė pateikė šiuos argumentus. |
| --- | --- |

(27)

Po pirminio faktų atskleidimo „Dika“ teigė, kad bendrovė visapusiškai bendradarbiavo su Komisija ir kad jai turėtų būti nustatytas individualiai apskaičiuotas dempingo skirtumas. Bendrovė pateikė šiuos argumentus.

| (28) | Pirma, bendrovė „Dika“ pakartojo mananti, kad pardavimo sąrašuose nebuvo klaidų, nes bendras pardavimo sąrašų vertes buvo galima suderinti su bendrovės apskaitos sistema. Be to, pardavimai buvo išvardyti laikantis tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų (toliau – TFAS). Bendrovė „Dika“ taip pat teigė, kad Komisija turėjo daug laiko sutikrinti peržiūrėtus pardavimo sąrašus, kuriuos pateikė susijusi bendrovė „CITIC Dicastal Co., Ltd“ (toliau – bendrovė CITIC), ir tai buvo galima padaryti iki galutinių antidempingo priemonių nustatymo. |
| --- | --- |

(28)

Pirma, bendrovė „Dika“ pakartojo mananti, kad pardavimo sąrašuose nebuvo klaidų, nes bendras pardavimo sąrašų vertes buvo galima suderinti su bendrovės apskaitos sistema. Be to, pardavimai buvo išvardyti laikantis tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų (toliau – TFAS). Bendrovė „Dika“ taip pat teigė, kad Komisija turėjo daug laiko sutikrinti peržiūrėtus pardavimo sąrašus, kuriuos pateikė susijusi bendrovė „CITIC Dicastal Co., Ltd“ (toliau – bendrovė CITIC), ir tai buvo galima padaryti iki galutinių antidempingo priemonių nustatymo.

| (29) | Bendrovės „Dika“ tvirtinimas buvo panašus į pirminiame etape pateiktą tvirtinimą, o naujos informacijos ši bendrovė nepateikė. Pirminiame etape Komisija padarė išvadą, kad pardavimo sąrašai nebuvo parengti pagal sąskaitas faktūras, kad bendrovės pardavimo sąrašuose nebuvo sistemingai atspindėtas skirtumas tarp sąskaitose faktūrose nurodytos vertės ir faktiškai gautos sumos ir kad nebuvo galima sutikrinti peržiūrėtų sąrašų. Tai, kad bendrovės pardavimai buvo išvardyti laikantis TFAS, nepakeitė fakto, kad bendrovė nepateikė Komisijos prašomos informacijos. |
| --- | --- |

(29)

Bendrovės „Dika“ tvirtinimas buvo panašus į pirminiame etape pateiktą tvirtinimą, o naujos informacijos ši bendrovė nepateikė. Pirminiame etape Komisija padarė išvadą, kad pardavimo sąrašai nebuvo parengti pagal sąskaitas faktūras, kad bendrovės pardavimo sąrašuose nebuvo sistemingai atspindėtas skirtumas tarp sąskaitose faktūrose nurodytos vertės ir faktiškai gautos sumos ir kad nebuvo galima sutikrinti peržiūrėtų sąrašų. Tai, kad bendrovės pardavimai buvo išvardyti laikantis TFAS, nepakeitė fakto, kad bendrovė nepateikė Komisijos prašomos informacijos.

| (30) | Be to, tyrimo metu bendrovė CITIC pateikė kelias (mažiausiai keturias) skirtingas ir neišsamias savo pardavimo sąrašų versijas. Paskutinė versija, pateikta kartu su bendrovės „Dika“ atsakymu į 2022 m. gegužės 5 d. Komisijos raštą dėl 18 straipsnio, vis tiek buvo neišsami ir joje buvo nurodyti keli sandoriai, už kuriuos gautos sumos buvo nenurodytos pridėjus pastabą „Suma dar negauta“ arba sąskaitoje faktūroje nurodyta suma ir toliau neatitiko gautos sumos. Tokie neišsamūs duomenys negali būti laikomi patikima informacija, kuria galėtų būti grindžiamas duomenų sutikrinimas arba patikrinimas. Be to, kaip nurodyta ir laikinojo reglamento 48 konstatuojamojoje dalyje, papildomas nuotolinis duomenų sutikrinimas (toliau – NDS) neturėtų būti naudojamas kaip būdas gauti daugiau laiko arba ištaisyti klaidas, nustatytas per NDS, kuris jau buvo atliktas iki nustatyto termino. Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė. |
| --- | --- |

(30)

Be to, tyrimo metu bendrovė CITIC pateikė kelias (mažiausiai keturias) skirtingas ir neišsamias savo pardavimo sąrašų versijas. Paskutinė versija, pateikta kartu su bendrovės „Dika“ atsakymu į 2022 m. gegužės 5 d. Komisijos raštą dėl 18 straipsnio, vis tiek buvo neišsami ir joje buvo nurodyti keli sandoriai, už kuriuos gautos sumos buvo nenurodytos pridėjus pastabą „Suma dar negauta“ arba sąskaitoje faktūroje nurodyta suma ir toliau neatitiko gautos sumos. Tokie neišsamūs duomenys negali būti laikomi patikima informacija, kuria galėtų būti grindžiamas duomenų sutikrinimas arba patikrinimas. Be to, kaip nurodyta ir laikinojo reglamento 48 konstatuojamojoje dalyje, papildomas nuotolinis duomenų sutikrinimas (toliau – NDS) neturėtų būti naudojamas kaip būdas gauti daugiau laiko arba ištaisyti klaidas, nustatytas per NDS, kuris jau buvo atliktas iki nustatyto termino. Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė.

Suma dar negauta

| (31) | Antra, bendrovė „Dika“ tvirtino, kad Komisijos prašomi konkrečių sandorių duomenys apie mokėjimų datas ir sumas nelaikytini „reikalinga informacija“, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalyje ir PPO antidempingo susitarimo 6 straipsnio 8 dalyje ir II priede (6). Bendrovės „Dika“ teigimu, Komisija neprašė pateikti šios informacijos klausimyne arba raštuose dėl informacijos neišsamumo ir tokios informacijos nereikėjo dempingo skirtumui apskaičiuoti. Be to, bendrovė „Dika“ tvirtino, kad laikinajame reglamente nustatytas turimų faktų taikymo pagrindas buvo kitoks nei tas, kuris buvo nustatytas 2022 m. gegužės 5 d. Komisijos rašte dėl 18 straipsnio taikymo (toliau – raštas dėl 18 straipsnio). |
| --- | --- |

(31)

Antra, bendrovė „Dika“ tvirtino, kad Komisijos prašomi konkrečių sandorių duomenys apie mokėjimų datas ir sumas nelaikytini „reikalinga informacija“, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalyje ir PPO antidempingo susitarimo 6 straipsnio 8 dalyje ir II priede (6). Bendrovės „Dika“ teigimu, Komisija neprašė pateikti šios informacijos klausimyne arba raštuose dėl informacijos neišsamumo ir tokios informacijos nereikėjo dempingo skirtumui apskaičiuoti. Be to, bendrovė „Dika“ tvirtino, kad laikinajame reglamente nustatytas turimų faktų taikymo pagrindas buvo kitoks nei tas, kuris buvo nustatytas 2022 m. gegužės 5 d. Komisijos rašte dėl 18 straipsnio taikymo (toliau – raštas dėl 18 straipsnio).

reikalinga informacija

6

| (32) | Komisija su šiuo tvirtinimu nesutiko. Nuo pat pradžių ji prašė bendrovės pateikti konkrečius sandorių duomenis pagal sąskaitų faktūrų datas. Pavyzdžiui, bendrovei „Dika“ ir su ja susijusiai bendrovei CITIC nusiųsto antidempingo klausimyno pačiame pirmame skirsnyje nurodyta, kad respondentai turėtų „sąskaitos faktūros datą laikyti pardavimo data“. Tačiau nagrinėjamas klausimas susijęs ne (tik) su pardavimo data, bet ir su suma, kurią bendrovei faktiškai sumokėjo jos klientai. Šis klausimas buvo paaiškintas rašte dėl 18 straipsnio ir išdėstytas laikinajame reglamente. Bendrovės „Dika“ teiginys, kad rašte išdėstytos priežastys „buvo visiškai kitokios“ nei pagrindiniame reglamente išdėstytos priežastys, negalėjo būti priimtas. Abiem atvejais Komisija paaiškino, kad, jos nuomone, pardavimo sąrašai buvo nepatikimi, nes juose buvo klaidų ir neatitikimų. |
| --- | --- |

(32)

Komisija su šiuo tvirtinimu nesutiko. Nuo pat pradžių ji prašė bendrovės pateikti konkrečius sandorių duomenis pagal sąskaitų faktūrų datas. Pavyzdžiui, bendrovei „Dika“ ir su ja susijusiai bendrovei CITIC nusiųsto antidempingo klausimyno pačiame pirmame skirsnyje nurodyta, kad respondentai turėtų „sąskaitos faktūros datą laikyti pardavimo data“. Tačiau nagrinėjamas klausimas susijęs ne (tik) su pardavimo data, bet ir su suma, kurią bendrovei faktiškai sumokėjo jos klientai. Šis klausimas buvo paaiškintas rašte dėl 18 straipsnio ir išdėstytas laikinajame reglamente. Bendrovės „Dika“ teiginys, kad rašte išdėstytos priežastys „buvo visiškai kitokios“ nei pagrindiniame reglamente išdėstytos priežastys, negalėjo būti priimtas. Abiem atvejais Komisija paaiškino, kad, jos nuomone, pardavimo sąrašai buvo nepatikimi, nes juose buvo klaidų ir neatitikimų.

sąskaitos faktūros datą laikyti pardavimo data

| (33) | Iš pradžių bendrovės pateikti pardavimo duomenys neatitiko faktiškai sumokėtų sumų. Be to, atliekant NDS bendrovė CITIC paaiškino, kad sąskaitos faktūros sumos ir faktiškai gautos kainos skirtumas pardavimo sąrašuose paprastai įrašomas kaip nuolaida, lengvata, kreditinis dokumentas ar kt. Tačiau, kaip nurodyta laikinojo reglamento 47 konstatuojamojoje dalyje ir pirmiau 29 konstatuojamojoje dalyje, bendrovė to nedarė sistemingai. Todėl pardavimo sąrašai negalėjo būti naudojami kaip patikimas šaltinis normaliajai vertei arba eksporto kainai nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 ir 8 dalis, kuriose teigiama, kad normalioji vertė „paprastai yra nustatoma pagal kainas, kurias įprastomis prekybos sąlygomis moka arba turi mokėti <...>“. Taigi logiška, kad kadangi bendrovės „Dika“ normaliosios vertės arba eksporto kainos nebuvo galima nustatyti remiantis pačios bendrovės duomenimis, dempingo skirtumo taip pat nebuvo galima apskaičiuoti. Todėl atliekant tyrimą pardavimo sąrašai buvo ne tik būtini, bet ir esminiai dokumentai. Neturėdama patikimų pardavimo sąrašų (įskaitant išsamų visų rūšių produktų pardavimo sandorių sąrašą ir jų kainas), Komisija negali padaryti pakankamai tikslios išvados dėl dempingo. |
| --- | --- |

(33)

Iš pradžių bendrovės pateikti pardavimo duomenys neatitiko faktiškai sumokėtų sumų. Be to, atliekant NDS bendrovė CITIC paaiškino, kad sąskaitos faktūros sumos ir faktiškai gautos kainos skirtumas pardavimo sąrašuose paprastai įrašomas kaip nuolaida, lengvata, kreditinis dokumentas ar kt. Tačiau, kaip nurodyta laikinojo reglamento 47 konstatuojamojoje dalyje ir pirmiau 29 konstatuojamojoje dalyje, bendrovė to nedarė sistemingai. Todėl pardavimo sąrašai negalėjo būti naudojami kaip patikimas šaltinis normaliajai vertei arba eksporto kainai nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 ir 8 dalis, kuriose teigiama, kad normalioji vertė „paprastai yra nustatoma pagal kainas, kurias įprastomis prekybos sąlygomis moka arba turi mokėti <...>“. Taigi logiška, kad kadangi bendrovės „Dika“ normaliosios vertės arba eksporto kainos nebuvo galima nustatyti remiantis pačios bendrovės duomenimis, dempingo skirtumo taip pat nebuvo galima apskaičiuoti. Todėl atliekant tyrimą pardavimo sąrašai buvo ne tik būtini, bet ir esminiai dokumentai. Neturėdama patikimų pardavimo sąrašų (įskaitant išsamų visų rūšių produktų pardavimo sandorių sąrašą ir jų kainas), Komisija negali padaryti pakankamai tikslios išvados dėl dempingo.

paprastai yra nustatoma pagal kainas, kurias įprastomis prekybos sąlygomis moka arba turi mokėti <...>

| (34) | Atskleidus galutinius faktus bendrovė „Dika“ pakartojo savo tvirtinimą, kad jos pardavimo sąrašai atitiko TFAS, todėl Komisija negalėjo teigti, kad sąrašai buvo neišsamūs ir jų nebuvo galima patikrinti. Be to, bendrovė „Dika“ tvirtino, kad kadangi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalyje nurodyta, jog eksporto kaina paprastai yra nustatoma pagal kainas, kurios yra sumokėtos arba mokėtinos, pardavimo sąrašai buvo teisingi, nes juose buvo nurodytos mokėtinos kainos. Galiausiai bendrovė „Dika“ pakartojo savo tvirtinimą, kad duomenys apie mokėjimus nelaikytini „reikalingais“ pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(34)

Atskleidus galutinius faktus bendrovė „Dika“ pakartojo savo tvirtinimą, kad jos pardavimo sąrašai atitiko TFAS, todėl Komisija negalėjo teigti, kad sąrašai buvo neišsamūs ir jų nebuvo galima patikrinti. Be to, bendrovė „Dika“ tvirtino, kad kadangi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalyje nurodyta, jog eksporto kaina paprastai yra nustatoma pagal kainas, kurios yra sumokėtos arba mokėtinos, pardavimo sąrašai buvo teisingi, nes juose buvo nurodytos mokėtinos kainos. Galiausiai bendrovė „Dika“ pakartojo savo tvirtinimą, kad duomenys apie mokėjimus nelaikytini „reikalingais“ pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį.

sumokėtos arba mokėtinos

| (35) | Tai, ar pardavimo sąrašai apskritai buvo pateikti laikantis TFAS, nebuvo svarbu vertinant problemas, susijusias su nurodytomis kainomis. Kaip Komisija ne kartą pažymėjo, problema, susijusi su ES ir pardavimo vidaus rinkoje sąrašais, kilo dėl sandorių. Bendrovė „Dika“ klausymo, vykusio po to, kai buvo pritaikytos laikinosios priemonės, metu nurodė ir vėliau pakartojo savo pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo, kad maždaug 20 % ES pardavimo sąrašuose nurodytų sandorių mokėjimo sumų neatitiko nurodytų sąskaitų faktūrų sumų. Sąvoka „mokėtina kaina“ reiškia visą sumą, kurią pirkėjas sumoka arba turi sumokėti pardavėjui, įskaitant atvejus, kai, pavyzdžiui, prekės buvo parduotos, bet pirkėjas už jas dar nesumokėjo. Daugumos ES pardavimo sąrašuose nurodytų sandorių atveju taip nebuvo. Iš tikrųjų tokiais atvejais sąskaitos faktūros išrašymo metu kaina, kurią pirkėjas jau buvo sumokėjęs, skyrėsi nuo kainos, kuri buvo nurodyta mokėtina kaina. |
| --- | --- |

(35)

Tai, ar pardavimo sąrašai apskritai buvo pateikti laikantis TFAS, nebuvo svarbu vertinant problemas, susijusias su nurodytomis kainomis. Kaip Komisija ne kartą pažymėjo, problema, susijusi su ES ir pardavimo vidaus rinkoje sąrašais, kilo dėl sandorių. Bendrovė „Dika“ klausymo, vykusio po to, kai buvo pritaikytos laikinosios priemonės, metu nurodė ir vėliau pakartojo savo pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo, kad maždaug 20 % ES pardavimo sąrašuose nurodytų sandorių mokėjimo sumų neatitiko nurodytų sąskaitų faktūrų sumų. Sąvoka „mokėtina kaina“ reiškia visą sumą, kurią pirkėjas sumoka arba turi sumokėti pardavėjui, įskaitant atvejus, kai, pavyzdžiui, prekės buvo parduotos, bet pirkėjas už jas dar nesumokėjo. Daugumos ES pardavimo sąrašuose nurodytų sandorių atveju taip nebuvo. Iš tikrųjų tokiais atvejais sąskaitos faktūros išrašymo metu kaina, kurią pirkėjas jau buvo sumokėjęs, skyrėsi nuo kainos, kuri buvo nurodyta mokėtina kaina.

mokėtina kaina

| (36) | Kaip atliekant NDS, patikrinimo vietoje metu ir atsakyme į raštą dėl 18 straipsnio nurodė bendrovė „Dika“ ir su ja susijusi bendrovė, šie skirtumai pardavimo sąrašuose paprastai įrašomi kaip nuolaidos, lengvatos, kreditiniai dokumentai ar kt., kaip nurodyta ir 33 konstatuojamojoje dalyje. Tai buvo padaryta daugelio pardavimo sąrašuose nurodytų sandorių atveju, tačiau tai nebuvo daroma sistemingai visų sandorių atvejais. Tai, kad tokia praktika įprasta, reiškia, jog paprastai kaina, kuri įrašoma kaip mokėtina, atlikus tam tikrus veiksmus, susijusius su minėtais kreditiniais dokumentais, lengvatomis ir pan., tampa lygi galutinei sumokėtai kainai – taip šiuos veiksmus paaiškino pati bendrovė „Dika“ ir taip atlikus mokėjimus buvo atliekamas koregavimas šios bendrovės SAP sistemoje. Tačiau kai kuriais atvejais vidaus ir ES pardavimo sąrašuose įrašytos kainos buvo pakoreguotos kaip minėta pirmiau, o kitais atvejais – ne. Skirtumai tarp galutinių sumokėtų kainų ir kainų, įrašytų, kaip mokėtinos, buvo abipusiai ir jie nebuvo įvertinti, o tai reiškia, kad kai kuriais atvejais bendrovė gavo didesnes sumas nei tos, kurios buvo nurodytos sąskaitose faktūrose, o kitais – mažesnes. |
| --- | --- |

(36)

Kaip atliekant NDS, patikrinimo vietoje metu ir atsakyme į raštą dėl 18 straipsnio nurodė bendrovė „Dika“ ir su ja susijusi bendrovė, šie skirtumai pardavimo sąrašuose paprastai įrašomi kaip nuolaidos, lengvatos, kreditiniai dokumentai ar kt., kaip nurodyta ir 33 konstatuojamojoje dalyje. Tai buvo padaryta daugelio pardavimo sąrašuose nurodytų sandorių atveju, tačiau tai nebuvo daroma sistemingai visų sandorių atvejais. Tai, kad tokia praktika įprasta, reiškia, jog paprastai kaina, kuri įrašoma kaip mokėtina, atlikus tam tikrus veiksmus, susijusius su minėtais kreditiniais dokumentais, lengvatomis ir pan., tampa lygi galutinei sumokėtai kainai – taip šiuos veiksmus paaiškino pati bendrovė „Dika“ ir taip atlikus mokėjimus buvo atliekamas koregavimas šios bendrovės SAP sistemoje. Tačiau kai kuriais atvejais vidaus ir ES pardavimo sąrašuose įrašytos kainos buvo pakoreguotos kaip minėta pirmiau, o kitais atvejais – ne. Skirtumai tarp galutinių sumokėtų kainų ir kainų, įrašytų, kaip mokėtinos, buvo abipusiai ir jie nebuvo įvertinti, o tai reiškia, kad kai kuriais atvejais bendrovė gavo didesnes sumas nei tos, kurios buvo nurodytos sąskaitose faktūrose, o kitais – mažesnes.

| (37) | Patikimi pardavimo sąrašai (taigi ir visas visų parduodamų tam tikrų rūšių produktų sandorių ir jų kainų sąrašas), kuriuose pateikiami tikslūs ir patikrinami duomenys, yra svarbiausias informacijos šaltinis nustatant dempingo skirtumą, todėl pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį jie laikytini reikalinga informacija. Kadangi skirtumas tarp faktiškai sumokėtų kainų ir kainų, įrašytų kaip mokėtinos, turėjo įtakos daugeliui ES pardavimo sąraše nurodytų sandorių, šis sąrašas negalėjo būti naudojamas nustatant patikimą eksporto kainą pagal sandorį arba produkto rūšį. Todėl Komisija šiuos tvirtinimus atmetė. |
| --- | --- |

(37)

Patikimi pardavimo sąrašai (taigi ir visas visų parduodamų tam tikrų rūšių produktų sandorių ir jų kainų sąrašas), kuriuose pateikiami tikslūs ir patikrinami duomenys, yra svarbiausias informacijos šaltinis nustatant dempingo skirtumą, todėl pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį jie laikytini reikalinga informacija. Kadangi skirtumas tarp faktiškai sumokėtų kainų ir kainų, įrašytų kaip mokėtinos, turėjo įtakos daugeliui ES pardavimo sąraše nurodytų sandorių, šis sąrašas negalėjo būti naudojamas nustatant patikimą eksporto kainą pagal sandorį arba produkto rūšį. Todėl Komisija šiuos tvirtinimus atmetė.

| (38) | Trečia, bendrovė „Dika“ teigė, kad, kadangi Komisija patikrino bendrovės „Dika“ gamybos sąnaudas ir nenustatė jokių neatitikimų, bendrovės „Dika“ normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota remiantis patikrintomis jos gamybos sąnaudomis. Bendrovės „Dika“ teigimu, padariusi išvadą, kad vidaus ir ES pardavimo sąrašai buvo labai svarbūs normaliajai vertei ir eksporto kainai nustatyti, Komisija suklydo, nes pardavimo vidaus rinkoje sąrašai bet kuriuo atveju nebūtų buvę naudojami normaliajai vertei apskaičiuoti. Todėl pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 3 dalį Komisija turėjo naudoti pačios bendrovės „Dika“ duomenis ir jais remdamasi apskaičiuoti individualų dempingo skirtumą. |
| --- | --- |

(38)

Trečia, bendrovė „Dika“ teigė, kad, kadangi Komisija patikrino bendrovės „Dika“ gamybos sąnaudas ir nenustatė jokių neatitikimų, bendrovės „Dika“ normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota remiantis patikrintomis jos gamybos sąnaudomis. Bendrovės „Dika“ teigimu, padariusi išvadą, kad vidaus ir ES pardavimo sąrašai buvo labai svarbūs normaliajai vertei ir eksporto kainai nustatyti, Komisija suklydo, nes pardavimo vidaus rinkoje sąrašai bet kuriuo atveju nebūtų buvę naudojami normaliajai vertei apskaičiuoti. Todėl pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 3 dalį Komisija turėjo naudoti pačios bendrovės „Dika“ duomenis ir jais remdamasi apskaičiuoti individualų dempingo skirtumą.

| (39) | Iš tikrųjų laikinojo reglamento 60 konstatuojamojoje dalyje Komisija padarė išvadą, kad bendrovė „Dika“ neturėjo pardavimo vidaus rinkoje sąrašų kuriuos būtų buvę galima naudoti normaliajai vertei apskaičiuoti, nes savo produktus bendrovė „Dika“ Maroke pardavė tarp ekonominių zonų ir prekės niekada nebuvo įvežtos į Maroko muitų teritoriją. Todėl netaikant turimų faktų, bendrovės „Dika“ normaliąją vertę būtų buvę galima apskaičiuoti. Tačiau, norint nustatyti dempingo skirtumą, tokią normaliąją vertę reikėtų palyginti su eksporto kaina. Tačiau eksporto kainos nebuvo galima apskaičiuoti, nes bendrovės „Dika“ pardavimo sąrašai buvo nepatikimi. |
| --- | --- |

(39)

Iš tikrųjų laikinojo reglamento 60 konstatuojamojoje dalyje Komisija padarė išvadą, kad bendrovė „Dika“ neturėjo pardavimo vidaus rinkoje sąrašų kuriuos būtų buvę galima naudoti normaliajai vertei apskaičiuoti, nes savo produktus bendrovė „Dika“ Maroke pardavė tarp ekonominių zonų ir prekės niekada nebuvo įvežtos į Maroko muitų teritoriją. Todėl netaikant turimų faktų, bendrovės „Dika“ normaliąją vertę būtų buvę galima apskaičiuoti. Tačiau, norint nustatyti dempingo skirtumą, tokią normaliąją vertę reikėtų palyginti su eksporto kaina. Tačiau eksporto kainos nebuvo galima apskaičiuoti, nes bendrovės „Dika“ pardavimo sąrašai buvo nepatikimi.

| (40) | 2022 m. rugsėjo 6 d. vykusio klausymo metu bendrovė „Dika“ pasiūlė, kad Komisija galėtų nustatyti eksporto kainą naudodama tuos ES pardavimo sąrašuose nurodytus sandorius, kurių (bendrovės teigimu) sąskaitose faktūrose nurodytos sumos atitiko mokėjimų sumas. Bendrovės teigimu tai buvo galima padaryti apie 80 % visų sandorių atveju. Dėl likusių 20 % bendrovė „Dika“ pasiūlė, kad Komisija galėtų taikyti muitą kitiems eksportuotojams, apskaičiuotą bendrovei „Hands“. Bendrovės „Dika“ teigimu, toks požiūris atitiktų Komisijos neseniai atliktą tyrimą dėl korozijai atsparaus plieno importo iš Rusijos ir Turkijos (7). |
| --- | --- |

(40)

2022 m. rugsėjo 6 d. vykusio klausymo metu bendrovė „Dika“ pasiūlė, kad Komisija galėtų nustatyti eksporto kainą naudodama tuos ES pardavimo sąrašuose nurodytus sandorius, kurių (bendrovės teigimu) sąskaitose faktūrose nurodytos sumos atitiko mokėjimų sumas. Bendrovės teigimu tai buvo galima padaryti apie 80 % visų sandorių atveju. Dėl likusių 20 % bendrovė „Dika“ pasiūlė, kad Komisija galėtų taikyti muitą kitiems eksportuotojams, apskaičiuotą bendrovei „Hands“. Bendrovės „Dika“ teigimu, toks požiūris atitiktų Komisijos neseniai atliktą tyrimą dėl korozijai atsparaus plieno importo iš Rusijos ir Turkijos (7).

7

| (41) | Be to, kad klausymo metu bendrovė „Dika“ patvirtino, kad pardavimo sąraše buvo neatitikimų, susijusių su penktadaliu jos pardavimo į Sąjungą tiriamuoju laikotarpiu, peržiūrėti pardavimo sąrašai nebuvo sutikrinti ir to nebuvo galima padaryti (kaip paaiškinta 29 ir 30 konstatuojamosiose dalyse), todėl jie negalėjo būti naudojami eksporto kainai nustatyti. Be to, tyrimas dėl korozijai atsparaus plieno iš Rusijos ir Turkijos buvo susijęs su visiškai kitokiais faktais. Minėtu atveju Rusijos gamintojas tvirtino, kad jis nebuvo susijęs su vienu iš dviejų prekiautojų, kuriuos pasitelkdamas jis pardavinėjo savo produktus ES. Šis konkretus prekiautojas atliekant tyrimą nebendradarbiavo. Komisija nesutiko su Rusijos bendrovės tvirtinimu ir laikėsi nuomonės, kad atitinkamas prekiautojas buvo su ja susijęs. Tačiau, kadangi prekiautojas atliekant tyrimą nebendradarbiavo, iš jo nebuvo gauta jokios informacijos apie perpardavimo kainas. Todėl Komisija nusprendė pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį kaip turimus faktus naudoti antrojo bendradarbiaujančio prekiautojo pateiktą informaciją. |
| --- | --- |

(41)

Be to, kad klausymo metu bendrovė „Dika“ patvirtino, kad pardavimo sąraše buvo neatitikimų, susijusių su penktadaliu jos pardavimo į Sąjungą tiriamuoju laikotarpiu, peržiūrėti pardavimo sąrašai nebuvo sutikrinti ir to nebuvo galima padaryti (kaip paaiškinta 29 ir 30 konstatuojamosiose dalyse), todėl jie negalėjo būti naudojami eksporto kainai nustatyti. Be to, tyrimas dėl korozijai atsparaus plieno iš Rusijos ir Turkijos buvo susijęs su visiškai kitokiais faktais. Minėtu atveju Rusijos gamintojas tvirtino, kad jis nebuvo susijęs su vienu iš dviejų prekiautojų, kuriuos pasitelkdamas jis pardavinėjo savo produktus ES. Šis konkretus prekiautojas atliekant tyrimą nebendradarbiavo. Komisija nesutiko su Rusijos bendrovės tvirtinimu ir laikėsi nuomonės, kad atitinkamas prekiautojas buvo su ja susijęs. Tačiau, kadangi prekiautojas atliekant tyrimą nebendradarbiavo, iš jo nebuvo gauta jokios informacijos apie perpardavimo kainas. Todėl Komisija nusprendė pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį kaip turimus faktus naudoti antrojo bendradarbiaujančio prekiautojo pateiktą informaciją.

| (42) | Tačiau bendrovės ir jos pardavimo kanalų struktūra toje byloje buvo kitokia nei nagrinėjamu atveju. Rusijos ir Turkijos kilmės korozijai atsparaus plieno atveju buvo naudojami du pardavimo kanalai, o šiuo atveju visas pardavimas buvo nukreiptas per tą patį susijusį subjektą, t. y. bendrovę CITIC. Todėl Komisija neturėjo alternatyvaus patikimo duomenų rinkinio, kurį naudodama ji būtų galėjusi apskaičiuoti bendrovės „Dika“ eksporto kainą. Ši situacija labai skiriasi nuo bendrovės „Dika“ nurodyto tyrimo, kai likęs prekiautojas, kurį pasitelkiant produktai buvo parduodami eksportui, buvo patikrintas ir laikytas patikimu. Atliekant šį tyrimą nebuvo nustatyta eksporto kaina, kurią būtų buvę galima palyginti su normaliąja verte, neatsižvelgiant į tai, kaip būtų buvusi apskaičiuota bendrovės „Dika“ normalioji vertė. |
| --- | --- |

(42)

Tačiau bendrovės ir jos pardavimo kanalų struktūra toje byloje buvo kitokia nei nagrinėjamu atveju. Rusijos ir Turkijos kilmės korozijai atsparaus plieno atveju buvo naudojami du pardavimo kanalai, o šiuo atveju visas pardavimas buvo nukreiptas per tą patį susijusį subjektą, t. y. bendrovę CITIC. Todėl Komisija neturėjo alternatyvaus patikimo duomenų rinkinio, kurį naudodama ji būtų galėjusi apskaičiuoti bendrovės „Dika“ eksporto kainą. Ši situacija labai skiriasi nuo bendrovės „Dika“ nurodyto tyrimo, kai likęs prekiautojas, kurį pasitelkiant produktai buvo parduodami eksportui, buvo patikrintas ir laikytas patikimu. Atliekant šį tyrimą nebuvo nustatyta eksporto kaina, kurią būtų buvę galima palyginti su normaliąja verte, neatsižvelgiant į tai, kaip būtų buvusi apskaičiuota bendrovės „Dika“ normalioji vertė.

| (43) | Pagrindinio reglamento 18 straipsnio 3 dalyje teigiama, kad „Jeigu suinteresuotosios šalies pateiktoje informacijoje yra tam tikrų netikslumų, bet juos galima patikrinti ir dėl to nesusidaro didelių sunkumų panaudoti informaciją pagrįstoms ir tikslioms išvadoms, taip pat jeigu tokia informacija buvo pateikta laiku, <...> pateiktoji informacija neatmetama“. Kaip paaiškinta 32 ir 33 konstatuojamosiose dalyse, bendrovės „Dika“ pateiktų pardavimo sąrašų trūkumai buvo tokie, kad jais remiantis nebuvo galima padaryti pakankamai tikslių išvadų. Be to, kaip minėta 30 konstatuojamojoje dalyje, pardavimo sąrašų nebuvo galima patikrinti, nes net paskutinėje jų versijoje vis dar buvo neatitikimų, trūko duomenų ir jie nebuvo pateikti laiku. Kadangi eksporto kainos nebuvo galima nustatyti, taip pat būtų buvę netikslinga bet kokiu pagrindu apskaičiuoti bendrovės „Dika“ normaliąją vertę. Tai taip pat atitinka Bendrojo Teismo sprendimą dėl Kinijos kilmės ratų su plieniniais ratlankiais, kuriame jis nusprendė, kad „nustatyti normaliąją vertę būtų buvę nereikalinga, nes nesant galimybės nustatyti eksporto kainos, būtų buvę neįmanoma nustatyti dempingo skirtumo“ (8). Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė. |
| --- | --- |

(43)

Pagrindinio reglamento 18 straipsnio 3 dalyje teigiama, kad „Jeigu suinteresuotosios šalies pateiktoje informacijoje yra tam tikrų netikslumų, bet juos galima patikrinti ir dėl to nesusidaro didelių sunkumų panaudoti informaciją pagrįstoms ir tikslioms išvadoms, taip pat jeigu tokia informacija buvo pateikta laiku, <...> pateiktoji informacija neatmetama“. Kaip paaiškinta 32 ir 33 konstatuojamosiose dalyse, bendrovės „Dika“ pateiktų pardavimo sąrašų trūkumai buvo tokie, kad jais remiantis nebuvo galima padaryti pakankamai tikslių išvadų. Be to, kaip minėta 30 konstatuojamojoje dalyje, pardavimo sąrašų nebuvo galima patikrinti, nes net paskutinėje jų versijoje vis dar buvo neatitikimų, trūko duomenų ir jie nebuvo pateikti laiku. Kadangi eksporto kainos nebuvo galima nustatyti, taip pat būtų buvę netikslinga bet kokiu pagrindu apskaičiuoti bendrovės „Dika“ normaliąją vertę. Tai taip pat atitinka Bendrojo Teismo sprendimą dėl Kinijos kilmės ratų su plieniniais ratlankiais, kuriame jis nusprendė, kad „nustatyti normaliąją vertę būtų buvę nereikalinga, nes nesant galimybės nustatyti eksporto kainos, būtų buvę neįmanoma nustatyti dempingo skirtumo“ (8). Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė.

8

| (44) | Atskleidus galutinius faktus Maroko Vyriausybė ir bendrovė „Dika“ pareiškė, kad tiek Komisijos požiūris, tiek 43 konstatuojamojoje dalyje cituojamas Bendrojo Teismo sprendimas pažeidžia PPO antidempingo susitarimo reikalavimus, pagal kuriuos turi būti naudojami visi eksportuotojo pateikiami duomenys, atitinkantys pagrindinio reglamento 18 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus. Bendrovė „Dika“ taip pat pareiškė, kad, atsižvelgiant į šios bylos aplinkybes, cituojamas Bendrojo Teismo sprendimas neturėtų būti taikomas. Priešingai nei byloje, dėl kurios buvo priimtas Bendrojo Teismo sprendimas, bendrovei „Dika“ buvo nustatytas individualus dempingo skirtumas ir („Dika“ teigimu) buvo galima tiksliai nustatyti, kokius produktus ji eksportavo į Sąjungą. |
| --- | --- |

(44)

Atskleidus galutinius faktus Maroko Vyriausybė ir bendrovė „Dika“ pareiškė, kad tiek Komisijos požiūris, tiek 43 konstatuojamojoje dalyje cituojamas Bendrojo Teismo sprendimas pažeidžia PPO antidempingo susitarimo reikalavimus, pagal kuriuos turi būti naudojami visi eksportuotojo pateikiami duomenys, atitinkantys pagrindinio reglamento 18 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus. Bendrovė „Dika“ taip pat pareiškė, kad, atsižvelgiant į šios bylos aplinkybes, cituojamas Bendrojo Teismo sprendimas neturėtų būti taikomas. Priešingai nei byloje, dėl kurios buvo priimtas Bendrojo Teismo sprendimas, bendrovei „Dika“ buvo nustatytas individualus dempingo skirtumas ir („Dika“ teigimu) buvo galima tiksliai nustatyti, kokius produktus ji eksportavo į Sąjungą.

| (45) | Komisija nesutiko. Kaip jau nurodyta laikinojo reglamento 50 konstatuojamojoje dalyje ir šio reglamento 43 konstatuojamojoje dalyje, bendrovės „Dika“ duomenimis grindžiama normalioji vertė nebuvo nustatyta tiesiog dėl to, kad tai buvo netikslinga, nes nebuvo eksporto kainos, su kuria būtų buvę galima ją palyginti. Nepriklausomai nuo to, ar pirmiau minėtame Bendrojo Teismo sprendime nurodyti faktai buvo kitokie nei šioje byloje, ar nebuvo, tai nepaneigia išvados, kad nustatyti normaliąją vertę nežinant eksporto kainos būtų buvę nereikalinga. Tai nepažeidžia PPO antidempingo susitarimo, nes tame susitarime nereikalaujama, kad tyrimus atliekančios institucijos atliktų skaičiavimus, kurių negalima panaudoti dempingo skirtumui nustatyti. Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė. |
| --- | --- |

(45)

Komisija nesutiko. Kaip jau nurodyta laikinojo reglamento 50 konstatuojamojoje dalyje ir šio reglamento 43 konstatuojamojoje dalyje, bendrovės „Dika“ duomenimis grindžiama normalioji vertė nebuvo nustatyta tiesiog dėl to, kad tai buvo netikslinga, nes nebuvo eksporto kainos, su kuria būtų buvę galima ją palyginti. Nepriklausomai nuo to, ar pirmiau minėtame Bendrojo Teismo sprendime nurodyti faktai buvo kitokie nei šioje byloje, ar nebuvo, tai nepaneigia išvados, kad nustatyti normaliąją vertę nežinant eksporto kainos būtų buvę nereikalinga. Tai nepažeidžia PPO antidempingo susitarimo, nes tame susitarime nereikalaujama, kad tyrimus atliekančios institucijos atliktų skaičiavimus, kurių negalima panaudoti dempingo skirtumui nustatyti. Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė.

| (46) | Bendrovė „Dika“ konkrečiai tvirtino, kad minėtame Bendrojo Teismo sprendime nurodytos bylos aplinkybės skiriasi nuo šios bylos, nes „Dika“ buvo nustatytas individualus dempingo skirtumas. Tačiau šis tvirtinimas buvo grindžiamas neteisingai suprasta informacija. Nė viename šio tyrimo etape bendrovei „Dika“ nebuvo nustatytas individualus dempingo skirtumas. Kaip paaiškinta 98 konstatuojamojoje dalyje, galutinio faktų atskleidimo metu Komisija nusprendė nustatyti individualią muito normą bendrovei „Dika“, atitinkamose šio reglamento dalyse atskirai nurodydama bendrovę ir jos muito normą. Ši individuali muito norma buvo nustatyta remiantis kitiems eksportuotojams taikomu muitu, kuris nebuvo grindžiamas pačios bendrovės „Dika“ duomenimis. Šiame reglamente nurodyti bendrovei „Dika“ taikomi dempingo ir žalos skirtumai taip pat buvo nustatyti remiantis kitiems eksportuotojams nustatytais dempingo ir žalos skirtumais, o ne pačios „Dika“ duomenimis. Todėl bendrovės „Dika“ tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(46)

Bendrovė „Dika“ konkrečiai tvirtino, kad minėtame Bendrojo Teismo sprendime nurodytos bylos aplinkybės skiriasi nuo šios bylos, nes „Dika“ buvo nustatytas individualus dempingo skirtumas. Tačiau šis tvirtinimas buvo grindžiamas neteisingai suprasta informacija. Nė viename šio tyrimo etape bendrovei „Dika“ nebuvo nustatytas individualus dempingo skirtumas. Kaip paaiškinta 98 konstatuojamojoje dalyje, galutinio faktų atskleidimo metu Komisija nusprendė nustatyti individualią muito normą bendrovei „Dika“, atitinkamose šio reglamento dalyse atskirai nurodydama bendrovę ir jos muito normą. Ši individuali muito norma buvo nustatyta remiantis kitiems eksportuotojams taikomu muitu, kuris nebuvo grindžiamas pačios bendrovės „Dika“ duomenimis. Šiame reglamente nurodyti bendrovei „Dika“ taikomi dempingo ir žalos skirtumai taip pat buvo nustatyti remiantis kitiems eksportuotojams nustatytais dempingo ir žalos skirtumais, o ne pačios „Dika“ duomenimis. Todėl bendrovės „Dika“ tvirtinimas buvo atmestas.

| (47) | Bendrovė „Dika“ taip pat tvirtino, kad užuot bendrovei „Dika“ taikiusi kitiems eksportuotojams nustatytą muito normą, Komisija turėjo apskaičiuoti normaliąją vertę remdamasi „Dika“ gamybos sąnaudomis ir būdinga produktų sudėtimi, palyginti su patikrinta bendrovės „Hands“ eksporto kaina, ir tuomet apskaičiuoti „Dika“ dempingo skirtumą. |
| --- | --- |

(47)

Bendrovė „Dika“ taip pat tvirtino, kad užuot bendrovei „Dika“ taikiusi kitiems eksportuotojams nustatytą muito normą, Komisija turėjo apskaičiuoti normaliąją vertę remdamasi „Dika“ gamybos sąnaudomis ir būdinga produktų sudėtimi, palyginti su patikrinta bendrovės „Hands“ eksporto kaina, ir tuomet apskaičiuoti „Dika“ dempingo skirtumą.

| (48) | Ši metodika buvo nepriimtina. Pirma, todėl, kad lyginant vienai bendrovei apskaičiuotą normaliąją vertę ir kitos bendrovės eksporto kainą, nebuvo galima nustatyti tikslaus dempingo skirtumo. Tai reikštų, kad vienos bendrovės duomenimis grindžiama vertė turėtų būti lyginama su kitos bendrovės eksporto kaina. Antra, net jeigu Komisija būtų taikiusi šį metodą, ji nebūtų galėjusi jį taikyti produktų rūšių lygmeniu. Nors bendrovės „Dika“ parduodamų produktų rūšys didžiąja dalimi sutapo su bendrovės „Hands“ parduodamų produktų rūšimis, jos nebuvo visiškai tokios pačios. Bendrovė „Dika“ neprekiavo kai kurių rūšių bendrovės „Hands“ parduodamais produktais ir atvirkščiai. Todėl taikant tokią metodiką nebūtų nustatytas tikslus dempingo skirtumas, atitinkantis tikrą bendrovės „Dika“ vykdomų eksporto sandorių padėtį (9). Be to, toks požiūris neatitiktų pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalies reikalavimo, pagal kurį aiškiai nustatyta, kad apskaičiuojant dempingo skirtumą, nepriklausomai nuo pasirinkto normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimo metodo, turi būti atsižvelgiama į „visas eksporto sandorių kainas“ (10). Galiausiai taikant tokią metodiką bendrovei „Dika“ reikėtų atskleisti bendrovės „Hands“ konfidencialius duomenis, susijusius su parduodamų produktų rūšimis ir eksporto kaina. Tai nepriimtina, nes bendrovė „Hands“ yra vienintelė žinoma Maroko RRA gamintoja ir ji tiesiogiai konkuruoja su bendrove „Dika“. Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė. |
| --- | --- |

(48)

Ši metodika buvo nepriimtina. Pirma, todėl, kad lyginant vienai bendrovei apskaičiuotą normaliąją vertę ir kitos bendrovės eksporto kainą, nebuvo galima nustatyti tikslaus dempingo skirtumo. Tai reikštų, kad vienos bendrovės duomenimis grindžiama vertė turėtų būti lyginama su kitos bendrovės eksporto kaina. Antra, net jeigu Komisija būtų taikiusi šį metodą, ji nebūtų galėjusi jį taikyti produktų rūšių lygmeniu. Nors bendrovės „Dika“ parduodamų produktų rūšys didžiąja dalimi sutapo su bendrovės „Hands“ parduodamų produktų rūšimis, jos nebuvo visiškai tokios pačios. Bendrovė „Dika“ neprekiavo kai kurių rūšių bendrovės „Hands“ parduodamais produktais ir atvirkščiai. Todėl taikant tokią metodiką nebūtų nustatytas tikslus dempingo skirtumas, atitinkantis tikrą bendrovės „Dika“ vykdomų eksporto sandorių padėtį (9). Be to, toks požiūris neatitiktų pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalies reikalavimo, pagal kurį aiškiai nustatyta, kad apskaičiuojant dempingo skirtumą, nepriklausomai nuo pasirinkto normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimo metodo, turi būti atsižvelgiama į „visas eksporto sandorių kainas“ (10). Galiausiai taikant tokią metodiką bendrovei „Dika“ reikėtų atskleisti bendrovės „Hands“ konfidencialius duomenis, susijusius su parduodamų produktų rūšimis ir eksporto kaina. Tai nepriimtina, nes bendrovė „Hands“ yra vienintelė žinoma Maroko RRA gamintoja ir ji tiesiogiai konkuruoja su bendrove „Dika“. Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė.

9

visas eksporto sandorių kainas

10

3.2.   Normalioji vertė

Normalioji vertė

| (49) | Kaip nurodyta laikinojo reglamento 52–65 konstatuojamosiose dalyse, Komisija normaliąją vertę apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis, nes bendrovė „Hands“ panašaus produkto vidaus rinkoje nepardavė. Atskleidus pirminius faktus EUWA tvirtino, kad pardavimas vidaus rinkoje iš tikrųjų vyko, ir nurodė, kad tai įrodys klausymo metu. Tačiau remiantis vėliau EUWA pateikta informacija jos teiginio, kad Maroko bendrovių pardavimas Maroke galėjo būti laikomas pardavimu vidaus rinkoje, patvirtinti nebuvo galima. Atsižvelgiant į tai, kad susiję įmonių duomenys buvo neskelbtini, EUWA neturėjo nei svarbios informacijos apie Maroko bendrovių vykdyto pardavimo laiką, apimtį arba kainas, nei apie tikslią pirkėjų, kuriems tariamai buvo parduoti produktai, vietą. |
| --- | --- |

(49)

Kaip nurodyta laikinojo reglamento 52–65 konstatuojamosiose dalyse, Komisija normaliąją vertę apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis, nes bendrovė „Hands“ panašaus produkto vidaus rinkoje nepardavė. Atskleidus pirminius faktus EUWA tvirtino, kad pardavimas vidaus rinkoje iš tikrųjų vyko, ir nurodė, kad tai įrodys klausymo metu. Tačiau remiantis vėliau EUWA pateikta informacija jos teiginio, kad Maroko bendrovių pardavimas Maroke galėjo būti laikomas pardavimu vidaus rinkoje, patvirtinti nebuvo galima. Atsižvelgiant į tai, kad susiję įmonių duomenys buvo neskelbtini, EUWA neturėjo nei svarbios informacijos apie Maroko bendrovių vykdyto pardavimo laiką, apimtį arba kainas, nei apie tikslią pirkėjų, kuriems tariamai buvo parduoti produktai, vietą.

| (50) | Be to, nei Komisija, nei jokia suinteresuotoji šalis neneigė fakto, kad bendrovė „Hands“ vykdė RRA pardavimus Maroke. Kaip nurodyta laikinojo reglamento 60 konstatuojamojoje dalyje, į šį pardavimą vidaus rinkoje neatsižvelgta dėl to, kad ir bendrovė „Hands“, ir pirkėjai buvo įsikūrę ekonominėse zonose. Be to, jokie produktai nebuvo parduodami įprastomis prekybos sąlygomis, todėl jų pardavimo duomenys bet kuriuo atveju negalėjo būti naudojami normaliajai vertei nustatyti. Kita vertus, bendrovė „Hands“ sutiko, kad ji nevykdė pardavimo vidaus rinkoje ir kad reikėjo apskaičiuoti normaliąją vertę. Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė. |
| --- | --- |

(50)

Be to, nei Komisija, nei jokia suinteresuotoji šalis neneigė fakto, kad bendrovė „Hands“ vykdė RRA pardavimus Maroke. Kaip nurodyta laikinojo reglamento 60 konstatuojamojoje dalyje, į šį pardavimą vidaus rinkoje neatsižvelgta dėl to, kad ir bendrovė „Hands“, ir pirkėjai buvo įsikūrę ekonominėse zonose. Be to, jokie produktai nebuvo parduodami įprastomis prekybos sąlygomis, todėl jų pardavimo duomenys bet kuriuo atveju negalėjo būti naudojami normaliajai vertei nustatyti. Kita vertus, bendrovė „Hands“ sutiko, kad ji nevykdė pardavimo vidaus rinkoje ir kad reikėjo apskaičiuoti normaliąją vertę. Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė.

| (51) | Atskleidus galutinius faktus Maroko Vyriausybė tvirtino, kad Komisija suklydo laikydama, jog pardavimas ekonominėse zonose nėra pardavimas vidaus rinkoje. Siekdama pagrįsti šį tvirtinimą Maroko Vyriausybė teigė, kad RRA buvo parduodami ekonominėse zonose įsikūrusioms bendrovėms siekiant, kad jie būtų naudojami gaminant naujas transporto priemones ES arba Maroke, todėl jie būtų naudojami arba ES, arba Maroke ir toks pardavimas Maroko ekonominėse zonose turėtų būti laikomas pardavimu vidaus rinkoje. Toks požiūris tariamai atitiktų JAV Prekybos departamento požiūrį, kuriuo vadovaujantis laikoma, kad jeigu produktai parduodami ekonominėse zonose, kur jie naudojami gaminant produktus, kurie galiausiai eksportuojami už Jungtinių Valstijų ribų, laikoma, kad tokie produktai panaudojami vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

(51)

Atskleidus galutinius faktus Maroko Vyriausybė tvirtino, kad Komisija suklydo laikydama, jog pardavimas ekonominėse zonose nėra pardavimas vidaus rinkoje. Siekdama pagrįsti šį tvirtinimą Maroko Vyriausybė teigė, kad RRA buvo parduodami ekonominėse zonose įsikūrusioms bendrovėms siekiant, kad jie būtų naudojami gaminant naujas transporto priemones ES arba Maroke, todėl jie būtų naudojami arba ES, arba Maroke ir toks pardavimas Maroko ekonominėse zonose turėtų būti laikomas pardavimu vidaus rinkoje. Toks požiūris tariamai atitiktų JAV Prekybos departamento požiūrį, kuriuo vadovaujantis laikoma, kad jeigu produktai parduodami ekonominėse zonose, kur jie naudojami gaminant produktus, kurie galiausiai eksportuojami už Jungtinių Valstijų ribų, laikoma, kad tokie produktai panaudojami vidaus rinkoje.

| (52) | Tačiau, kaip jau paaiškinta laikinojo reglamento 53 ir 54 konstatuojamosiose dalyse, tai nėra požiūris, kurio Komisija laikėsi atlikdama šį arba ankstesnius tyrimus. Tai, kad Jungtinės Valstijos priimdamos sprendimus laikosi kitokio požiūrio, šiuo atveju neturi reikšmės. Komisija, apskaičiuodama dempingą, pardavimo tarp ekonominių zonų nelaiko pardavimu vidaus rinkoje, nes pardavimo metu nežinoma, ar produktas bus išleistas į laisvą apyvartą vidaus rinkoje, ar eksportuojamas (žr. laikinojo reglamento 53 ir 54 konstatuojamąsias dalis). Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė. |
| --- | --- |

(52)

Tačiau, kaip jau paaiškinta laikinojo reglamento 53 ir 54 konstatuojamosiose dalyse, tai nėra požiūris, kurio Komisija laikėsi atlikdama šį arba ankstesnius tyrimus. Tai, kad Jungtinės Valstijos priimdamos sprendimus laikosi kitokio požiūrio, šiuo atveju neturi reikšmės. Komisija, apskaičiuodama dempingą, pardavimo tarp ekonominių zonų nelaiko pardavimu vidaus rinkoje, nes pardavimo metu nežinoma, ar produktas bus išleistas į laisvą apyvartą vidaus rinkoje, ar eksportuojamas (žr. laikinojo reglamento 53 ir 54 konstatuojamąsias dalis). Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė.

| (53) | Maroko Vyriausybė taip pat tvirtino, kad toks Komisijos požiūris prieštarauja jos požiūriui į pardavimą ES išskirtinėse ekonominėse zonose, kuriose gali būti taikomi antidempingo muitai (11), taip pat jos praktikai įtraukti laikinąjį įvežimą ir išvežimą perdirbti į ekonomines zonas į importo statistinius duomenis, naudojamus per antidempingo tyrimus atliekant žalos analizę. |
| --- | --- |

(53)

Maroko Vyriausybė taip pat tvirtino, kad toks Komisijos požiūris prieštarauja jos požiūriui į pardavimą ES išskirtinėse ekonominėse zonose, kuriose gali būti taikomi antidempingo muitai (11), taip pat jos praktikai įtraukti laikinąjį įvežimą ir išvežimą perdirbti į ekonomines zonas į importo statistinius duomenis, naudojamus per antidempingo tyrimus atliekant žalos analizę.

11

| (54) | Pirma, nuoroda į išskirtines ekonomines zonas šiuo atveju nėra aktuali. Išskirtinės ekonominės zonos yra zonos, kurias valstybė narė paskelbia pagal Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją. Šiuo atveju nagrinėjamos ekonominės zonos nėra tokios išskirtinės ekonominės zonos ir joms netaikomos Maroko Vyriausybės nurodytos taisyklės (12). |
| --- | --- |

(54)

Pirma, nuoroda į išskirtines ekonomines zonas šiuo atveju nėra aktuali. Išskirtinės ekonominės zonos yra zonos, kurias valstybė narė paskelbia pagal Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją. Šiuo atveju nagrinėjamos ekonominės zonos nėra tokios išskirtinės ekonominės zonos ir joms netaikomos Maroko Vyriausybės nurodytos taisyklės (12).

12

| (55) | Antra, importo laikinasis įvežimas ir išvežimas perdirbti ES ekonominėse zonose įtrauktas į žalos analizę, nes importuojamos prekės „ne tik vežamos tranzitu per Sąjungą, bet ir su jomis Sąjungoje atliekamos pridėtinę vertę kuriančios perdirbimo operacijos, kaip antai surinkimas ir perdirbimas. Todėl šie importuojami produktai akivaizdžiai konkuruoja su Sąjungos pramonės gaminamais produktais“ (13). Tačiau pardavimas į ekonomines zonas arba tarp jų negalėjo būti laikomas pardavimu vidaus rinkoje, nes nebuvo žinoma, ar produktas bus išleistas į laisvą apyvartą vidaus rinkoje, ar eksportuojamas. Todėl Komisija šiuos tvirtinimus atmetė. |
| --- | --- |

(55)

Antra, importo laikinasis įvežimas ir išvežimas perdirbti ES ekonominėse zonose įtrauktas į žalos analizę, nes importuojamos prekės „ne tik vežamos tranzitu per Sąjungą, bet ir su jomis Sąjungoje atliekamos pridėtinę vertę kuriančios perdirbimo operacijos, kaip antai surinkimas ir perdirbimas. Todėl šie importuojami produktai akivaizdžiai konkuruoja su Sąjungos pramonės gaminamais produktais“ (13). Tačiau pardavimas į ekonomines zonas arba tarp jų negalėjo būti laikomas pardavimu vidaus rinkoje, nes nebuvo žinoma, ar produktas bus išleistas į laisvą apyvartą vidaus rinkoje, ar eksportuojamas. Todėl Komisija šiuos tvirtinimus atmetė.

13

| (56) | Atskleidus pirminius faktus bendrovės „Dika“ ir „Hands“ nepritarė, kad apskaičiuojant normaliąją vertę būtų naudojami Brazilijos PBA išlaidų ir pelno duomenys. Bendrovė „Hands“ tvirtino, kad Brazilijos bendrovių duomenys neturėtų būti naudojami nustatant PBA išlaidas ir pelną siekiant apskaičiuoti normaliąją vertę. Bendrovė teigė, kad Komisija nepateikė patvirtinamųjų įrodymų, kad Brazilijos duomenys būtų buvę tinkami normaliajai vertei apskaičiuoti. Vietoje jų bendrovė „Hands“ pasiūlė naudoti Korėjos ratų su ratlankiais iš aliuminio gamintojų PBA išlaidų ir pelno, kurie būtų buvę gerokai mažesni, duomenis. Bendrovė „Hands“ tvirtino, kad toks būdas būtų buvęs tinkamesnis, nes „Hands“ tikrasis savininkas yra Korėjos RRA gamintojas, o patirtos PBA išlaidos ir gautas pelnas atitiktų vienos iš dviejų Brazilijos bendrovių, kurių duomenis naudojo Komisija, PBA išlaidų ir pelno duomenis. |
| --- | --- |

(56)

Atskleidus pirminius faktus bendrovės „Dika“ ir „Hands“ nepritarė, kad apskaičiuojant normaliąją vertę būtų naudojami Brazilijos PBA išlaidų ir pelno duomenys. Bendrovė „Hands“ tvirtino, kad Brazilijos bendrovių duomenys neturėtų būti naudojami nustatant PBA išlaidas ir pelną siekiant apskaičiuoti normaliąją vertę. Bendrovė teigė, kad Komisija nepateikė patvirtinamųjų įrodymų, kad Brazilijos duomenys būtų buvę tinkami normaliajai vertei apskaičiuoti. Vietoje jų bendrovė „Hands“ pasiūlė naudoti Korėjos ratų su ratlankiais iš aliuminio gamintojų PBA išlaidų ir pelno, kurie būtų buvę gerokai mažesni, duomenis. Bendrovė „Hands“ tvirtino, kad toks būdas būtų buvęs tinkamesnis, nes „Hands“ tikrasis savininkas yra Korėjos RRA gamintojas, o patirtos PBA išlaidos ir gautas pelnas atitiktų vienos iš dviejų Brazilijos bendrovių, kurių duomenis naudojo Komisija, PBA išlaidų ir pelno duomenis.

| (57) | Bendrovė „Dika“ teigė, kad nereikėtų atsižvelgti į vienos iš Brazilijos bendrovių duomenis, nes Komisija naudojo konsoliduotąsias finansines ataskaitas, į kurias buvo įtraukti kitose šalyse esančių patronuojamųjų bendrovių ir ne tik su RRA produktais susiję rezultatai. Bendrovės „Hands“ ir „Dika“ tvirtino, kad vienos Brazilijos bendrovės PBA išlaidos buvo apskaičiuotos neteisingai. |
| --- | --- |

(57)

Bendrovė „Dika“ teigė, kad nereikėtų atsižvelgti į vienos iš Brazilijos bendrovių duomenis, nes Komisija naudojo konsoliduotąsias finansines ataskaitas, į kurias buvo įtraukti kitose šalyse esančių patronuojamųjų bendrovių ir ne tik su RRA produktais susiję rezultatai. Bendrovės „Hands“ ir „Dika“ tvirtino, kad vienos Brazilijos bendrovės PBA išlaidos buvo apskaičiuotos neteisingai.

| (58) | Atsižvelgdama į pateiktus argumentus dėl Brazilijos duomenų naudojimo normaliajai vertei apskaičiuoti, Komisija pakartotinai įvertino pradiniame etape taikytą metodą. Komisija nesutiko su bendrovės „Hands“ nuomone, kad Marokui tinkamesnė alternatyva būtų Korėjos Respublika, o ne Brazilija. Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punkto loginis pagrindas yra tas, kad siekiant nustatyti tiriamojo eksportuojančio gamintojo PBA išlaidų ir pelno pakaitinį kintamąjį turi būti taikomas pagrįstas metodas. Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies įžanginiame sakinyje ir to straipsnio a ir b punktuose aiškiai nurodyta, kad pirmenybė turi būti teikiama duomenims, susijusiems su gamyba ir pardavimu kilmės šalies vidaus rinkoje. Todėl pagal 2 straipsnio 6 dalies c punktą pagrįsta alternatyva vidaus rinkai idealiu atveju būtų artima vidaus rinkai, pavyzdžiui, ekonominės plėtros požiūriu, nes tai daro poveikį bendrovių sąnaudų ir pelno lygiui. Nors buvo laikoma, kad Brazilija šiek tiek daugiau ekonomiškai išsivysčiusi nei Marokas, Korėja, kurios ekonomika labai gerai išsivysčiusi, negalėjo būti laikoma pagrįsta alternatyva Marokui (14). |
| --- | --- |

(58)

Atsižvelgdama į pateiktus argumentus dėl Brazilijos duomenų naudojimo normaliajai vertei apskaičiuoti, Komisija pakartotinai įvertino pradiniame etape taikytą metodą. Komisija nesutiko su bendrovės „Hands“ nuomone, kad Marokui tinkamesnė alternatyva būtų Korėjos Respublika, o ne Brazilija. Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punkto loginis pagrindas yra tas, kad siekiant nustatyti tiriamojo eksportuojančio gamintojo PBA išlaidų ir pelno pakaitinį kintamąjį turi būti taikomas pagrįstas metodas. Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies įžanginiame sakinyje ir to straipsnio a ir b punktuose aiškiai nurodyta, kad pirmenybė turi būti teikiama duomenims, susijusiems su gamyba ir pardavimu kilmės šalies vidaus rinkoje. Todėl pagal 2 straipsnio 6 dalies c punktą pagrįsta alternatyva vidaus rinkai idealiu atveju būtų artima vidaus rinkai, pavyzdžiui, ekonominės plėtros požiūriu, nes tai daro poveikį bendrovių sąnaudų ir pelno lygiui. Nors buvo laikoma, kad Brazilija šiek tiek daugiau ekonomiškai išsivysčiusi nei Marokas, Korėja, kurios ekonomika labai gerai išsivysčiusi, negalėjo būti laikoma pagrįsta alternatyva Marokui (14).

14

| (59) | Tačiau Komisija laikėsi nuomonės, kad užuot naudojus Brazilijos RRA gamintojų duomenis, būtų labiau pagrįsta naudoti turimus bendradarbiaujančio gamintojo „Hands“ duomenis. Bendrovės „Hands“ PBA išlaidos negalėjo būti naudojamos normaliajai vertei pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies įžanginį sakinį apskaičiuoti, nes bendrovė „Hands“ nevykdė pardavimo vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis. Tačiau Komisija nusprendė, kad kaip bendrovės „Hands“ PBA išlaidų, susijusių su pardavimu vidaus rinkoje, pakaitinį kintamąjį būtų galima pagrįstai naudoti viso bendrovės „Hands“ pardavimo PBA išlaidas. Be to, atlikus tyrimą nenustatyta jokių skirtumų tarp vidaus rinkos PBA išlaidų ir pardavimo eksportui PBA išlaidų, nes visos susijusios sąnaudos buvo paskirstytos pagal apyvartą. Be to, bendrovės „Hands“ Maroke parduotų produktų skaičius buvo toks mažas, kad nebuvo galima atlikti prasmingo palyginimo. Bendrovės „Hands“ duomenys buvo patikrinti ir jei buvo susiję su Maroke įsikūrusios bendrovės, gaminančios ir parduodančios tik RRA, pardavimu. Be to, šie duomenys buvo susiję tik su tiriamuoju laikotarpiu. Komisija mano, kad Brazilijos duomenų naudojimas yra mažiau pagrįstas, nes turimi duomenys apėmė laikotarpį nuo 2019 m. ir buvo susiję su keliais produktais ir gamybos vietomis keliose šalyse. Taigi PBA išlaidos, nustatytos remiantis pačios bendrovės „Hands“ duomenimis, pakoreguotos atsižvelgiant į produktus, tiesiogiai nesusijusius su nagrinėjamojo produkto gamyba, ir produktus, kurie nebuvo realizuoti, siekė [12–16 %]. |
| --- | --- |

(59)

Tačiau Komisija laikėsi nuomonės, kad užuot naudojus Brazilijos RRA gamintojų duomenis, būtų labiau pagrįsta naudoti turimus bendradarbiaujančio gamintojo „Hands“ duomenis. Bendrovės „Hands“ PBA išlaidos negalėjo būti naudojamos normaliajai vertei pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies įžanginį sakinį apskaičiuoti, nes bendrovė „Hands“ nevykdė pardavimo vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis. Tačiau Komisija nusprendė, kad kaip bendrovės „Hands“ PBA išlaidų, susijusių su pardavimu vidaus rinkoje, pakaitinį kintamąjį būtų galima pagrįstai naudoti viso bendrovės „Hands“ pardavimo PBA išlaidas. Be to, atlikus tyrimą nenustatyta jokių skirtumų tarp vidaus rinkos PBA išlaidų ir pardavimo eksportui PBA išlaidų, nes visos susijusios sąnaudos buvo paskirstytos pagal apyvartą. Be to, bendrovės „Hands“ Maroke parduotų produktų skaičius buvo toks mažas, kad nebuvo galima atlikti prasmingo palyginimo. Bendrovės „Hands“ duomenys buvo patikrinti ir jei buvo susiję su Maroke įsikūrusios bendrovės, gaminančios ir parduodančios tik RRA, pardavimu. Be to, šie duomenys buvo susiję tik su tiriamuoju laikotarpiu. Komisija mano, kad Brazilijos duomenų naudojimas yra mažiau pagrįstas, nes turimi duomenys apėmė laikotarpį nuo 2019 m. ir buvo susiję su keliais produktais ir gamybos vietomis keliose šalyse. Taigi PBA išlaidos, nustatytos remiantis pačios bendrovės „Hands“ duomenimis, pakoreguotos atsižvelgiant į produktus, tiesiogiai nesusijusius su nagrinėjamojo produkto gamyba, ir produktus, kurie nebuvo realizuoti, siekė [12–16 %].

| (60) | Atskleidus galutinius faktus bendrovė „Hands“ pakartojo savo tvirtinimą, kad Korėja būtų tinkamiausia šalis PBA išlaidų ir pelno lygiui, pagal kurį būtų galima apskaičiuoti „Hands“ normaliąją vertę, nustatyti, nes tie duomenys buvo susiję su Korėjoje įsikūrusia „Hands“ patronuojančiąja bendrove. Bendrovės „Hands“ teigimu, tai, kad Korėjos ekonominis išsivystymas nebuvo panašaus lygio kaip Maroko, neturėjo reikšmės, nes alternatyvios šalies ekonominis išsivystymas yra reikšmingas tik tuomet, kai didelių iškraipymų atveju taikomas pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktas, o Maroko atveju taip nebuvo. |
| --- | --- |

(60)

Atskleidus galutinius faktus bendrovė „Hands“ pakartojo savo tvirtinimą, kad Korėja būtų tinkamiausia šalis PBA išlaidų ir pelno lygiui, pagal kurį būtų galima apskaičiuoti „Hands“ normaliąją vertę, nustatyti, nes tie duomenys buvo susiję su Korėjoje įsikūrusia „Hands“ patronuojančiąja bendrove. Bendrovės „Hands“ teigimu, tai, kad Korėjos ekonominis išsivystymas nebuvo panašaus lygio kaip Maroko, neturėjo reikšmės, nes alternatyvios šalies ekonominis išsivystymas yra reikšmingas tik tuomet, kai didelių iškraipymų atveju taikomas pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktas, o Maroko atveju taip nebuvo.

| (61) | Komisija nesutiko. Nors sąvoka „panašus ekonominio išsivystymo lygis“ tikrai vartojama pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkte, tai nereiškia, kad ekonominio išsivystymo lygis negali būti svarbus veiksnys nustatant, ar kitos nei Marokas šalies pavyzdžiu gali būti pagrįstai remiamasi nustatant tinkamą PBA išlaidų lygį pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą. Komisija manė, kad šalies, kurios ekonomika labai gerai išsivysčiusi, RRA gamintojų duomenys būtų ne tokie tinkami, kaip šalies, kurios ekonominis išsivystymas panašesnis, duomenys, kaip paaiškinta 58 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(61)

Komisija nesutiko. Nors sąvoka „panašus ekonominio išsivystymo lygis“ tikrai vartojama pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkte, tai nereiškia, kad ekonominio išsivystymo lygis negali būti svarbus veiksnys nustatant, ar kitos nei Marokas šalies pavyzdžiu gali būti pagrįstai remiamasi nustatant tinkamą PBA išlaidų lygį pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą. Komisija manė, kad šalies, kurios ekonomika labai gerai išsivysčiusi, RRA gamintojų duomenys būtų ne tokie tinkami, kaip šalies, kurios ekonominis išsivystymas panašesnis, duomenys, kaip paaiškinta 58 konstatuojamojoje dalyje.

panašus ekonominio išsivystymo lygis

| (62) | Bendrovė „Hands“ taip pat tvirtino, kad Komisija neatsižvelgė į jos tvirtinimus dėl Brazilijos duomenų, naudotų laikinajame reglamente. Tačiau panaudojus bendrovės „Hands“, o ne Brazilijos, duomenis, šie tvirtinimai neteko prasmės. Bendrovė „Hands“ tvirtino, kad vienintelė priežastis, dėl kurios vietoje Brazilijos duomenų buvo naudojami pačios „Hands“ duomenys, buvo tai, kad tai buvo patogiau Komisijai. Tačiau, kaip Komisija paaiškino 59 konstatuojamojoje dalyje, ji nustatė, kad bendrovės „Hands“ duomenys buvo ne „patogesni“, o labiau pagrįsti nei Brazilijos duomenys. Todėl Komisija šiuos tvirtinimus atmetė. |
| --- | --- |

(62)

Bendrovė „Hands“ taip pat tvirtino, kad Komisija neatsižvelgė į jos tvirtinimus dėl Brazilijos duomenų, naudotų laikinajame reglamente. Tačiau panaudojus bendrovės „Hands“, o ne Brazilijos, duomenis, šie tvirtinimai neteko prasmės. Bendrovė „Hands“ tvirtino, kad vienintelė priežastis, dėl kurios vietoje Brazilijos duomenų buvo naudojami pačios „Hands“ duomenys, buvo tai, kad tai buvo patogiau Komisijai. Tačiau, kaip Komisija paaiškino 59 konstatuojamojoje dalyje, ji nustatė, kad bendrovės „Hands“ duomenys buvo ne „patogesni“, o labiau pagrįsti nei Brazilijos duomenys. Todėl Komisija šiuos tvirtinimus atmetė.

| (63) | Atskleidus galutinius faktus Maroko Vyriausybė, bendrovės „Dika“ ir „Hands“ nesutiko, kad normaliajai vertei apskaičiuoti būtų naudojamos „Hands“ PBA išlaidos. |
| --- | --- |

(63)

Atskleidus galutinius faktus Maroko Vyriausybė, bendrovės „Dika“ ir „Hands“ nesutiko, kad normaliajai vertei apskaičiuoti būtų naudojamos „Hands“ PBA išlaidos.

| (64) | Savo pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo Maroko Vyriausybė ir bendrovė „Dika“ teigė, kad bendrovės „Hands“ PBA išlaidų naudojimas neatitiko PPO antidempingo susitarimo 2.2 straipsnio 2 dalies. Abi šalys pažymėjo, kad PPO antidempingo susitarimo 2.2 straipsnio 2 dalies iii punkte nurodytas „bet koks kitas pagrįstas būdas“ gali būti ir tyrimas, kurio metu nustatoma, ar pelno suma yra artima pelno, kurį būtų buvę galima gauti, jeigu nagrinėjamasis produktas būtų įprastomis prekybos sąlygomis parduotas eksportuojančioje šalyje, dydžiui. Šalys taip pat pažymėjo, kad Komisijos naudojamos PBA išlaidos buvo susijusios tik su eksporto PBA išlaidomis, kurios, bendrovės „Dika“ teigimu, iš esmės negali prilygti pelno, kurį būtų buvę galima gauti, jeigu nagrinėjamasis produktas būtų įprastomis prekybos sąlygomis parduotas Maroke, dydžiui. Galiausiai bendrovė „Dika“ tvirtino, kad nebuvo galima faktiškai patikrinti, ar bendrovės „Hands“ eksporto PBA išlaidos buvo pagrįstai naudojamos vertinant jos pardavimą vidaus rinkoje, nes „Hands“ nevykdė pardavimo vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

(64)

Savo pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo Maroko Vyriausybė ir bendrovė „Dika“ teigė, kad bendrovės „Hands“ PBA išlaidų naudojimas neatitiko PPO antidempingo susitarimo 2.2 straipsnio 2 dalies. Abi šalys pažymėjo, kad PPO antidempingo susitarimo 2.2 straipsnio 2 dalies iii punkte nurodytas „bet koks kitas pagrįstas būdas“ gali būti ir tyrimas, kurio metu nustatoma, ar pelno suma yra artima pelno, kurį būtų buvę galima gauti, jeigu nagrinėjamasis produktas būtų įprastomis prekybos sąlygomis parduotas eksportuojančioje šalyje, dydžiui. Šalys taip pat pažymėjo, kad Komisijos naudojamos PBA išlaidos buvo susijusios tik su eksporto PBA išlaidomis, kurios, bendrovės „Dika“ teigimu, iš esmės negali prilygti pelno, kurį būtų buvę galima gauti, jeigu nagrinėjamasis produktas būtų įprastomis prekybos sąlygomis parduotas Maroke, dydžiui. Galiausiai bendrovė „Dika“ tvirtino, kad nebuvo galima faktiškai patikrinti, ar bendrovės „Hands“ eksporto PBA išlaidos buvo pagrįstai naudojamos vertinant jos pardavimą vidaus rinkoje, nes „Hands“ nevykdė pardavimo vidaus rinkoje.

| (65) | Savo pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo bendrovė „Hands“ iš esmės tvirtino, kad jos PBA išlaidų naudojimas neatitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies esmės ir loginio pagrindo, nes „Hands“ nevykdė pardavimo vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis. Bendrovės „Hands“ teigimu, Komisija pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą taikė siekdama išvengti fakto, kad ji negalėjo pritaikyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalyje nustatytos bendros taisyklės, pagal kurią pardavimas turi būti vykdomas įprastomis prekybos sąlygomis. |
| --- | --- |

(65)

Savo pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo bendrovė „Hands“ iš esmės tvirtino, kad jos PBA išlaidų naudojimas neatitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies esmės ir loginio pagrindo, nes „Hands“ nevykdė pardavimo vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis. Bendrovės „Hands“ teigimu, Komisija pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą taikė siekdama išvengti fakto, kad ji negalėjo pritaikyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalyje nustatytos bendros taisyklės, pagal kurią pardavimas turi būti vykdomas įprastomis prekybos sąlygomis.

| (66) | Komisija pažymėjo, kad bendra pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies (ir PPO antidempingo susitarimo 2.2 straipsnio 2 dalies) paskirtis yra apytiksliai apskaičiuoti panašaus produkto pelno dydį ir PBA išlaidas įprastomis prekybos sąlygomis eksportuojančios šalies vidaus rinkoje. PPO antidempingo susitarimo 2.2 straipsnio 2 dalies iii punkte nurodytas „bet koks kitas pagrįstas būdas“ gali būti ir tyrimas, kurio metu nustatoma, ar pelnas ir PBA išlaidos nustatomi pagrįstai atsižvelgiant į turimus įrodymus. Šiuo atžvilgiu, priešingai nei tvirtino bendrovės „Dika“ ir „Hands“, Komisija taip pat pažymėjo, kad, nagrinėdama visus turimus įrodymus, ji nenaudojo nei pardavimo eksportui PBA išlaidų, nei pardavimo vidaus rinkoje PBA išlaidų, kurios nebuvo patirtos įprastomis prekybos sąlygomis. Priešingai, Komisija kaip pagrįstą pavyzdį naudojo PBA išlaidas, susijusias su visu bendrovės „Hands“ pardavimu. |
| --- | --- |

(66)

Komisija pažymėjo, kad bendra pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies (ir PPO antidempingo susitarimo 2.2 straipsnio 2 dalies) paskirtis yra apytiksliai apskaičiuoti panašaus produkto pelno dydį ir PBA išlaidas įprastomis prekybos sąlygomis eksportuojančios šalies vidaus rinkoje. PPO antidempingo susitarimo 2.2 straipsnio 2 dalies iii punkte nurodytas „bet koks kitas pagrįstas būdas“ gali būti ir tyrimas, kurio metu nustatoma, ar pelnas ir PBA išlaidos nustatomi pagrįstai atsižvelgiant į turimus įrodymus. Šiuo atžvilgiu, priešingai nei tvirtino bendrovės „Dika“ ir „Hands“, Komisija taip pat pažymėjo, kad, nagrinėdama visus turimus įrodymus, ji nenaudojo nei pardavimo eksportui PBA išlaidų, nei pardavimo vidaus rinkoje PBA išlaidų, kurios nebuvo patirtos įprastomis prekybos sąlygomis. Priešingai, Komisija kaip pagrįstą pavyzdį naudojo PBA išlaidas, susijusias su visu bendrovės „Hands“ pardavimu.

| (67) | Komisija laikėsi nuomonės, kad, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punkte (ir PPO antidempingo susitarimo 2.2 straipsnio 2 dalies iii punkte), naudoti viso bendrovės „Hands“ pardavimo PBA išlaidas kaip bendrovės „Hands“ PBA išlaidų, susijusių su panašaus produkto PBA išlaidomis įprastomis prekybos sąlygomis eksportuojančios šalies vidaus rinkoje, pakaitinį kintamąjį būtų tikslinga dėl kelių priežasčių. |
| --- | --- |

(67)

Komisija laikėsi nuomonės, kad, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punkte (ir PPO antidempingo susitarimo 2.2 straipsnio 2 dalies iii punkte), naudoti viso bendrovės „Hands“ pardavimo PBA išlaidas kaip bendrovės „Hands“ PBA išlaidų, susijusių su panašaus produkto PBA išlaidomis įprastomis prekybos sąlygomis eksportuojančios šalies vidaus rinkoje, pakaitinį kintamąjį būtų tikslinga dėl kelių priežasčių.

| (68) | Pirma, pati bendrovė „Hands“ neginčijo fakto, kad pardavimo atveju visų jos sandorių PBA išlaidos būtų buvusios panašios į pardavimo vidaus rinkoje išlaidas. Priešingai, paskirstydama visas patirtas PBA išlaidas pagal apyvartą, kaip paaiškinta galutinio faktų atskleidimo dokumento 45 dalyje, bendrovė „Hands“ pripažino, kad, nepriklausomai nuo skirtingų geografinių rinkų, kuriose buvo parduodami produktai, šios išlaidos buvo identiškos. |
| --- | --- |

(68)

Pirma, pati bendrovė „Hands“ neginčijo fakto, kad pardavimo atveju visų jos sandorių PBA išlaidos būtų buvusios panašios į pardavimo vidaus rinkoje išlaidas. Priešingai, paskirstydama visas patirtas PBA išlaidas pagal apyvartą, kaip paaiškinta galutinio faktų atskleidimo dokumento 45 dalyje, bendrovė „Hands“ pripažino, kad, nepriklausomai nuo skirtingų geografinių rinkų, kuriose buvo parduodami produktai, šios išlaidos buvo identiškos.

| (69) | Antra, aplinkybės, kuriomis buvo iš tikrųjų įkurta bendrovė „Hands“, ir tai, kaip ji dalyvavo pardavimo konkursais grindžiamoje rinkoje, taip pat patvirtino, kad nurodytas PBA išlaidų paskirstymas (remiantis apyvarta, neatsižvelgiant į geografinę produkto paskirties vietą) atitiko tikrovę. Tiriamuoju laikotarpiu nebuvo pastebėta skirtumų, susijusių su pardavimo procesu ir su juo susijusiomis sąnaudomis įvairiose rinkose, o dalį šio proceso vykdė Korėjoje įsikūrusi „Hands“ patronuojančioji bendrovė. |
| --- | --- |

(69)

Antra, aplinkybės, kuriomis buvo iš tikrųjų įkurta bendrovė „Hands“, ir tai, kaip ji dalyvavo pardavimo konkursais grindžiamoje rinkoje, taip pat patvirtino, kad nurodytas PBA išlaidų paskirstymas (remiantis apyvarta, neatsižvelgiant į geografinę produkto paskirties vietą) atitiko tikrovę. Tiriamuoju laikotarpiu nebuvo pastebėta skirtumų, susijusių su pardavimo procesu ir su juo susijusiomis sąnaudomis įvairiose rinkose, o dalį šio proceso vykdė Korėjoje įsikūrusi „Hands“ patronuojančioji bendrovė.

| (70) | Trečia, RRA konkursų procedūros, taip pat ir tos, kuriose dalyvavo bendrovė „Hands“, buvo skirstomos ne pagal rinkas, o pagal pirkėjus (pvz., automobilių gamintojui „X“ parduodamų RRA pirkimo konkursai, nepriklausomai nuo to, ar jie galiausiai būtų pristatomi į Sąjungą, ar į Maroką, buvo organizuojami automobilių gamintojo „X“ būstinėje). Todėl Komisija padarė išvadą, kad vertinant bendrovės „Hands“ PBA išlaidas buvo nesvarbu, ar sandorio objektas buvo skirtas naudoti Maroke, ar, pavyzdžiui, Prancūzijoje. Atitinkamai, visų bendrovės „Hands“ sandorių metu patirtos PBA išlaidos galėjo būti pagrįstai laikomos PBA išlaidų, kurias bendrovė įprastomis prekybos sąlygomis būtų patyrusi Maroke, pakaitiniu kintamuoju. |
| --- | --- |

(70)

Trečia, RRA konkursų procedūros, taip pat ir tos, kuriose dalyvavo bendrovė „Hands“, buvo skirstomos ne pagal rinkas, o pagal pirkėjus (pvz., automobilių gamintojui „X“ parduodamų RRA pirkimo konkursai, nepriklausomai nuo to, ar jie galiausiai būtų pristatomi į Sąjungą, ar į Maroką, buvo organizuojami automobilių gamintojo „X“ būstinėje). Todėl Komisija padarė išvadą, kad vertinant bendrovės „Hands“ PBA išlaidas buvo nesvarbu, ar sandorio objektas buvo skirtas naudoti Maroke, ar, pavyzdžiui, Prancūzijoje. Atitinkamai, visų bendrovės „Hands“ sandorių metu patirtos PBA išlaidos galėjo būti pagrįstai laikomos PBA išlaidų, kurias bendrovė įprastomis prekybos sąlygomis būtų patyrusi Maroke, pakaitiniu kintamuoju.

| (71) | Atskleidus papildomus galutinius faktus bendrovė „Hands“ teigė, kad ne visos PBA išlaidos buvo paskirstytos pagal apyvartą, nes, pavyzdžiui, su vežimu susijusios išlaidos buvo grindžiamos faktinėmis kiekvienoje rinkoje patirtomis išlaidomis. Be to, dėl tos pačios priežasties nuorodos į konkursų ir konkurso procesus tariamai buvo nepagrįstos, nes nebuvo atsižvelgta į skirtingas pristatymo ir vežimo sąlygas, kurios kiekvienoje rinkoje gali būti skirtingos. Galiausiai bendrovė „Hands“ teigė, kad pardavimo veikla kiekvienoje rinkoje taip pat gali skirtis. Todėl bendrovė „Hands“ teigė, kad nusprendusi, jog apskaičiuojant „Hands“ normaliąją vertę būtų tinkama naudoti pačios „Hands“ duomenis, Komisija pažeidė pagrindinį reglamentą. |
| --- | --- |

(71)

Atskleidus papildomus galutinius faktus bendrovė „Hands“ teigė, kad ne visos PBA išlaidos buvo paskirstytos pagal apyvartą, nes, pavyzdžiui, su vežimu susijusios išlaidos buvo grindžiamos faktinėmis kiekvienoje rinkoje patirtomis išlaidomis. Be to, dėl tos pačios priežasties nuorodos į konkursų ir konkurso procesus tariamai buvo nepagrįstos, nes nebuvo atsižvelgta į skirtingas pristatymo ir vežimo sąlygas, kurios kiekvienoje rinkoje gali būti skirtingos. Galiausiai bendrovė „Hands“ teigė, kad pardavimo veikla kiekvienoje rinkoje taip pat gali skirtis. Todėl bendrovė „Hands“ teigė, kad nusprendusi, jog apskaičiuojant „Hands“ normaliąją vertę būtų tinkama naudoti pačios „Hands“ duomenis, Komisija pažeidė pagrindinį reglamentą.

| (72) | Šiame tvirtinime nebuvo paminėta, kad visų bendrovės „Hands“ sandorių PBA išlaidos buvo pakoreguotos taip, kad apytiksliai atitiktų panašaus produkto PBA išlaidas įprastomis prekybos sąlygomis eksportuojančios šalies vidaus rinkoje. Kaip paaiškinta atskleidus papildomus galutinius faktus ir palankiai įvertinta bendrovės „Hands“ vėlesnėse pastabose, su vežimu susijusios išlaidos buvo atimtos ir iš grynosios pardavimo vertės ir iš visų PBA išlaidų, todėl skaičiuojant PBA išlaidas į jas nebuvo atsižvelgiama. Su vežimu susijusios išlaidos buvo vienintelis išlaidų elementas, kurį bendrovė „Hands“, apibūdindama savo PBA išlaidas, nurodė kaip geografinėms rinkoms būdingą elementą. Kalbant apie kitas su pardavimu susijusias išlaidas, rinkose nebuvo pastebėta jokių žymių skirtumų. Tai, kad kai kurios kitos su pardavimu susijusios išlaidos bendrovės „Hands“ teigimu nebuvo tiesiogiai susijusios su konkurso procedūromis, nereiškia, kad šioms išlaidoms poveikio neturėjo konkurso procedūrų organizavimas ir ryšiai su pirkėjais. Kaip nurodyta pirmiau išvardytose konstatuojamosiose dalyse, Komisija nustatė, kad kai kurios išlaidos, kaip antai su vežimu susijusios išlaidos, buvo susijusios su rinka, todėl jos buvo pašalintos. Kitos sąnaudos nebuvo susijusios su rinka, nes rinka buvo grindžiama konkursais, arba dėl to, kad jos buvo susijusios su atlyginimais, finansinėmis ar kitomis operacijomis, kurios pagal pobūdį ir dėl bendrovių struktūros nebuvo diferencijuojamos pagal geografines rinkas. Be to, pati bendrovė visas su vežimu nesusijusias išlaidas paskirstė pagal apyvartą, o ne pagal geografines rinkas. |
| --- | --- |

(72)

Šiame tvirtinime nebuvo paminėta, kad visų bendrovės „Hands“ sandorių PBA išlaidos buvo pakoreguotos taip, kad apytiksliai atitiktų panašaus produkto PBA išlaidas įprastomis prekybos sąlygomis eksportuojančios šalies vidaus rinkoje. Kaip paaiškinta atskleidus papildomus galutinius faktus ir palankiai įvertinta bendrovės „Hands“ vėlesnėse pastabose, su vežimu susijusios išlaidos buvo atimtos ir iš grynosios pardavimo vertės ir iš visų PBA išlaidų, todėl skaičiuojant PBA išlaidas į jas nebuvo atsižvelgiama. Su vežimu susijusios išlaidos buvo vienintelis išlaidų elementas, kurį bendrovė „Hands“, apibūdindama savo PBA išlaidas, nurodė kaip geografinėms rinkoms būdingą elementą. Kalbant apie kitas su pardavimu susijusias išlaidas, rinkose nebuvo pastebėta jokių žymių skirtumų. Tai, kad kai kurios kitos su pardavimu susijusios išlaidos bendrovės „Hands“ teigimu nebuvo tiesiogiai susijusios su konkurso procedūromis, nereiškia, kad šioms išlaidoms poveikio neturėjo konkurso procedūrų organizavimas ir ryšiai su pirkėjais. Kaip nurodyta pirmiau išvardytose konstatuojamosiose dalyse, Komisija nustatė, kad kai kurios išlaidos, kaip antai su vežimu susijusios išlaidos, buvo susijusios su rinka, todėl jos buvo pašalintos. Kitos sąnaudos nebuvo susijusios su rinka, nes rinka buvo grindžiama konkursais, arba dėl to, kad jos buvo susijusios su atlyginimais, finansinėmis ar kitomis operacijomis, kurios pagal pobūdį ir dėl bendrovių struktūros nebuvo diferencijuojamos pagal geografines rinkas. Be to, pati bendrovė visas su vežimu nesusijusias išlaidas paskirstė pagal apyvartą, o ne pagal geografines rinkas.

| (73) | Pastabose dėl papildomo galutinio faktų atskleidimo, be pirmiau minėtų tvirtinimų dėl Komisijos supratimo apie tai, kaip buvo pateikta informacija apie bendrovės „Hands“ PBA išlaidas, „Hands“ nepateikė jokios kitos informacijos, kuria būtų pagrindusi savo tvirtinimą dėl pagrindinio reglamento pažeidimo. Visų pirma, bendrovė „Hands“ nepateikė jokių pastabų dėl 74 konstatuojamojoje dalyje pateikto Komisijos paaiškinimo, susijusio su šia „Hands“ pastabų dėl galutinio faktų atskleidimo dalimi. Bendrovė „Hands“ taip pat nepaaiškino, kodėl Komisijos naudojamos PBA išlaidos, į kurias neįtrauktos su vežimu susijusios išlaidos, neturėtų būti laikomos tinkamu PBA išlaidų, susijusių su panašaus produkto PBA išlaidomis įprastomis prekybos sąlygomis eksportuojančios šalies vidaus rinkoje, pakaitiniu kintamuoju. Galiausiai, be to, kad bendrovė „Hands“ nesutiko su Komisijos požiūriu, savo pastabose dėl papildomo galutinio faktų atskleidimo „Hands“ nenurodė jokios kitos tinkamesnės alternatyvos. Pažymėtina, kad nei bendrovė „Hands“, nei jokia kita suinteresuotoji šalis nepateikė jokių pastabų dėl 75 konstatuojamojoje dalyje pateikto Komisijos paaiškinimo, kodėl nebuvo labiau pagrįsta naudoti ne pačios „Hands“ duomenis, o tyrimo metu svarstytas alternatyvas. Todėl Komisija šiuos tvirtinimus atmetė. |
| --- | --- |

(73)

Pastabose dėl papildomo galutinio faktų atskleidimo, be pirmiau minėtų tvirtinimų dėl Komisijos supratimo apie tai, kaip buvo pateikta informacija apie bendrovės „Hands“ PBA išlaidas, „Hands“ nepateikė jokios kitos informacijos, kuria būtų pagrindusi savo tvirtinimą dėl pagrindinio reglamento pažeidimo. Visų pirma, bendrovė „Hands“ nepateikė jokių pastabų dėl 74 konstatuojamojoje dalyje pateikto Komisijos paaiškinimo, susijusio su šia „Hands“ pastabų dėl galutinio faktų atskleidimo dalimi. Bendrovė „Hands“ taip pat nepaaiškino, kodėl Komisijos naudojamos PBA išlaidos, į kurias neįtrauktos su vežimu susijusios išlaidos, neturėtų būti laikomos tinkamu PBA išlaidų, susijusių su panašaus produkto PBA išlaidomis įprastomis prekybos sąlygomis eksportuojančios šalies vidaus rinkoje, pakaitiniu kintamuoju. Galiausiai, be to, kad bendrovė „Hands“ nesutiko su Komisijos požiūriu, savo pastabose dėl papildomo galutinio faktų atskleidimo „Hands“ nenurodė jokios kitos tinkamesnės alternatyvos. Pažymėtina, kad nei bendrovė „Hands“, nei jokia kita suinteresuotoji šalis nepateikė jokių pastabų dėl 75 konstatuojamojoje dalyje pateikto Komisijos paaiškinimo, kodėl nebuvo labiau pagrįsta naudoti ne pačios „Hands“ duomenis, o tyrimo metu svarstytas alternatyvas. Todėl Komisija šiuos tvirtinimus atmetė.

| (74) | Nė viena iš suinteresuotųjų šalių nepateikė įtikinamų įrodymų, kodėl viso pardavimo PBA išlaidos negalėjo būti naudojamos kaip tinkamas pakaitinis kintamasis. Dėl nepakankamų palyginamų pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje duomenų Komisija pažymėjo, kad pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punkto (taip pat ir PPO antidempingo susitarimo 2.2 straipsnio 2 dalies iii punkto) tikslas ir yra apytiksliai apskaičiuoti, kokios galėjo būti šios PBA išlaidos, nes toks pardavimas nevyko. Atsižvelgiant į konkretų atvejį, kai bendrovė „Hands“ pardavė RRA ir paskirstė PBA išlaidas, taip pat į tai, kaip veikia rinka, kurioje ši bendrovė vykdo savo veiklą, Komisija panaudojo tinkamą pakaitinį kintamąjį. |
| --- | --- |

(74)

Nė viena iš suinteresuotųjų šalių nepateikė įtikinamų įrodymų, kodėl viso pardavimo PBA išlaidos negalėjo būti naudojamos kaip tinkamas pakaitinis kintamasis. Dėl nepakankamų palyginamų pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje duomenų Komisija pažymėjo, kad pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punkto (taip pat ir PPO antidempingo susitarimo 2.2 straipsnio 2 dalies iii punkto) tikslas ir yra apytiksliai apskaičiuoti, kokios galėjo būti šios PBA išlaidos, nes toks pardavimas nevyko. Atsižvelgiant į konkretų atvejį, kai bendrovė „Hands“ pardavė RRA ir paskirstė PBA išlaidas, taip pat į tai, kaip veikia rinka, kurioje ši bendrovė vykdo savo veiklą, Komisija panaudojo tinkamą pakaitinį kintamąjį.

| (75) | Nė viena suinteresuotoji šalis nepasiūlė tinkamesnės alternatyvos. Iš tikrųjų, pasiūlytų alternatyvų, t. y. Brazilijos bendrovės IOCHPE MAXION S.A. arba Korėjos bendrovės „Hands Corporation“, duomenys nebuvo tinkamesni panašaus produkto PBA išlaidų atitikmenys įprastomis prekybos sąlygomis eksportuojančios šalies vidaus rinkoje. Skirtingai nei bendrovės „Hands“ PBA išlaidų atveju, Brazilijos bendrovės PBA išlaidos labai skirtųsi nuo panašaus produkto išlaidų (nes jos daugiausia susijusios su kitų nei RRA produktų pardavimu). Tai ypač svarbu, kai kalbama apie produktą, kuris parduodamas labai specifiniu būdu, kaip šiuo atveju, todėl šios alternatyvos turėjo būti pripažintos netinkamomis. Kalbant apie Korėjos duomenimis grindžiamą alternatyvą, Komisija jau paaiškino, kad tokie duomenys gali būti netinkami dėl Maroko ir Korėjos ekonominio išsivystymo skirtumų, kurie gali daryti poveikį bendrovių išlaidų ir pelno lygiui. |
| --- | --- |

(75)

Nė viena suinteresuotoji šalis nepasiūlė tinkamesnės alternatyvos. Iš tikrųjų, pasiūlytų alternatyvų, t. y. Brazilijos bendrovės IOCHPE MAXION S.A. arba Korėjos bendrovės „Hands Corporation“, duomenys nebuvo tinkamesni panašaus produkto PBA išlaidų atitikmenys įprastomis prekybos sąlygomis eksportuojančios šalies vidaus rinkoje. Skirtingai nei bendrovės „Hands“ PBA išlaidų atveju, Brazilijos bendrovės PBA išlaidos labai skirtųsi nuo panašaus produkto išlaidų (nes jos daugiausia susijusios su kitų nei RRA produktų pardavimu). Tai ypač svarbu, kai kalbama apie produktą, kuris parduodamas labai specifiniu būdu, kaip šiuo atveju, todėl šios alternatyvos turėjo būti pripažintos netinkamomis. Kalbant apie Korėjos duomenimis grindžiamą alternatyvą, Komisija jau paaiškino, kad tokie duomenys gali būti netinkami dėl Maroko ir Korėjos ekonominio išsivystymo skirtumų, kurie gali daryti poveikį bendrovių išlaidų ir pelno lygiui.

| (76) | Galiausiai bendrovės „Dika“ nuoroda į pelno dydį, naudotą nustatant apskaičiuotą normaliąją vertę, taip pat buvo neaktuali. Pelno dydis buvo grindžiamas ne bendrovės „Hands“ pardavimu, o tiksliniu Sąjungos pramonei nustatytu pelnu, kurio riba yra pelnas, kurį paprastai gauna kiti eksportuotojai arba gamintojai, parduodantys tos pačios bendrosios kategorijos produktus kilmės šalies vidaus rinkoje, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punkte. |
| --- | --- |

(76)

Galiausiai bendrovės „Dika“ nuoroda į pelno dydį, naudotą nustatant apskaičiuotą normaliąją vertę, taip pat buvo neaktuali. Pelno dydis buvo grindžiamas ne bendrovės „Hands“ pardavimu, o tiksliniu Sąjungos pramonei nustatytu pelnu, kurio riba yra pelnas, kurį paprastai gauna kiti eksportuotojai arba gamintojai, parduodantys tos pačios bendrosios kategorijos produktus kilmės šalies vidaus rinkoje, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punkte.

| (77) | Bendrovė „Hands“ taip pat pateikė keletą tvirtinimų dėl klaidų, padarytų apskaičiuojant „Hands“ PBA išlaidas. Komisija sutiko dėl vieno tvirtinimo, susijusio su pardavimo komisinių išskaitymu iš bendrovės „Hands“ PBA išlaidų, o kitus tvirtinimus atmetė. Atitinkamai buvo perskaičiuotas dempingo skirtumas. Kai kurių tvirtinimų atmetimo priežastys bendrovei „Hands“ buvo nurodytos papildomo galutinio faktų atskleidimo metu. Atskleidus papildomus galutinius faktus bendrovės „Hands“ pateiktose pastabose nebuvo pateikta jokios naujos informacijos, susijusios su šiais tvirtinimais. |
| --- | --- |

(77)

Bendrovė „Hands“ taip pat pateikė keletą tvirtinimų dėl klaidų, padarytų apskaičiuojant „Hands“ PBA išlaidas. Komisija sutiko dėl vieno tvirtinimo, susijusio su pardavimo komisinių išskaitymu iš bendrovės „Hands“ PBA išlaidų, o kitus tvirtinimus atmetė. Atitinkamai buvo perskaičiuotas dempingo skirtumas. Kai kurių tvirtinimų atmetimo priežastys bendrovei „Hands“ buvo nurodytos papildomo galutinio faktų atskleidimo metu. Atskleidus papildomus galutinius faktus bendrovės „Hands“ pateiktose pastabose nebuvo pateikta jokios naujos informacijos, susijusios su šiais tvirtinimais.

| (78) | Atskleidus papildomus galutinius faktus bendrovė „Hands“ taip pat paminėjo savo ankstesnes pastabas dėl galutinio faktų atskleidimo, kuriose ji teigė, kad Komisija neturėjo naudoti formulės, pagal kurią apyvarta grindžiamas PBA išlaidų koeficientas buvo paverstas PBA išlaidų koeficientu pagal parduotų prekių sąnaudas, o turėjo tiesiogiai apskaičiuoti PBA išlaidas remiantis faktinėmis patikrintomis „Hands“ parduotų prekių sąnaudomis. Tačiau šis tvirtinimas buvo grindžiamas netinkamai suprasta informacija, nes Komisija PBA išlaidas apskaičiavo ne pagal parduotų prekių sąnaudas, o pagal gamybos sąnaudas. Bendrovė „Hands“ taip pat nepateikė jokio paaiškinimo, kodėl buvo tikslinga naudoti ne gamybos sąnaudas, o parduotų prekių sąnaudas. Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė. Atitinkami skaičiavimai buvo pateikti galutinio faktų atskleidimo metu ir paaiškinti papildomo galutinio faktų atskleidimo metu. Pirma, Komisija, remdamasi faktinėmis bendrovės „Hands“ sąnaudomis, nustatė bendrą PBA išlaidų sumą, kuri vėliau buvo išreikšta visos pardavimo vertės procentine dalimi. Tada PBA išlaidų procentinė dalis kartu su pelno procentine dalimi buvo pridėta prie gamybos sąnaudų, ir taip apskaičiuota normalioji vertė. |
| --- | --- |

(78)

Atskleidus papildomus galutinius faktus bendrovė „Hands“ taip pat paminėjo savo ankstesnes pastabas dėl galutinio faktų atskleidimo, kuriose ji teigė, kad Komisija neturėjo naudoti formulės, pagal kurią apyvarta grindžiamas PBA išlaidų koeficientas buvo paverstas PBA išlaidų koeficientu pagal parduotų prekių sąnaudas, o turėjo tiesiogiai apskaičiuoti PBA išlaidas remiantis faktinėmis patikrintomis „Hands“ parduotų prekių sąnaudomis. Tačiau šis tvirtinimas buvo grindžiamas netinkamai suprasta informacija, nes Komisija PBA išlaidas apskaičiavo ne pagal parduotų prekių sąnaudas, o pagal gamybos sąnaudas. Bendrovė „Hands“ taip pat nepateikė jokio paaiškinimo, kodėl buvo tikslinga naudoti ne gamybos sąnaudas, o parduotų prekių sąnaudas. Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė. Atitinkami skaičiavimai buvo pateikti galutinio faktų atskleidimo metu ir paaiškinti papildomo galutinio faktų atskleidimo metu. Pirma, Komisija, remdamasi faktinėmis bendrovės „Hands“ sąnaudomis, nustatė bendrą PBA išlaidų sumą, kuri vėliau buvo išreikšta visos pardavimo vertės procentine dalimi. Tada PBA išlaidų procentinė dalis kartu su pelno procentine dalimi buvo pridėta prie gamybos sąnaudų, ir taip apskaičiuota normalioji vertė.

| (79) | Atskleidus pirminius faktus EUWA pareiškė nepritarianti dėl normaliosios vertės apskaičiavimo metodo, nes nustačius dempingo muitą dėl žalingo dempingo Sąjungos pramonei padaryta žala nebūtų atlyginta. EUWA teigė, kad apskaičiuojant dempingą turėtų būti taikomas laikinojo reglamento 160 konstatuojamojoje dalyje nustatytas Sąjungos gamintojų tikslinis pelnas, nes taip būtų nustatyta labiau pagrįsta normalioji vertė. |
| --- | --- |

(79)

Atskleidus pirminius faktus EUWA pareiškė nepritarianti dėl normaliosios vertės apskaičiavimo metodo, nes nustačius dempingo muitą dėl žalingo dempingo Sąjungos pramonei padaryta žala nebūtų atlyginta. EUWA teigė, kad apskaičiuojant dempingą turėtų būti taikomas laikinojo reglamento 160 konstatuojamojoje dalyje nustatytas Sąjungos gamintojų tikslinis pelnas, nes taip būtų nustatyta labiau pagrįsta normalioji vertė.

| (80) | Komisija nesutiko su EUWA tvirtinimu, kad dėl skaičiavimo rezultatų atsirado poreikis apskaičiuojant normaliąją vertę naudoti didesnį pelną. Tačiau Komisija nusprendė atlikdama skaičiavimus nebenaudoti Brazilijos duomenų, kaip paaiškinta 44 ir 45 konstatuojamosiose dalyse, ir skaičiuodama PBA išlaidas Maroke vėl naudoti patikrintus bendrovės „Hands“ duomenis. Kita vertus, remiantis patikrintais duomenimis nebuvo galima nustatyti pagrįsto bendrovės „Hands“ pelno, nes šios bendrovės pardavimas tiriamuoju laikotarpiu nebuvo pelningas. Vietoj šių duomenų dėl toliau nurodytų priežasčių kaip pagrįstą alternatyvą Komisija nusprendė naudoti Sąjungos pramonei įprastomis konkurencijos sąlygomis nustatytą bazinį pelną. |
| --- | --- |

(80)

Komisija nesutiko su EUWA tvirtinimu, kad dėl skaičiavimo rezultatų atsirado poreikis apskaičiuojant normaliąją vertę naudoti didesnį pelną. Tačiau Komisija nusprendė atlikdama skaičiavimus nebenaudoti Brazilijos duomenų, kaip paaiškinta 44 ir 45 konstatuojamosiose dalyse, ir skaičiuodama PBA išlaidas Maroke vėl naudoti patikrintus bendrovės „Hands“ duomenis. Kita vertus, remiantis patikrintais duomenimis nebuvo galima nustatyti pagrįsto bendrovės „Hands“ pelno, nes šios bendrovės pardavimas tiriamuoju laikotarpiu nebuvo pelningas. Vietoj šių duomenų dėl toliau nurodytų priežasčių kaip pagrįstą alternatyvą Komisija nusprendė naudoti Sąjungos pramonei įprastomis konkurencijos sąlygomis nustatytą bazinį pelną.

| (81) | Tiek Sąjungos, tiek Maroko RRA gamintojai parduoda tiems patiems pirkėjams vienarūšėje rinkoje, kurioje jie konkuruoja tuose pačiuose konkursuose, turi panašios struktūros gamyklas, ir visų pirma patiria panašių išlaidų. Todėl turėtų būti tikimasi, kad panašiomis aplinkybėmis jie gaus panašų pelną. Todėl apskaičiuodama normaliąją vertę pagal 2 straipsnio 6 dalies c punktą Komisija naudojo 7,9 % bazinį pelną, kaip nustatyta laikinojo reglamento 158 konstatuojamojoje dalyje, kuriam ji pritaikė viršutinę pelno ribą, kaip reikalaujama pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(81)

Tiek Sąjungos, tiek Maroko RRA gamintojai parduoda tiems patiems pirkėjams vienarūšėje rinkoje, kurioje jie konkuruoja tuose pačiuose konkursuose, turi panašios struktūros gamyklas, ir visų pirma patiria panašių išlaidų. Todėl turėtų būti tikimasi, kad panašiomis aplinkybėmis jie gaus panašų pelną. Todėl apskaičiuodama normaliąją vertę pagal 2 straipsnio 6 dalies c punktą Komisija naudojo 7,9 % bazinį pelną, kaip nustatyta laikinojo reglamento 158 konstatuojamojoje dalyje, kuriam ji pritaikė viršutinę pelno ribą, kaip reikalaujama pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą.

| (82) | Šiuo atžvilgiu EUWA tvirtino, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą, atsižvelgiant į konkrečias atvejo aplinkybes, Komisijai leidžiama savo nuožiūra netaikyti viršutinės ribos. EUWA teigimu, Komisija, taikydama viršutinę ribą, nenaudojo tos pačios bendrosios kategorijos produkto kaip RRA. Komisijos pasirinktos kategorijos produktai toliau perdirbami galutinės grandies pramonės sektoriuje, o tai įrodo faktas, kad RRA ir Komisijos naudoti produktai pagal statistinę nomenklatūrą priskiriami skirtingiems skirsniams. Todėl, EUWA teigimu, jų negalima laikyti tai pačiai bendrajai produktų kategorijai priskiriamais produktais. Iš esmės EUWA tvirtino, kad Maroke iš viso nebuvo parduodami tai pačiai bendrajai kategorijai kaip ir RRA priskiriami produktai. |
| --- | --- |

(82)

Šiuo atžvilgiu EUWA tvirtino, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą, atsižvelgiant į konkrečias atvejo aplinkybes, Komisijai leidžiama savo nuožiūra netaikyti viršutinės ribos. EUWA teigimu, Komisija, taikydama viršutinę ribą, nenaudojo tos pačios bendrosios kategorijos produkto kaip RRA. Komisijos pasirinktos kategorijos produktai toliau perdirbami galutinės grandies pramonės sektoriuje, o tai įrodo faktas, kad RRA ir Komisijos naudoti produktai pagal statistinę nomenklatūrą priskiriami skirtingiems skirsniams. Todėl, EUWA teigimu, jų negalima laikyti tai pačiai bendrajai produktų kategorijai priskiriamais produktais. Iš esmės EUWA tvirtino, kad Maroke iš viso nebuvo parduodami tai pačiai bendrajai kategorijai kaip ir RRA priskiriami produktai.

| (83) | EUWA taip pat teigė, kad Komisija neprivalo taikyti viršutinės ribos tuo atveju, kai tos pačios bendrosios kategorijos produktai neparduodami kilmės šalies vidaus rinkoje. Be to, ji teigė, kad taikant viršutinę ribą siekiama tik išvengti pernelyg didelio pelno lygio naudojimo apskaičiuojant normaliąją vertę. EUWA teigė, kad, jos nuomone, 8,3 % pelno lygis (laikinajame reglamente nustatytas nežalingas tikslinis pelnas) nebūtų per didelis, o 4,16 % viršutinė pelno riba, kurią taikė Komisija, buvo nepakankama. |
| --- | --- |

(83)

EUWA taip pat teigė, kad Komisija neprivalo taikyti viršutinės ribos tuo atveju, kai tos pačios bendrosios kategorijos produktai neparduodami kilmės šalies vidaus rinkoje. Be to, ji teigė, kad taikant viršutinę ribą siekiama tik išvengti pernelyg didelio pelno lygio naudojimo apskaičiuojant normaliąją vertę. EUWA teigė, kad, jos nuomone, 8,3 % pelno lygis (laikinajame reglamente nustatytas nežalingas tikslinis pelnas) nebūtų per didelis, o 4,16 % viršutinė pelno riba, kurią taikė Komisija, buvo nepakankama.

| (84) | Komisija šį tvirtinimą atmetė, nes taikyti viršutinę ribą reikalaujama pagal pagrindinį reglamentą ir šis reikalavimas taip pat buvo pagrįstas keliose Ginčų sprendimo tarybos kolegijos ataskaitose (15). Taigi, priešingai, nei tvirtino EUWA, Komisija negalėjo savo nuožiūra nuspręsti netaikyti viršutinės ribos. |
| --- | --- |

(84)

Komisija šį tvirtinimą atmetė, nes taikyti viršutinę ribą reikalaujama pagal pagrindinį reglamentą ir šis reikalavimas taip pat buvo pagrįstas keliose Ginčų sprendimo tarybos kolegijos ataskaitose (15). Taigi, priešingai, nei tvirtino EUWA, Komisija negalėjo savo nuožiūra nuspręsti netaikyti viršutinės ribos.

15

| (85) | Vis dėlto, vykdydama pareigą taikyti viršutinę pelno ribą Komisija iš tiesų turi daug laisvės savo nuožiūra nustatyti šią ribą. EUWA pateikė pastabų dėl bendrosios kategorijos, kurią Komisija naudojo laikinajame reglamente, tinkamumo, tačiau nepasiūlė nei alternatyvios, nei tinkamesnės kategorijos. Vien tai, kad, Sąjungos pramonės nuomone, viršutinė pelno riba yra nepakankamai aukšta, nereiškia, kad pati riba yra nepagrįsta, netinkama arba neteisinga. Todėl, atsižvelgdama į tai, kad šalys nepateikė tinkamesnių alternatyvų, Komisija paliko galioti 4,16 % pelno ribą, nustatytą laikinojo reglamento 64 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(85)

Vis dėlto, vykdydama pareigą taikyti viršutinę pelno ribą Komisija iš tiesų turi daug laisvės savo nuožiūra nustatyti šią ribą. EUWA pateikė pastabų dėl bendrosios kategorijos, kurią Komisija naudojo laikinajame reglamente, tinkamumo, tačiau nepasiūlė nei alternatyvios, nei tinkamesnės kategorijos. Vien tai, kad, Sąjungos pramonės nuomone, viršutinė pelno riba yra nepakankamai aukšta, nereiškia, kad pati riba yra nepagrįsta, netinkama arba neteisinga. Todėl, atsižvelgdama į tai, kad šalys nepateikė tinkamesnių alternatyvų, Komisija paliko galioti 4,16 % pelno ribą, nustatytą laikinojo reglamento 64 konstatuojamojoje dalyje.

| (86) | Atskleidus galutinius faktus EUWA pakartojo savo tvirtinimą, kad nustatant normaliąją vertę buvo naudojamas per žemas pelno lygis (viršutinė pelno riba). Tačiau, kadangi EUWA nepateikė jokios naujos informacijos ir nepasiūlė jokio kito metodo pelno viršutinei ribai nustatyti, Komisija šį tvirtinimą atmetė. |
| --- | --- |

(86)

Atskleidus galutinius faktus EUWA pakartojo savo tvirtinimą, kad nustatant normaliąją vertę buvo naudojamas per žemas pelno lygis (viršutinė pelno riba). Tačiau, kadangi EUWA nepateikė jokios naujos informacijos ir nepasiūlė jokio kito metodo pelno viršutinei ribai nustatyti, Komisija šį tvirtinimą atmetė.

3.3.   Eksporto kaina

Eksporto kaina

| (87) | Eksporto kainos skaičiavimo duomenys pateikti laikinojo reglamento 66–68 konstatuojamosiose dalyse. Kadangi jokių pastabų dėl šios metodikos negauta, Komisija patvirtino savo preliminarias išvadas. |
| --- | --- |

(87)

Eksporto kainos skaičiavimo duomenys pateikti laikinojo reglamento 66–68 konstatuojamosiose dalyse. Kadangi jokių pastabų dėl šios metodikos negauta, Komisija patvirtino savo preliminarias išvadas.

3.4.   Palyginimas

Palyginimas

| (88) | Po pirminio faktų atskleidimo nė viena suinteresuotoji šalis nepateikė pastabų dėl metodikos, taikytos eksporto kainai ir apskaičiuotai normaliajai vertei palyginti. Todėl Komisija patvirtino laikinojo reglamento 69 ir 70 konstatuojamąsias dalis. |
| --- | --- |

(88)

Po pirminio faktų atskleidimo nė viena suinteresuotoji šalis nepateikė pastabų dėl metodikos, taikytos eksporto kainai ir apskaičiuotai normaliajai vertei palyginti. Todėl Komisija patvirtino laikinojo reglamento 69 ir 70 konstatuojamąsias dalis.

3.4.1.   Dempingo skirtumas

Dempingo skirtumas

| (89) | Atsižvelgdama į suinteresuotųjų šalių tvirtinimus, Komisija patikslino dempingo skirtumus, kaip aprašyta 57–59 ir 77 konstatuojamosiose dalyse. Be šių tvirtinimų, ir bendrovė „Dika“, ir EUWA pareiškė nepritariančios dėl Komisijos metodo, taikyto nustatant muitą kitiems eksportuotojams. |
| --- | --- |

(89)

Atsižvelgdama į suinteresuotųjų šalių tvirtinimus, Komisija patikslino dempingo skirtumus, kaip aprašyta 57–59 ir 77 konstatuojamosiose dalyse. Be šių tvirtinimų, ir bendrovė „Dika“, ir EUWA pareiškė nepritariančios dėl Komisijos metodo, taikyto nustatant muitą kitiems eksportuotojams.

| (90) | Atskleidus pirminius faktus bendrovė „Dika“ tvirtino, kad kitiems eksportuotojams nustatytas muitas buvo per didelis. Kaip turimus faktus naudodama didžiausius dempingo skirtumus Komisija nubaudė „Dika“ už tai, kad bendrovė nebendradarbiavo. Bendrovės „Dika“ teigimu, tokia praktika draudžiama pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį ir atitinkamas PPO nuostatas. |
| --- | --- |

(90)

Atskleidus pirminius faktus bendrovė „Dika“ tvirtino, kad kitiems eksportuotojams nustatytas muitas buvo per didelis. Kaip turimus faktus naudodama didžiausius dempingo skirtumus Komisija nubaudė „Dika“ už tai, kad bendrovė nebendradarbiavo. Bendrovės „Dika“ teigimu, tokia praktika draudžiama pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį ir atitinkamas PPO nuostatas.

| (91) | Tačiau kito PPO ginčo kolegija (Kanada – virintiniai vamzdžiai) konstatavo, kad „skirtumas tarp bendradarbiavimo skatinimo ir vengimo prevencijos ir sankcijų nebendradarbiaujantiems eksportuotojams taikymo gali būti labai nedidelis“ (16). Šiuo atžvilgiu „negalima viršyti to, kas buvo tinkama ir būtina bendradarbiavimo skatinimo ir vengimo prevencijos tikslams pasiekti“ (17). Komisijos nuomone, būtent toks yra laikinajame reglamente naudoto metodo tikslas. To reglamento 73 konstatuojamojoje dalyje paaiškinta, kad Komisija taikė didžiausią dempingo skirtumą, nustatytą remiantis tipiškais bendrovės „Hands“ parduodamų tam tikrų rūšių produktų, kurių eksportas siekia apie 50 % viso „Hands“ eksporto į Sąjungą, kiekiais. |
| --- | --- |

(91)

Tačiau kito PPO ginčo kolegija (Kanada – virintiniai vamzdžiai) konstatavo, kad „skirtumas tarp bendradarbiavimo skatinimo ir vengimo prevencijos ir sankcijų nebendradarbiaujantiems eksportuotojams taikymo gali būti labai nedidelis“ (16). Šiuo atžvilgiu „negalima viršyti to, kas buvo tinkama ir būtina bendradarbiavimo skatinimo ir vengimo prevencijos tikslams pasiekti“ (17). Komisijos nuomone, būtent toks yra laikinajame reglamente naudoto metodo tikslas. To reglamento 73 konstatuojamojoje dalyje paaiškinta, kad Komisija taikė didžiausią dempingo skirtumą, nustatytą remiantis tipiškais bendrovės „Hands“ parduodamų tam tikrų rūšių produktų, kurių eksportas siekia apie 50 % viso „Hands“ eksporto į Sąjungą, kiekiais.

16

17

| (92) | Atrinkdama produktus, kurių eksportas siekia 50 % bendrovės „Hands“ į Sąjungą eksportuojamų produktų, Komisija taikė pagrįstą metodą, paremtą visos turimos informacijos vertinimu. Tai taip pat atitinka ankstesnius tyrimus ir tai, ką Bendrasis Teismas nusprendė savo sprendime dėl Kinijos kilmės ratų su plieniniais ratlankiais: „nors ieškovės dempingo skirtumą kitiems eksportuotojams apibūdina kaip „baudžiamojo pobūdžio“, neginčijama, kad šį skirtumą Komisija nustatė ne savavališkai ar siekdama nubausti, o konstatavusi, kad atranka nepavyko, ir ieškovių atžvilgiu tinkamai pritaikiusi pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Tas skirtumas kitiems eksportuotojams buvo nustatytas remiantis ne nežymia vienintelio eksportuojančio gamintojo eksporto dalimi, todėl tokios klasifikacijos taikymas šio skirtumo atžvilgiu, nepriklausomai nuo jo didumo, būtų nepagrįstas“ (18). 50 % eksporto apimties tipiškumas, aprašytas 57 konstatuojamojoje dalyje, yra panašus kaip kituose antidempingo tyrimuose arba didesnis (19). |
| --- | --- |

(92)

Atrinkdama produktus, kurių eksportas siekia 50 % bendrovės „Hands“ į Sąjungą eksportuojamų produktų, Komisija taikė pagrįstą metodą, paremtą visos turimos informacijos vertinimu. Tai taip pat atitinka ankstesnius tyrimus ir tai, ką Bendrasis Teismas nusprendė savo sprendime dėl Kinijos kilmės ratų su plieniniais ratlankiais: „nors ieškovės dempingo skirtumą kitiems eksportuotojams apibūdina kaip „baudžiamojo pobūdžio“, neginčijama, kad šį skirtumą Komisija nustatė ne savavališkai ar siekdama nubausti, o konstatavusi, kad atranka nepavyko, ir ieškovių atžvilgiu tinkamai pritaikiusi pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Tas skirtumas kitiems eksportuotojams buvo nustatytas remiantis ne nežymia vienintelio eksportuojančio gamintojo eksporto dalimi, todėl tokios klasifikacijos taikymas šio skirtumo atžvilgiu, nepriklausomai nuo jo didumo, būtų nepagrįstas“ (18). 50 % eksporto apimties tipiškumas, aprašytas 57 konstatuojamojoje dalyje, yra panašus kaip kituose antidempingo tyrimuose arba didesnis (19).

18

19

| (93) | Kaip paaiškinta 58 konstatuojamojoje dalyje, kitiems eksportuotojams nustatytą muitą Komisija apskaičiavo remdamasi nustatyta metodika ir naudodama patikrintus duomenis, atsižvelgdama į ankstesnius tyrimus. Be to, duomenys, pagal kuriuos buvo nustatytas muitas kitiems eksportuotojams, atspindėjo pateiktą informaciją apie iš Maroko bendrovių importuotų produktų rūšis. Dėl to, kad rezultatas yra prastesnis nei tas, kurio pageidavo EUWA, arba muitas, nustatytas iš Kinijos importuojamiems produktams, šis metodas neturėtų būti laikomas nepagrįstu. |
| --- | --- |

(93)

Kaip paaiškinta 58 konstatuojamojoje dalyje, kitiems eksportuotojams nustatytą muitą Komisija apskaičiavo remdamasi nustatyta metodika ir naudodama patikrintus duomenis, atsižvelgdama į ankstesnius tyrimus. Be to, duomenys, pagal kuriuos buvo nustatytas muitas kitiems eksportuotojams, atspindėjo pateiktą informaciją apie iš Maroko bendrovių importuotų produktų rūšis. Dėl to, kad rezultatas yra prastesnis nei tas, kurio pageidavo EUWA, arba muitas, nustatytas iš Kinijos importuojamiems produktams, šis metodas neturėtų būti laikomas nepagrįstu.

| (94) | Todėl Komisija atmetė ir bendrovės „Dika“ tvirtinimą, kad kitiems eksportuotojams nustatytas muitas buvo baudžiamojo pobūdžio ir per didelis, ir EUWA tvirtinimą, kad kitiems eksportuotojams nustatytas muitas buvo per mažas ir buvo taikomas kaip atlygis už nebendradarbiavimą. |
| --- | --- |

(94)

Todėl Komisija atmetė ir bendrovės „Dika“ tvirtinimą, kad kitiems eksportuotojams nustatytas muitas buvo baudžiamojo pobūdžio ir per didelis, ir EUWA tvirtinimą, kad kitiems eksportuotojams nustatytas muitas buvo per mažas ir buvo taikomas kaip atlygis už nebendradarbiavimą.

| (95) | Atskleidus galutinius faktus bendrovė „Dika“ pakartojo savo tvirtinimą, kad kitiems eksportuotojams taikomo muito nustatymo metodas buvo baudžiamojo pobūdžio ir kad Komisija nepaaiškino, kaip ji nustatė, ar naudota metodika buvo tinkama, arba kad nustatant „Dika“ taikomą muito normą buvo naudojama tinkamiausia informacija. Be to, bendrovė „Dika“ tvirtino, kad taikyti šį metodą uždraudė PPO kolegija byloje Kinija – OGEP (orientuoto grūdėtumo elektrotechninis plienas), konstatavusi, kad „pasirinkus naudotis turimais faktais nesiekiama nustatyti per didelių dempingo skirtumų, taip skatinant suinteresuotąsias šalis bendradarbiauti“. Maroko Vyriausybės tvirtinimai buvo panašūs. |
| --- | --- |

(95)

Atskleidus galutinius faktus bendrovė „Dika“ pakartojo savo tvirtinimą, kad kitiems eksportuotojams taikomo muito nustatymo metodas buvo baudžiamojo pobūdžio ir kad Komisija nepaaiškino, kaip ji nustatė, ar naudota metodika buvo tinkama, arba kad nustatant „Dika“ taikomą muito normą buvo naudojama tinkamiausia informacija. Be to, bendrovė „Dika“ tvirtino, kad taikyti šį metodą uždraudė PPO kolegija byloje Kinija – OGEP (orientuoto grūdėtumo elektrotechninis plienas), konstatavusi, kad „pasirinkus naudotis turimais faktais nesiekiama nustatyti per didelių dempingo skirtumų, taip skatinant suinteresuotąsias šalis bendradarbiauti“. Maroko Vyriausybės tvirtinimai buvo panašūs.

Kinija – OGEP (orientuoto grūdėtumo elektrotechninis plienas)

| (96) | Tačiau šiuo atveju dėl nustatyto muito kitiems eksportuotojams nebuvo nustatyta jokių „per didelių dempingo skirtumų“. Metodas, naudotas muitui kitiems eksportuotojams nustatyti, buvo laikomas tinkamu, nes jį taikant buvo remiamasi produktų, kurie sudarė 50 % bendrovės „Hands“ eksporto ir todėl buvo labai tipiški, dempingo skirtumais. Be to, šių rūšių produktai sudarė beveik 25 % bendrovės „Dika“ eksportuojamų produktų. Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė. |
| --- | --- |

(96)

Tačiau šiuo atveju dėl nustatyto muito kitiems eksportuotojams nebuvo nustatyta jokių „per didelių dempingo skirtumų“. Metodas, naudotas muitui kitiems eksportuotojams nustatyti, buvo laikomas tinkamu, nes jį taikant buvo remiamasi produktų, kurie sudarė 50 % bendrovės „Hands“ eksporto ir todėl buvo labai tipiški, dempingo skirtumais. Be to, šių rūšių produktai sudarė beveik 25 % bendrovės „Dika“ eksportuojamų produktų. Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė.

| (97) | Atskleidus pirminius faktus bendrovė „Dika“ taip pat tvirtino, kad jai turėtų būti apskaičiuoti individualūs dempingo ir žalos skirtumai, nes pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje ir PPO antidempingo susitarimo 6 straipsnio 10 dalyje nurodyta, kad tokie individualūs skirtumai turėtų būti apskaičiuojami kiekvienam tiekėjui, nepriklausomai nuo jo bendradarbiavimo. |
| --- | --- |

(97)

Atskleidus pirminius faktus bendrovė „Dika“ taip pat tvirtino, kad jai turėtų būti apskaičiuoti individualūs dempingo ir žalos skirtumai, nes pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje ir PPO antidempingo susitarimo 6 straipsnio 10 dalyje nurodyta, kad tokie individualūs skirtumai turėtų būti apskaičiuojami kiekvienam tiekėjui, nepriklausomai nuo jo bendradarbiavimo.

| (98) | Nors apskaičiuoti individualius skirtumus remiantis pačios bendrovės duomenimis nebuvo įmanoma, kaip paaiškinta 26–48 konstatuojamosiose dalyse, bendrovė „Dika“ yra Komisijai žinoma Maroko gamintoja, kuriai bus taikomas konkrečiai bendrovei apskaičiuotas muito kitiems eksportuotojams dydžio antidempingo muitas. Todėl Komisija priėmė tvirtinimą tiek, kiek ji nusprendė nustatyti individualią muito normą bendrovei „Dika“, atitinkamose šio reglamento dalyse atskirai nurodydama bendrovę ir jos muito normą. |
| --- | --- |

(98)

Nors apskaičiuoti individualius skirtumus remiantis pačios bendrovės duomenimis nebuvo įmanoma, kaip paaiškinta 26–48 konstatuojamosiose dalyse, bendrovė „Dika“ yra Komisijai žinoma Maroko gamintoja, kuriai bus taikomas konkrečiai bendrovei apskaičiuotas muito kitiems eksportuotojams dydžio antidempingo muitas. Todėl Komisija priėmė tvirtinimą tiek, kiek ji nusprendė nustatyti individualią muito normą bendrovei „Dika“, atitinkamose šio reglamento dalyse atskirai nurodydama bendrovę ir jos muito normą.

| (99) | Savo pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo bendrovė „Dika“ taip pat pakartojo savo prašymą gauti „Dika“ dempingo ir žalos skirtumo bei priverstinio kainų mažinimo ir kainų smukdymo skaičiavimus. Bendrovė „Dika“ tvirtino, kad neturėdama tokios atskleistos informacijos ji negalėjo pateikti įsipareigojimo dėl kainos pasiūlymo ir neturėjo galimybės pateikti prasmingų pastabų dėl Komisijos išvadų. |
| --- | --- |

(99)

Savo pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo bendrovė „Dika“ taip pat pakartojo savo prašymą gauti „Dika“ dempingo ir žalos skirtumo bei priverstinio kainų mažinimo ir kainų smukdymo skaičiavimus. Bendrovė „Dika“ tvirtino, kad neturėdama tokios atskleistos informacijos ji negalėjo pateikti įsipareigojimo dėl kainos pasiūlymo ir neturėjo galimybės pateikti prasmingų pastabų dėl Komisijos išvadų.

| (100) | Tačiau dėl tų pačių priežasčių, kurios išdėstytos 46 ir 48 konstatuojamosiose dalyse, ir kaip bendrovei „Dika“ paaiškinta gavus po pirminio ir galutinio faktų atskleidimo jos prašymus atskleisti tokią informaciją, atskleisti konkrečią informaciją bendrovei „Dika“ nebuvo įmanoma. Kadangi bendrovės „Dika“ individualus dempingo ar žalos skirtumas nebuvo apskaičiuotas, nebuvo ir galimybės atskleisti tokius skaičiavimus. Be to, kitiems eksportuotojams (t. y. bendrovei „Dika“) taikomo muito skaičiavimai buvo grindžiami patikrintais bendrovės „Hands“ duomenimis, kurių „Dika“ nebuvo galima atskleisti dėl konfidencialumo priežasčių. Laikinajame reglamente, po pirminio faktų atskleidimo bendrovei „Dika“ pateiktoje informacijoje (20), galutinių faktų atskleidimo dokumente ir šiame reglamente išdėstyti visi faktai ir aplinkybės, kuriais remdamasi Komisija pagrindė savo pasiūlymą ir sprendimą nustatyti laikinąsias ir galutines priemones Maroko kilmės RRA ir metodiką, kurią naudojo muitui kitiems eksportuotojams, taikytinam bendrovei „Dika“, apskaičiuoti. Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė. |
| --- | --- |

(100)

Tačiau dėl tų pačių priežasčių, kurios išdėstytos 46 ir 48 konstatuojamosiose dalyse, ir kaip bendrovei „Dika“ paaiškinta gavus po pirminio ir galutinio faktų atskleidimo jos prašymus atskleisti tokią informaciją, atskleisti konkrečią informaciją bendrovei „Dika“ nebuvo įmanoma. Kadangi bendrovės „Dika“ individualus dempingo ar žalos skirtumas nebuvo apskaičiuotas, nebuvo ir galimybės atskleisti tokius skaičiavimus. Be to, kitiems eksportuotojams (t. y. bendrovei „Dika“) taikomo muito skaičiavimai buvo grindžiami patikrintais bendrovės „Hands“ duomenimis, kurių „Dika“ nebuvo galima atskleisti dėl konfidencialumo priežasčių. Laikinajame reglamente, po pirminio faktų atskleidimo bendrovei „Dika“ pateiktoje informacijoje (20), galutinių faktų atskleidimo dokumente ir šiame reglamente išdėstyti visi faktai ir aplinkybės, kuriais remdamasi Komisija pagrindė savo pasiūlymą ir sprendimą nustatyti laikinąsias ir galutines priemones Maroko kilmės RRA ir metodiką, kurią naudojo muitui kitiems eksportuotojams, taikytinam bendrovei „Dika“, apskaičiuoti. Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė.

20

| (101) | Galutiniai dempingo skirtumai, išreikšti CIF kainos (kaina, draudimas ir frachtas) Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, yra tokie:






  Bendrovė | Galutinis dempingo skirtumas |
| --- | --- | --- |
| HANDS 8 S.A. | 9,01  % |
| DIKA MOROCCO AFRIKA S.A.R.L | 17,54  % |
| Visos kitos bendrovės | 17,54  % |

(101)

Galutiniai dempingo skirtumai, išreikšti CIF kainos (kaina, draudimas ir frachtas) Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, yra tokie:

Bendrovė

Galutinis dempingo skirtumas

HANDS 8 S.A.

9,01  %

DIKA MOROCCO AFRIKA S.A.R.L

17,54  %

Visos kitos bendrovės

17,54  %

4.   ŽALA

ŽALA

4.1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

| (102) | Kadangi jokių susijusių tvirtinimų ar pastabų šiuo klausimu negauta, buvo patvirtintos laikinojo reglamento 75 ir 76 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados. |
| --- | --- |

(102)

Kadangi jokių susijusių tvirtinimų ar pastabų šiuo klausimu negauta, buvo patvirtintos laikinojo reglamento 75 ir 76 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados.

4.2.   Sąjungos suvartojimas

Sąjungos suvartojimas

| (103) | ACEA tvirtino, kad perskaičiavimo koeficientas, naudotas Sąjungos suvartojimui nustatyti, kaip aprašyta laikinojo reglamento 78 konstatuojamojoje dalyje, Maroko atžvilgiu buvo neteisingai nustatytas remiantis bendrovės „Hands“ ir naudotojo A pateikta informacija apie importą iš Maroko. Naudotojas A buvo vienas iš dviejų tyrime bendradarbiavusių naudotojų, kurio prašymą užtikrinti anonimiškumą Komisija patenkino. ACEA nuomone, perskaičiavimo koeficientas turėtų būti 13,5 kg vienam vienetui. Turkijos atveju ACEA apskaičiavo, kad perskaičiavimo koeficientas turėtų būti 9,3 kg vienam vienetui. Šis skaičiavimas buvo grindžiamas informacija, kurią pateikė ACEA narys, kuris nebendradarbiavo atliekant tyrimą (toliau – nebendradarbiaujantis naudotojas) ir niekada nepateikė klausimyno atsakymų. |
| --- | --- |

(103)

ACEA tvirtino, kad perskaičiavimo koeficientas, naudotas Sąjungos suvartojimui nustatyti, kaip aprašyta laikinojo reglamento 78 konstatuojamojoje dalyje, Maroko atžvilgiu buvo neteisingai nustatytas remiantis bendrovės „Hands“ ir naudotojo A pateikta informacija apie importą iš Maroko. Naudotojas A buvo vienas iš dviejų tyrime bendradarbiavusių naudotojų, kurio prašymą užtikrinti anonimiškumą Komisija patenkino. ACEA nuomone, perskaičiavimo koeficientas turėtų būti 13,5 kg vienam vienetui. Turkijos atveju ACEA apskaičiavo, kad perskaičiavimo koeficientas turėtų būti 9,3 kg vienam vienetui. Šis skaičiavimas buvo grindžiamas informacija, kurią pateikė ACEA narys, kuris nebendradarbiavo atliekant tyrimą (toliau – nebendradarbiaujantis naudotojas) ir niekada nepateikė klausimyno atsakymų.

| (104) | Perskaičiavimo koeficientui nustatyti Komisija naudojo bendrovių „Hands“ ir „Dika“ bei trijų atrinktų Sąjungos gamintojų pateiktus klausimyno atsakymus. Taigi vidutinis svertinis Maroko kilmės ratų vieneto svoris buvo nustatytas remiantis dviejų gamintojų, t. y. bendrovių „Hands“ ir „Dika“, pateikta informacija. Nustatytas perskaičiavimo koeficientas buvo 11,3 kg vienam vienetui. Be to, Komisija pažymėjo, kad ACEA nepateikė jokių patvirtinamųjų įrodymų dėl bendrovės „Hands“ tariamai jai pateikto perskaičiavimo koeficiento. Bet kuriuo atveju šis koeficientas neatitiko patikrintuose bendrovės „Hands“ klausimyno atsakymuose pateiktos informacijos. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(104)

Perskaičiavimo koeficientui nustatyti Komisija naudojo bendrovių „Hands“ ir „Dika“ bei trijų atrinktų Sąjungos gamintojų pateiktus klausimyno atsakymus. Taigi vidutinis svertinis Maroko kilmės ratų vieneto svoris buvo nustatytas remiantis dviejų gamintojų, t. y. bendrovių „Hands“ ir „Dika“, pateikta informacija. Nustatytas perskaičiavimo koeficientas buvo 11,3 kg vienam vienetui. Be to, Komisija pažymėjo, kad ACEA nepateikė jokių patvirtinamųjų įrodymų dėl bendrovės „Hands“ tariamai jai pateikto perskaičiavimo koeficiento. Bet kuriuo atveju šis koeficientas neatitiko patikrintuose bendrovės „Hands“ klausimyno atsakymuose pateiktos informacijos. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (105) | Atskleidus galutinius faktus ACEA tvirtino, kad į perskaičiavimo koeficientą neturėjo būti įtraukti bendrovės „Dika“ duomenys, nes jos pardavimo eksportui duomenys buvo atmesti pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. |
| --- | --- |

(105)

Atskleidus galutinius faktus ACEA tvirtino, kad į perskaičiavimo koeficientą neturėjo būti įtraukti bendrovės „Dika“ duomenys, nes jos pardavimo eksportui duomenys buvo atmesti pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį.

| (106) | Nustatydama perskaičiavimo koeficientą Komisija išbraukė bendrovės „Dika“ duomenis. Rezultatas buvo toks, kad 11,3 kg vienam vienetui vertė išliko nepakitusi. Tai galima paaiškinti palyginti nedideliu bendrovės „Dika“ duomenų reikšmingumu vertinant bendrą duomenų rinkinį, į kurį buvo įtraukti ne tik bendrovės „Hands“, bet ir trijų atrinktų Sąjungos gamintojų duomenys. Bendrovės „Dika“ produktai sudarė tik [10–15 %] visų nagrinėtų produktų skaičiaus. Todėl pirminiame etape apskaičiuotas perskaičiavimo koeficientas buvo patvirtintas. |
| --- | --- |

(106)

Nustatydama perskaičiavimo koeficientą Komisija išbraukė bendrovės „Dika“ duomenis. Rezultatas buvo toks, kad 11,3 kg vienam vienetui vertė išliko nepakitusi. Tai galima paaiškinti palyginti nedideliu bendrovės „Dika“ duomenų reikšmingumu vertinant bendrą duomenų rinkinį, į kurį buvo įtraukti ne tik bendrovės „Hands“, bet ir trijų atrinktų Sąjungos gamintojų duomenys. Bendrovės „Dika“ produktai sudarė tik [10–15 %] visų nagrinėtų produktų skaičiaus. Todėl pirminiame etape apskaičiuotas perskaičiavimo koeficientas buvo patvirtintas.

| (107) | Dėl Turkijos Komisija pažymėjo, kad ACEA apskaičiuotas perskaičiavimo koeficientas buvo grindžiamas bendru apie 1 680 tonų svoriu, kuris siekė tik apie 1,7 % viso importo iš Turkijos (apie 94 000 tonų tiriamuoju laikotarpiu). Todėl Komisija nemanė, kad šis skaičiavimas buvo pakankamai tikslus. |
| --- | --- |

(107)

Dėl Turkijos Komisija pažymėjo, kad ACEA apskaičiuotas perskaičiavimo koeficientas buvo grindžiamas bendru apie 1 680 tonų svoriu, kuris siekė tik apie 1,7 % viso importo iš Turkijos (apie 94 000 tonų tiriamuoju laikotarpiu). Todėl Komisija nemanė, kad šis skaičiavimas buvo pakankamai tikslus.

| (108) | Atskleidus galutinius faktus ACEA paminėjo daiktinį įrodymą, gautą iš naudotojo B patikrinimo vietoje metu, taip pat pateikė papildomos iš naudotojo B gautos informacijos, kuria pagrindė savo tvirtinimą. Naudotojas B buvo vienas iš dviejų tyrime bendradarbiavusių naudotojų, kurio prašymą užtikrinti anonimiškumą Komisija patenkino. ACEA, remdamasi naudotojo B duomenimis ir iš nebendradarbiaujančio naudotojo gautais duomenimis, apskaičiavo, kad vieno produkto svoris, kurį Komisija naudojo kaip perskaičiavimo koeficientą vienam vienetui, turėtų būti mažesnis nei 11,3 kg. |
| --- | --- |

(108)

Atskleidus galutinius faktus ACEA paminėjo daiktinį įrodymą, gautą iš naudotojo B patikrinimo vietoje metu, taip pat pateikė papildomos iš naudotojo B gautos informacijos, kuria pagrindė savo tvirtinimą. Naudotojas B buvo vienas iš dviejų tyrime bendradarbiavusių naudotojų, kurio prašymą užtikrinti anonimiškumą Komisija patenkino. ACEA, remdamasi naudotojo B duomenimis ir iš nebendradarbiaujančio naudotojo gautais duomenimis, apskaičiavo, kad vieno produkto svoris, kurį Komisija naudojo kaip perskaičiavimo koeficientą vienam vienetui, turėtų būti mažesnis nei 11,3 kg.

| (109) | Komisija išnagrinėjo naudotojo B pateiktą informaciją. Naudotojas B pateikė [30–45] rūšių produktų sąrašą, kuriame buvo nurodytas bendras kiekis ir kiekvienos rūšies produkto svoris. Komisija pažymėjo, kad buvo pateiktas tik vienos rūšies produkto patvirtinamasis dokumentas, kuriame buvo nurodytas jo svoris. Komisija negalėjo patikrinti ACEA pateiktos papildomos su naudotoju B susijusios informacijos, nes ji buvo pateikta pavėluotai. Komisija taip pat negalėjo patikrinti nebendradarbiaujančio naudotojo apibendrinamojoje skaičiuoklėje pateiktos informacijos, nes tas naudotojas apskritai nebendradarbiavo, todėl į šią informaciją nebuvo galima atsižvelgti atliekant šį tyrimą. Bet kuriuo atveju ACEA apskaičiuotas peržiūrėtas bendras perskaičiavimo koeficientas buvo grindžiamas maždaug 3 900 tonų bendru svoriu, t. y. tik apie 4 % visų iš Turkijos importuojamų produktų svorio. |
| --- | --- |

(109)

Komisija išnagrinėjo naudotojo B pateiktą informaciją. Naudotojas B pateikė [30–45] rūšių produktų sąrašą, kuriame buvo nurodytas bendras kiekis ir kiekvienos rūšies produkto svoris. Komisija pažymėjo, kad buvo pateiktas tik vienos rūšies produkto patvirtinamasis dokumentas, kuriame buvo nurodytas jo svoris. Komisija negalėjo patikrinti ACEA pateiktos papildomos su naudotoju B susijusios informacijos, nes ji buvo pateikta pavėluotai. Komisija taip pat negalėjo patikrinti nebendradarbiaujančio naudotojo apibendrinamojoje skaičiuoklėje pateiktos informacijos, nes tas naudotojas apskritai nebendradarbiavo, todėl į šią informaciją nebuvo galima atsižvelgti atliekant šį tyrimą. Bet kuriuo atveju ACEA apskaičiuotas peržiūrėtas bendras perskaičiavimo koeficientas buvo grindžiamas maždaug 3 900 tonų bendru svoriu, t. y. tik apie 4 % visų iš Turkijos importuojamų produktų svorio.

| (110) | Todėl Komisija nustatė, kad skirtingi kiekiai, kuriuos ACEA naudojo perskaičiavimo koeficientui nustatyti tiek prieš galutinį faktų atskleidimą, tiek po jo, negali būti laikomi tipiška viso importo apimtimi. Kaip nurodyta laikinojo reglamento 78 konstatuojamojoje dalyje, rinkoje stebima tendencija, kai gaminami didesnio skersmens ratai ir dėl to padidėja vieno rato svoris. Ši tendencija buvo patvirtinta ir apskaičiavus perskaičiavimo koeficientą remiantis klausimyno atsakymais. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(110)

Todėl Komisija nustatė, kad skirtingi kiekiai, kuriuos ACEA naudojo perskaičiavimo koeficientui nustatyti tiek prieš galutinį faktų atskleidimą, tiek po jo, negali būti laikomi tipiška viso importo apimtimi. Kaip nurodyta laikinojo reglamento 78 konstatuojamojoje dalyje, rinkoje stebima tendencija, kai gaminami didesnio skersmens ratai ir dėl to padidėja vieno rato svoris. Ši tendencija buvo patvirtinta ir apskaičiavus perskaičiavimo koeficientą remiantis klausimyno atsakymais. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (111) | Todėl, kadangi kitų pastabų negauta, laikinojo reglamento 77–80 ir 137 konstatuojamosios dalys buvo patvirtintos. |
| --- | --- |

(111)

Todėl, kadangi kitų pastabų negauta, laikinojo reglamento 77–80 ir 137 konstatuojamosios dalys buvo patvirtintos.

4.3.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

Importas iš nagrinėjamosios šalies

4.3.1.   Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos ir priverstinis kainų mažinimas

Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos ir priverstinis kainų mažinimas

| (112) | Kaip nurodyta 110 konstatuojamojoje dalyje, tvirtinimas dėl apimties buvo atmestas, todėl importo kainos buvo patvirtintos. |
| --- | --- |

(112)

Kaip nurodyta 110 konstatuojamojoje dalyje, tvirtinimas dėl apimties buvo atmestas, todėl importo kainos buvo patvirtintos.

| (113) | Kadangi kitų tvirtinimų dėl bendros importo vertės negauta, laikinojo reglamento 81–86 konstatuojamosios dalys buvo patvirtintos. |
| --- | --- |

(113)

Kadangi kitų tvirtinimų dėl bendros importo vertės negauta, laikinojo reglamento 81–86 konstatuojamosios dalys buvo patvirtintos.

| (114) | Atskleidus galutinius faktus ACEA pakartojo, kad Komisija neatsižvelgė į konkurencijos sąlygas Sąjungos RRA rinkoje, neatsižvelgdama į tai, kad PĮG ratai gaminami pagal užsakymą, ir sutelkdama dėmesį į faktinį Sąjungos ir Maroko RRA gamintojų pardavimą tiriamuoju laikotarpiu vietoje to, kad analizuotų kainų konkurenciją ir prarastą pardavimo dalį konkursuose. Priešingai, ankstesniame tyrime (21) dėl RRA importo Komisija taikė metodą, kurio paprašė ACEA. Tada ACEA tvirtino, kad visa kainų analizė, įskaitant priverstinį kainų mažinimą ir priverstinį pardavimą mažesnėmis kainomis, turėtų būti atliekama konkursų lygmeniu. |
| --- | --- |

(114)

Atskleidus galutinius faktus ACEA pakartojo, kad Komisija neatsižvelgė į konkurencijos sąlygas Sąjungos RRA rinkoje, neatsižvelgdama į tai, kad PĮG ratai gaminami pagal užsakymą, ir sutelkdama dėmesį į faktinį Sąjungos ir Maroko RRA gamintojų pardavimą tiriamuoju laikotarpiu vietoje to, kad analizuotų kainų konkurenciją ir prarastą pardavimo dalį konkursuose. Priešingai, ankstesniame tyrime (21) dėl RRA importo Komisija taikė metodą, kurio paprašė ACEA. Tada ACEA tvirtino, kad visa kainų analizė, įskaitant priverstinį kainų mažinimą ir priverstinį pardavimą mažesnėmis kainomis, turėtų būti atliekama konkursų lygmeniu.

21

| (115) | Komisija panašų argumentą išnagrinėjo 192 konstatuojamojoje dalyje, kurioje nagrinėjami priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skaičiavimai. Iš tikrųjų atskirų konkursų duomenų parinkimas negali pakeisti Komisijos analizės, nes ši analizė buvo atlikta remiantis išsamiais duomenimis, t. y. pardavimo sandorių sąrašu ir kainų palyginimu pagal rūšis, kuriuos pateikė atrinkti Sąjungos ir eksportuojantys gamintojai. Šiame sąraše buvo pateiktos faktinės per tiriamąjį laikotarpį parduoto kiekio ir išrašytose sąskaitose faktūrose nurodyto kiekio vertės, kurios, kaip paaiškinta 136 konstatuojamojoje dalyje, dažnai galiausiai skiriasi nuo konkurso sąlygose nurodytų verčių. Skirtingai nei minėtu atveju, faktiniuose pardavimo duomenyse atsižvelgiama į nuolaidas ir lengvatas, kurios gali būti atidedamos arba ne ir kurios buvo faktiškai pritaikytos ir susijusios su tiriamuoju laikotarpiu. Todėl konkursų duomenimis grindžiama analizė tiksliai neatspindėtų konkurencijos RRA rinkoje sąlygų. Be to, ACEA neprieštaravo dėl išvados, kad Maroke gaminamų RRA pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės ir pagrindinė naudojimo paskirtis yra tokios pačios, kaip ir Sąjungos pramonės gaminamų RRA. Taigi, skirtingai nei konkursų duomenimis grindžiamos analizės atveju, siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą ir priverstinį pardavimą mažesnėmis kainomis, palyginimas pagal produktų rūšis teisingai atskleidė importo iš Maroko ir Sąjungos pramonės pardavimo konkurenciją pagal kainas ir apimtį. Kaip nurodyta ACEA pastabose, ACEA paaiškino, kad pagal konkursų taisykles sudaromose sutartyse nurodomas apytikslis ratų, kurie bus tiekiami, skaičius, o dėl tikslaus kiekio paprastai susitariama likus kelioms savaitėms iki pristatymo, ir taip pat kad konkretaus automobilio modelio sėkmė, taigi ir RRA gamybos apimtis, priklauso nuo vartotojų. Kartu su kiekvienu automobilio modeliu gali būti siūlomi kelių rūšių RRA, o automobilių gamintojai negali numatyti, kokia bus visa kiekvienos rūšies RRA pardavimo apimtis per visą to automobilio modelio gamybos laikotarpį. NET jeigu Komisija poveikį kainoms būtų vertinusi konkursų pasiūlymų lygmeniu, ji pažymėjo, kad gauti su pasiūlymais susiję duomenys buvo neišsamūs, nes juos pateikė tik du bendradarbiaujantys naudotojai ir nebuvo galima jų visiškai sutikrinti su Sąjungos pramonės pateiktais duomenimis. Be to, vienas didžiausių naudotojų nebendradarbiavo atliekant šį tyrimą, o jo vardu ACEA pateiktų dalinių duomenų nebuvo galima sutikrinti. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(115)

Komisija panašų argumentą išnagrinėjo 192 konstatuojamojoje dalyje, kurioje nagrinėjami priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skaičiavimai. Iš tikrųjų atskirų konkursų duomenų parinkimas negali pakeisti Komisijos analizės, nes ši analizė buvo atlikta remiantis išsamiais duomenimis, t. y. pardavimo sandorių sąrašu ir kainų palyginimu pagal rūšis, kuriuos pateikė atrinkti Sąjungos ir eksportuojantys gamintojai. Šiame sąraše buvo pateiktos faktinės per tiriamąjį laikotarpį parduoto kiekio ir išrašytose sąskaitose faktūrose nurodyto kiekio vertės, kurios, kaip paaiškinta 136 konstatuojamojoje dalyje, dažnai galiausiai skiriasi nuo konkurso sąlygose nurodytų verčių. Skirtingai nei minėtu atveju, faktiniuose pardavimo duomenyse atsižvelgiama į nuolaidas ir lengvatas, kurios gali būti atidedamos arba ne ir kurios buvo faktiškai pritaikytos ir susijusios su tiriamuoju laikotarpiu. Todėl konkursų duomenimis grindžiama analizė tiksliai neatspindėtų konkurencijos RRA rinkoje sąlygų. Be to, ACEA neprieštaravo dėl išvados, kad Maroke gaminamų RRA pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės ir pagrindinė naudojimo paskirtis yra tokios pačios, kaip ir Sąjungos pramonės gaminamų RRA. Taigi, skirtingai nei konkursų duomenimis grindžiamos analizės atveju, siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą ir priverstinį pardavimą mažesnėmis kainomis, palyginimas pagal produktų rūšis teisingai atskleidė importo iš Maroko ir Sąjungos pramonės pardavimo konkurenciją pagal kainas ir apimtį. Kaip nurodyta ACEA pastabose, ACEA paaiškino, kad pagal konkursų taisykles sudaromose sutartyse nurodomas apytikslis ratų, kurie bus tiekiami, skaičius, o dėl tikslaus kiekio paprastai susitariama likus kelioms savaitėms iki pristatymo, ir taip pat kad konkretaus automobilio modelio sėkmė, taigi ir RRA gamybos apimtis, priklauso nuo vartotojų. Kartu su kiekvienu automobilio modeliu gali būti siūlomi kelių rūšių RRA, o automobilių gamintojai negali numatyti, kokia bus visa kiekvienos rūšies RRA pardavimo apimtis per visą to automobilio modelio gamybos laikotarpį. NET jeigu Komisija poveikį kainoms būtų vertinusi konkursų pasiūlymų lygmeniu, ji pažymėjo, kad gauti su pasiūlymais susiję duomenys buvo neišsamūs, nes juos pateikė tik du bendradarbiaujantys naudotojai ir nebuvo galima jų visiškai sutikrinti su Sąjungos pramonės pateiktais duomenimis. Be to, vienas didžiausių naudotojų nebendradarbiavo atliekant šį tyrimą, o jo vardu ACEA pateiktų dalinių duomenų nebuvo galima sutikrinti. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (116) | Atskleidus pirminius faktus ACEA teigė, kad tų pačių specifikacijų RRA negalima pakeisti, nes kiekvienas RRA gaminamas pagal automobilio gamintojo užsakymą konkrečiam automobilio modeliui. Jų modelius, savybes ir apdailą nustato pirkėjas. Kiekvienas ratas gaminamas tik jį užsakiusiam automobilių gamintojui: skirtingiems automobilių gamintojams skirtų RRA negalima pakeisti kitais. |
| --- | --- |

(116)

Atskleidus pirminius faktus ACEA teigė, kad tų pačių specifikacijų RRA negalima pakeisti, nes kiekvienas RRA gaminamas pagal automobilio gamintojo užsakymą konkrečiam automobilio modeliui. Jų modelius, savybes ir apdailą nustato pirkėjas. Kiekvienas ratas gaminamas tik jį užsakiusiam automobilių gamintojui: skirtingiems automobilių gamintojams skirtų RRA negalima pakeisti kitais.

| (117) | Komisija laikėsi nuomonės, kad visų Sąjungos pramonės, Maroko arba kitų trečiųjų šalių kilmės RRA pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės yra tokios pačios, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. Kaip nustatyta tyrimo metu ir kaip ACEA paaiškino po galutinio faktų atskleidimo, visi sertifikuoti gamintojai gali konkuruoti ir automobilių gamintojams tiekti tos pačios rūšies ratus. Pavyzdžiui, viename ACEA pateiktame dokumente nurodyta, kad keli sertifikuoti Sąjungoje, Maroke, Turkijoje ir kitose trečiosiose šalyse įsikūrę gamintojai konkuravo dėl tos pačios rūšies RRA. Prireikus tam tikro modelio automobiliuose galima montuoti įvairių rūšių ratus, o ne tik pirkimo dokumentuose nurodytus RRA. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(117)

Komisija laikėsi nuomonės, kad visų Sąjungos pramonės, Maroko arba kitų trečiųjų šalių kilmės RRA pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės yra tokios pačios, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. Kaip nustatyta tyrimo metu ir kaip ACEA paaiškino po galutinio faktų atskleidimo, visi sertifikuoti gamintojai gali konkuruoti ir automobilių gamintojams tiekti tos pačios rūšies ratus. Pavyzdžiui, viename ACEA pateiktame dokumente nurodyta, kad keli sertifikuoti Sąjungoje, Maroke, Turkijoje ir kitose trečiosiose šalyse įsikūrę gamintojai konkuravo dėl tos pačios rūšies RRA. Prireikus tam tikro modelio automobiliuose galima montuoti įvairių rūšių ratus, o ne tik pirkimo dokumentuose nurodytus RRA. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (118) | Atskleidus galutinius faktus ACEA pakartojo savo tvirtinimą, kad skirtingų rūšių ratų negalima pakeisti kitais, nes tyrimo objektas yra PĮG ratai, o pagal PĮG apibrėžtį tokie ratai gaminami konkrečiam automobilių prekės ženklui ir jiems priskiriami konkretūs prekių ženklai, saugomi intelektinės nuosavybės teisėmis. RRA yra neatskiriama bendros automobilio išvaizdos ir dizaino dalis ir jie turi būti priderinami kiekvieno konkretaus modelio automobilių atveju. |
| --- | --- |

(118)

Atskleidus galutinius faktus ACEA pakartojo savo tvirtinimą, kad skirtingų rūšių ratų negalima pakeisti kitais, nes tyrimo objektas yra PĮG ratai, o pagal PĮG apibrėžtį tokie ratai gaminami konkrečiam automobilių prekės ženklui ir jiems priskiriami konkretūs prekių ženklai, saugomi intelektinės nuosavybės teisėmis. RRA yra neatskiriama bendros automobilio išvaizdos ir dizaino dalis ir jie turi būti priderinami kiekvieno konkretaus modelio automobilių atveju.

| (119) | ACEA taip pat tvirtino, kad Komisija neturėjo įrodymų, jog tam tikro modelio automobiliuose galima montuoti įvairių rūšių ratus, o ne tik pirkimo dokumentuose nurodytus RRA. RRA yra neatskiriama bendros automobilio išvaizdos ir dizaino dalis ir jie turi būti priderinami kiekvieno konkretaus modelio automobilių atveju. Pakeitę RRA ne PĮG dalimis vartotojai paprastai netenka garantijos. Savo tvirtinimą dėl garantijos ACEA pagrindė dviem dviejų automobilių gamintojų išduotais dokumentais. |
| --- | --- |

(119)

ACEA taip pat tvirtino, kad Komisija neturėjo įrodymų, jog tam tikro modelio automobiliuose galima montuoti įvairių rūšių ratus, o ne tik pirkimo dokumentuose nurodytus RRA. RRA yra neatskiriama bendros automobilio išvaizdos ir dizaino dalis ir jie turi būti priderinami kiekvieno konkretaus modelio automobilių atveju. Pakeitę RRA ne PĮG dalimis vartotojai paprastai netenka garantijos. Savo tvirtinimą dėl garantijos ACEA pagrindė dviem dviejų automobilių gamintojų išduotais dokumentais.

| (120) | Komisija pastebėjo, kad ACEA netvirtino ir nepateikė papildomų įrodymų dėl to, jog visų RRA – Sąjungos pramonės, Maroko arba kitų trečiųjų šalių kilmės – pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės nėra tokios pačios, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. Komisija taip pat laikėsi nuomonės, kad nors gali būti tam tikrų techninių apribojimų, dėl kurių visų modelių automobiliuose nebūtų galima montuoti visų rūšių ratų, skirtingų modelių automobiliuose naudojamus RRA galima tam tikru mastu pakeisti vienus kitais. Pavyzdžiui, automobilių gamintojas gali nuspręsti atnaujinti automobilio modelį, pakeisdamas išorines automobilio dalis, ir šie pakeitimai gali būti susiję ir su RRA konstrukcijos modeliu. Tačiau dauguma automobilio platformos techninių specifikacijų išlieka identiškos. Taigi, prireikus automobilių gamintojas tokiame automobilyje gali montuoti senesnio modelio konstrukcijos RRA. Todėl baigę gaminti tam tikro modelio RRA gamintojai daugelį metų privalo savo patalpose laikyti senesnių modelių formas. Tai patvirtino atrinkti Sąjungos gamintojai, kuriems po konkursų buvo suteikta galimybė tiekti RRA, skirtus tam tikro modelio automobiliams, o vėliau ir tiems patiems pakeisto modelio automobiliams. |
| --- | --- |

(120)

Komisija pastebėjo, kad ACEA netvirtino ir nepateikė papildomų įrodymų dėl to, jog visų RRA – Sąjungos pramonės, Maroko arba kitų trečiųjų šalių kilmės – pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės nėra tokios pačios, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. Komisija taip pat laikėsi nuomonės, kad nors gali būti tam tikrų techninių apribojimų, dėl kurių visų modelių automobiliuose nebūtų galima montuoti visų rūšių ratų, skirtingų modelių automobiliuose naudojamus RRA galima tam tikru mastu pakeisti vienus kitais. Pavyzdžiui, automobilių gamintojas gali nuspręsti atnaujinti automobilio modelį, pakeisdamas išorines automobilio dalis, ir šie pakeitimai gali būti susiję ir su RRA konstrukcijos modeliu. Tačiau dauguma automobilio platformos techninių specifikacijų išlieka identiškos. Taigi, prireikus automobilių gamintojas tokiame automobilyje gali montuoti senesnio modelio konstrukcijos RRA. Todėl baigę gaminti tam tikro modelio RRA gamintojai daugelį metų privalo savo patalpose laikyti senesnių modelių formas. Tai patvirtino atrinkti Sąjungos gamintojai, kuriems po konkursų buvo suteikta galimybė tiekti RRA, skirtus tam tikro modelio automobiliams, o vėliau ir tiems patiems pakeisto modelio automobiliams.

| (121) | Kalbant apie tvirtinimą dėl garantijos, Komisija pirmiausia pažymėjo, kad viename iš pateiktų atsakomybės dėl garantijos ribojimo pareiškimų nebuvo numatyta jokių reikalavimų dėl to, kokių rūšių ratai turėtų būti naudojami. Antra, pateikti įrodymai buvo susiję tik su garantiniu laikotarpiu, o ne su visu automobilio eksploatavimo laikotarpiu. Trečia, atsižvelgiant į tai, kad egzistuoja ir antrinės RRA pardavimo rinkos kanalas, buvo padaryta išvada, kad reikalavimas atliekant remontą naudoti PĮG dalis pasibaigus garantiniam laikotarpiui nebuvo nuolat taikomas ir kad tai daryti buvo techniškai ir teisiškai leidžiama. Galiausiai vienas iš dviejų ACEA pateiktų dokumentų buvo susijęs su JAV rinka, o kito dokumento atveju nebuvo galima nustatyti ar jis buvo susijęs su Sąjungos rinka. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(121)

Kalbant apie tvirtinimą dėl garantijos, Komisija pirmiausia pažymėjo, kad viename iš pateiktų atsakomybės dėl garantijos ribojimo pareiškimų nebuvo numatyta jokių reikalavimų dėl to, kokių rūšių ratai turėtų būti naudojami. Antra, pateikti įrodymai buvo susiję tik su garantiniu laikotarpiu, o ne su visu automobilio eksploatavimo laikotarpiu. Trečia, atsižvelgiant į tai, kad egzistuoja ir antrinės RRA pardavimo rinkos kanalas, buvo padaryta išvada, kad reikalavimas atliekant remontą naudoti PĮG dalis pasibaigus garantiniam laikotarpiui nebuvo nuolat taikomas ir kad tai daryti buvo techniškai ir teisiškai leidžiama. Galiausiai vienas iš dviejų ACEA pateiktų dokumentų buvo susijęs su JAV rinka, o kito dokumento atveju nebuvo galima nustatyti ar jis buvo susijęs su Sąjungos rinka. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (122) | Atskleidus galutinius faktus ACEA tvirtino, kad produkto rūšies specifikacijose (t. y. naudojant vadinamąjį gaminio kontrolės numerį (PKN)) nebuvo nurodomos visos konkretaus RRA projekto ypatybės ir visi konkretaus pasiūlymo finansiniai aspektai. Dėl to naudojant gaminio kontrolės numerį nebuvo užtikrinamas vertinamų ratų palyginamumas ir taip buvo sumažinamas atitinkamos produktų apimties ir kainos analizės tikslumas. |
| --- | --- |

(122)

Atskleidus galutinius faktus ACEA tvirtino, kad produkto rūšies specifikacijose (t. y. naudojant vadinamąjį gaminio kontrolės numerį (PKN)) nebuvo nurodomos visos konkretaus RRA projekto ypatybės ir visi konkretaus pasiūlymo finansiniai aspektai. Dėl to naudojant gaminio kontrolės numerį nebuvo užtikrinamas vertinamų ratų palyginamumas ir taip buvo sumažinamas atitinkamos produktų apimties ir kainos analizės tikslumas.

| (123) | Komisija laikėsi nuomonės, kad gaminio kontrolės numerio apibrėžtis atspindi pagrindines RRA savybes: gamybos procesą (standartiniai nenaudojant srauto formavimo lieti ratai, srauto formavimo būdu gaminami ratai, kaltiniai arba dviejų ar trijų dalių ratai), skersmenį ir svorį, ar ratai termiškai apdoroti, apdailą, ar naudojamos įdėtinės detalės, ar ratai su padangomis. Tyrimo metu nė viena iš bendradarbiaujančių šalių nepateikė pastabų dėl gaminio kontrolės numerio apibrėžties. ACEA nepaaiškino, kurią papildomą savybę reikėtų įtraukti. Be to, kaip nurodyta 115 konstatuojamojoje dalyje, Komisija padarė išvadą, kad konkursų duomenys neapėmė informacijos, kuri buvo reikalinga importo dempingo kaina poveikiui kainai ir apimčiai nustatyti. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(123)

Komisija laikėsi nuomonės, kad gaminio kontrolės numerio apibrėžtis atspindi pagrindines RRA savybes: gamybos procesą (standartiniai nenaudojant srauto formavimo lieti ratai, srauto formavimo būdu gaminami ratai, kaltiniai arba dviejų ar trijų dalių ratai), skersmenį ir svorį, ar ratai termiškai apdoroti, apdailą, ar naudojamos įdėtinės detalės, ar ratai su padangomis. Tyrimo metu nė viena iš bendradarbiaujančių šalių nepateikė pastabų dėl gaminio kontrolės numerio apibrėžties. ACEA nepaaiškino, kurią papildomą savybę reikėtų įtraukti. Be to, kaip nurodyta 115 konstatuojamojoje dalyje, Komisija padarė išvadą, kad konkursų duomenys neapėmė informacijos, kuri buvo reikalinga importo dempingo kaina poveikiui kainai ir apimčiai nustatyti. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (124) | Atskleidus galutinius faktus ACEA tvirtino, kad nekonfidencialioje byloje ir galutinių faktų atskleidimo dokumente nebuvo nustatyta, kad buvo vykdomas didelis priverstinis kainų mažinimas ir kainų smukdymas. Komisija pažymėjo, kad laikinojo reglamento 90 ir 91 konstatuojamosiose dalyse buvo aprašyta Komisijos atlikta priverstinio kainų mažinimo analizė ir kiekybinis vertinimas bei pateiktos išvados dėl kainų smukdymo. Be to, bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams buvo atskleista išsami su priverstinio kainų mažinimo apskaičiavimu susijusi informacija ir jie galėjo pateikti pastabų dėl to apskaičiavimo tikslumo. Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė. |
| --- | --- |

(124)

Atskleidus galutinius faktus ACEA tvirtino, kad nekonfidencialioje byloje ir galutinių faktų atskleidimo dokumente nebuvo nustatyta, kad buvo vykdomas didelis priverstinis kainų mažinimas ir kainų smukdymas. Komisija pažymėjo, kad laikinojo reglamento 90 ir 91 konstatuojamosiose dalyse buvo aprašyta Komisijos atlikta priverstinio kainų mažinimo analizė ir kiekybinis vertinimas bei pateiktos išvados dėl kainų smukdymo. Be to, bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams buvo atskleista išsami su priverstinio kainų mažinimo apskaičiavimu susijusi informacija ir jie galėjo pateikti pastabų dėl to apskaičiavimo tikslumo. Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė.

| (125) | Kadangi kitų tvirtinimų dėl priverstinio kainų mažinimo ir poveikio kainoms negauta, buvo patvirtintos laikinojo reglamento 87–91 konstatuojamosios dalys. |
| --- | --- |

(125)

Kadangi kitų tvirtinimų dėl priverstinio kainų mažinimo ir poveikio kainoms negauta, buvo patvirtintos laikinojo reglamento 87–91 konstatuojamosios dalys.

4.4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

4.4.1.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| (126) | Kadangi jokių pastabų negauta, Komisija patvirtino laikinojo reglamento 92–96 konstatuojamosiose dalyse išdėstytas išvadas. |
| --- | --- |

(126)

Kadangi jokių pastabų negauta, Komisija patvirtino laikinojo reglamento 92–96 konstatuojamosiose dalyse išdėstytas išvadas.

4.4.2.   Makroekonominiai rodikliai

Makroekonominiai rodikliai

4.4.2.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

| (127) | Kadangi jokių pastabų negauta, Komisija patvirtino laikinojo reglamento 97–99 konstatuojamosiose dalyse išdėstytas išvadas. |
| --- | --- |

(127)

Kadangi jokių pastabų negauta, Komisija patvirtino laikinojo reglamento 97–99 konstatuojamosiose dalyse išdėstytas išvadas.

4.4.2.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

| (128) | Kadangi jokių pastabų negauta, Komisija patvirtino laikinojo reglamento 100–102 konstatuojamosiose dalyse išdėstytas išvadas. |
| --- | --- |

(128)

Kadangi jokių pastabų negauta, Komisija patvirtino laikinojo reglamento 100–102 konstatuojamosiose dalyse išdėstytas išvadas.

4.4.2.3.   Užimtumas ir našumas

Užimtumas ir našumas

| (129) | Kadangi jokių pastabų negauta, Komisija patvirtino laikinojo reglamento 103 ir 104 konstatuojamosiose dalyse išdėstytas išvadas. |
| --- | --- |

(129)

Kadangi jokių pastabų negauta, Komisija patvirtino laikinojo reglamento 103 ir 104 konstatuojamosiose dalyse išdėstytas išvadas.

4.4.2.4.   Augimas

Augimas

| (130) | Kadangi jokių pastabų negauta, Komisija patvirtino laikinojo reglamento 105–107 konstatuojamosiose dalyse išdėstytas išvadas. |
| --- | --- |

(130)

Kadangi jokių pastabų negauta, Komisija patvirtino laikinojo reglamento 105–107 konstatuojamosiose dalyse išdėstytas išvadas.

4.4.2.5.   Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo

Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo

| (131) | Kadangi jokių pastabų negauta, Komisija patvirtino laikinojo reglamento 108–110 konstatuojamosiose dalyse išdėstytas išvadas. |
| --- | --- |

(131)

Kadangi jokių pastabų negauta, Komisija patvirtino laikinojo reglamento 108–110 konstatuojamosiose dalyse išdėstytas išvadas.

4.4.3.   Mikroekonominiai rodikliai

Mikroekonominiai rodikliai

4.4.3.1.   Kainos ir kainoms poveikį darantys veiksniai

Kainos ir kainoms poveikį darantys veiksniai

| (132) | Dėl laikinojo reglamento 113 konstatuojamosios dalies ACEA teigė, kad kainos tikrai turi tam tikrą reikšmę, tačiau renkantis RRA tiekėją taip pat svarbu atsižvelgti į kitus aspektus. Be to, ACEA tvirtino, kad buvo iš esmės klaidinga teigti, jog Sąjungos gamintojai kainas konkursų metu turi patys suderinti su Maroko gamintojų kainomis. |
| --- | --- |

(132)

Dėl laikinojo reglamento 113 konstatuojamosios dalies ACEA teigė, kad kainos tikrai turi tam tikrą reikšmę, tačiau renkantis RRA tiekėją taip pat svarbu atsižvelgti į kitus aspektus. Be to, ACEA tvirtino, kad buvo iš esmės klaidinga teigti, jog Sąjungos gamintojai kainas konkursų metu turi patys suderinti su Maroko gamintojų kainomis.

| (133) | Komisija pažymėjo, kad automobilių gamintojų ir RRA gamintojų derybinė galia yra nevienoda. Automobilių gamintojų yra nedaug, o jų skaičius dar labiau sumažėjo 2021 m. sausio mėn., kai buvo įsteigta grupė „Stellantis“. Automobilių gamintojų derybinę galią parodo pastebimos jiems palankios konkursų sąlygos. Pavyzdžiui, automobilių gamintojai negarantuoja reikiamo kiekio, kurį turės pateikti, taigi ir pagaminti, RRA gamintojai, ir nesuteikia galimybės projekto įgyvendinimo laikotarpiu padidinti pardavimo kainos (išskyrus indeksuojamas aliuminio sąnaudas). Dėl tokių sąlygų daromas neigiamas poveikis RRA gamintojams, nes jie negali optimizuoti gamyklų darbo krūvio ir taip pasiekti optimalios masto ekonomijos bei kuo labiau padidinti savo pelningumo. Palankesnę automobilių gamintojų padėtį sustiprina RRA rinkoje stebimi dėl įsteigtų Maroko gamintojų atsiradę pertekliniai pajėgumai, kaip paaiškinta 122 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(133)

Komisija pažymėjo, kad automobilių gamintojų ir RRA gamintojų derybinė galia yra nevienoda. Automobilių gamintojų yra nedaug, o jų skaičius dar labiau sumažėjo 2021 m. sausio mėn., kai buvo įsteigta grupė „Stellantis“. Automobilių gamintojų derybinę galią parodo pastebimos jiems palankios konkursų sąlygos. Pavyzdžiui, automobilių gamintojai negarantuoja reikiamo kiekio, kurį turės pateikti, taigi ir pagaminti, RRA gamintojai, ir nesuteikia galimybės projekto įgyvendinimo laikotarpiu padidinti pardavimo kainos (išskyrus indeksuojamas aliuminio sąnaudas). Dėl tokių sąlygų daromas neigiamas poveikis RRA gamintojams, nes jie negali optimizuoti gamyklų darbo krūvio ir taip pasiekti optimalios masto ekonomijos bei kuo labiau padidinti savo pelningumo. Palankesnę automobilių gamintojų padėtį sustiprina RRA rinkoje stebimi dėl įsteigtų Maroko gamintojų atsiradę pertekliniai pajėgumai, kaip paaiškinta 122 konstatuojamojoje dalyje.

| (134) | Be to, tyrimo metu Komisija iš automobilių gamintojų gavo informacijos, kad kaina buvo laikoma svarbiausiu kriterijumi. Naudotojas B paaiškino, kad pagrindinis kriterijus vis dar yra kaina ir kad gavus pasiūlymus vyksta derybų procesas, kuriame daugiausia dėmesio skiriama kainoms, o gamintojai gali pagerinti savo pasiūlymus. EUWA paaiškino, kad vykstant konkursams paprastai vyksta derybos dėl kainų, kurių metu suteikiama galimybė kainas pakoreguoti, ir jos gali būti tiek mažinamos, tiek didinamos. Naudotojas A panašiai paaiškino, kad kiti veiksniai, kaip antai kokybė, MTP ir tiekimo pajėgumai, RRA tiekėjų atveju yra labai panašūs, todėl kaina yra pagrindinis kriterijus, pagal kurį pasirenkamas RRA tiekėjas. Be to, klausymo, kuriame dalyvavo ACEA, metu nebendradarbiaujantis naudotojas savo pristatyme patvirtino, kad vyksta keli derybų su tiekėjais etapai, kurių metu tikrinami jų techniniai pajėgumai, kokybės reitingas, logistika, gamybos pajėgumai ir kt., tačiau, svarbiausia, gamintojai turi pateikti pačius konkurencingiausius savo kainų pasiūlymus. Be to, kaip nustatyta laikinojo reglamento 90 ir 91 konstatuojamosiose dalyse, Sąjungos pramonė negalėjo padidinti savo kainų, nepaisant sąnaudų padidėjimo, susijusio su dideliu priverstiniu kainų mažinimu ir kainų smukdymu, o tai rodo, kad Maroko eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu darė spaudimą Sąjungos gamintojų kainoms. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(134)

Be to, tyrimo metu Komisija iš automobilių gamintojų gavo informacijos, kad kaina buvo laikoma svarbiausiu kriterijumi. Naudotojas B paaiškino, kad pagrindinis kriterijus vis dar yra kaina ir kad gavus pasiūlymus vyksta derybų procesas, kuriame daugiausia dėmesio skiriama kainoms, o gamintojai gali pagerinti savo pasiūlymus. EUWA paaiškino, kad vykstant konkursams paprastai vyksta derybos dėl kainų, kurių metu suteikiama galimybė kainas pakoreguoti, ir jos gali būti tiek mažinamos, tiek didinamos. Naudotojas A panašiai paaiškino, kad kiti veiksniai, kaip antai kokybė, MTP ir tiekimo pajėgumai, RRA tiekėjų atveju yra labai panašūs, todėl kaina yra pagrindinis kriterijus, pagal kurį pasirenkamas RRA tiekėjas. Be to, klausymo, kuriame dalyvavo ACEA, metu nebendradarbiaujantis naudotojas savo pristatyme patvirtino, kad vyksta keli derybų su tiekėjais etapai, kurių metu tikrinami jų techniniai pajėgumai, kokybės reitingas, logistika, gamybos pajėgumai ir kt., tačiau, svarbiausia, gamintojai turi pateikti pačius konkurencingiausius savo kainų pasiūlymus. Be to, kaip nustatyta laikinojo reglamento 90 ir 91 konstatuojamosiose dalyse, Sąjungos pramonė negalėjo padidinti savo kainų, nepaisant sąnaudų padidėjimo, susijusio su dideliu priverstiniu kainų mažinimu ir kainų smukdymu, o tai rodo, kad Maroko eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu darė spaudimą Sąjungos gamintojų kainoms. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (135) | ACEA tvirtino, kad laikinajame reglamente klaidingai teigiama, kad dėl sutarčių kasmet deramasi iš naujo ir kad Sąjungos RRA gamintojai gali šiek tiek padidinti savo kainas, kad būtų atsižvelgiama į padidėjusias žaliavų kainas. ACEA paaiškino, kad kainodaros mechanizmas pagal RRA pirkimo sutartis buvo grindžiamas formule, pagal kurią kintamasis elementas buvo tik aliuminio liejinių sąnaudų raida. Taigi pardavimo sąskaitose faktūrose atspindimos ne rinkos, o sutarčių sąlygos. |
| --- | --- |

(135)

ACEA tvirtino, kad laikinajame reglamente klaidingai teigiama, kad dėl sutarčių kasmet deramasi iš naujo ir kad Sąjungos RRA gamintojai gali šiek tiek padidinti savo kainas, kad būtų atsižvelgiama į padidėjusias žaliavų kainas. ACEA paaiškino, kad kainodaros mechanizmas pagal RRA pirkimo sutartis buvo grindžiamas formule, pagal kurią kintamasis elementas buvo tik aliuminio liejinių sąnaudų raida. Taigi pardavimo sąskaitose faktūrose atspindimos ne rinkos, o sutarčių sąlygos.

| (136) | Komisija patvirtino, kad paprastai sutartyse nebūdavo numatoma galimybė projekto įgyvendinimo laikotarpiu padidinti kainų siekiant padengti sąnaudas, išskyrus aliuminio liejinių sąnaudas, ir padidinti tiekėjo pelningumą. Laikinojo reglamento 113 konstatuojamojoje dalyje Komisija neginčijo, kad RRA gamintojai gali padidinti savo pardavimo kainas projekto įgyvendinimo laikotarpiu, bet paaiškino, kad RRA gamintojai negalėjo padidinti savo kainų derėdamiesi per naujus konkursus tiriamuoju laikotarpiu. Be to, Komisija iš naudotojų ir Sąjungos gamintojų surinko įrodymus, kuriuos įvertinusi nustatė, kad automobilių gamintojai projekto įgyvendinimo laikotarpiu derėdavosi dėl įvairių rūšių nuolaidų ir lengvatų, kaip antai dėl nuolaidų, apskaičiuojamų atsižvelgiant į bendrą metinę apyvartą ir kt. Todėl netikslinga teigti, kad kainos fiksuojamos visam projekto įgyvendinimo laikotarpiui (išskyrus aliuminio indeksavimo atveju). Priešingai, kainos dėl aliuminio indeksavimo galėjo būti skirtingos, tačiau jos negalėjo būti toliau didinamos siekiant atsižvelgti į kitas sąnaudas, kaip antai darbo, energijos, žaliavų sąnaudas arba pridėtines išlaidas. Be to, faktinės pardavimo kainos visu projekto įgyvendinimo laikotarpiu dėl įvairių taikomų nuolaidų ir lengvatų gali dar labiau sumažėti. Nustatyta, kad vienam naudotojui RRA gamintojų suteiktų nuolaidų arba lengvatų suma yra didelė. Todėl kainos nustatomos ne tik remiantis pradine sutartimi. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(136)

Komisija patvirtino, kad paprastai sutartyse nebūdavo numatoma galimybė projekto įgyvendinimo laikotarpiu padidinti kainų siekiant padengti sąnaudas, išskyrus aliuminio liejinių sąnaudas, ir padidinti tiekėjo pelningumą. Laikinojo reglamento 113 konstatuojamojoje dalyje Komisija neginčijo, kad RRA gamintojai gali padidinti savo pardavimo kainas projekto įgyvendinimo laikotarpiu, bet paaiškino, kad RRA gamintojai negalėjo padidinti savo kainų derėdamiesi per naujus konkursus tiriamuoju laikotarpiu. Be to, Komisija iš naudotojų ir Sąjungos gamintojų surinko įrodymus, kuriuos įvertinusi nustatė, kad automobilių gamintojai projekto įgyvendinimo laikotarpiu derėdavosi dėl įvairių rūšių nuolaidų ir lengvatų, kaip antai dėl nuolaidų, apskaičiuojamų atsižvelgiant į bendrą metinę apyvartą ir kt. Todėl netikslinga teigti, kad kainos fiksuojamos visam projekto įgyvendinimo laikotarpiui (išskyrus aliuminio indeksavimo atveju). Priešingai, kainos dėl aliuminio indeksavimo galėjo būti skirtingos, tačiau jos negalėjo būti toliau didinamos siekiant atsižvelgti į kitas sąnaudas, kaip antai darbo, energijos, žaliavų sąnaudas arba pridėtines išlaidas. Be to, faktinės pardavimo kainos visu projekto įgyvendinimo laikotarpiu dėl įvairių taikomų nuolaidų ir lengvatų gali dar labiau sumažėti. Nustatyta, kad vienam naudotojui RRA gamintojų suteiktų nuolaidų arba lengvatų suma yra didelė. Todėl kainos nustatomos ne tik remiantis pradine sutartimi. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (137) | Atskleidus galutinius faktus ACEA pakartojo savo tvirtinimą, kad kainos buvo nustatomos tik remiantis pradine sutartimi, nes sutartyje buvo nustatomos našumo nuolaidos, o šios nuolaidos buvo suteikiamos tik pagal sutartinius susitarimus. Be to, ACEA tvirtino, kad Komisija byloje neturėjo tiesioginių įrodymų, kuriais vadovaudamasi ji būtų galėjusi patvirtinanti, kad kainos buvo nustatomos ne tik pradinėje sutartyje. Galiausiai ACEA tvirtino, kad šių išvadų nebuvo galima patvirtinti naudojant iš naudotojų surinktus įrodymus ir kad visų pirma pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje minėti įrodymai buvo susiję su trečiosios šalies tiekėjo išduotu kreditiniu dokumentu trečiosios šalies kilmės ratams, neturėjusiu tikro pagrindo. |
| --- | --- |

(137)

Atskleidus galutinius faktus ACEA pakartojo savo tvirtinimą, kad kainos buvo nustatomos tik remiantis pradine sutartimi, nes sutartyje buvo nustatomos našumo nuolaidos, o šios nuolaidos buvo suteikiamos tik pagal sutartinius susitarimus. Be to, ACEA tvirtino, kad Komisija byloje neturėjo tiesioginių įrodymų, kuriais vadovaudamasi ji būtų galėjusi patvirtinanti, kad kainos buvo nustatomos ne tik pradinėje sutartyje. Galiausiai ACEA tvirtino, kad šių išvadų nebuvo galima patvirtinti naudojant iš naudotojų surinktus įrodymus ir kad visų pirma pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje minėti įrodymai buvo susiję su trečiosios šalies tiekėjo išduotu kreditiniu dokumentu trečiosios šalies kilmės ratams, neturėjusiu tikro pagrindo.

| (138) | Pirma, Komisija pažymėjo, kad nė vienas iš atrinktų Sąjungos gamintojų ar bendradarbiaujančių naudotojų nepateikė pastabų dėl galutinio faktų atskleidimo ir nepareiškė abejonių dėl 136 konstatuojamojoje dalyje aprašyto vertinimo, kuris buvo grindžiamas iš jų surinktais patikrintais įrodymais. |
| --- | --- |

(138)

Pirma, Komisija pažymėjo, kad nė vienas iš atrinktų Sąjungos gamintojų ar bendradarbiaujančių naudotojų nepateikė pastabų dėl galutinio faktų atskleidimo ir nepareiškė abejonių dėl 136 konstatuojamojoje dalyje aprašyto vertinimo, kuris buvo grindžiamas iš jų surinktais patikrintais įrodymais.

| (139) | Antra, remdamasi ACEA pateiktomis pastabomis ir dokumentais, Komisija pažymėjo, kad ACEA savo pastabose nurodė konfidencialias bendradarbiaujančių naudotojų, ACEA nario tikrinimo ataskaitas, taigi ir įrodymus, surinktus šių naudotojų patalpose vykusių tikrinamųjų vizitų metu. Tai buvo akivaizdu iš įvairių ACEA nuorodų pastabose į konfidencialias atitinkamų naudotojų tikrinimo ataskaitas. Visų pirma Komisija paminėjo apskaitos žurnalus, gautus iš naudotojo B sistemos, kuriuose buvo galima peržiūrėti įvairių rūšių lengvatų/nuolaidų sąrašą. Tikrinamojo vizito metu naudotojas B paaiškino, kad kainos buvo mažinamos atimant atitinkamas sumas tiesiogiai iš pardavimo kainos. Todėl bet kokios kitos į apskaitą įtrauktos lengvatos/nuolaidos turėtų būti laikomos papildomomis lengvatomis/nuolaidomis. |
| --- | --- |

(139)

Antra, remdamasi ACEA pateiktomis pastabomis ir dokumentais, Komisija pažymėjo, kad ACEA savo pastabose nurodė konfidencialias bendradarbiaujančių naudotojų, ACEA nario tikrinimo ataskaitas, taigi ir įrodymus, surinktus šių naudotojų patalpose vykusių tikrinamųjų vizitų metu. Tai buvo akivaizdu iš įvairių ACEA nuorodų pastabose į konfidencialias atitinkamų naudotojų tikrinimo ataskaitas. Visų pirma Komisija paminėjo apskaitos žurnalus, gautus iš naudotojo B sistemos, kuriuose buvo galima peržiūrėti įvairių rūšių lengvatų/nuolaidų sąrašą. Tikrinamojo vizito metu naudotojas B paaiškino, kad kainos buvo mažinamos atimant atitinkamas sumas tiesiogiai iš pardavimo kainos. Todėl bet kokios kitos į apskaitą įtrauktos lengvatos/nuolaidos turėtų būti laikomos papildomomis lengvatomis/nuolaidomis.

| (140) | Be to, Komisija iš atrinktų Sąjungos gamintojų surinko įrodymų, patvirtinančių, kad naudotojai prašė įvairių lengvatų/nuolaidų, pvz., kasmet sutaupomų kiekių ir pan. Komisija nusprendė, kad išsamesnės informacijos atskleisti negalima, nes informacija, surinkta iš naudotojų ir iš Sąjungos pramonės, buvo susijusi su konkrečiais atskirais sandoriais, kurių duomenų negalima apibendrinti, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 19 straipsnio 2 dalyje. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(140)

Be to, Komisija iš atrinktų Sąjungos gamintojų surinko įrodymų, patvirtinančių, kad naudotojai prašė įvairių lengvatų/nuolaidų, pvz., kasmet sutaupomų kiekių ir pan. Komisija nusprendė, kad išsamesnės informacijos atskleisti negalima, nes informacija, surinkta iš naudotojų ir iš Sąjungos pramonės, buvo susijusi su konkrečiais atskirais sandoriais, kurių duomenų negalima apibendrinti, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 19 straipsnio 2 dalyje. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (141) | Atskleidus galutinius faktus ACEA tvirtino, kad buvo pateikta pakankamai įrodymų, patvirtinančių, kad produktų kiekiai RRA tiekėjams buvo paskirstomi konkursų metu ir kad jokie kiti tiekiami kiekiai nebuvo paskirstomi ne konkursų metu. Bet kuriuo atveju, šalies teigimu, byloje (ir apskritai) nėra jokių įrodymų, kad laimėjus konkursą ir vykdant po jo sudarytą sutartį Sąjungos gamintojui priskirti kiekiai buvo perskirstomi Maroko tiekėjo naudai. ACEA tvirtino, kad atliekant patikrinimą vieno bendradarbiaujančio naudotojo patalpose buvo pateikti įrodymai, rodantys, kad tiekiamas kiekis, dėl kurio buvo susitarta sutartyje, pasirašytoje po konkurso, paprastai buvo geras rodiklis, kurį vertinant buvo galima numatyti, koks faktinis kiekis bus tiekiamas ateityje. |
| --- | --- |

(141)

Atskleidus galutinius faktus ACEA tvirtino, kad buvo pateikta pakankamai įrodymų, patvirtinančių, kad produktų kiekiai RRA tiekėjams buvo paskirstomi konkursų metu ir kad jokie kiti tiekiami kiekiai nebuvo paskirstomi ne konkursų metu. Bet kuriuo atveju, šalies teigimu, byloje (ir apskritai) nėra jokių įrodymų, kad laimėjus konkursą ir vykdant po jo sudarytą sutartį Sąjungos gamintojui priskirti kiekiai buvo perskirstomi Maroko tiekėjo naudai. ACEA tvirtino, kad atliekant patikrinimą vieno bendradarbiaujančio naudotojo patalpose buvo pateikti įrodymai, rodantys, kad tiekiamas kiekis, dėl kurio buvo susitarta sutartyje, pasirašytoje po konkurso, paprastai buvo geras rodiklis, kurį vertinant buvo galima numatyti, koks faktinis kiekis bus tiekiamas ateityje.

| (142) | Komisija nusprendė, kad ACEA patvirtino 157 konstatuojamojoje dalyje aprašytas išvadas, jog šiems gamintojams nesuteikiamos garantijos dėl kiekio, kuris galiausiai jiems bus paskirtas. Kaip savo pastabose nurodė ACEA ir remiantis naudotojo A patikrinimo ataskaita, „tiekėjai pasiūlo kiekį: šie kiekiai nėra garantuojami, bet tiekėjams suteikiama galimybė numatyti kiekius, kuriuos jie galėtų pasiūlyti. Jeigu pasibaigus projektui (kelerius metus) šie kiekiai būna gerokai mažesni, nei tikėtasi, tiekėjams gali būti mokama kompensacija už neamortizuotą įrangos dalį“. Nors siūlomas kiekis buvo nurodomas, tipinėje sutartyje nebuvo nurodoma tiksli pristatymo data ir planuojama pardavimo apimtis. ACEA savo pastabose nurodė, kad „dėl tikslaus ratų, kurie bus tiekiami, skaičiaus paprastai susitariama per 4–8 savaites iki pristatymo į surinkimo liniją“. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(142)

Komisija nusprendė, kad ACEA patvirtino 157 konstatuojamojoje dalyje aprašytas išvadas, jog šiems gamintojams nesuteikiamos garantijos dėl kiekio, kuris galiausiai jiems bus paskirtas. Kaip savo pastabose nurodė ACEA ir remiantis naudotojo A patikrinimo ataskaita, „tiekėjai pasiūlo kiekį: šie kiekiai nėra garantuojami, bet tiekėjams suteikiama galimybė numatyti kiekius, kuriuos jie galėtų pasiūlyti. Jeigu pasibaigus projektui (kelerius metus) šie kiekiai būna gerokai mažesni, nei tikėtasi, tiekėjams gali būti mokama kompensacija už neamortizuotą įrangos dalį“. Nors siūlomas kiekis buvo nurodomas, tipinėje sutartyje nebuvo nurodoma tiksli pristatymo data ir planuojama pardavimo apimtis. ACEA savo pastabose nurodė, kad „dėl tikslaus ratų, kurie bus tiekiami, skaičiaus paprastai susitariama per 4–8 savaites iki pristatymo į surinkimo liniją“. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (143) | Atskleidus galutinius faktus ACEA tvirtino, kad, kaip pripažino EUWA, labiau paplitusi praktika buvo tokia, kad konkursą dėl konkretaus RRA projekto laimi vienas tiekėjas, o ne du arba daugiau tiekėjų. Remiantis trijų ACEA narių (nebendradarbiaujančio naudotojo ir dviejų bendradarbiaujančių naudotojų) tiriamuoju laikotarpiu surengtais konkursais, atvejų, kai sutartys buvo vienu metu sudarytos su dviem tiekėjams, buvo nedaug. Daugiausia sutarčių buvo sudaryta tik su vienu tiekėju, todėl tiekėjas gavo ir informaciją, susijusią su apytiksliu konkurse nurodytu kiekiu. Sudarius sutartį su vienu tiekėju, galimybių perskirstyti tiekiamus produktus kitam tiekėjui nenumatoma. |
| --- | --- |

(143)

Atskleidus galutinius faktus ACEA tvirtino, kad, kaip pripažino EUWA, labiau paplitusi praktika buvo tokia, kad konkursą dėl konkretaus RRA projekto laimi vienas tiekėjas, o ne du arba daugiau tiekėjų. Remiantis trijų ACEA narių (nebendradarbiaujančio naudotojo ir dviejų bendradarbiaujančių naudotojų) tiriamuoju laikotarpiu surengtais konkursais, atvejų, kai sutartys buvo vienu metu sudarytos su dviem tiekėjams, buvo nedaug. Daugiausia sutarčių buvo sudaryta tik su vienu tiekėju, todėl tiekėjas gavo ir informaciją, susijusią su apytiksliu konkurse nurodytu kiekiu. Sudarius sutartį su vienu tiekėju, galimybių perskirstyti tiekiamus produktus kitam tiekėjui nenumatoma.

| (144) | Šiuo atžvilgiu Komisija išnagrinėjo ACEA pateiktą apibendrinamąją skaičiuoklę. Pirma, pateiktame konkursų sąraše buvo nurodyti tik tiriamuoju laikotarpiu įvykę konkursai, todėl jie nebuvo susiję su tiriamuoju laikotarpiu faktiškai įvykusiais produktų pristatymais, nes numatyta tiekimo pagal nagrinėjamus konkursus pradžios data buvo numatyta jau po tiriamojo laikotarpio. Antra, Komisija pažymėjo, kad apie daugumą išvardytų konkursų (apie 85 %) pranešė nebendradarbiaujantis naudotojas. Kadangi šis naudotojas nebendradarbiavo, Komisija negalėjo patikrinti, ar sąrašas buvo teisingas, ar į jį buvo įtraukti visi konkursai ir ar jis buvo pakankamas patenkinti metinius šio automobilių gamintojo poreikius. Nepaisant šios išvados, Komisija vis tiek išnagrinėjo pateiktus duomenis. |
| --- | --- |

(144)

Šiuo atžvilgiu Komisija išnagrinėjo ACEA pateiktą apibendrinamąją skaičiuoklę. Pirma, pateiktame konkursų sąraše buvo nurodyti tik tiriamuoju laikotarpiu įvykę konkursai, todėl jie nebuvo susiję su tiriamuoju laikotarpiu faktiškai įvykusiais produktų pristatymais, nes numatyta tiekimo pagal nagrinėjamus konkursus pradžios data buvo numatyta jau po tiriamojo laikotarpio. Antra, Komisija pažymėjo, kad apie daugumą išvardytų konkursų (apie 85 %) pranešė nebendradarbiaujantis naudotojas. Kadangi šis naudotojas nebendradarbiavo, Komisija negalėjo patikrinti, ar sąrašas buvo teisingas, ar į jį buvo įtraukti visi konkursai ir ar jis buvo pakankamas patenkinti metinius šio automobilių gamintojo poreikius. Nepaisant šios išvados, Komisija vis tiek išnagrinėjo pateiktus duomenis.

| (145) | Iš nebendradarbiaujančio naudotojo konkursų sąrašo buvo matyti, kad dauguma sutarčių buvo sudarytos tik su vienu tiekėju. Tačiau svertinis vidutinis pasiūlytas kiekis buvo gana mažas – apie 50 000 vienetų vienam pasiūlymui per visą projekto laikotarpį, o tai paaiškina, kad nagrinėtus konkursus laimėjo tik vienas tiekėjas. Nepaisant to, Komisija pastebėjo, kad „dėl didelės apimties“ vienas projektas buvo paskirstytas dviem tiekėjams, kaip paminėta klausymo, kuriame dalyvavo ACEA, metu. Trečia, bendradarbiaujančių naudotojų pateikta konkursų informacija buvo susijusi su trimis konkursais. Išnagrinėjus naudotojo B duomenis nustatyta, kad konkurse paskelbtą daugiau nei 1 mln. produktų kiekį jis padalijo dviem tiekėjams. Be to, ACEA pateikti naudotojo A duomenys buvo prieštaringi. Iš tikrųjų, įvertinus šiuos duomenis nustatyta, kad buvo surengtas vienas konkursas, kurį laimėjo vienas tiekėjas, bet atskirai pateiktoje konkursų lentelėje tie patys to konkurso metu skelbti kiekiai buvo padalyti į dvi dalis. Todėl Komisija nusprendė, kad ACEA pateikta informacija neprieštaravo 157 konstatuojamojoje dalyje padarytoms išvadoms, pagal kurias konkursuose skelbiami produktų kiekiai gali būti paskirstomi keliems tiekėjams, atsižvelgiant į jų pasiūlytus kiekius, ir todėl kyla abejonių dėl faktinio produktų kiekio, kurį kiekvienas tiekėjas turi pateikti per visą projekto laikotarpį. Be to, kaip paaiškinta 115 konstatuojamojoje dalyje, ACEA pripažino, kad bendras tiekiamų produktų kiekis taip pat gali priklausyti nuo konkretaus gaminamo automobilio modelio sėkmės. |
| --- | --- |

(145)

Iš nebendradarbiaujančio naudotojo konkursų sąrašo buvo matyti, kad dauguma sutarčių buvo sudarytos tik su vienu tiekėju. Tačiau svertinis vidutinis pasiūlytas kiekis buvo gana mažas – apie 50 000 vienetų vienam pasiūlymui per visą projekto laikotarpį, o tai paaiškina, kad nagrinėtus konkursus laimėjo tik vienas tiekėjas. Nepaisant to, Komisija pastebėjo, kad „dėl didelės apimties“ vienas projektas buvo paskirstytas dviem tiekėjams, kaip paminėta klausymo, kuriame dalyvavo ACEA, metu. Trečia, bendradarbiaujančių naudotojų pateikta konkursų informacija buvo susijusi su trimis konkursais. Išnagrinėjus naudotojo B duomenis nustatyta, kad konkurse paskelbtą daugiau nei 1 mln. produktų kiekį jis padalijo dviem tiekėjams. Be to, ACEA pateikti naudotojo A duomenys buvo prieštaringi. Iš tikrųjų, įvertinus šiuos duomenis nustatyta, kad buvo surengtas vienas konkursas, kurį laimėjo vienas tiekėjas, bet atskirai pateiktoje konkursų lentelėje tie patys to konkurso metu skelbti kiekiai buvo padalyti į dvi dalis. Todėl Komisija nusprendė, kad ACEA pateikta informacija neprieštaravo 157 konstatuojamojoje dalyje padarytoms išvadoms, pagal kurias konkursuose skelbiami produktų kiekiai gali būti paskirstomi keliems tiekėjams, atsižvelgiant į jų pasiūlytus kiekius, ir todėl kyla abejonių dėl faktinio produktų kiekio, kurį kiekvienas tiekėjas turi pateikti per visą projekto laikotarpį. Be to, kaip paaiškinta 115 konstatuojamojoje dalyje, ACEA pripažino, kad bendras tiekiamų produktų kiekis taip pat gali priklausyti nuo konkretaus gaminamo automobilio modelio sėkmės.

| (146) | Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(146)

Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (147) | Kadangi kitų pastabų nepateikta, Komisija patvirtino laikinojo reglamento 111 ir 113 konstatuojamosiose dalyse išdėstytas išvadas. |
| --- | --- |

(147)

Kadangi kitų pastabų nepateikta, Komisija patvirtino laikinojo reglamento 111 ir 113 konstatuojamosiose dalyse išdėstytas išvadas.

4.4.3.2.   Darbo sąnaudos

Darbo sąnaudos

| (148) | Kadangi jokių pastabų negauta, Komisija patvirtino laikinojo reglamento 114 ir 115 konstatuojamosiose dalyse išdėstytas išvadas. |
| --- | --- |

(148)

Kadangi jokių pastabų negauta, Komisija patvirtino laikinojo reglamento 114 ir 115 konstatuojamosiose dalyse išdėstytas išvadas.

4.4.3.3.   Atsargos

Atsargos

| (149) | Kadangi jokių pastabų negauta, Komisija patvirtino laikinojo reglamento 116 ir 117 konstatuojamosiose dalyse išdėstytas išvadas. |
| --- | --- |

(149)

Kadangi jokių pastabų negauta, Komisija patvirtino laikinojo reglamento 116 ir 117 konstatuojamosiose dalyse išdėstytas išvadas.

4.4.3.4.   Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

| (150) | Kadangi jokių pastabų negauta, Komisija patvirtino laikinojo reglamento 118–123 konstatuojamosiose dalyse išdėstytas išvadas. |
| --- | --- |

(150)

Kadangi jokių pastabų negauta, Komisija patvirtino laikinojo reglamento 118–123 konstatuojamosiose dalyse išdėstytas išvadas.

4.4.4.   Išvada dėl žalos

Išvada dėl žalos

| (151) | Kadangi jokių pastabų negauta, Komisija patvirtino laikinojo reglamento 124–129 konstatuojamosiose dalyse išdėstytas išvadas. |
| --- | --- |

(151)

Kadangi jokių pastabų negauta, Komisija patvirtino laikinojo reglamento 124–129 konstatuojamosiose dalyse išdėstytas išvadas.

5.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

PRIEŽASTINIS RYŠYS

5.1.   Importo dempingo kaina poveikis

Importo dempingo kaina poveikis

5.1.1.   Importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis

Importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis

| (152) | Kadangi jokių pastabų negauta, Komisija patvirtino laikinojo reglamento 131–136 konstatuojamosiose dalyse išdėstytas išvadas. |
| --- | --- |

(152)

Kadangi jokių pastabų negauta, Komisija patvirtino laikinojo reglamento 131–136 konstatuojamosiose dalyse išdėstytas išvadas.

5.1.2.   Importo iš nagrinėjamosios šalies dempingo kaina ir poveikis kainoms

Importo iš nagrinėjamosios šalies dempingo kaina ir poveikis kainoms

| (153) | Atskleidus pirminius ir galutinius faktus ACEA tvirtino, kad 2020 m. ir tiriamuoju laikotarpiu importas iš Maroko buvo grindžiamas 2018–2019 m. vykusiomis konkursų procedūromis. Taigi jis negalėjo turėti poveikio kainai 2020 m. arba tiriamuoju laikotarpiu, nes pardavimo dalis buvo prarasta ne 2020 m. ir tiriamuoju laikotarpiu, o anksčiau, t. y. vykdant konkursų procedūras. |
| --- | --- |

(153)

Atskleidus pirminius ir galutinius faktus ACEA tvirtino, kad 2020 m. ir tiriamuoju laikotarpiu importas iš Maroko buvo grindžiamas 2018–2019 m. vykusiomis konkursų procedūromis. Taigi jis negalėjo turėti poveikio kainai 2020 m. arba tiriamuoju laikotarpiu, nes pardavimo dalis buvo prarasta ne 2020 m. ir tiriamuoju laikotarpiu, o anksčiau, t. y. vykdant konkursų procedūras.

| (154) | Komisija laikėsi nuomonės, kad pelnas arba nuostoliai atsirado gamybos arba pardavimo metu, o ne derybų dėl konkursų metu. Kaip išsamiau paaiškinta 89 konstatuojamojoje dalyje, projekto įgyvendinimo metu kaina ir apimtis gali pasikeisti ir jos gali nebeatitikti konkretaus konkurso sąlygų. Be to, kaip paaiškinta laikinojo reglamento 113 ir 146–148 konstatuojamosiose dalyse, Komisija laikėsi nuomonės, kad Maroko gamintojai darė poveikį ne tik dėl to, kad Maroko eksportuojantiems gamintojams laimėjus konkursus buvo prarastas kiekis, bet ir dėl to, kad jie apskritai darė spaudimą kainoms visuose konkursuose, kuriuose jie dalyvavo. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(154)

Komisija laikėsi nuomonės, kad pelnas arba nuostoliai atsirado gamybos arba pardavimo metu, o ne derybų dėl konkursų metu. Kaip išsamiau paaiškinta 89 konstatuojamojoje dalyje, projekto įgyvendinimo metu kaina ir apimtis gali pasikeisti ir jos gali nebeatitikti konkretaus konkurso sąlygų. Be to, kaip paaiškinta laikinojo reglamento 113 ir 146–148 konstatuojamosiose dalyse, Komisija laikėsi nuomonės, kad Maroko gamintojai darė poveikį ne tik dėl to, kad Maroko eksportuojantiems gamintojams laimėjus konkursus buvo prarastas kiekis, bet ir dėl to, kad jie apskritai darė spaudimą kainoms visuose konkursuose, kuriuose jie dalyvavo. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (155) | Atskleidus pirminius ir galutinius faktus ACEA tvirtino, kad laikinojo reglamento 4.4.3.1 punkte nurodyta kainų analizė turėjo būti atliekama konkursų lygmeniu, ir pagal šį scenarijų laikinajame reglamente nurodytų skirtumų tarp Sąjungos ir Maroko kainų nebuvo. |
| --- | --- |

(155)

Atskleidus pirminius ir galutinius faktus ACEA tvirtino, kad laikinojo reglamento 4.4.3.1 punkte nurodyta kainų analizė turėjo būti atliekama konkursų lygmeniu, ir pagal šį scenarijų laikinajame reglamente nurodytų skirtumų tarp Sąjungos ir Maroko kainų nebuvo.

| (156) | Atskleidus pirminius ir galutinius faktus ACEA taip pat tvirtino, kad konkursuose tiekėjai konkuravo dėl kainų. Todėl priverstinis kainų mažinimas, kainų smukdymas ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumas turėtų būti skaičiuojami konkursų, o ne produktų pristatymo lygiu. Pardavimas ir pristatymas neatspindėjo esamų konkurencijos sąlygų. Be to, produktų pristatymo apimtis priklausė ne nuo tiekėjų, o nuo santykinės konkretaus automobilio modelio sėkmės, taigi ir nuo gamybos lygio. |
| --- | --- |

(156)

Atskleidus pirminius ir galutinius faktus ACEA taip pat tvirtino, kad konkursuose tiekėjai konkuravo dėl kainų. Todėl priverstinis kainų mažinimas, kainų smukdymas ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumas turėtų būti skaičiuojami konkursų, o ne produktų pristatymo lygiu. Pardavimas ir pristatymas neatspindėjo esamų konkurencijos sąlygų. Be to, produktų pristatymo apimtis priklausė ne nuo tiekėjų, o nuo santykinės konkretaus automobilio modelio sėkmės, taigi ir nuo gamybos lygio.

| (157) | Komisija pažymėjo, kad iš suinteresuotųjų šalių pateiktos informacijos matyti, jog kainos neišliko tokios pačios visą tam tikro konkurso laikotarpį. Kaip paaiškinta 79 konstatuojamojoje dalyje, derėdamiesi per konkursus RRA gamintojai tam tikro projekto įgyvendinimo laikotarpiu turi taikyti nuolaidų sistemą. Be to, projekto įgyvendinimo metu automobilių gamintojai gali prašyti papildomų nuolaidų. Dar daugiau, nesuteikiama garantijų dėl RRA gamintojų pardavimo apimties. Automobilių gamintojai tam tikram projektui gali pasirinkti kelis gamintojus, tačiau šiems gamintojams nesuteikiamos garantijos dėl kiekio, kuris galiausiai jiems bus paskirtas. Kiekvieno RRA gamintojo pristatymo apimtis priklausė ne tik nuo santykinės konkretaus automobilio modelio sėkmės, bet ir nuo automobilių gamintojų sprendimo, kaip šis kiekis bus paskirstytas atrinktiems gamintojams. Todėl, kaip nurodyta 115 konstatuojamojoje dalyje, atskirų konkursų duomenų parinkimas negalėjo pakeisti Komisijos analizės, atliktos remiantis išsamiais duomenimis, t. y. pardavimo sandorių sąrašu ir kainų palyginimu pagal rūšis. Toks palyginimas atspindi didžiausią galimą įvykdytų faktinių pardavimo sandorių duomenų kiekį. |
| --- | --- |

(157)

Komisija pažymėjo, kad iš suinteresuotųjų šalių pateiktos informacijos matyti, jog kainos neišliko tokios pačios visą tam tikro konkurso laikotarpį. Kaip paaiškinta 79 konstatuojamojoje dalyje, derėdamiesi per konkursus RRA gamintojai tam tikro projekto įgyvendinimo laikotarpiu turi taikyti nuolaidų sistemą. Be to, projekto įgyvendinimo metu automobilių gamintojai gali prašyti papildomų nuolaidų. Dar daugiau, nesuteikiama garantijų dėl RRA gamintojų pardavimo apimties. Automobilių gamintojai tam tikram projektui gali pasirinkti kelis gamintojus, tačiau šiems gamintojams nesuteikiamos garantijos dėl kiekio, kuris galiausiai jiems bus paskirtas. Kiekvieno RRA gamintojo pristatymo apimtis priklausė ne tik nuo santykinės konkretaus automobilio modelio sėkmės, bet ir nuo automobilių gamintojų sprendimo, kaip šis kiekis bus paskirstytas atrinktiems gamintojams. Todėl, kaip nurodyta 115 konstatuojamojoje dalyje, atskirų konkursų duomenų parinkimas negalėjo pakeisti Komisijos analizės, atliktos remiantis išsamiais duomenimis, t. y. pardavimo sandorių sąrašu ir kainų palyginimu pagal rūšis. Toks palyginimas atspindi didžiausią galimą įvykdytų faktinių pardavimo sandorių duomenų kiekį.

| (158) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija laikėsi nuomonės, kad šiuo atveju konkursų duomenys buvo neišsamūs, o poveikį kainoms būtų buvę galima visiškai įvertinti tik palyginus visą atitinkamos rūšies produkto importą iš nagrinėjamosios šalies ir visą Sąjungos pramonės pardavimą, vykusius tiriamuoju laikotarpiu. Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė. |
| --- | --- |

(158)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija laikėsi nuomonės, kad šiuo atveju konkursų duomenys buvo neišsamūs, o poveikį kainoms būtų buvę galima visiškai įvertinti tik palyginus visą atitinkamos rūšies produkto importą iš nagrinėjamosios šalies ir visą Sąjungos pramonės pardavimą, vykusius tiriamuoju laikotarpiu. Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė.

| (159) | ACEA ir bendrovė „Hands“ tvirtino, kad net ir nesant importo iš Maroko žala Sąjungos pramonei būtų buvusi padaryta, o tai įrodo, kad importas iš Maroko nebuvo materialinės žalos priežastis. Atskleidus galutinius faktus ACEA pakartojo savo tvirtinimą. Visų pirma Sąjungos pramonės pardavimas 2020 m. ir tiriamuoju laikotarpiu būtų buvęs gerokai mažesnis nei 2019 m. (2020 m. jis būtų siekęs – 22 % vykstant importui iš Maroko ir – 20 % nevykstant importui iš Maroko, o tiriamuoju laikotarpiu jis būtų siekęs – 18 % vykstant importui iš Maroko ir – 14 % nevykstant importui iš Maroko). Tiriamuoju laikotarpiu patirta žala negalėjo būti siejama su importu iš Maroko, nes tiriamuoju laikotarpiu, palyginti su 2020 m., Sąjungos pramonė savo pardavimą faktiškai padidino (2 281 tūkst. vienetų) daugiau nei Maroko eksportuojantys gamintojai (1 478 tūkst. vienetų). Taigi importas iš Maroko neturėjo jokio poveikio apimčiai. Be to, importas iš Maroko negalėjo turėti poveikio kainoms tiriamuoju laikotarpiu, nes tiriamuoju laikotarpiu užbaigtuose konkursuose nebuvo pastebėta didelio priverstinio kainų mažinimo, o tiriamuoju laikotarpiu stebėtos importo iš Maroko pardavimo kainos negalėjo turėti neigiamo poveikio tuo metu vykusiam Sąjungos pramonės pardavimui. |
| --- | --- |

(159)

ACEA ir bendrovė „Hands“ tvirtino, kad net ir nesant importo iš Maroko žala Sąjungos pramonei būtų buvusi padaryta, o tai įrodo, kad importas iš Maroko nebuvo materialinės žalos priežastis. Atskleidus galutinius faktus ACEA pakartojo savo tvirtinimą. Visų pirma Sąjungos pramonės pardavimas 2020 m. ir tiriamuoju laikotarpiu būtų buvęs gerokai mažesnis nei 2019 m. (2020 m. jis būtų siekęs – 22 % vykstant importui iš Maroko ir – 20 % nevykstant importui iš Maroko, o tiriamuoju laikotarpiu jis būtų siekęs – 18 % vykstant importui iš Maroko ir – 14 % nevykstant importui iš Maroko). Tiriamuoju laikotarpiu patirta žala negalėjo būti siejama su importu iš Maroko, nes tiriamuoju laikotarpiu, palyginti su 2020 m., Sąjungos pramonė savo pardavimą faktiškai padidino (2 281 tūkst. vienetų) daugiau nei Maroko eksportuojantys gamintojai (1 478 tūkst. vienetų). Taigi importas iš Maroko neturėjo jokio poveikio apimčiai. Be to, importas iš Maroko negalėjo turėti poveikio kainoms tiriamuoju laikotarpiu, nes tiriamuoju laikotarpiu užbaigtuose konkursuose nebuvo pastebėta didelio priverstinio kainų mažinimo, o tiriamuoju laikotarpiu stebėtos importo iš Maroko pardavimo kainos negalėjo turėti neigiamo poveikio tuo metu vykusiam Sąjungos pramonės pardavimui.

| (160) | Atskleidus pirminius ir galutinius faktus ACEA taip pat tvirtino, kad Sąjungos pramonės pelningumui poveikį darė sumažėjusi gamyba ir pardavimas dėl smarkiai sumažėjusios Sąjungos automobilių gamybos 2020 ir 2021 m., o dėl to padidėjo pastoviosios išlaidos. |
| --- | --- |

(160)

Atskleidus pirminius ir galutinius faktus ACEA taip pat tvirtino, kad Sąjungos pramonės pelningumui poveikį darė sumažėjusi gamyba ir pardavimas dėl smarkiai sumažėjusios Sąjungos automobilių gamybos 2020 ir 2021 m., o dėl to padidėjo pastoviosios išlaidos.

| (161) | Komisija laikėsi nuomonės, kad Sąjungos pramonė negalėjo perleisti šių padidėjusių pastoviųjų išlaidų automobilių gamintojams, nes, kaip nurodyta pirmiau, pagal ilgalaikes sutartis su automobilių gamintojais nebuvo galimybių padidinti kainos dėl padidėjusių pastoviųjų išlaidų, išskyrus aliuminio liejinių sąnaudų indeksavimo atveju. |
| --- | --- |

(161)

Komisija laikėsi nuomonės, kad Sąjungos pramonė negalėjo perleisti šių padidėjusių pastoviųjų išlaidų automobilių gamintojams, nes, kaip nurodyta pirmiau, pagal ilgalaikes sutartis su automobilių gamintojais nebuvo galimybių padidinti kainos dėl padidėjusių pastoviųjų išlaidų, išskyrus aliuminio liejinių sąnaudų indeksavimo atveju.

| (162) | Kaip nurodyta laikinojo reglamento 140–142 konstatuojamosiose dalyse, Komisija pripažino, kad 2020 m. suvartojimas sumažėjo daugiausia dėl COVID-19 pandemijos. Tačiau dėl importo iš Maroko 2020 m. ir ypač tiriamuoju laikotarpiu, kai jo apimtis didėjo proporcingai, Sąjungos pramonei buvo padarytas akivaizdžiai neigiamas poveikis. Taigi, kai tiriamuoju laikotarpiu padidėjo suvartojimas, dėl importo dempingo kaina iš Maroko, dėl kurio Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai sumažintos 26,9 %, Sąjungos pramonė taip pat buvo priversta išlaikyti mažas kainas, nepaisant padidėjusių gamybos sąnaudų. Todėl dėl kainų smukdymo Sąjungos pramonė pardavinėjo tokiomis kainomis, dėl kurių ne tik nepasiekė normalaus pelno dydžio, bet ir nepadengė savo gamybos sąnaudų. Ši išvada buvo pagrįsta, net darant prielaidą, kad kainos (daugiausia) buvo nustatomos ilgalaikėse sutartyse, nes neigiamas šių mažesnių Maroko importo kainų poveikis tapo aiškus, kai 2020 m. ir tiriamuoju laikotarpiu prasidėjo faktinis tiekimas pagal anksčiau sudarytas sutartis. Be to, dėl Maroko gamintojų dalyvavimo konkursuose ir jų kainų politikos buvo daromas dar didesnis spaudimas kainoms rinkoje, kuriai šiuo metu būdingas pasiūlos perteklius. NET jeigu Sąjungos pramonės pardavimo apimtis tiriamuoju laikotarpiu padidėjo, ji ir toliau prarado rinkos dalį dėl importo iš Maroko, todėl jos finansinė padėtis dar labiau pablogėjo. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(162)

Kaip nurodyta laikinojo reglamento 140–142 konstatuojamosiose dalyse, Komisija pripažino, kad 2020 m. suvartojimas sumažėjo daugiausia dėl COVID-19 pandemijos. Tačiau dėl importo iš Maroko 2020 m. ir ypač tiriamuoju laikotarpiu, kai jo apimtis didėjo proporcingai, Sąjungos pramonei buvo padarytas akivaizdžiai neigiamas poveikis. Taigi, kai tiriamuoju laikotarpiu padidėjo suvartojimas, dėl importo dempingo kaina iš Maroko, dėl kurio Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai sumažintos 26,9 %, Sąjungos pramonė taip pat buvo priversta išlaikyti mažas kainas, nepaisant padidėjusių gamybos sąnaudų. Todėl dėl kainų smukdymo Sąjungos pramonė pardavinėjo tokiomis kainomis, dėl kurių ne tik nepasiekė normalaus pelno dydžio, bet ir nepadengė savo gamybos sąnaudų. Ši išvada buvo pagrįsta, net darant prielaidą, kad kainos (daugiausia) buvo nustatomos ilgalaikėse sutartyse, nes neigiamas šių mažesnių Maroko importo kainų poveikis tapo aiškus, kai 2020 m. ir tiriamuoju laikotarpiu prasidėjo faktinis tiekimas pagal anksčiau sudarytas sutartis. Be to, dėl Maroko gamintojų dalyvavimo konkursuose ir jų kainų politikos buvo daromas dar didesnis spaudimas kainoms rinkoje, kuriai šiuo metu būdingas pasiūlos perteklius. NET jeigu Sąjungos pramonės pardavimo apimtis tiriamuoju laikotarpiu padidėjo, ji ir toliau prarado rinkos dalį dėl importo iš Maroko, todėl jos finansinė padėtis dar labiau pablogėjo. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (163) | Bendrovė „Hands“ teigė, kad žala Sąjungos pramonei negalėjo būti padaryta dėl „Hands“ vykdyto eksporto į Sąjungą iš Maroko. Bendrovės teigimu, dauguma žalos rodiklių (pvz., Sąjungos suvartojimas, gamybos apimtis, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, pardavimo kaina) pradėjo blogėti jau 2018–2019 m., ir jų nebuvo galima priskirti „Hands“, nes gamyba prasidėjo 2020 m. sausio mėn. Bendrovė „Hands“ teigė, kad gamykla buvo pastatyta ne tik siekiant tiekti į ES, bet ir siekiant patenkinti augančią paklausą Maroko ir ne ES rinkose. Bendrovė „Hands“ taip pat tvirtino, kad dalis jos eksporto į Sąjungą sutapo su gamybos perkėlimu iš Pietų Korėjos į Maroką. |
| --- | --- |

(163)

Bendrovė „Hands“ teigė, kad žala Sąjungos pramonei negalėjo būti padaryta dėl „Hands“ vykdyto eksporto į Sąjungą iš Maroko. Bendrovės teigimu, dauguma žalos rodiklių (pvz., Sąjungos suvartojimas, gamybos apimtis, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, pardavimo kaina) pradėjo blogėti jau 2018–2019 m., ir jų nebuvo galima priskirti „Hands“, nes gamyba prasidėjo 2020 m. sausio mėn. Bendrovė „Hands“ teigė, kad gamykla buvo pastatyta ne tik siekiant tiekti į ES, bet ir siekiant patenkinti augančią paklausą Maroko ir ne ES rinkose. Bendrovė „Hands“ taip pat tvirtino, kad dalis jos eksporto į Sąjungą sutapo su gamybos perkėlimu iš Pietų Korėjos į Maroką.

| (164) | Nepaisant to, kad 2018 ir 2019 m. Sąjungos suvartojimas, Sąjungos pramonės pardavimas ir gamyba sumažėjo, Sąjungos pramonė padidino pelningumą nuo 7,5 % iki 8,2 %. Todėl tais metais žalos nenustatyta. Žala veikiau pradėta daryti 2020 m., t. y. tuo pačiu metu, kai į Sąjungą pradėta importuoti bendrovės „Hands“ ir kitus Maroko kilmės produktus. Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnį Komisija analizavo ne tik bendrovės „Hands“, bet viso importo dempingo kaina iš Maroko poveikį. Bet kuriuo atveju, kalbant apie bendrovę „Hands“, dėl jos produktų importo tiriamuoju laikotarpiu buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, o dempingo ir žalos skirtumai buvo dideli. Todėl nebuvo galima teigti, kad šios bendrovės produktų importas neprisidėjo prie Sąjungos pramonei padarytos žalos. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(164)

Nepaisant to, kad 2018 ir 2019 m. Sąjungos suvartojimas, Sąjungos pramonės pardavimas ir gamyba sumažėjo, Sąjungos pramonė padidino pelningumą nuo 7,5 % iki 8,2 %. Todėl tais metais žalos nenustatyta. Žala veikiau pradėta daryti 2020 m., t. y. tuo pačiu metu, kai į Sąjungą pradėta importuoti bendrovės „Hands“ ir kitus Maroko kilmės produktus. Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnį Komisija analizavo ne tik bendrovės „Hands“, bet viso importo dempingo kaina iš Maroko poveikį. Bet kuriuo atveju, kalbant apie bendrovę „Hands“, dėl jos produktų importo tiriamuoju laikotarpiu buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, o dempingo ir žalos skirtumai buvo dideli. Todėl nebuvo galima teigti, kad šios bendrovės produktų importas neprisidėjo prie Sąjungos pramonei padarytos žalos. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (165) | Bendrovė „Hands“ taip pat tvirtino, kad laikinojo reglamento išvados nepagrindžia išvados dėl materialinės žalos, padarytos importuojant Maroko kilmės RRA. Analizė buvo grindžiama painiais duomenimis ir nepagrįstais įtarimais, kurių nebuvo galima pagrįsti tyrimo duomenimis ir iš esmės tikra komercine RRA rinkos padėtimi. |
| --- | --- |

(165)

Bendrovė „Hands“ taip pat tvirtino, kad laikinojo reglamento išvados nepagrindžia išvados dėl materialinės žalos, padarytos importuojant Maroko kilmės RRA. Analizė buvo grindžiama painiais duomenimis ir nepagrįstais įtarimais, kurių nebuvo galima pagrįsti tyrimo duomenimis ir iš esmės tikra komercine RRA rinkos padėtimi.

| (166) | Šio tvirtinimo atveju Komisija negalėjo nustatyti, kuri jos žalos analizės dalis buvo paini, nepagrįsta arba tiesiog grindžiama įtarimais. Komisijos išvados buvo pagrįstos tyrimo metu surinktais jas patvirtinančiais įrodymais, kurie visoms suinteresuotosioms šalims buvo pateikti bylos medžiagoje ir aprašyti laikinajame reglamente. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(166)

Šio tvirtinimo atveju Komisija negalėjo nustatyti, kuri jos žalos analizės dalis buvo paini, nepagrįsta arba tiesiog grindžiama įtarimais. Komisijos išvados buvo pagrįstos tyrimo metu surinktais jas patvirtinančiais įrodymais, kurie visoms suinteresuotosioms šalims buvo pateikti bylos medžiagoje ir aprašyti laikinajame reglamente. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

5.1.3.   Importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies apimtis

Importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies apimtis

| (167) | ACEA tvirtino, kad importo iš Maroko apimtis, vertinant kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 3 dalyje, labai nepadidėjo, o iš Maroko importuojamais produktais buvo užpildyta niša, kurią Sąjungos gamintojai savanoriškai paliko, ir šis importas neturėjo neigiamo poveikio Sąjungos pramonės pardavimo apimčiai. |
| --- | --- |

(167)

ACEA tvirtino, kad importo iš Maroko apimtis, vertinant kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 3 dalyje, labai nepadidėjo, o iš Maroko importuojamais produktais buvo užpildyta niša, kurią Sąjungos gamintojai savanoriškai paliko, ir šis importas neturėjo neigiamo poveikio Sąjungos pramonės pardavimo apimčiai.

| (168) | Kaip paaiškinta laikinojo reglamento 83 konstatuojamojoje dalyje, tiriamuoju laikotarpiu importas iš Maroko pasiekė 2,5 mln. vienetų, 2018 m. jis nebuvo vykdomas, o 2019 m. jis vis dar buvo nežymus. Dėl to tiriamuoju laikotarpiu šio importo rinkos dalis siekė 3,9 %. Dėl importo iš Maroko rinkos dalies Komisija pažymėjo, kad ACEA prieštaravo 191 konstatuojamojoje dalyje išdėstytam argumentui, jog priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumai turėtų būti apskaičiuojami konkursų, kuriuose konkuruoja Maroko ir Sąjungos gamintojai, lygmeniu, o tai įrodo, kad iš Maroko importuojami ir Sąjungoje gaminami produktai konkuruoja tiesiogiai. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad importas buvo reikšmingas tiek absoliučiaisiais skaičiai, tiek lyginant su suvartojimu Sąjungoje, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 3 dalyje. Atsižvelgiant į nustatytas kainas, apimtis turėjo neigiamą poveikį Sąjungos pramonės kainoms, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 3 dalyje. Todėl Komisija atmetė šį tvirtinimą ir patvirtino laikinojo reglamento 131–136 konstatuojamosiose dalyse apibendrintas išvadas. |
| --- | --- |

(168)

Kaip paaiškinta laikinojo reglamento 83 konstatuojamojoje dalyje, tiriamuoju laikotarpiu importas iš Maroko pasiekė 2,5 mln. vienetų, 2018 m. jis nebuvo vykdomas, o 2019 m. jis vis dar buvo nežymus. Dėl to tiriamuoju laikotarpiu šio importo rinkos dalis siekė 3,9 %. Dėl importo iš Maroko rinkos dalies Komisija pažymėjo, kad ACEA prieštaravo 191 konstatuojamojoje dalyje išdėstytam argumentui, jog priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumai turėtų būti apskaičiuojami konkursų, kuriuose konkuruoja Maroko ir Sąjungos gamintojai, lygmeniu, o tai įrodo, kad iš Maroko importuojami ir Sąjungoje gaminami produktai konkuruoja tiesiogiai. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad importas buvo reikšmingas tiek absoliučiaisiais skaičiai, tiek lyginant su suvartojimu Sąjungoje, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 3 dalyje. Atsižvelgiant į nustatytas kainas, apimtis turėjo neigiamą poveikį Sąjungos pramonės kainoms, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 3 dalyje. Todėl Komisija atmetė šį tvirtinimą ir patvirtino laikinojo reglamento 131–136 konstatuojamosiose dalyse apibendrintas išvadas.

| (169) | Atskleidus galutinius faktus ACEA pakartojo, kad importas iš Maroko nedarė neigiamo poveikio Sąjungos pramonei. Be to, ACEA teigė, kad Komisija nepaaiškino, kaip dėl RRA importo iš Maroko, kurio rinkos dalis siekia 3,9 %, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamyba ir pardavimas sumažėjo 17 % (gamyba) ir 21 % (pardavimas). |
| --- | --- |

(169)

Atskleidus galutinius faktus ACEA pakartojo, kad importas iš Maroko nedarė neigiamo poveikio Sąjungos pramonei. Be to, ACEA teigė, kad Komisija nepaaiškino, kaip dėl RRA importo iš Maroko, kurio rinkos dalis siekia 3,9 %, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamyba ir pardavimas sumažėjo 17 % (gamyba) ir 21 % (pardavimas).

| (170) | Komisija pažymėjo, kad ACEA savo analizėje nurodė nagrinėjamąjį laikotarpį, o, kaip nurodyta 162 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos gamyba 2018–2020 m. sumažėjo daugiausia dėl COVID-19 krizės. Be to, vėliau 2020 m. ir tiriamuoju laikotarpiu, kai Sąjungos suvartojimas padidėjo 8,0 %, importas iš Maroko padidėjo ženkliai (t. y. 244 %), o Sąjungos pramonės pardavimas padidėjo tik 5,2 %. Dar daugiau, importo iš Maroko rinkos dalis nuo 2020 m. iki tiriamojo laikotarpio padidėjo maždaug 2,1 procentinio punkto, o Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 1,8 procentinio punkto. Be to, nagrinėdama viso importo, išskyrus iš Maroko, kilmę, Komisija pažymėjo, kad nuo 2020 m. iki tiriamojo laikotarpio importo apimtis padidėjo maždaug 6,6 %. Toks padidėjimas įvyko dėl importo iš Turkijos apimties padidėjimo (19 %), o importo iš visų kitų šalių apimtis tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo. Tačiau, kaip aprašyta 171–174 konstatuojamosiose dalyse, Komisija nustatė, kad dėl importo iš Turkijos nesusilpnėjo nustatyto importo iš Maroko ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys. Todėl Komisija pakartojo 168 konstatuojamojoje dalyje padarytas išvadas, kad importo iš Maroko apimtis darė neigiamą poveikį Sąjungos pramonės kainoms, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 3 dalyje. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(170)

Komisija pažymėjo, kad ACEA savo analizėje nurodė nagrinėjamąjį laikotarpį, o, kaip nurodyta 162 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos gamyba 2018–2020 m. sumažėjo daugiausia dėl COVID-19 krizės. Be to, vėliau 2020 m. ir tiriamuoju laikotarpiu, kai Sąjungos suvartojimas padidėjo 8,0 %, importas iš Maroko padidėjo ženkliai (t. y. 244 %), o Sąjungos pramonės pardavimas padidėjo tik 5,2 %. Dar daugiau, importo iš Maroko rinkos dalis nuo 2020 m. iki tiriamojo laikotarpio padidėjo maždaug 2,1 procentinio punkto, o Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 1,8 procentinio punkto. Be to, nagrinėdama viso importo, išskyrus iš Maroko, kilmę, Komisija pažymėjo, kad nuo 2020 m. iki tiriamojo laikotarpio importo apimtis padidėjo maždaug 6,6 %. Toks padidėjimas įvyko dėl importo iš Turkijos apimties padidėjimo (19 %), o importo iš visų kitų šalių apimtis tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo. Tačiau, kaip aprašyta 171–174 konstatuojamosiose dalyse, Komisija nustatė, kad dėl importo iš Turkijos nesusilpnėjo nustatyto importo iš Maroko ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys. Todėl Komisija pakartojo 168 konstatuojamojoje dalyje padarytas išvadas, kad importo iš Maroko apimtis darė neigiamą poveikį Sąjungos pramonės kainoms, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 3 dalyje. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

5.2.   Kitų veiksnių poveikis

Kitų veiksnių poveikis

5.2.1.   Importas iš trečiųjų šalių

Importas iš trečiųjų šalių

| (171) | Bendrovė „Hands“ ir ACEA tvirtino, kad reikėtų tinkamai ištirti importo iš trečiųjų šalių poveikį: importas iš kitų trečiųjų šalių siekė beveik 90 % viso importo, o jų rinkos dalis siekė apie 25 %. Visų pirma, nagrinėjamuoju laikotarpiu Turkija savo rinkos dalį padidino nuo 10,3 % iki 13,0 %. |
| --- | --- |

(171)

Bendrovė „Hands“ ir ACEA tvirtino, kad reikėtų tinkamai ištirti importo iš trečiųjų šalių poveikį: importas iš kitų trečiųjų šalių siekė beveik 90 % viso importo, o jų rinkos dalis siekė apie 25 %. Visų pirma, nagrinėjamuoju laikotarpiu Turkija savo rinkos dalį padidino nuo 10,3 % iki 13,0 %.

| (172) | Komisija išanalizavo importą iš trečiųjų šalių. Dėl pagrindinės importuojančios šalies, Turkijos, Komisija pažymėjo, kad, kaip nurodyta laikinojo reglamento 138 konstatuojamojoje dalyje, vidutinės Turkijos kainos buvo gerokai didesnės, palyginti su importo iš Maroko kainomis (+ 14 %), ir net šiek tiek didesnės, palyginti su Sąjungos pramonės kainomis (+ 1,0 %). Be to, vidutinė importo iš Turkijos kaina 2018, 2019 ir 2020 m. buvo didesnė už Sąjungos pramonės gamybos sąnaudas. Tik tiriamuoju laikotarpiu ji buvo šiek tiek mažesnė – mažiau nei 1 %. Be to, 2020 m. ir tiriamuoju laikotarpiu, kai Sąjungos pramonės pelningumas labai sumažėjo, iš Turkijos importuojamų produktų kainos buvo didesnės už Sąjungos pramonės kainas. Taigi dėl šio importo nesusilpnėjo nustatytas importo iš Maroko ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(172)

Komisija išanalizavo importą iš trečiųjų šalių. Dėl pagrindinės importuojančios šalies, Turkijos, Komisija pažymėjo, kad, kaip nurodyta laikinojo reglamento 138 konstatuojamojoje dalyje, vidutinės Turkijos kainos buvo gerokai didesnės, palyginti su importo iš Maroko kainomis (+ 14 %), ir net šiek tiek didesnės, palyginti su Sąjungos pramonės kainomis (+ 1,0 %). Be to, vidutinė importo iš Turkijos kaina 2018, 2019 ir 2020 m. buvo didesnė už Sąjungos pramonės gamybos sąnaudas. Tik tiriamuoju laikotarpiu ji buvo šiek tiek mažesnė – mažiau nei 1 %. Be to, 2020 m. ir tiriamuoju laikotarpiu, kai Sąjungos pramonės pelningumas labai sumažėjo, iš Turkijos importuojamų produktų kainos buvo didesnės už Sąjungos pramonės kainas. Taigi dėl šio importo nesusilpnėjo nustatytas importo iš Maroko ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (173) | Atskleidus galutinius faktus apie importuojamus Turkijos kilmės produktus, bendrovė „Hands“ pakartojo savo tvirtinimą, kad Komisija neatsižvelgė į žalingą importo iš Turkijos poveikį ir tiesiog jo nepaisė. Komisija tariamai neatliko tikslesnės analizės remdamasi pačios bendrovės „Hands“ duomenimis, iš kurių matyti, kad jos siūlytos kainos konkursuose ne visada buvo žemiausios ir kad su šia bendrove buvo sudaryta tik nedidelė dalis visų sutarčių. ACEA pateikė panašų tvirtinimą dėl to paties gamintojo. |
| --- | --- |

(173)

Atskleidus galutinius faktus apie importuojamus Turkijos kilmės produktus, bendrovė „Hands“ pakartojo savo tvirtinimą, kad Komisija neatsižvelgė į žalingą importo iš Turkijos poveikį ir tiesiog jo nepaisė. Komisija tariamai neatliko tikslesnės analizės remdamasi pačios bendrovės „Hands“ duomenimis, iš kurių matyti, kad jos siūlytos kainos konkursuose ne visada buvo žemiausios ir kad su šia bendrove buvo sudaryta tik nedidelė dalis visų sutarčių. ACEA pateikė panašų tvirtinimą dėl to paties gamintojo.

| (174) | Komisija bendrovės „Hands“ tvirtinimą atmetė dėl kelių priežasčių. Pirma, kaip paaiškinta laikinojo reglamento 90 konstatuojamojoje dalyje, Komisija pažymėjo, kad lygindama faktinius kiekvienos rūšies produkto pardavimo tiriamuoju laikotarpiu duomenis ji nustatė didelį (26,9 %) priverstinio kainų mažinimo skirtumą, taip pat ir bendrovės „Hands“ pardavimo atveju. Antra, kaip paaiškinta 115 ir 192 konstatuojamosiose dalyse, Komisija atmetė ACEA tvirtinimą, kad poveikis kainoms turėtų būti analizuojamas konkursų lygmeniu. Trečia, bendrovė „Hands“ neteigė, kad kainos, kurias ši bendrovė siūlė konkursuose, būtinai buvo didesnės nei Turkijos eksportuojančių gamintojų. Atvirkščiai, jos tvirtinimas buvo susijęs su „kitais RRA gamintojais“ apskritai. Be to, net jeigu bendrovės „Hands“ pasiūlytos kainos nebūtinai buvo žemiausios, Komisija poveikį kainoms išanalizavo remdamasi visu importu iš Maroko, ir šiuo atveju kito eksportuojančio gamintojo, bendrovės „Dika“, dalis buvo didelė (apie [60–70 %] rinkos). Galiausiai, kaip nurodyta 172 konstatuojamojoje dalyje, importo iš Turkijos kainos tiriamuoju laikotarpiu buvo didesnės už Sąjungos pramonės vidutinę kainą. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(174)

Komisija bendrovės „Hands“ tvirtinimą atmetė dėl kelių priežasčių. Pirma, kaip paaiškinta laikinojo reglamento 90 konstatuojamojoje dalyje, Komisija pažymėjo, kad lygindama faktinius kiekvienos rūšies produkto pardavimo tiriamuoju laikotarpiu duomenis ji nustatė didelį (26,9 %) priverstinio kainų mažinimo skirtumą, taip pat ir bendrovės „Hands“ pardavimo atveju. Antra, kaip paaiškinta 115 ir 192 konstatuojamosiose dalyse, Komisija atmetė ACEA tvirtinimą, kad poveikis kainoms turėtų būti analizuojamas konkursų lygmeniu. Trečia, bendrovė „Hands“ neteigė, kad kainos, kurias ši bendrovė siūlė konkursuose, būtinai buvo didesnės nei Turkijos eksportuojančių gamintojų. Atvirkščiai, jos tvirtinimas buvo susijęs su „kitais RRA gamintojais“ apskritai. Be to, net jeigu bendrovės „Hands“ pasiūlytos kainos nebūtinai buvo žemiausios, Komisija poveikį kainoms išanalizavo remdamasi visu importu iš Maroko, ir šiuo atveju kito eksportuojančio gamintojo, bendrovės „Dika“, dalis buvo didelė (apie [60–70 %] rinkos). Galiausiai, kaip nurodyta 172 konstatuojamojoje dalyje, importo iš Turkijos kainos tiriamuoju laikotarpiu buvo didesnės už Sąjungos pramonės vidutinę kainą. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (175) | Atskleidus galutinius faktus ACEA pakartojo 159 konstatuojamojoje dalyje nurodytą tvirtinimą, kad, remiantis konkursų duomenimis, priverstinis kainų mažinimas, susijęs su importu iš Maroko, buvo nereikšmingas (t. y. siekė 3,7 %), ypač palyginti su ACEA apskaičiuotu priverstiniu kainų mažinimu dėl importo iš Turkijos arba Tailando, kuris atitinkamai siekė apie 10 % ir 1 %. |
| --- | --- |

(175)

Atskleidus galutinius faktus ACEA pakartojo 159 konstatuojamojoje dalyje nurodytą tvirtinimą, kad, remiantis konkursų duomenimis, priverstinis kainų mažinimas, susijęs su importu iš Maroko, buvo nereikšmingas (t. y. siekė 3,7 %), ypač palyginti su ACEA apskaičiuotu priverstiniu kainų mažinimu dėl importo iš Turkijos arba Tailando, kuris atitinkamai siekė apie 10 % ir 1 %.

| (176) | Pirma, Komisija įvertino ACEA pateiktą apibendrinamąją kainų pasiūlymų skaičiuoklę. Šioje skaičiuoklėje buvo nurodyta 15 konkursų, kuriuos buvo paskelbę trys ACEA nariai (t. y. nebendradarbiaujantis naudotojas ir du bendradarbiaujantys naudotojai). Buvo pateikta ši informacija: naudotojo pavadinimas, kiekis ir kiekvieno tiekėjo pasiūlyta vieneto kaina. Tačiau Komisija pažymėjo, kad nebuvo nurodyta kiekviename konkurse naudota vidaus numeravimo sistema, todėl Komisija negalėjo sutikrinti duomenų pagal patikrintą informaciją, kurią tyrimo metu jau buvo pateikę du bendradarbiaujantys naudotojai. Be to, nebuvo pateikta informacija apie kai kuriuos kainos elementus (pvz., planuojamos metinės nuolaidos, kurios taip pat vadinamos našumo nuolaidomis), todėl buvo neįmanoma įvertinti, ar visi šie elementai buvo įtraukti į pasiūlytą vieneto kainą. Dar svarbiau, kad daugumą šių kainų pasiūlymų pateikė nebendradarbiaujantis naudotojas. Kaip nurodyta 109 konstatuojamojoje dalyje, kadangi tas naudotojas apskritai nebendradarbiavo, atliekant šį tyrimą nebuvo galima atsižvelgti į jo pateiktą ribotą informaciją. Kalbant apie papildomą informaciją apie naudotoją A ir naudotoją B, kurią pateikė ACEA, ji buvo susijusi su kainų pasiūlymais, kurių Komisija negalėjo patikrinti, nes informacija buvo pateikta pavėluotai. Visų pirma, Komisija negalėjo nustatyti, ar pateiktas duomenų rinkinys buvo išsamus. Bet kuriuo atveju šiame duomenų rinkinyje buvo nurodyta 14 Maroko pasiūlymų, pateiktų15 konkursų metu, ir po 5 Turkijos ir Tailando pasiūlymus. ACEA atliktas priverstinio kainų mažinimo apskaičiavimas buvo grindžiamas pasiūlymų kainomis (22). Komisija pažymėjo, kad įvertinus pačios ACEA skaičiavimus nustatyta, jog Maroko gamintojų pasiūlytos kainos buvo mažesnės nei Sąjungos pramonės kainos. Be to, lyginant šioje skaičiuoklėje nurodytus kiekius (23) su bendra importo iš Turkijos ir Tailando importo apimtimi, nustatyta remiantis Eurostato duomenimis (žr. laikinojo reglamento 11 lentelę), paaiškėjo, kad, visų pirma, nurodyta Turkijos importo apimtis nebuvo tipiška (mažiau nei 5 %). Taigi vertinant šią ACEA pateiktą informaciją nebuvo galima padaryti reikšmingų išvadų. Be to, Komisija laikinojo reglamento 139 konstatuojamojoje dalyje jau padarė išvadą, kad dėl importo iš Tailando ir Turkijos nesusilpnėjo nustatytas importo iš Maroko dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(176)

Pirma, Komisija įvertino ACEA pateiktą apibendrinamąją kainų pasiūlymų skaičiuoklę. Šioje skaičiuoklėje buvo nurodyta 15 konkursų, kuriuos buvo paskelbę trys ACEA nariai (t. y. nebendradarbiaujantis naudotojas ir du bendradarbiaujantys naudotojai). Buvo pateikta ši informacija: naudotojo pavadinimas, kiekis ir kiekvieno tiekėjo pasiūlyta vieneto kaina. Tačiau Komisija pažymėjo, kad nebuvo nurodyta kiekviename konkurse naudota vidaus numeravimo sistema, todėl Komisija negalėjo sutikrinti duomenų pagal patikrintą informaciją, kurią tyrimo metu jau buvo pateikę du bendradarbiaujantys naudotojai. Be to, nebuvo pateikta informacija apie kai kuriuos kainos elementus (pvz., planuojamos metinės nuolaidos, kurios taip pat vadinamos našumo nuolaidomis), todėl buvo neįmanoma įvertinti, ar visi šie elementai buvo įtraukti į pasiūlytą vieneto kainą. Dar svarbiau, kad daugumą šių kainų pasiūlymų pateikė nebendradarbiaujantis naudotojas. Kaip nurodyta 109 konstatuojamojoje dalyje, kadangi tas naudotojas apskritai nebendradarbiavo, atliekant šį tyrimą nebuvo galima atsižvelgti į jo pateiktą ribotą informaciją. Kalbant apie papildomą informaciją apie naudotoją A ir naudotoją B, kurią pateikė ACEA, ji buvo susijusi su kainų pasiūlymais, kurių Komisija negalėjo patikrinti, nes informacija buvo pateikta pavėluotai. Visų pirma, Komisija negalėjo nustatyti, ar pateiktas duomenų rinkinys buvo išsamus. Bet kuriuo atveju šiame duomenų rinkinyje buvo nurodyta 14 Maroko pasiūlymų, pateiktų15 konkursų metu, ir po 5 Turkijos ir Tailando pasiūlymus. ACEA atliktas priverstinio kainų mažinimo apskaičiavimas buvo grindžiamas pasiūlymų kainomis (22). Komisija pažymėjo, kad įvertinus pačios ACEA skaičiavimus nustatyta, jog Maroko gamintojų pasiūlytos kainos buvo mažesnės nei Sąjungos pramonės kainos. Be to, lyginant šioje skaičiuoklėje nurodytus kiekius (23) su bendra importo iš Turkijos ir Tailando importo apimtimi, nustatyta remiantis Eurostato duomenimis (žr. laikinojo reglamento 11 lentelę), paaiškėjo, kad, visų pirma, nurodyta Turkijos importo apimtis nebuvo tipiška (mažiau nei 5 %). Taigi vertinant šią ACEA pateiktą informaciją nebuvo galima padaryti reikšmingų išvadų. Be to, Komisija laikinojo reglamento 139 konstatuojamojoje dalyje jau padarė išvadą, kad dėl importo iš Tailando ir Turkijos nesusilpnėjo nustatytas importo iš Maroko dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti.

22

23

5.2.2.   COVID-19 pandemija

COVID-19 pandemija

| (177) | Bendrovė „Hands“ tvirtino, kad 2020 m. Sąjungos RRA paklausa sumažėjo 14 mln. vienetų – 20 kartų daugiau už RRA importą iš Maroko. Todėl pandemijos poveikis buvo toks didelis, kad Komisija turėtų laikyti, jog dėl jos nutrūko bet koks galimas priežastinis ryšys tarp RRA importo iš Maroko ir bet kokios Sąjungos pramonei padarytos žalos. |
| --- | --- |

(177)

Bendrovė „Hands“ tvirtino, kad 2020 m. Sąjungos RRA paklausa sumažėjo 14 mln. vienetų – 20 kartų daugiau už RRA importą iš Maroko. Todėl pandemijos poveikis buvo toks didelis, kad Komisija turėtų laikyti, jog dėl jos nutrūko bet koks galimas priežastinis ryšys tarp RRA importo iš Maroko ir bet kokios Sąjungos pramonei padarytos žalos.

| (178) | Kaip nurodyta laikinojo reglamento 140–142 konstatuojamosiose dalyse, Komisija pripažino COVID-19 poveikį Sąjungos pramonei. Tačiau, kadangi tiriamasis laikotarpis apėmė ir ekonomikos atgaivinimo po COVID-19 laikotarpį, kaip paaiškinta 94 konstatuojamojoje dalyje, Komisija galėjo nustatyti, kad rinkai atsigavus po COVID-19 pandemijos, Sąjungos pramonė naudos negavo dėl padidėjusio importo iš nagrinėjamosios šalies dempingo kainomis. Priešingai, Sąjungos pramonės padėtis tiriamuoju laikotarpiu toliau blogėjo. Todėl neigiamo COVID-19 pandemijos poveikio negalima laikyti vienintele Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastimi, dėl kurios būtų susilpnėjęs tokios žalos ir importo iš nagrinėjamosios šalies dempingo kaina priežastinis ryšys. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(178)

Kaip nurodyta laikinojo reglamento 140–142 konstatuojamosiose dalyse, Komisija pripažino COVID-19 poveikį Sąjungos pramonei. Tačiau, kadangi tiriamasis laikotarpis apėmė ir ekonomikos atgaivinimo po COVID-19 laikotarpį, kaip paaiškinta 94 konstatuojamojoje dalyje, Komisija galėjo nustatyti, kad rinkai atsigavus po COVID-19 pandemijos, Sąjungos pramonė naudos negavo dėl padidėjusio importo iš nagrinėjamosios šalies dempingo kainomis. Priešingai, Sąjungos pramonės padėtis tiriamuoju laikotarpiu toliau blogėjo. Todėl neigiamo COVID-19 pandemijos poveikio negalima laikyti vienintele Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastimi, dėl kurios būtų susilpnėjęs tokios žalos ir importo iš nagrinėjamosios šalies dempingo kaina priežastinis ryšys. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (179) | Bendrovė „Hands“ pakartojo savo prašymą pateikti įtikinamą ir išsamų paaiškinimą, kuris buvo ypač reikalingas, nes Komisija aiškiai pripažino, kad COVID-19 pandemija padarė neigiamą poveikį Sąjungos pramonei. |
| --- | --- |

(179)

Bendrovė „Hands“ pakartojo savo prašymą pateikti įtikinamą ir išsamų paaiškinimą, kuris buvo ypač reikalingas, nes Komisija aiškiai pripažino, kad COVID-19 pandemija padarė neigiamą poveikį Sąjungos pramonei.

| (180) | Negavusi tikslesnio ir konkretesnio prašymo, Komisija laikėsi nuomonės, kad šiame skirsnyje jau pateiktų paaiškinimų pakako, kad bendrovė galėtų suprasti Komisijos motyvus ir pasinaudoti savo teise į gynybą. Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė. |
| --- | --- |

(180)

Negavusi tikslesnio ir konkretesnio prašymo, Komisija laikėsi nuomonės, kad šiame skirsnyje jau pateiktų paaiškinimų pakako, kad bendrovė galėtų suprasti Komisijos motyvus ir pasinaudoti savo teise į gynybą. Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė.

5.2.3.   Sąjungos pramonės eksporto rezultatai

Sąjungos pramonės eksporto rezultatai

| (181) | Kadangi pastabų negauta, laikinojo reglamento 143–145 konstatuojamosios dalys patvirtintos. |
| --- | --- |

(181)

Kadangi pastabų negauta, laikinojo reglamento 143–145 konstatuojamosios dalys patvirtintos.

5.2.4.   Daugiamečių sutarčių poveikis ir gamybos sąnaudų raida

Daugiamečių sutarčių poveikis ir gamybos sąnaudų raida

| (182) | Kadangi pastabų negauta, laikinojo reglamento 146–148 konstatuojamosios dalys patvirtintos. |
| --- | --- |

(182)

Kadangi pastabų negauta, laikinojo reglamento 146–148 konstatuojamosios dalys patvirtintos.

5.2.5.   Suvartojimas

Suvartojimas

(183)   Kadangi pastabų negauta, laikinojo reglamento 146–148 konstatuojamosios dalys patvirtintos.

5.2.6.   Konkurencija konkursuose

Konkurencija konkursuose

| (184) | ACEA tvirtino, kad Komisija turėjo ištirti Sąjungos vidaus konkurenciją. ACEA surinko informaciją iš savo narių ir nustatė, kad iš visų 45 konkursų Sąjungos gamintojai laimėjo 31 konkursą, po 5 laimėjo tiekėjai iš Maroko ir Tailando, o 4 – tiekėjai iš Turkijos, nors vertinant pagal vienetų skaičių, daugiausia konkursų laimėjo Turkija. |
| --- | --- |

(184)

ACEA tvirtino, kad Komisija turėjo ištirti Sąjungos vidaus konkurenciją. ACEA surinko informaciją iš savo narių ir nustatė, kad iš visų 45 konkursų Sąjungos gamintojai laimėjo 31 konkursą, po 5 laimėjo tiekėjai iš Maroko ir Tailando, o 4 – tiekėjai iš Turkijos, nors vertinant pagal vienetų skaičių, daugiausia konkursų laimėjo Turkija.

| (185) | Pirmiausia Komisija priminė, kad ACEA neprieštaravo dėl atrinktų Sąjungos gamintojų tipiškumo, nustatyto pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį. Todėl ACEA negali pagrįstai teigti, kad Komisija turėjo ištirti, ar tariamas importo dempingo kaina poveikis kainoms buvo padarytas dėl neatrinktų Sąjungos gamintojų kainų konkurencijos (24). Be to, kaip nurodyta laikinojo reglamento 5 lentelėje, 2018–2019 m. Sąjungos gamintojai įrodė galintys išlaikyti didesnę nei 70 % rinkos dalį ir maždaug 8 % pelningumą. Tai buvo pasiekta labai konkurencingoje rinkoje, grindžiamoje automobilių gamintojų organizuojamais konkursais, kurioje visi Sąjungos gamintojai ir kitose trečiosiose šalyse įsikūrę gamintojai galėjo konkuruoti tuose pačiuose konkursuose. Tai reiškia, kad Sąjungos gamintojai buvo konkurencingi įprastomis ir sąžiningomis rinkos sąlygomis, kai visai pramonei nebuvo daroma žala. Be to, Komisija pažymėjo, kad ACEA tvirtinimas buvo grindžiamas 45 konkursais, kuriuos organizavo trys ACEA narės (apie 4 sutartis pranešė du bendradarbiaujantys naudotojai, o apie 41 sutartį – vienas nebendradarbiaujantis naudotojas). Buvo žinomas tik konkursų laimėtojas, apskaičiuoti kiekiai ir kitų ne Sąjungos konkursų dalyvių kilmė (jie buvo iš Maroko, Tailando arba Turkijos). Be to, nebuvo pateikta jokių šios informacijos tikslumo ir patikimumo įrodymų. Nebuvo pateiktos net nuorodos į konkursus. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(185)

Pirmiausia Komisija priminė, kad ACEA neprieštaravo dėl atrinktų Sąjungos gamintojų tipiškumo, nustatyto pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį. Todėl ACEA negali pagrįstai teigti, kad Komisija turėjo ištirti, ar tariamas importo dempingo kaina poveikis kainoms buvo padarytas dėl neatrinktų Sąjungos gamintojų kainų konkurencijos (24). Be to, kaip nurodyta laikinojo reglamento 5 lentelėje, 2018–2019 m. Sąjungos gamintojai įrodė galintys išlaikyti didesnę nei 70 % rinkos dalį ir maždaug 8 % pelningumą. Tai buvo pasiekta labai konkurencingoje rinkoje, grindžiamoje automobilių gamintojų organizuojamais konkursais, kurioje visi Sąjungos gamintojai ir kitose trečiosiose šalyse įsikūrę gamintojai galėjo konkuruoti tuose pačiuose konkursuose. Tai reiškia, kad Sąjungos gamintojai buvo konkurencingi įprastomis ir sąžiningomis rinkos sąlygomis, kai visai pramonei nebuvo daroma žala. Be to, Komisija pažymėjo, kad ACEA tvirtinimas buvo grindžiamas 45 konkursais, kuriuos organizavo trys ACEA narės (apie 4 sutartis pranešė du bendradarbiaujantys naudotojai, o apie 41 sutartį – vienas nebendradarbiaujantis naudotojas). Buvo žinomas tik konkursų laimėtojas, apskaičiuoti kiekiai ir kitų ne Sąjungos konkursų dalyvių kilmė (jie buvo iš Maroko, Tailando arba Turkijos). Be to, nebuvo pateikta jokių šios informacijos tikslumo ir patikimumo įrodymų. Nebuvo pateiktos net nuorodos į konkursus. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

24

| (186) | ACEA taip pat tvirtino, kad net darant prielaidą, jog teisinga reikalauti, kad konkurso dalyviai prisiderintų prie mažiausios kainos pasiūlymą pateikusio dalyvio, ACEA teigimu, yra daug įrodymų, kad taip prisiderinama visų pirma prie pigiausio Sąjungos gamintojo ir tuomet prie importo iš trečiųjų šalių, o prie Maroko tiekėjų buvo prisiderinama tik trečiuoju atveju (5 kartus). |
| --- | --- |

(186)

ACEA taip pat tvirtino, kad net darant prielaidą, jog teisinga reikalauti, kad konkurso dalyviai prisiderintų prie mažiausios kainos pasiūlymą pateikusio dalyvio, ACEA teigimu, yra daug įrodymų, kad taip prisiderinama visų pirma prie pigiausio Sąjungos gamintojo ir tuomet prie importo iš trečiųjų šalių, o prie Maroko tiekėjų buvo prisiderinama tik trečiuoju atveju (5 kartus).

| (187) | Komisija pažymėjo, kad ACEA atlikta analizė buvo grindžiama nedideliu konkursų skaičiumi (15), o ACEA informacija buvo pateikta lentelėje, kurioje buvo nurodyta 15 trijų ACEA narių pateiktų kainų pasiūlymų, apimančių visus pagrindinius nagrinėjamojo produkto šaltinius (Sąjungos ir visus pagrindinius trečiųjų šalių gamintojus). Apie 4 sutartis pranešė du bendradarbiaujantys naudotojai, o apie 11 sutarčių – nebendradarbiaujantis naudotojas. Be to, kaip ir ankstesnio tvirtinimo atveju, nebuvo pateikta jokių šios informacijos tikslumo ir patikimumo įrodymų. Nebuvo pateiktos net nuorodos į konkursus. Pavyzdžiui, nebuvo pateikta jokios informacijos apie tai, ar nurodyta kaina apėmė visas papildomas sąnaudas ir į pasiūlymus įtrauktas nuolaidas. Be to, nebuvo pateikti pagrindiniai konkursų dokumentai, todėl Komisija negalėjo patikrinti pateiktos informacijos ir šis tvirtinimas buvo atmestas. NET jeigu Komisija būtų atsižvelgusi į šią informaciją, ji pastebėjo, kad bendra nurodytų pasiūlymų apimtis siekė apie 5 % viso Sąjungos suvartojimo, todėl ji nebuvo laikoma tipiška. Be to, visais, išskyrus du, atvejais, Maroko gamintojų pasiūlytos kainos buvo mažesnės už Sąjungos gamintojų pasiūlytas kainas. Todėl Komisija nusprendė, kad ACEA neįrodė, kad konkursų dalyviai turėjo prisitaikyti prie pigiausių Sąjungos gamintojų ir kad Maroko tiekėjai nemažino kainų. |
| --- | --- |

(187)

Komisija pažymėjo, kad ACEA atlikta analizė buvo grindžiama nedideliu konkursų skaičiumi (15), o ACEA informacija buvo pateikta lentelėje, kurioje buvo nurodyta 15 trijų ACEA narių pateiktų kainų pasiūlymų, apimančių visus pagrindinius nagrinėjamojo produkto šaltinius (Sąjungos ir visus pagrindinius trečiųjų šalių gamintojus). Apie 4 sutartis pranešė du bendradarbiaujantys naudotojai, o apie 11 sutarčių – nebendradarbiaujantis naudotojas. Be to, kaip ir ankstesnio tvirtinimo atveju, nebuvo pateikta jokių šios informacijos tikslumo ir patikimumo įrodymų. Nebuvo pateiktos net nuorodos į konkursus. Pavyzdžiui, nebuvo pateikta jokios informacijos apie tai, ar nurodyta kaina apėmė visas papildomas sąnaudas ir į pasiūlymus įtrauktas nuolaidas. Be to, nebuvo pateikti pagrindiniai konkursų dokumentai, todėl Komisija negalėjo patikrinti pateiktos informacijos ir šis tvirtinimas buvo atmestas. NET jeigu Komisija būtų atsižvelgusi į šią informaciją, ji pastebėjo, kad bendra nurodytų pasiūlymų apimtis siekė apie 5 % viso Sąjungos suvartojimo, todėl ji nebuvo laikoma tipiška. Be to, visais, išskyrus du, atvejais, Maroko gamintojų pasiūlytos kainos buvo mažesnės už Sąjungos gamintojų pasiūlytas kainas. Todėl Komisija nusprendė, kad ACEA neįrodė, kad konkursų dalyviai turėjo prisitaikyti prie pigiausių Sąjungos gamintojų ir kad Maroko tiekėjai nemažino kainų.

| (188) | Atskleidus galutinius faktus ACEA tvirtino, kad pati Komisija paprašė ACEA narių pateikti tokius su pateiktais pasiūlymais susijusius duomenis, atsižvelgiant į gamybos pradžią, kuriuos ACEA atitinkamai pateikė. ACEA taip pat pateikė papildomų iš naudotojo B gautų dokumentų. Galiausiai ACEA laikė, kad šis duomenų rinkinys yra tipiškas, nes jis buvo grindžiamas 29 konkursų informacija, apėmė beveik 100 % Maroko RRA pirkimo atvejų ir buvo pagrįstas įrodymais. |
| --- | --- |

(188)

Atskleidus galutinius faktus ACEA tvirtino, kad pati Komisija paprašė ACEA narių pateikti tokius su pateiktais pasiūlymais susijusius duomenis, atsižvelgiant į gamybos pradžią, kuriuos ACEA atitinkamai pateikė. ACEA taip pat pateikė papildomų iš naudotojo B gautų dokumentų. Galiausiai ACEA laikė, kad šis duomenų rinkinys yra tipiškas, nes jis buvo grindžiamas 29 konkursų informacija, apėmė beveik 100 % Maroko RRA pirkimo atvejų ir buvo pagrįstas įrodymais.

| (189) | Komisija pabrėžė, kad pateikti informaciją apie konkursus buvo paprašyta tik tų dviejų naudotojų, kurie visapusiškai bendradarbiavo atliekant tyrimą, pateikė klausimyno atsakymus ir kurių duomenys buvo patikrinti. Vėliau ACEA pateikti su nebendradarbiaujančiu naudotoju susiję duomenys buvo laikomi neišsamiais, nepatikimais ir jų nebuvo galima patikrinti, nes tas naudotojas nebendradarbiavo. Komisija pažymėjo, kad ACEA savo analizę daugiausia grindė su nebendradarbiaujančiu naudotoju susijusiais duomenimis. Be to, nors ACEA teigė, kad jos duomenų rinkinys buvo pagrįstas įrodymais, Komisija laikėsi nuomonės, kad šis duomenų rinkinys daugiausia apėmė apibendrinamąsias skaičiuokles ir kad ACEA paminėtos konkursų nuorodos iš tikrųjų buvo kiekvienam konkursui pagal vidaus numeravimo sistemą suteikti numeriai. Tačiau nebuvo pateikti visi su pasiūlymais susiję dokumentai, kaip antai techninių užduočių kopijos, faktiškai gauti pasiūlymai ir kt. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(189)

Komisija pabrėžė, kad pateikti informaciją apie konkursus buvo paprašyta tik tų dviejų naudotojų, kurie visapusiškai bendradarbiavo atliekant tyrimą, pateikė klausimyno atsakymus ir kurių duomenys buvo patikrinti. Vėliau ACEA pateikti su nebendradarbiaujančiu naudotoju susiję duomenys buvo laikomi neišsamiais, nepatikimais ir jų nebuvo galima patikrinti, nes tas naudotojas nebendradarbiavo. Komisija pažymėjo, kad ACEA savo analizę daugiausia grindė su nebendradarbiaujančiu naudotoju susijusiais duomenimis. Be to, nors ACEA teigė, kad jos duomenų rinkinys buvo pagrįstas įrodymais, Komisija laikėsi nuomonės, kad šis duomenų rinkinys daugiausia apėmė apibendrinamąsias skaičiuokles ir kad ACEA paminėtos konkursų nuorodos iš tikrųjų buvo kiekvienam konkursui pagal vidaus numeravimo sistemą suteikti numeriai. Tačiau nebuvo pateikti visi su pasiūlymais susiję dokumentai, kaip antai techninių užduočių kopijos, faktiškai gauti pasiūlymai ir kt. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

5.3.   Išvada dėl priežastinio ryšio

Išvada dėl priežastinio ryšio

| (190) | Kadangi jokių kitų pastabų dėl priežastinio ryšio negauta, Komisija patvirtino laikinojo reglamento 152–154 konstatuojamosiose dalyse išdėstytas išvadas. |
| --- | --- |

(190)

Kadangi jokių kitų pastabų dėl priežastinio ryšio negauta, Komisija patvirtino laikinojo reglamento 152–154 konstatuojamosiose dalyse išdėstytas išvadas.

6.   PRIEMONIŲ LYGIS

PRIEMONIŲ LYGIS

6.1.   Priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumo apskaičiavimas

Priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumo apskaičiavimas

| (191) | Atskleidus pirminius ir galutinius faktus ACEA tvirtino, kad Komisija priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumą turėjo apskaičiuoti konkursų lygmeniu, kaip ir tuomet, kai atliko pradinį tyrimą dėl RRA importo iš Kinijos (25). |
| --- | --- |

(191)

Atskleidus pirminius ir galutinius faktus ACEA tvirtino, kad Komisija priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumą turėjo apskaičiuoti konkursų lygmeniu, kaip ir tuomet, kai atliko pradinį tyrimą dėl RRA importo iš Kinijos (25).

25

| (192) | Komisija išnagrinėjo šį argumentą ir nustatė, kad atliekant pirmiau minėtų priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą (26) buvo pateiktas ir atmestas panašus tvirtinimas. 115 konstatuojamojoje dalyje Komisija paaiškino, kad atskirų konkursų duomenų parinkimas negali pakeisti Komisijos kainų ir apimties analizės, atliktos remiantis išsamiais duomenimis, t. y. pardavimo sandorių sąrašu ir kainų palyginimu pagal rūšis. Toks palyginimas atspindi didžiausią galimą įvykdytų faktinių pardavimo sandorių duomenų kiekį. Be to, priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumas buvo išreikštas eksporto kainos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. Atlikus analizę remiantis išsamiais atrinktų eksportuojančių gamintojų ir Sąjungos gamintojų duomenimis, nustatyta, kad bendrovės „Hands“ priverstinis pardavimas mažesnėmis kainomis siekė 44 %, o kitų Maroko gamintojų – 51,6 %. Todėl šis argumentas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(192)

Komisija išnagrinėjo šį argumentą ir nustatė, kad atliekant pirmiau minėtų priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą (26) buvo pateiktas ir atmestas panašus tvirtinimas. 115 konstatuojamojoje dalyje Komisija paaiškino, kad atskirų konkursų duomenų parinkimas negali pakeisti Komisijos kainų ir apimties analizės, atliktos remiantis išsamiais duomenimis, t. y. pardavimo sandorių sąrašu ir kainų palyginimu pagal rūšis. Toks palyginimas atspindi didžiausią galimą įvykdytų faktinių pardavimo sandorių duomenų kiekį. Be to, priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumas buvo išreikštas eksporto kainos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. Atlikus analizę remiantis išsamiais atrinktų eksportuojančių gamintojų ir Sąjungos gamintojų duomenimis, nustatyta, kad bendrovės „Hands“ priverstinis pardavimas mažesnėmis kainomis siekė 44 %, o kitų Maroko gamintojų – 51,6 %. Todėl šis argumentas buvo atmestas.

26

| (193) | Bendrovė „Hands“ tvirtino, kad Komisijos atlikti koregavimai, susiję su būsimomis aplinkos apsaugos sąnaudomis, buvo savavališki ir spekuliatyvūs, turėjo įtakos kainų palyginamumui ir iškraipė Sąjungos ir Maroko pardavimo kainų palyginamumą. Bendrovė „Hands“ paminėjo Maroko naująjį vystymosi modelį, kurį pradėta naudoti 2021 m. balandžio mėn. ir kuris apima investicijas į tvarią žaliąją energiją siekiant, kad šalis taptų konkurencinga mažo anglies dioksido pėdsako pramonės sektoriuose, o Marokas įsipareigojo iki 2030 m. pasiekti, kad daugiau kaip 50 % šalies elektros energijos būtų gaminama iš atsinaujinančiųjų išteklių. Todėl Komisija akivaizdžiai neatsižvelgė į būsimas sąnaudas, kurias bendrovė „Hands“ patirtų priemonių taikymo metu, įskaitant sąnaudas, susijusias su pastangomis mažinti Maroko priklausomybę nuo iškastinio kuro. |
| --- | --- |

(193)

Bendrovė „Hands“ tvirtino, kad Komisijos atlikti koregavimai, susiję su būsimomis aplinkos apsaugos sąnaudomis, buvo savavališki ir spekuliatyvūs, turėjo įtakos kainų palyginamumui ir iškraipė Sąjungos ir Maroko pardavimo kainų palyginamumą. Bendrovė „Hands“ paminėjo Maroko naująjį vystymosi modelį, kurį pradėta naudoti 2021 m. balandžio mėn. ir kuris apima investicijas į tvarią žaliąją energiją siekiant, kad šalis taptų konkurencinga mažo anglies dioksido pėdsako pramonės sektoriuose, o Marokas įsipareigojo iki 2030 m. pasiekti, kad daugiau kaip 50 % šalies elektros energijos būtų gaminama iš atsinaujinančiųjų išteklių. Todėl Komisija akivaizdžiai neatsižvelgė į būsimas sąnaudas, kurias bendrovė „Hands“ patirtų priemonių taikymo metu, įskaitant sąnaudas, susijusias su pastangomis mažinti Maroko priklausomybę nuo iškastinio kuro.

| (194) | Komisija pabrėžė, kad būsimos aplinkos apsaugos sąnaudos į Sąjungos pramonės tikslinę kainą buvo įtrauktos, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2d dalyje. Šios sąnaudos įtrauktos remiantis ne tik spėlionėmis, bet ir tiesioginiais įrodymais, susijusiais su planuojamomis faktinėmis investicijomis. Tai, ar Marokas rengiasi investuoti į tvarią žaliąją energiją, neturi reikšmės taikant atitinkamas pagrindinio reglamento nuostatas dėl Sąjungos tikslinės kainos, kurią nustatant turi būti atsižvelgiama į būsimas aplinkos apsaugos sąnaudas, nustatymo. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(194)

Komisija pabrėžė, kad būsimos aplinkos apsaugos sąnaudos į Sąjungos pramonės tikslinę kainą buvo įtrauktos, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2d dalyje. Šios sąnaudos įtrauktos remiantis ne tik spėlionėmis, bet ir tiesioginiais įrodymais, susijusiais su planuojamomis faktinėmis investicijomis. Tai, ar Marokas rengiasi investuoti į tvarią žaliąją energiją, neturi reikšmės taikant atitinkamas pagrindinio reglamento nuostatas dėl Sąjungos tikslinės kainos, kurią nustatant turi būti atsižvelgiama į būsimas aplinkos apsaugos sąnaudas, nustatymo. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (195) | Bendrovė „Hands“ tvirtino, kad Komisija nepateikė jokio paaiškinimo, kaip ji apskaičiavo būsimas sąnaudas, todėl „Hands“ ir kitoms suinteresuotosioms šalims nebuvo suteikta teisė į gynybą. |
| --- | --- |

(195)

Bendrovė „Hands“ tvirtino, kad Komisija nepateikė jokio paaiškinimo, kaip ji apskaičiavo būsimas sąnaudas, todėl „Hands“ ir kitoms suinteresuotosioms šalims nebuvo suteikta teisė į gynybą.

| (196) | Komisija pateikė informaciją apie būsimas sąnaudas bendrovės „Dika“ prašymu. Jos atsakymas buvo paskelbtas nekonfidencialios informacijos byloje, su kuria galėjo susipažinti visos šalys. Todėl teisė į gynybą nebuvo pažeista. |
| --- | --- |

(196)

Komisija pateikė informaciją apie būsimas sąnaudas bendrovės „Dika“ prašymu. Jos atsakymas buvo paskelbtas nekonfidencialios informacijos byloje, su kuria galėjo susipažinti visos šalys. Todėl teisė į gynybą nebuvo pažeista.

7.   SĄJUNGOS INTERESAI

SĄJUNGOS INTERESAI

7.1.   Sąjungos pramonės interesai

Sąjungos pramonės interesai

| (197) | Kadangi pastabų negauta, laikinojo reglamento 165 ir 166 konstatuojamosios dalys patvirtintos. |
| --- | --- |

(197)

Kadangi pastabų negauta, laikinojo reglamento 165 ir 166 konstatuojamosios dalys patvirtintos.

7.2.   Naudotojų interesai

Naudotojų interesai

| (198) | Atskleidus pirminius ir galutinius faktus ACEA pakartojo laikinojo reglamento 170 konstatuojamojoje dalyje aprašytą tvirtinimą, kad Sąjungos RRA pramonė negalėjo patenkinti paklausos. Buvo teigiama, kad daugiau nei 15 metų dėl nepakankamų Sąjungos gamintojų investicijų Sąjungos rinkos pajėgumai buvo nepakankami ir joje buvo juntamas produktų stygius. ACEA teigimu, Sąjungos RRA gamintojai nuolat nevykdo savo įsipareigojimo didinti gamybos pajėgumus ir užtikrinti tiekimo saugumą Sąjungoje. ACEA priminė, kad, Komisijai atliekant antidempingo tyrimą dėl Kinijos kilmės RRA, Sąjungos gamintojai tariamai įsipareigojo padidinti savo gamybos pajėgumus, o Komisija tariamai pratęsė antidempingo priemonės taikymą su sąlyga, kad šie pajėgumai bus padidinti. ACEA teigimu, nuo 2006 m. iki tiriamojo laikotarpio Sąjungos pajėgumai padidėjo 14 %, o suvartojimas tuo pačiu laikotarpiu padidėjo 33 %. |
| --- | --- |

(198)

Atskleidus pirminius ir galutinius faktus ACEA pakartojo laikinojo reglamento 170 konstatuojamojoje dalyje aprašytą tvirtinimą, kad Sąjungos RRA pramonė negalėjo patenkinti paklausos. Buvo teigiama, kad daugiau nei 15 metų dėl nepakankamų Sąjungos gamintojų investicijų Sąjungos rinkos pajėgumai buvo nepakankami ir joje buvo juntamas produktų stygius. ACEA teigimu, Sąjungos RRA gamintojai nuolat nevykdo savo įsipareigojimo didinti gamybos pajėgumus ir užtikrinti tiekimo saugumą Sąjungoje. ACEA priminė, kad, Komisijai atliekant antidempingo tyrimą dėl Kinijos kilmės RRA, Sąjungos gamintojai tariamai įsipareigojo padidinti savo gamybos pajėgumus, o Komisija tariamai pratęsė antidempingo priemonės taikymą su sąlyga, kad šie pajėgumai bus padidinti. ACEA teigimu, nuo 2006 m. iki tiriamojo laikotarpio Sąjungos pajėgumai padidėjo 14 %, o suvartojimas tuo pačiu laikotarpiu padidėjo 33 %.

| (199) | Komisija pažymėjo, kad į šį tvirtinimą jau buvo atsižvelgta laikinojo reglamento 171 konstatuojamojoje dalyje, o naujos informacijos ar įrodymų nepateikta. Komisija pažymėjo, kad prireikus Sąjungos RRA pramonė galėtų per palyginti trumpą laiką padidinti savo pajėgumus, nes atitinkama naudotojų nurodyta investicija susijusi ne su krosnimis ar dažymo kabinomis, o su liejimo mašinomis, kurias galima lengvai įrengti. Todėl, jeigu Sąjungos RRA gamintojai neinvestavo į papildomus gamybos pajėgumus, tai veikiau lėmė jų sunki ekonominė padėtis ir tai, kad nebuvo sudaryta pakankamai išankstinių sutarčių su automobilių gamintojais, kuriomis būtų galima pagrįsti tokias investicijas. Taigi Sąjungos pramonė neturėjo pakankamai paskatų investuoti į papildomus pajėgumus, nes nebuvo pagrindo iš anksto numatyti, kad jos gamybos paklausa padidės. |
| --- | --- |

(199)

Komisija pažymėjo, kad į šį tvirtinimą jau buvo atsižvelgta laikinojo reglamento 171 konstatuojamojoje dalyje, o naujos informacijos ar įrodymų nepateikta. Komisija pažymėjo, kad prireikus Sąjungos RRA pramonė galėtų per palyginti trumpą laiką padidinti savo pajėgumus, nes atitinkama naudotojų nurodyta investicija susijusi ne su krosnimis ar dažymo kabinomis, o su liejimo mašinomis, kurias galima lengvai įrengti. Todėl, jeigu Sąjungos RRA gamintojai neinvestavo į papildomus gamybos pajėgumus, tai veikiau lėmė jų sunki ekonominė padėtis ir tai, kad nebuvo sudaryta pakankamai išankstinių sutarčių su automobilių gamintojais, kuriomis būtų galima pagrįsti tokias investicijas. Taigi Sąjungos pramonė neturėjo pakankamai paskatų investuoti į papildomus pajėgumus, nes nebuvo pagrindo iš anksto numatyti, kad jos gamybos paklausa padidės.

| (200) | Be to, tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas siekė 64,31 mln. vienetų. Bendri Sąjungos pramonės pajėgumai siekė 61,29 mln. vienetų, visas Sąjungoje pagamintas kiekis tiriamuoju laikotarpiu siekė 48,75 mln. vienetų, o Sąjungos pramonės eksportas – 2,71 mln. vienetų, todėl 9,83 mln. vienetų pajėgumai liko nepanaudoti. Todėl Sąjungos pramonė jau turėjo pakankamai gamybos pajėgumų beveik visai Sąjungos RRA paklausai patenkinti. Be to, Sąjungos rinkai galėtų tiekti ir trečiųjų šalių eksportuojantys gamintojai. Bendras pasaulinis RRA pajėgumas atsiradus Maroko gamintojams net padidėjo. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(200)

Be to, tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas siekė 64,31 mln. vienetų. Bendri Sąjungos pramonės pajėgumai siekė 61,29 mln. vienetų, visas Sąjungoje pagamintas kiekis tiriamuoju laikotarpiu siekė 48,75 mln. vienetų, o Sąjungos pramonės eksportas – 2,71 mln. vienetų, todėl 9,83 mln. vienetų pajėgumai liko nepanaudoti. Todėl Sąjungos pramonė jau turėjo pakankamai gamybos pajėgumų beveik visai Sąjungos RRA paklausai patenkinti. Be to, Sąjungos rinkai galėtų tiekti ir trečiųjų šalių eksportuojantys gamintojai. Bendras pasaulinis RRA pajėgumas atsiradus Maroko gamintojams net padidėjo. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (201) | Atskleidus galutinius faktus ACEA tvirtino, kad Komisija teiginio, jog atitinkamos investicijos buvo susijusios ne su krosnimis ar dažymo kabinomis, o su liejimo mašinomis, kurias galima lengvai įrengti, nepagrindė įrodymais. ACEA tvirtino, kad bendradarbiaujantys naudotojai įrodė, jog nepakankamas dažymo kabinų kiekis yra viena iš pagrindinių kliūčių, dėl kurios apribojami Sąjungos gamybos pajėgumai. |
| --- | --- |

(201)

Atskleidus galutinius faktus ACEA tvirtino, kad Komisija teiginio, jog atitinkamos investicijos buvo susijusios ne su krosnimis ar dažymo kabinomis, o su liejimo mašinomis, kurias galima lengvai įrengti, nepagrindė įrodymais. ACEA tvirtino, kad bendradarbiaujantys naudotojai įrodė, jog nepakankamas dažymo kabinų kiekis yra viena iš pagrindinių kliūčių, dėl kurios apribojami Sąjungos gamybos pajėgumai.

| (202) | Komisija pastebėjo, kad naudotojo A pateikti įrodymai buvo susiję su vieno Sąjungos gamintojo gamybos pajėgumų trūkumu 2015–2016 m., taigi dar iki nagrinėjamojo laikotarpio. Be to, naudotojas A nepateikė jokių dokumentų, pagal kuriuos butų buvę galima nustatyti, jog nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo kilę problemų, susijusių su gamybos pajėgumais. Kalbant apie naudotoją B, jo pateiktų dokumentų datos taip pat buvo ankstesnės nei nagrinėjamasis laikotarpis (dauguma jų buvo parengti 2016 m.). Tikrinamojo vizito metu naudotojas B pareiškė, kad „įprastais metais, pavyzdžiui, 2018–2019 m., ratų su ratlankiais iš aliuminio netrūko“. Nei ACEA, nei kiti naudotojai nepateikė jokių tvirtinimo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu trūko produkcijos, nes nebuvo įrengta pakankamai dažymo kabinų, įrodymų. |
| --- | --- |

(202)

Komisija pastebėjo, kad naudotojo A pateikti įrodymai buvo susiję su vieno Sąjungos gamintojo gamybos pajėgumų trūkumu 2015–2016 m., taigi dar iki nagrinėjamojo laikotarpio. Be to, naudotojas A nepateikė jokių dokumentų, pagal kuriuos butų buvę galima nustatyti, jog nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo kilę problemų, susijusių su gamybos pajėgumais. Kalbant apie naudotoją B, jo pateiktų dokumentų datos taip pat buvo ankstesnės nei nagrinėjamasis laikotarpis (dauguma jų buvo parengti 2016 m.). Tikrinamojo vizito metu naudotojas B pareiškė, kad „įprastais metais, pavyzdžiui, 2018–2019 m., ratų su ratlankiais iš aliuminio netrūko“. Nei ACEA, nei kiti naudotojai nepateikė jokių tvirtinimo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu trūko produkcijos, nes nebuvo įrengta pakankamai dažymo kabinų, įrodymų.

| (203) | Atlikdama tyrimą Komisija surinko įrodymų, kad Sąjungos pramonė investavo į dažymo kabinas, kai buvo pradėta naudoti daugiau ratų, gaminamų taikant tiksliojo (deimantinio) tekinimo metodą, dėl kurio dažymo skyriuose reikia dirbti dviem pamainomis. Kalbant apie investicijas į dažymo kabinas ir liejimo įrangą, Komisija surinko pirkimo sąskaitų faktūrų kopijas, iš kurių matyti, kad Sąjungos pramonė turėjo galimybių padidinti savo pajėgumus praeityje, kai nekilo abejonių dėl jos produktų paklausos. Komisija nusprendė, kad į nekonfidencialią bylą nebuvo galima įtraukti išsamesnės informacijos, nes nagrinėjama informacija buvo susijusi su konkrečiais atskirais sandoriais, kurių duomenų negalima apibendrinti, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 19 straipsnio 2 dalyje. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(203)

Atlikdama tyrimą Komisija surinko įrodymų, kad Sąjungos pramonė investavo į dažymo kabinas, kai buvo pradėta naudoti daugiau ratų, gaminamų taikant tiksliojo (deimantinio) tekinimo metodą, dėl kurio dažymo skyriuose reikia dirbti dviem pamainomis. Kalbant apie investicijas į dažymo kabinas ir liejimo įrangą, Komisija surinko pirkimo sąskaitų faktūrų kopijas, iš kurių matyti, kad Sąjungos pramonė turėjo galimybių padidinti savo pajėgumus praeityje, kai nekilo abejonių dėl jos produktų paklausos. Komisija nusprendė, kad į nekonfidencialią bylą nebuvo galima įtraukti išsamesnės informacijos, nes nagrinėjama informacija buvo susijusi su konkrečiais atskirais sandoriais, kurių duomenų negalima apibendrinti, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 19 straipsnio 2 dalyje. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (204) | ACEA tvirtino, kad tuo metu, kai Maroko tiekėjai laimėjo konkursus dėl ratų tiekimo Sąjungai, Sąjungos pramonė neturėjo nepanaudotų gamybos pajėgumų, kuriuos būtų galėjusi pasiūlyti, todėl šis importas atitiko strateginius automobilių gamintojų poreikius. |
| --- | --- |

(204)

ACEA tvirtino, kad tuo metu, kai Maroko tiekėjai laimėjo konkursus dėl ratų tiekimo Sąjungai, Sąjungos pramonė neturėjo nepanaudotų gamybos pajėgumų, kuriuos būtų galėjusi pasiūlyti, todėl šis importas atitiko strateginius automobilių gamintojų poreikius.

| (205) | Komisija pažymėjo, kad ACEA nepateikė šio tvirtinimo įrodymų, pavyzdžiui, susijusių su konkursais, kuriuose Sąjungos gamintojai nepateikė kainos pasiūlymų, ir visų pirma su tais konkursais, kuriuos laimėjo Maroko gamintojai. Komisija taip pat pažymėjo, kad nepateikta jokių įrodymų, jog nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos RRA pramonė nepateikė RRA, kurių pageidavo automobilių gamintojai (27). Kaip jau minėta, Sąjungos pramonės ir vieno iš trečiųjų šalių eksportuojančių gamintojų gamybos pajėgumų didžiąja dalimi pakanka automobilių pramonės poreikiams patenkinti. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(205)

Komisija pažymėjo, kad ACEA nepateikė šio tvirtinimo įrodymų, pavyzdžiui, susijusių su konkursais, kuriuose Sąjungos gamintojai nepateikė kainos pasiūlymų, ir visų pirma su tais konkursais, kuriuos laimėjo Maroko gamintojai. Komisija taip pat pažymėjo, kad nepateikta jokių įrodymų, jog nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos RRA pramonė nepateikė RRA, kurių pageidavo automobilių gamintojai (27). Kaip jau minėta, Sąjungos pramonės ir vieno iš trečiųjų šalių eksportuojančių gamintojų gamybos pajėgumų didžiąja dalimi pakanka automobilių pramonės poreikiams patenkinti. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

27

| (206) | Atskleidus galutinius faktus ACEA tvirtino, kad nė vienas Sąjungos gamintojas nenusprendė investuoti į papildomus gamybos pajėgumus, o automobilių gamyba Sąjungoje nuo 2013 m. nuolat augo. |
| --- | --- |

(206)

Atskleidus galutinius faktus ACEA tvirtino, kad nė vienas Sąjungos gamintojas nenusprendė investuoti į papildomus gamybos pajėgumus, o automobilių gamyba Sąjungoje nuo 2013 m. nuolat augo.

| (207) | Tačiau Komisija nustatė, kad Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai tuo laikotarpiu padidėjo maždaug 10,8 mln. vienetų (nuo 51 644 mln. vienetų (28) 2013 m. iki 62 475 mln. vienetų (29) 2019 m.). Taigi šis tvirtinimas nebuvo pagrįstas jokiais įrodymais ir todėl buvo atmestas. |
| --- | --- |

(207)

Tačiau Komisija nustatė, kad Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai tuo laikotarpiu padidėjo maždaug 10,8 mln. vienetų (nuo 51 644 mln. vienetų (28) 2013 m. iki 62 475 mln. vienetų (29) 2019 m.). Taigi šis tvirtinimas nebuvo pagrįstas jokiais įrodymais ir todėl buvo atmestas.

28

29

| (208) | Atskleidus galutinius faktus ACEA pakartojo savo tvirtinimą, kad Sąjungos pramonė negali patenkinti Sąjungos paklausos net ir sutrikdytos rinkos sąlygomis ir esant istoriškai sumažėjusiai paklausai. |
| --- | --- |

(208)

Atskleidus galutinius faktus ACEA pakartojo savo tvirtinimą, kad Sąjungos pramonė negali patenkinti Sąjungos paklausos net ir sutrikdytos rinkos sąlygomis ir esant istoriškai sumažėjusiai paklausai.

| (209) | Komisija pastebėjo, kad Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimas tiriamuoju laikotarpiu siekė 80 %. Todėl poreikį buvo galima patenkinti naudojant papildomus nepanaudotus pajėgumus. Be to, nebuvo reikalaujama, kad Sąjungos pramonė būtų įsipareigojusi turėti pajėgumų, kuriuos naudojant būtų galima patenkinti visą paklausą. Naudotojai taip pat galėjo importuoti RRA iš bet kurios juos gaminančios trečiosios šalies. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(209)

Komisija pastebėjo, kad Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimas tiriamuoju laikotarpiu siekė 80 %. Todėl poreikį buvo galima patenkinti naudojant papildomus nepanaudotus pajėgumus. Be to, nebuvo reikalaujama, kad Sąjungos pramonė būtų įsipareigojusi turėti pajėgumų, kuriuos naudojant būtų galima patenkinti visą paklausą. Naudotojai taip pat galėjo importuoti RRA iš bet kurios juos gaminančios trečiosios šalies. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (210) | Atskleidus galutinius faktus ACEA tvirtino pateikusi įrodymų, kad Sąjungos pramonė neturėjo nepanaudotų gamybos pajėgumų, kuriuos būtų galėjusi pasiūlyti, todėl importas iš Maroko atitiko strateginius automobilių gamintojų poreikius. Be to, ACEA pateikė įrodymų, kad 2016 m. Sąjungos pramonės produkcijos nepakako. |
| --- | --- |

(210)

Atskleidus galutinius faktus ACEA tvirtino pateikusi įrodymų, kad Sąjungos pramonė neturėjo nepanaudotų gamybos pajėgumų, kuriuos būtų galėjusi pasiūlyti, todėl importas iš Maroko atitiko strateginius automobilių gamintojų poreikius. Be to, ACEA pateikė įrodymų, kad 2016 m. Sąjungos pramonės produkcijos nepakako.

| (211) | Komisija nusprendė, kad nebuvo pateikta pakankamai įrodymų šiam tvirtinimui pagrįsti. Pavyzdžiui, ACEA nepateikė įrodymų, susijusių su konkursais, kuriuose laimėjo tiekėjai iš Maroko ir kuriuose nedalyvavo Sąjungos gamintojai. Kalbant apie produkcijos trūkumą, ACEA nepateikė įrodymų, patvirtinančių, kad egzistavo sisteminė problema, nes pateikti įrodymai buvo susiję su ankstesniu nei nagrinėjamasis laikotarpiu. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(211)

Komisija nusprendė, kad nebuvo pateikta pakankamai įrodymų šiam tvirtinimui pagrįsti. Pavyzdžiui, ACEA nepateikė įrodymų, susijusių su konkursais, kuriuose laimėjo tiekėjai iš Maroko ir kuriuose nedalyvavo Sąjungos gamintojai. Kalbant apie produkcijos trūkumą, ACEA nepateikė įrodymų, patvirtinančių, kad egzistavo sisteminė problema, nes pateikti įrodymai buvo susiję su ankstesniu nei nagrinėjamasis laikotarpiu. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (212) | ACEA tvirtino, kad Komisija neatsižvelgė į tai, kad automobilių gamintojų sąnaudos padidėjo dėl bendro kitoms žaliavoms, dalims ir komponentams, naudojamiems automobiliams gaminti, taikomų antidempingo priemonių poveikio. |
| --- | --- |

(212)

ACEA tvirtino, kad Komisija neatsižvelgė į tai, kad automobilių gamintojų sąnaudos padidėjo dėl bendro kitoms žaliavoms, dalims ir komponentams, naudojamiems automobiliams gaminti, taikomų antidempingo priemonių poveikio.

| (213) | Komisija pažymėjo, kad ACEA nepateikė jokių su šiuo tvirtinimu susijusių patvirtinamųjų įrodymų. NET jeigu jų tiekėjų sąnaudos galėjo padidėti ir būti visiškai arba iš dalies perkeltos automobilių gamintojams, atrodo, kad tai neturėjo neigiamo poveikio jų ekonominei padėčiai. Kaip nurodyta laikinojo reglamento 175 konstatuojamojoje dalyje, automobilių gamintojai paskelbė savo 2021 m. finansinius rezultatus, kurie viršijo įprastą ankstesniais metais nurodytą pelną. Galiausiai, kaip jau nurodyta laikinojo reglamento 169 konstatuojamojoje dalyje, gaminant automobilius RRA sudaro nedidelę gamybos sąnaudų procentinę dalį, t. y. maždaug 0,5 %. Todėl priemonių poveikis automobilių gamintojams buvo labai ribotas ir šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(213)

Komisija pažymėjo, kad ACEA nepateikė jokių su šiuo tvirtinimu susijusių patvirtinamųjų įrodymų. NET jeigu jų tiekėjų sąnaudos galėjo padidėti ir būti visiškai arba iš dalies perkeltos automobilių gamintojams, atrodo, kad tai neturėjo neigiamo poveikio jų ekonominei padėčiai. Kaip nurodyta laikinojo reglamento 175 konstatuojamojoje dalyje, automobilių gamintojai paskelbė savo 2021 m. finansinius rezultatus, kurie viršijo įprastą ankstesniais metais nurodytą pelną. Galiausiai, kaip jau nurodyta laikinojo reglamento 169 konstatuojamojoje dalyje, gaminant automobilius RRA sudaro nedidelę gamybos sąnaudų procentinę dalį, t. y. maždaug 0,5 %. Todėl priemonių poveikis automobilių gamintojams buvo labai ribotas ir šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (214) | Atskleidus galutinius faktus ACEA nesutiko su Komisijos vertinimu, aprašytu pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje. ACEA teigė, kad antidempingo muitų suma sieks 241–413 mln. EUR papildomų sąnaudų. Automobilių gamintojams, kurių pramonės sektorius ir toliau kenčia dėl žemo Sąjungos automobilių gamybos lygio ir turi padengti papildomas aplinkos apsaugos sąnaudas, ši suma yra didelė. |
| --- | --- |

(214)

Atskleidus galutinius faktus ACEA nesutiko su Komisijos vertinimu, aprašytu pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje. ACEA teigė, kad antidempingo muitų suma sieks 241–413 mln. EUR papildomų sąnaudų. Automobilių gamintojams, kurių pramonės sektorius ir toliau kenčia dėl žemo Sąjungos automobilių gamybos lygio ir turi padengti papildomas aplinkos apsaugos sąnaudas, ši suma yra didelė.

| (215) | Komisija pastebėjo, kad ACEA neprieštaravo dėl Komisijos išvadų, kad RRA dalis vertinant visas automobilio gamybos sąnaudas yra nedidelė, t. y. maždaug 0,5 %, o palyginti nedidelis antidempingo muitas sudarytų tik dalį šio 0,5 %. Nebuvo pateikta jokių įrodymų, kad automobilių gamintojai negalės padengti tokių sąnaudų. Be to, nepaisant to, kad ACEA apskaičiuotos papildomos sąnaudos buvo teisingos, papildomos sąnaudos buvo apskaičiuotos remiantis Sąjungos tiksline kaina, todėl jos yra susijusios su nustatytais žalos skirtumais. Tačiau muitas buvo nustatytas remiantis dempingo skirtumais, kurie buvo mažesni už nustatytus žalos skirtumus, todėl antidempingo muito poveikis būtų mažesnis, nei apskaičiavo ACEA. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(215)

Komisija pastebėjo, kad ACEA neprieštaravo dėl Komisijos išvadų, kad RRA dalis vertinant visas automobilio gamybos sąnaudas yra nedidelė, t. y. maždaug 0,5 %, o palyginti nedidelis antidempingo muitas sudarytų tik dalį šio 0,5 %. Nebuvo pateikta jokių įrodymų, kad automobilių gamintojai negalės padengti tokių sąnaudų. Be to, nepaisant to, kad ACEA apskaičiuotos papildomos sąnaudos buvo teisingos, papildomos sąnaudos buvo apskaičiuotos remiantis Sąjungos tiksline kaina, todėl jos yra susijusios su nustatytais žalos skirtumais. Tačiau muitas buvo nustatytas remiantis dempingo skirtumais, kurie buvo mažesni už nustatytus žalos skirtumus, todėl antidempingo muito poveikis būtų mažesnis, nei apskaičiavo ACEA. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (216) | ACEA tvirtino, kad kai kurie jos nariai apskaičiavo, jog Maroko tiekėjai vis labiau įsipareigoja stebėti su tiekimo grandinėmis susijusį CO2 poveikį. Todėl nukreipus tiekimą į kitas trečiąsias šalis būtų padarytas didelis poveikis automobilių gamintojų galimybėms pasiekti savo išmetamo CO2 kiekio mažinimo tikslus. |
| --- | --- |

(216)

ACEA tvirtino, kad kai kurie jos nariai apskaičiavo, jog Maroko tiekėjai vis labiau įsipareigoja stebėti su tiekimo grandinėmis susijusį CO2 poveikį. Todėl nukreipus tiekimą į kitas trečiąsias šalis būtų padarytas didelis poveikis automobilių gamintojų galimybėms pasiekti savo išmetamo CO2 kiekio mažinimo tikslus.

2

2

| (217) | Komisija pažymėjo, kad ACEA nepateikė jokių su šiuo tvirtinimu susijusių patvirtinamųjų įrodymų, o įvertinus vieno bendradarbiaujančio naudotojo patalpose surengto tikrinamojo vizito metu surinktą informaciją nustatyta, kad dėl atstumo tarp Maroko gamyklų ir Sąjungos automobilių gamintojų gamyklų iš Maroko importuojamų produktų poveikis automobilių gamintojų išmetamo CO2 kiekio mažinimo tikslams yra panašus. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(217)

Komisija pažymėjo, kad ACEA nepateikė jokių su šiuo tvirtinimu susijusių patvirtinamųjų įrodymų, o įvertinus vieno bendradarbiaujančio naudotojo patalpose surengto tikrinamojo vizito metu surinktą informaciją nustatyta, kad dėl atstumo tarp Maroko gamyklų ir Sąjungos automobilių gamintojų gamyklų iš Maroko importuojamų produktų poveikis automobilių gamintojų išmetamo CO2 kiekio mažinimo tikslams yra panašus. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

2

| (218) | Atskleidus galutinius faktus ACEA nurodė savo 10 punktų planą, kuriuo siekiama padėti įgyvendinti Europos žaliąjį kursą (30), ir taip pat paminėjo, kad po tikrinamojo vizito naudotojas B pateikė įrodymų, kad, kalbant apie CO2 poveikį, importas iš Maroko yra svarbus dėl Maroko gamyklų ir Sąjungos automobilių gamintojų gamyklų geografinio artumo. |
| --- | --- |

(218)

Atskleidus galutinius faktus ACEA nurodė savo 10 punktų planą, kuriuo siekiama padėti įgyvendinti Europos žaliąjį kursą (30), ir taip pat paminėjo, kad po tikrinamojo vizito naudotojas B pateikė įrodymų, kad, kalbant apie CO2 poveikį, importas iš Maroko yra svarbus dėl Maroko gamyklų ir Sąjungos automobilių gamintojų gamyklų geografinio artumo.

30

2

| (219) | Komisija pastebėjo, kad 10 punktų plane nebuvo minimas ratų importo poveikis apskritai ir visų pirma importo iš Maroko poveikis. Todėl šis planas nebuvo laikomas tinkamu 216 konstatuojamojoje dalyje aprašyto tvirtinimo įrodymu. Be to, naudotojas B iš tikrųjų pranešė, kad jis nustatė išmetamo CO2 kiekio kriterijų tiekėjams atrinkti ir siekia sumažinti atstumą tarp gamyklų ir tiekėjų, taigi ir savo anglies dioksido pėdsaką. Tačiau naudotojas B taip pat teigė, kad renkantis tiekėją labai svarbus veiksnys tebėra konkurencingumas. Be to, Komisija nenustatė jokių įrodymų, kad naudotojas B konkursų metu iš tikrųjų vertino šį kriterijų arba kad gamintojas nebuvo atrinktas dėl išmetamo CO2 kiekio kriterijaus. Galiausiai, net jeigu šis kriterijus ir bus labai svarbus ateityje, antidempingo priemonių tikslas nėra sustabdyti Maroko kilmės produktų importą, o užtikrinti, kad jie į Sąjungą patektų sąžiningomis kainomis. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(219)

Komisija pastebėjo, kad 10 punktų plane nebuvo minimas ratų importo poveikis apskritai ir visų pirma importo iš Maroko poveikis. Todėl šis planas nebuvo laikomas tinkamu 216 konstatuojamojoje dalyje aprašyto tvirtinimo įrodymu. Be to, naudotojas B iš tikrųjų pranešė, kad jis nustatė išmetamo CO2 kiekio kriterijų tiekėjams atrinkti ir siekia sumažinti atstumą tarp gamyklų ir tiekėjų, taigi ir savo anglies dioksido pėdsaką. Tačiau naudotojas B taip pat teigė, kad renkantis tiekėją labai svarbus veiksnys tebėra konkurencingumas. Be to, Komisija nenustatė jokių įrodymų, kad naudotojas B konkursų metu iš tikrųjų vertino šį kriterijų arba kad gamintojas nebuvo atrinktas dėl išmetamo CO2 kiekio kriterijaus. Galiausiai, net jeigu šis kriterijus ir bus labai svarbus ateityje, antidempingo priemonių tikslas nėra sustabdyti Maroko kilmės produktų importą, o užtikrinti, kad jie į Sąjungą patektų sąžiningomis kainomis. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

2

2

| (220) | ACEA tvirtino, kad Vokietijos federalinė kartelių tarnyba 2022 m. kovo mėn. pradėjo tyrimą dėl Sąjungos gamintojo, remdamasi įtarimais dėl elgesio, kuriuo siekiama riboti konkurenciją. Tačiau Komisija pažymėjo, kad nebuvo pateikta jokių tvirtinimų dėl galimo poveikio tyrimo išvadoms, susijusioms su tokiu įtariamu elgesiu. Bet kuriuo atveju šis tyrimas tebevyksta, o išvadų dar nepateikta. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(220)

ACEA tvirtino, kad Vokietijos federalinė kartelių tarnyba 2022 m. kovo mėn. pradėjo tyrimą dėl Sąjungos gamintojo, remdamasi įtarimais dėl elgesio, kuriuo siekiama riboti konkurenciją. Tačiau Komisija pažymėjo, kad nebuvo pateikta jokių tvirtinimų dėl galimo poveikio tyrimo išvadoms, susijusioms su tokiu įtariamu elgesiu. Bet kuriuo atveju šis tyrimas tebevyksta, o išvadų dar nepateikta. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (221) | Atskleidus galutinius faktus ACEA pareiškė, kad tokiomis išskirtinėmis aplinkybėmis ir laikantis gero administravimo ir geros administracinės praktikos principų, antidempingo priemonės neturėtų būti taikomos, kol bus gauti Vokietijos federalinės kartelių tarnybos atliekamo tyrimo rezultatai, kaip buvo padaryta besiūlių vamzdžių atveju (31). |
| --- | --- |

(221)

Atskleidus galutinius faktus ACEA pareiškė, kad tokiomis išskirtinėmis aplinkybėmis ir laikantis gero administravimo ir geros administracinės praktikos principų, antidempingo priemonės neturėtų būti taikomos, kol bus gauti Vokietijos federalinės kartelių tarnybos atliekamo tyrimo rezultatai, kaip buvo padaryta besiūlių vamzdžių atveju (31).

31

| (222) | Kaip jau paaiškinta 220 konstatuojamojoje dalyje, nacionalinė administravimo institucija dar nepriėmė jokio sprendimo. Priešingai, besiūlių vamzdžių atveju muitai buvo pradėti taikyti tik po to, kai buvo priimtas galutinis sprendimas, kuriuo buvo numatytos sankcijos už antikonkurencinius veiksmus, ir kai paaiškėjo, kad šie veiksmai buvo susiję su tyrimo nagrinėjamuoju laikotarpiu ir kad jie apėmė nagrinėjamąjį produktą. Šioje byloje nebuvo nė vieno iš šių elementų. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(222)

Kaip jau paaiškinta 220 konstatuojamojoje dalyje, nacionalinė administravimo institucija dar nepriėmė jokio sprendimo. Priešingai, besiūlių vamzdžių atveju muitai buvo pradėti taikyti tik po to, kai buvo priimtas galutinis sprendimas, kuriuo buvo numatytos sankcijos už antikonkurencinius veiksmus, ir kai paaiškėjo, kad šie veiksmai buvo susiję su tyrimo nagrinėjamuoju laikotarpiu ir kad jie apėmė nagrinėjamąjį produktą. Šioje byloje nebuvo nė vieno iš šių elementų. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

7.3.   Išvada dėl Sąjungos interesų

Išvada dėl Sąjungos interesų

| (223) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, ir kadangi daugiau jokių kitų pastabų negauta, patvirtintos laikinojo reglamento 177 konstatuojamojoje dalyje išdėstytos išvados. |
| --- | --- |

(223)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, ir kadangi daugiau jokių kitų pastabų negauta, patvirtintos laikinojo reglamento 177 konstatuojamojoje dalyje išdėstytos išvados.

8.   GALUTINĖS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

GALUTINĖS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

8.1.   Galutinės priemonės

Galutinės priemonės

| (224) | Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio, priemonių lygio ir Sąjungos interesų ir remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi, turėtų būti nustatytos galutinės antidempingo priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos. |
| --- | --- |

(224)

Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio, priemonių lygio ir Sąjungos interesų ir remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi, turėtų būti nustatytos galutinės antidempingo priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos.

| (225) | Kaip nurodyta 63 konstatuojamojoje dalyje, galutiniame etape dempingo skirtumai buvo šiek tiek patikslinti. |
| --- | --- |

(225)

Kaip nurodyta 63 konstatuojamojoje dalyje, galutiniame etape dempingo skirtumai buvo šiek tiek patikslinti.

| (226) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, galutinės antidempingo muito normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, turėtų būti tokios:









  Šalis | Bendrovė | Dempingo skirtumas (%) | Žalos skirtumas (%) | Galutinis antidempingo muitas (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Marokas | HANDS 8 S.A. | 9,01 | 44,0 | 9,0 |
| | DIKA MOROCCO AFRIKA S.A.R.L | 17,54 | 51,6 | 17,5 |
| | Visos kitos bendrovės | 17,54 | 51,6 | 17,5 |

(226)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, galutinės antidempingo muito normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, turėtų būti tokios:

Šalis

Bendrovė

Dempingo skirtumas (%)

Žalos skirtumas (%)

Galutinis antidempingo muitas (%)

Marokas

HANDS 8 S.A.

9,01

44,0

9,0

DIKA MOROCCO AFRIKA S.A.R.L

17,54

51,6

17,5

Visos kitos bendrovės

17,54

51,6

17,5

| (227) | Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant šį tyrimą. Taigi šios muitų normos taikomos tik tam importuojamam nagrinėjamosios šalies kilmės tiriamajam produktui, kurį pagamino konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, šios normos negali būti taikomos, todėl tokiam produktui turėtų būti taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. |
| --- | --- |

(227)

Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant šį tyrimą. Taigi šios muitų normos taikomos tik tam importuojamam nagrinėjamosios šalies kilmės tiriamajam produktui, kurį pagamino konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, šios normos negali būti taikomos, todėl tokiam produktui turėtų būti taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.

| (228) | Pasikeitus pavadinimui bendrovė gali prašyti taikyti šias individualias antidempingo muito normas. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai (32). Prašyme turi būti pateikta visa susijusi informacija, kuria remiantis galima įrodyti, kad šis pasikeitimas nedaro poveikio bendrovės teisei naudotis jai jau taikoma muito norma. Jeigu bendrovės pavadinimo pakeitimas nedaro poveikio jos teisei naudotis jai taikoma muito norma, pranešimas apie pavadinimo pakeitimą bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

(228)

Pasikeitus pavadinimui bendrovė gali prašyti taikyti šias individualias antidempingo muito normas. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai (32). Prašyme turi būti pateikta visa susijusi informacija, kuria remiantis galima įrodyti, kad šis pasikeitimas nedaro poveikio bendrovės teisei naudotis jai jau taikoma muito norma. Jeigu bendrovės pavadinimo pakeitimas nedaro poveikio jos teisei naudotis jai taikoma muito norma, pranešimas apie pavadinimo pakeitimą bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

32

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

| (229) | Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl muitų normų skirtumų, reikia specialių priemonių, kad būtų užtikrintas tinkamas individualių antidempingo muitų taikymas. Bendrovės, kurioms nustatyti individualūs antidempingo muitai, valstybių narių muitinėms privalo pateikti galiojančią komercinę sąskaitą faktūrą. Ši sąskaita faktūra turi atitikti šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus. Be tokios sąskaitos faktūros importuojamiems produktams turėtų būti taikomas visoms kitoms bendrovėms galiojantis antidempingo muitas. |
| --- | --- |

(229)

Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl muitų normų skirtumų, reikia specialių priemonių, kad būtų užtikrintas tinkamas individualių antidempingo muitų taikymas. Bendrovės, kurioms nustatyti individualūs antidempingo muitai, valstybių narių muitinėms privalo pateikti galiojančią komercinę sąskaitą faktūrą. Ši sąskaita faktūra turi atitikti šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus. Be tokios sąskaitos faktūros importuojamiems produktams turėtų būti taikomas visoms kitoms bendrovėms galiojantis antidempingo muitas.

| (230) | Nors tokią sąskaitą faktūrą būtina pateikti valstybių narių muitinėms, kad jos importuojamiems produktams pritaikytų individualias antidempingo muito normas, ji nėra vienintelis elementas, į kurį muitinės turėtų atsižvelgti. Iš tikrųjų, net jeigu valstybių narių muitinės gauna šią sąskaitą faktūrą, atitinkančią visus šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus, jos vis tiek turi atlikti įprastas patikras ir, kaip visais kitais atvejais, gali reikalauti papildomų dokumentų (vežimo dokumentų ir kt.), kad patikrintų deklaracijos duomenų tikslumą ir užtikrintų, kad tolesnis muito normos taikymas būtų pagrįstas ir atitiktų muitų teisės reikalavimus. |
| --- | --- |

(230)

Nors tokią sąskaitą faktūrą būtina pateikti valstybių narių muitinėms, kad jos importuojamiems produktams pritaikytų individualias antidempingo muito normas, ji nėra vienintelis elementas, į kurį muitinės turėtų atsižvelgti. Iš tikrųjų, net jeigu valstybių narių muitinės gauna šią sąskaitą faktūrą, atitinkančią visus šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus, jos vis tiek turi atlikti įprastas patikras ir, kaip visais kitais atvejais, gali reikalauti papildomų dokumentų (vežimo dokumentų ir kt.), kad patikrintų deklaracijos duomenų tikslumą ir užtikrintų, kad tolesnis muito normos taikymas būtų pagrįstas ir atitiktų muitų teisės reikalavimus.

| (231) | Jeigu, visų pirma nustačius susijusias priemones, labai padidėtų vienos iš bendrovių, kurioms taikomos mažesnės individualios muito normos, eksporto apimtis, tokį padidėjimą būtų galima laikyti prekybos pobūdžio pasikeitimu dėl nustatytų priemonių, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje. Tokiomis aplinkybėmis galima inicijuoti vengimo tyrimą, jeigu tenkinamos inicijavimo sąlygos. Atliekant šį tyrimą galima, inter alia, išnagrinėti, ar reikia panaikinti individualią (-ias) muito normą (-as) ir atitinkamai nustatyti muitą visos šalies mastu. |
| --- | --- |

(231)

Jeigu, visų pirma nustačius susijusias priemones, labai padidėtų vienos iš bendrovių, kurioms taikomos mažesnės individualios muito normos, eksporto apimtis, tokį padidėjimą būtų galima laikyti prekybos pobūdžio pasikeitimu dėl nustatytų priemonių, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje. Tokiomis aplinkybėmis galima inicijuoti vengimo tyrimą, jeigu tenkinamos inicijavimo sąlygos. Atliekant šį tyrimą galima, inter alia, išnagrinėti, ar reikia panaikinti individualią (-ias) muito normą (-as) ir atitinkamai nustatyti muitą visos šalies mastu.

inter alia

| (232) | Siekiant užtikrinti, kad antidempingo muitai būtų tinkamai taikomi, visoms kitoms bendrovėms nustatytas antidempingo muitas turėtų būti taikomas ne tik atliekant šį tyrimą nebendradarbiavusiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir tiems gamintojams, kurie tiriamuoju laikotarpiu į Sąjungą neeksportavo. |
| --- | --- |

(232)

Siekiant užtikrinti, kad antidempingo muitai būtų tinkamai taikomi, visoms kitoms bendrovėms nustatytas antidempingo muitas turėtų būti taikomas ne tik atliekant šį tyrimą nebendradarbiavusiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir tiems gamintojams, kurie tiriamuoju laikotarpiu į Sąjungą neeksportavo.

| (233) | Ratų su ratlankiais iš aliuminio, skirtų autotransporto priemonėms, priskiriamoms 8701–8705 SS pozicijoms, su ratų reikmenimis arba be jų, su padangomis arba be jų, statistiniai duomenys dažnai nurodomi vienetais. Tačiau Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 (33) toks papildomas vienetas, taikomas ratams su ratlankiais iš aliuminio, skirtiems autotransporto priemonėms, priskiriamoms 8701–8705 SS pozicijoms, su ratų reikmenimis arba be jų, su padangomis arba be jų, nenurodytas. Todėl reikia nustatyti, kad importuojant nagrinėjamąjį produktą išleidimo į laisvą apyvartą deklaracijoje privalo būti nurodyta ne tik masė kilogramais arba tonomis, bet ir nagrinėjamojo produkto vienetų skaičius. Vienetų skaičius turi būti nurodytas produktų, kurių KN kodai yra ex 8708 70 10 ir ex 8708 70 50 (TARIC kodai: 8708701015, 8708701050, 8708705015 ir 8708705050), atveju. |
| --- | --- |

(233)

Ratų su ratlankiais iš aliuminio, skirtų autotransporto priemonėms, priskiriamoms 8701–8705 SS pozicijoms, su ratų reikmenimis arba be jų, su padangomis arba be jų, statistiniai duomenys dažnai nurodomi vienetais. Tačiau Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 (33) toks papildomas vienetas, taikomas ratams su ratlankiais iš aliuminio, skirtiems autotransporto priemonėms, priskiriamoms 8701–8705 SS pozicijoms, su ratų reikmenimis arba be jų, su padangomis arba be jų, nenurodytas. Todėl reikia nustatyti, kad importuojant nagrinėjamąjį produktą išleidimo į laisvą apyvartą deklaracijoje privalo būti nurodyta ne tik masė kilogramais arba tonomis, bet ir nagrinėjamojo produkto vienetų skaičius. Vienetų skaičius turi būti nurodytas produktų, kurių KN kodai yra ex 8708 70 10 ir ex 8708 70 50 (TARIC kodai: 8708701015, 8708701050, 8708705015 ir 8708705050), atveju.

33

8.2.   Galutinis laikinųjų muitų surinkimas

Galutinis laikinųjų muitų surinkimas

| (234) | Atsižvelgiant į nustatytus dempingo skirtumus ir į Sąjungos pramonei padarytos žalos dydį, garantijomis užtikrintos laikinųjų antidempingo muitų, nustatytų laikinuoju reglamentu, sumos turėtų būti galutinai surenkamos, neviršijant šiuo reglamentu nustatytų lygių. |
| --- | --- |

(234)

Atsižvelgiant į nustatytus dempingo skirtumus ir į Sąjungos pramonei padarytos žalos dydį, garantijomis užtikrintos laikinųjų antidempingo muitų, nustatytų laikinuoju reglamentu, sumos turėtų būti galutinai surenkamos, neviršijant šiuo reglamentu nustatytų lygių.

8.3.   Antidempingo priemonių nustatymas atgaline data

Antidempingo priemonių nustatymas atgaline data

| (235) | Kaip nurodyta 1.2 skirsnyje, Komisija nustatė reikalavimą registruoti importuojamą tiriamąjį produktą. |
| --- | --- |

(235)

Kaip nurodyta 1.2 skirsnyje, Komisija nustatė reikalavimą registruoti importuojamą tiriamąjį produktą.

| (236) | Tyrimo galutiniame etape buvo vertinami registruojant importą surinkti duomenys. Komisija analizavo, ar tenkinami pagrindinio reglamento 10 straipsnio 4 dalies kriterijai, kad būtų galima atgaline data surinkti galutinius muitus. |
| --- | --- |

(236)

Tyrimo galutiniame etape buvo vertinami registruojant importą surinkti duomenys. Komisija analizavo, ar tenkinami pagrindinio reglamento 10 straipsnio 4 dalies kriterijai, kad būtų galima atgaline data surinkti galutinius muitus.

| (237) | Komisija pastebėjo, kad išankstinio informacijos atskleidimo laikotarpiu (2022 m. birželio 18 d. – 2022 m. liepos 16 d.) importuotų vienetų kiekis buvo maždaug 291 000 vienetų, t. y. 11 % mažesnis, palyginti su vidutine mėnesio importo apimtimi laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio, kuris buvo išnagrinėtas registracijos reglamente, t. y. nuo 2021 m. gruodžio 1 d. iki 2022 m. balandžio 30 d. Todėl Komisija nenustatė įrodymų dėl galimo atsargų kaupimo išankstinio informacijos atskleidimo laikotarpiu. Be to, importo kainos padidėjo 11 % kaip ir LMB 3 mėnesių laikotarpio kainos. Todėl nebuvo įrodymų, kad dėl importo buvo mažinamas muitų taisomasis poveikis. |
| --- | --- |

(237)

Komisija pastebėjo, kad išankstinio informacijos atskleidimo laikotarpiu (2022 m. birželio 18 d. – 2022 m. liepos 16 d.) importuotų vienetų kiekis buvo maždaug 291 000 vienetų, t. y. 11 % mažesnis, palyginti su vidutine mėnesio importo apimtimi laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio, kuris buvo išnagrinėtas registracijos reglamente, t. y. nuo 2021 m. gruodžio 1 d. iki 2022 m. balandžio 30 d. Todėl Komisija nenustatė įrodymų dėl galimo atsargų kaupimo išankstinio informacijos atskleidimo laikotarpiu. Be to, importo kainos padidėjo 11 % kaip ir LMB 3 mėnesių laikotarpio kainos. Todėl nebuvo įrodymų, kad dėl importo buvo mažinamas muitų taisomasis poveikis.

| (238) | Tuo remiantis nustatyta, kad nebuvo įvykdytos pagrindinio reglamento 10 straipsnio 4 dalyje nustatytos teisinės sąlygos, todėl muitai registruotam importui neturėtų būti taikomi atgaline data. |
| --- | --- |

(238)

Tuo remiantis nustatyta, kad nebuvo įvykdytos pagrindinio reglamento 10 straipsnio 4 dalyje nustatytos teisinės sąlygos, todėl muitai registruotam importui neturėtų būti taikomi atgaline data.

9.   BAIGIAMOJI NUOSTATA

BAIGIAMOJI NUOSTATA

| (239) | Atsižvelgiant į Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (34) 109 straipsnį, jei suma turi būti kompensuojama remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, delspinigiai skaičiuojami taikant normą, kurią Europos Centrinis Bankas taiko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms, paskelbtą Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusią kiekvieno mėnesio pirmą kalendorinę dieną. |
| --- | --- |

(239)

Atsižvelgiant į Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (34) 109 straipsnį, jei suma turi būti kompensuojama remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, delspinigiai skaičiuojami taikant normą, kurią Europos Centrinis Bankas taiko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms, paskelbtą Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusią kiekvieno mėnesio pirmą kalendorinę dieną.

34

Europos Sąjungos oficialiojo leidinio

| (240) | Pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigtas komitetas nuomonės nepateikė, |
| --- | --- |

(240)

Pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigtas komitetas nuomonės nepateikė,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamiems Maroko kilmės ratams su ratlankiais iš aliuminio, skirtiems autotransporto priemonėms, priskiriamoms 8701–8705 pozicijoms, su ratų reikmenimis arba be jų, su padangomis arba be jų, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 8708 70 10 ir ex 8708 70 50 (TARIC kodai: 8708701015, 8708701050, 8708705015 ir 8708705050), nustatomas galutinis antidempingo muitas.

2.   Galutinio antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau nurodytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:

| Šalis | Bendrovė | Galutinis antidempingo muitas | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- | --- |
| Marokas | HANDS 8 S.A. | 9,0  % | C873 |
| | DIKA MOROCCO AFRIKA S.A.R.L | 17,5  % | C897 |
| | Visos kitos bendrovės | 17,5  % | C999 |

Šalis

Bendrovė

Galutinis antidempingo muitas

Papildomas TARIC kodas

Marokas

HANDS 8 S.A.

9,0  %

C873

DIKA MOROCCO AFRIKA S.A.R.L

17,5  %

C897

Visos kitos bendrovės

17,5  %

C999

3.   2 dalyje nurodytoms bendrovėms nustatytos individualios muito normos taikomos, jeigu valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, kurioje pateikiama deklaracija su nurodyta data ir pasirašyta tą sąskaitą faktūrą išdavusio subjekto atstovo, kurio nurodomas vardas, pavardė ir pareigos: „Aš, toliau pasirašęs (-iusi), patvirtinu, kad (kiekis) šioje sąskaitoje faktūroje nurodyto (nagrinėjamasis produktas), parduodamo eksportuoti į Europos Sąjungą, Maroke pagamino (bendrovės pavadinimas ir adresas) (papildomas TARIC kodas). Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“ Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas.

4.   Jeigu pateikiama 1 dalyje nurodyto produkto išleidimo į laisvą apyvartą deklaracija, atitinkamame tos deklaracijos laukelyje, nepažeidžiant Kombinuotojoje nomenklatūroje nustatytos papildomo vieneto apibrėžties, įrašomas importuojamų produktų vienetų skaičius.

5.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

Galutinai surenkamos laikinuoju antidempingo muitu pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2022/1221 užtikrintos sumos.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2023 m. sausio 11 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

1

(2)  Pranešimas apie antidempingo tyrimo dėl tam tikrų importuojamų Maroko kilmės ratų su ratlankiais iš aliuminio inicijavimą (OL C 464, 2021 11 17, p. 19).

2

(3)  
  2022 m. liepos 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/1221, kuriuo tam tikriems importuojamiems Maroko kilmės ratams su ratlankiais iš aliuminio nustatomas laikinasis antidempingo muitas (OL L 188, 2022 7 15, p. 114).

3

(4)  
  2022 m. birželio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/934, kuriuo nustatomas reikalavimas registruoti importuojamus tam tikrus Maroko kilmės ratus su ratlankiais iš aliuminio (OL L 162, 2022 6 17, p. 27).

4

(5)  
  2021 m. rugsėjo 28 d. nutartis Airoldi Metalli SpA, T-611/20, EU:T:2021:641, 48 ir 49 punktai.

5

Airoldi Metalli SpA

(6)  PPO susitarimas dėl 1994 m. bendrojo susitarimo dėl tarifų ir prekybos VI straipsnio įgyvendinimo.

6

(7)  
  2022 m. rugpjūčio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/1395, kuriuo tam tikrų rūšių importuojamam Rusijos ir Turkijos kilmės korozijai atspariam plienui nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 211, 2022 8 12, p. 127).

7

(8)  Byla T-278/20, Zhejiang Hangtong Machinery Manufacture Co. Ltd ir Ningbo Hi-Tech Zone Tongcheng Auto Parts Co. Ltd prieš Komisiją [2022] ECLI:EU:T:2022:417, 97 punktas.

8

Zhejiang Hangtong Machinery Manufacture Co. Ltd

Ningbo Hi-Tech Zone Tongcheng Auto Parts Co. Ltd

(9)  Pagal 92 konstatuojamojoje dalyje minėtą bylą T-278/20, kurią bendrovė „Dika“ nurodė savo pastabose.

9

(10)  Žr. bylas C-376/15 P ir C-377/15 P,
  „Changshu City Standard Parts Factory“ ir „Ningbo Jinding Fastener Co. Ltd“ prieš Europos Sąjungos Tarybą, ECLI:EU:C:2017:269, 53 punktas.

10

„Changshu City Standard Parts Factory“ ir „Ningbo Jinding Fastener Co. Ltd“ prieš Europos Sąjungos Tarybą

(11)  
  2019 m. liepos 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/1131, kuriuo nustatoma muitinės priemonė Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 14a straipsniui ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1037 24a straipsniui įgyvendinti (OL L 179, 2019 7 3, p. 12).

11

(12)  11 išnašoje nurodytame Reglamente (ES) 2019/1131 nustatytos taisyklės.

12

(13)  
  2021 m. lapkričio 17 d. reglamento (ES) 2021/2012, kuriuo importuojamiems Indijos ir Indonezijos kilmės plokštiems šaltai valcuotiems nerūdijančiojo plieno produktams nustatomas galutinis antidempingo muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas (OL L 410, 2021 11 18, p. 153) 136 konstatuojamoji dalis.

13

(14)  Pasaulio banko duomenų bazėje, remiantis bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis (BNP) vienam gyventojui, 2021 m. buvo naudojama tokia klasifikacija: mažesnių ir vidutinių pajamų ekonomika – nuo 1 086 iki 4 255 JAV dolerių, didesnių nei vidutinių pajamų – nuo 4 256 iki 13 205 JAV dolerių, didelių pajamų ekonomika – daugiau kaip 13 205 JAV dolerių. Pagal šią klasifikaciją Marokas laikomas mažesnių ir vidutinių pajamų ekonomika (2021 m. šios šalies BNP siekė 3 350 JAV dolerių), Brazilija – didesnių nei vidutinių pajamų ekonomika (2021 m. šios šalies BNP siekė 7 720 JAV dolerių), o Korėja – didelių pajamų ekonomika (2021 m. šios šalies BNP siekė 34 980 JAV dolerių). Žr. https://databank.worldbank.org/home.aspx.

14

(15)  PPO, kolegijos ataskaita, WT/DS480/R, 2018 m. sausio 25 d., 7.51 punktas ir WT/DS405/R, 2011 m. spalio 28 d., 7.300 punktas.

15

(16)  PPO, Kolegijos ataskaita, WT/DS482/R, 2016 m. sausio 25 d., 7.143 punktas.

16

(17)  Ten pat.

17

(18)  Byla T-278/20, Zhejiang Hangtong Machinery Manufacture Co. Ltd ir Ningbo Hi-Tech Zone Tongcheng Auto Parts Co. Ltd prieš Komisiją [2022], ECLI:EU:T:2022:417, 134 punktas.

18

Zhejiang Hangtong Machinery Manufacture Co. Ltd

Ningbo Hi-Tech Zone Tongcheng Auto Parts Co. Ltd

ECLI:EU:T:2022:417

(19)  Pavyzdžiui, 29 % muitas kitiems eksportuotojams, nustatytas 2019 m. spalio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/1693, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės ratams su plieniniais ratlankiais nustatomas laikinasis antidempingo muitas (OL L 259, 2019 10 10, p. 15), 186 konstatuojamojoje dalyje, arba 50 % muitas, nustatytas 2021 m. gruodžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/2239, kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plieniniams pramoninių vėjo jėgainių bokštams nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 450, 2021 12 16, p. 59), 290 konstatuojamojoje dalyje.

19

(20)  Bendrovė „Dika“ paprašė ir 2022 m. liepos 22 d. e. paštu jai buvo pateikta informacija apie laikinajame reglamente naudotas pagrįstas PBA išlaidas ir pelną, viršutinę pelno ribą, reikalavimų laikymosi išlaidas, IRI (investicijas, MTP ir inovacijas) bei Eurostato duomenis, susijusius su TARIC kodais.

20

(21)  
  2010 m. gegužės 10 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 404/2010, kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės ratams su ratlankiais iš aliuminio nustatomas laikinasis antidempingo muitas, (OL L 117, 2010 5 11, p. 64) 175–179 konstatuojamosios dalys.

21

(22)  Pasiūlymo arba siūloma kaina – kaina, kurią teikdamas pasiūlymą pasiūlė kiekvienas konkurso dalyvis.

22

(23)  Kadangi nebuvo jokios kitos informacijos, Komisija padarė prielaidą, kad skaičiuoklėje nurodyti kiekiai buvo susiję su bendra apimtimi, pasiūlyta atsižvelgiant į numatomą kiekvieno projekto laikotarpį. Ši pasiūlyta apimtis buvo atitinkamai paskirstyta atsižvelgiant į vidutinę 5 metų trukmę.

23

(24)  Žr. 2022 m. rugsėjo 14 d. Sprendimo Nevinnomysskiy Azot ir NAK „Azot“/Komisija, T-865/19, EU:T:2022:559, 283–286 punktus.

24

Nevinnomysskiy Azot ir NAK „Azot“/Komisija

(25)  Reglamento (ES) Nr. 404/2010 175–179 konstatuojamosios dalys.

25

(26)  
  2017 m. sausio 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/109, kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį, tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės ratams su ratlankiais iš aliuminio nustatomas galutinis antidempingo muitas, (OL L 18, 2017 1 24, p. 1) 125 ir 126 konstatuojamosios dalys.

26

(27)  Atskleidus pirminius faktus naudotojas A nurodė, kad 2014 m. vieno projekto metu Sąjungos gamintojas galėjo pateikti ne 100 %, o 85 % prašomo kiekio. Tačiau naudotojas vis dar laiko šį Sąjungos gamintoją savo pagrindiniu tiekėju ir nepateikė tvirtinimų arba įrodymų, kad Sąjungos gamintojo pasiūla nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo.

27

(28)  Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/109 136 konstatuojamoji dalis.

28

(29)  Laikinojo reglamento 97 konstatuojamoji dalis.

29

(30)  https://www.acea.auto/files/ACEA_10-point_plan_European_Green_Deal.pdf

30

(31)  
  2004 m. liepos 16 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1322/2004, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2320/97 dėl importuojamų tam tikrų besiūlių vamzdžių iš geležies arba nelegiruoto plieno, kurių kilmės šalys, inter alia, yra Rusija ir Rumunija, apmokestinimo galutiniu antidempingo muitu (OL L 246, 2004 7 20, p. 10).

31

inter alia

(32)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, 170 Rue de la Loi, 1040 Brussels, Belgium (Belgija).

32

(33)  
  1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (OL L 256, 1987 9 7, p. 1), pakeistas 2021 m. spalio 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/1832, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas (OL L 385, 2021 10 29, p. 1).

33

(34)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

34

---

| 2023 1 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 10/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 1 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 10/36

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2023/100

2023 m. sausio 11 d.

kuriuo importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės pakartotinai pripildomoms nerūdijančiojo plieno statinaitėms nustatomas laikinasis antidempingo muitas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,

pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Inicijavimas

Inicijavimas

| (1) | 2022 m. gegužės 13 d. Europos Komisija (toliau – Komisija), remdamasi pagrindinio reglamento 5 straipsniu, inicijavo antidempingo tyrimą dėl į Sąjungą importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – Kinija arba nagrinėjamoji šalis) kilmės pakartotinai pripildomų nerūdijančiojo plieno statinaičių. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) paskelbė pranešimą apie inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą). |
| --- | --- |

(1)

2022 m. gegužės 13 d. Europos Komisija (toliau – Komisija), remdamasi pagrindinio reglamento 5 straipsniu, inicijavo antidempingo tyrimą dėl į Sąjungą importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – Kinija arba nagrinėjamoji šalis) kilmės pakartotinai pripildomų nerūdijančiojo plieno statinaičių. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) paskelbė pranešimą apie inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

2

| (2) | Komisija tyrimą inicijavo gavusi 2022 m. kovo 31 d. Europos statinaičių komiteto (toliau – skundo pateikėjas) pateiktą skundą. Skundas pateiktas pakartotinai pripildomų nerūdijančiojo plieno statinaičių Sąjungos pramonės vardu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dalyje. Skunde pateikta dempingo ir jo daromos materialinės žalos įrodymų, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti. |
| --- | --- |

(2)

Komisija tyrimą inicijavo gavusi 2022 m. kovo 31 d. Europos statinaičių komiteto (toliau – skundo pateikėjas) pateiktą skundą. Skundas pateiktas pakartotinai pripildomų nerūdijančiojo plieno statinaičių Sąjungos pramonės vardu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dalyje. Skunde pateikta dempingo ir jo daromos materialinės žalos įrodymų, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.

1.2.   Registracija

Registracija

| (3) | Pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5a dalį Komisija išankstinio informacijos atskleidimo laikotarpiu turėtų registruoti importą, dėl kurio vykdomas antidempingo tyrimas, išskyrus atvejus, kai ji turi pakankamai įrodymų pagal 5 straipsnį, kad neįvykdyti 10 straipsnio 4 dalies c arba d punkto reikalavimai. Atsižvelgdama į tai, kad iš byloje pateiktų įrodymų matyti, jog d punkto reikalavimas nebuvo įvykdytas, Komisija nenustatė reikalavimo registruoti importuojamą nagrinėjamąjį produktą pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5a dalį. |
| --- | --- |

(3)

Pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5a dalį Komisija išankstinio informacijos atskleidimo laikotarpiu turėtų registruoti importą, dėl kurio vykdomas antidempingo tyrimas, išskyrus atvejus, kai ji turi pakankamai įrodymų pagal 5 straipsnį, kad neįvykdyti 10 straipsnio 4 dalies c arba d punkto reikalavimai. Atsižvelgdama į tai, kad iš byloje pateiktų įrodymų matyti, jog d punkto reikalavimas nebuvo įvykdytas, Komisija nenustatė reikalavimo registruoti importuojamą nagrinėjamąjį produktą pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5a dalį.

1.3.   Suinteresuotosios šalys

Suinteresuotosios šalys

| (4) | Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys paragintos susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija apie inicijavimą konkrečiai pranešė skundo pateikėjo atstovaujamiems Sąjungos gamintojams; kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams; žinomiems importuotojams, prekiautojams ir naudotojams; žinomiems eksportuojantiems gamintojams bei nagrinėjamosios šalies valdžios institucijoms ir paragino juos dalyvauti tyrime. |
| --- | --- |

(4)

Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys paragintos susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija apie inicijavimą konkrečiai pranešė skundo pateikėjo atstovaujamiems Sąjungos gamintojams; kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams; žinomiems importuotojams, prekiautojams ir naudotojams; žinomiems eksportuojantiems gamintojams bei nagrinėjamosios šalies valdžios institucijoms ir paragino juos dalyvauti tyrime.

| (5) | Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui. Prašymų išklausyti nepateikta. |
| --- | --- |

(5)

Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui. Prašymų išklausyti nepateikta.

1.4.   Atranka

Atranka

| (6) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką. |
| --- | --- |

(6)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką.

Sąjungos gamintojų atranka

Sąjungos gamintojų atranka

| (7) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus. Komisija gamintojus atrinko remdamasi gamybos ir pardavimo apimtimi, taip pat atsižvelgdama į jų geografinę padėtį. Atrinkti trys Sąjungos gamintojai. Atrinktiems Sąjungos gamintojams teko apie 73 % visos apskaičiuotos Sąjungos gamybos apimties ir 74 % pardavimo apimties. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių. Šiuo klausimu pastabų negauta. Atrinktos bendrovės yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės. |
| --- | --- |

(7)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus. Komisija gamintojus atrinko remdamasi gamybos ir pardavimo apimtimi, taip pat atsižvelgdama į jų geografinę padėtį. Atrinkti trys Sąjungos gamintojai. Atrinktiems Sąjungos gamintojams teko apie 73 % visos apskaičiuotos Sąjungos gamybos apimties ir 74 % pardavimo apimties. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių. Šiuo klausimu pastabų negauta. Atrinktos bendrovės yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės.

1.4.1.   Importuotojų atranka

Importuotojų atranka

| (8) | Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina, ir, jeigu būtina, atrinkti bendroves, Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. |
| --- | --- |

(8)

Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina, ir, jeigu būtina, atrinkti bendroves, Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.

| (9) | Tik vienas nesusijęs importuotojas pateikė prašomą informaciją ir sutiko, kad gali būti atrenkamas. Todėl Komisija nusprendė, kad nesusijusių importuotojų atranka nebūtina. |
| --- | --- |

(9)

Tik vienas nesusijęs importuotojas pateikė prašomą informaciją ir sutiko, kad gali būti atrenkamas. Todėl Komisija nusprendė, kad nesusijusių importuotojų atranka nebūtina.

1.4.2.   Kinijos eksportuojančių gamintojų atranka

Kinijos eksportuojančių gamintojų atranka

| (10) | Tam, kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų Kinijos eksportuojančių gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Kinijos Liaudies Respublikos atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti tyrime, ir (arba) su jais susisiekti. |
| --- | --- |

(10)

Tam, kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų Kinijos eksportuojančių gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Kinijos Liaudies Respublikos atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti tyrime, ir (arba) su jais susisiekti.

| (11) | Prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrinkti šeši nagrinėjamosios šalies eksportuojantys gamintojai, kurie per TL eksportavo statinaites į Sąjungą. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija atrinko du eksportuojančius gamintojus, remdamasi didžiausia tipiška eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laiką. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais eksportuojančiais gamintojais ir nagrinėjamosios šalies valdžios institucijomis. Pastabų negauta. |
| --- | --- |

(11)

Prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrinkti šeši nagrinėjamosios šalies eksportuojantys gamintojai, kurie per TL eksportavo statinaites į Sąjungą. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija atrinko du eksportuojančius gamintojus, remdamasi didžiausia tipiška eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laiką. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais eksportuojančiais gamintojais ir nagrinėjamosios šalies valdžios institucijomis. Pastabų negauta.

1.5.   Klausimyno atsakymai ir tikrinamieji vizitai

Klausimyno atsakymai ir tikrinamieji vizitai

| (12) | Komisija Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybei (toliau – Kinijos vyriausybė) nusiuntė klausimyną dėl didelių iškraipymų buvimo Kinijoje, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte. Negauta jokių atsakymų. |
| --- | --- |

(12)

Komisija Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybei (toliau – Kinijos vyriausybė) nusiuntė klausimyną dėl didelių iškraipymų buvimo Kinijoje, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte. Negauta jokių atsakymų.

| (13) | Komisija internete (3) paskelbė atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, nesusijusiems importuotojams ir Sąjungos gamintojams skirtus klausimynus, o 2022 m. gegužės 20 d. nusiuntė makroduomenų klausimyną skundo pateikėjui. |
| --- | --- |

(13)

Komisija internete (3) paskelbė atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, nesusijusiems importuotojams ir Sąjungos gamintojams skirtus klausimynus, o 2022 m. gegužės 20 d. nusiuntė makroduomenų klausimyną skundo pateikėjui.

3

| (14) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą preliminarioms išvadoms dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų padaryti. Pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose: |
| --- | --- |

(14)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą preliminarioms išvadoms dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų padaryti. Pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:

| (15) | Atsižvelgdama į COVID-19 protrūkį ir judėjimo suvaržymus, Komisija, vadovaudamasi Pranešimu dėl COVID-19 protrūkio poveikio antidempingo ir antisubsidijų tyrimams, atliko šių Kinijos eksportuojančių gamintojų nuotolines kryžmines patikras:






  — | „Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd“, Shandong, Kinija; |
| --- | --- | --- |

(15)

Atsižvelgdama į COVID-19 protrūkį ir judėjimo suvaržymus, Komisija, vadovaudamasi Pranešimu dėl COVID-19 protrūkio poveikio antidempingo ir antisubsidijų tyrimams, atliko šių Kinijos eksportuojančių gamintojų nuotolines kryžmines patikras:

—

„Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd“, Shandong, Kinija;

| — | „Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd“, Ningbo, Zhejiang, Kinija. |
| --- | --- |

—

„Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd“, Ningbo, Zhejiang, Kinija.

1.6.   Tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

Tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

| (16) | Atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas 2021 m. sausio 1 d. – 2021 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2018 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(16)

Atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas 2021 m. sausio 1 d. – 2021 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2018 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

2.   TIRIAMASIS PRODUKTAS, NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

TIRIAMASIS PRODUKTAS, NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Tiriamasis produktas

Tiriamasis produktas

| (17) | Tiriamasis produktas – pakartotinai pripildomi nerūdijančiojo plieno statinaitės, indai, bidonai, talpyklos ir kita tara, paprastai vadinami pakartotinai pripildomomis nerūdijančiojo plieno statinaitėmis, kurių korpusai maždaug cilindro formos, kurių sienelių storis ne mažesnis kaip 0,5 mm, naudojami medžiagoms, išskyrus suskystintas dujas, žalią naftą ir naftos produktus, kurių talpa ne mažesnė kaip 4,5 l, neatsižvelgiant į apdailą, gabaritus arba nerūdijančiojo plieno rūšį, su papildomomis sudedamosiomis dalimis (ekstraktoriais, kakleliais, lankais ar kitomis sudedamosiomis dalimis) arba be jų, dažyti, nedažyti, padengti arba nepadengti kitomis medžiagomis (toliau – statinaitės arba tiriamasis produktas). |
| --- | --- |

(17)

Tiriamasis produktas – pakartotinai pripildomi nerūdijančiojo plieno statinaitės, indai, bidonai, talpyklos ir kita tara, paprastai vadinami pakartotinai pripildomomis nerūdijančiojo plieno statinaitėmis, kurių korpusai maždaug cilindro formos, kurių sienelių storis ne mažesnis kaip 0,5 mm, naudojami medžiagoms, išskyrus suskystintas dujas, žalią naftą ir naftos produktus, kurių talpa ne mažesnė kaip 4,5 l, neatsižvelgiant į apdailą, gabaritus arba nerūdijančiojo plieno rūšį, su papildomomis sudedamosiomis dalimis (ekstraktoriais, kakleliais, lankais ar kitomis sudedamosiomis dalimis) arba be jų, dažyti, nedažyti, padengti arba nepadengti kitomis medžiagomis (toliau – statinaitės arba tiriamasis produktas).

| (18) | Į šio tyrimo aprėptį nepatenka šie produktai, importuojami atskirai nuo tiriamojo produkto: kakleliai, vožtuvai, jungiamosios movos arba čiaupai, žiedai, sklendės ir kitos tiriamojo produkto sudedamosios dalys (ekstraktoriai, kakleliai, lankai arba bet kokios kitos sudedamosios dalys). |
| --- | --- |

(18)

Į šio tyrimo aprėptį nepatenka šie produktai, importuojami atskirai nuo tiriamojo produkto: kakleliai, vožtuvai, jungiamosios movos arba čiaupai, žiedai, sklendės ir kitos tiriamojo produkto sudedamosios dalys (ekstraktoriai, kakleliai, lankai arba bet kokios kitos sudedamosios dalys).

2.2.   Nagrinėjamasis produktas

Nagrinėjamasis produktas

| (19) | Nagrinėjamasis produktas – Kinijos kilmės tiriamasis produktas, kurio KN kodai šiuo metu yra ex 7310 10 00 ir ex 7310 29 90 (TARIC kodai 7310100010 ir 7310299010) (toliau – nagrinėjamasis produktas). |
| --- | --- |

(19)

Nagrinėjamasis produktas – Kinijos kilmės tiriamasis produktas, kurio KN kodai šiuo metu yra ex 7310 10 00 ir ex 7310 29 90 (TARIC kodai 7310100010 ir 7310299010) (toliau – nagrinėjamasis produktas).

2.3.   Panašus produktas

Panašus produktas

| (20) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad tokias pačias pagrindines fizines ir technines savybes ir tokią pačią naudojimo paskirtį turi šie produktai:






  — | į Sąjungą eksportuojamas nagrinėjamasis produktas, |
| --- | --- | --- |

(20)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad tokias pačias pagrindines fizines ir technines savybes ir tokią pačią naudojimo paskirtį turi šie produktai:

—

į Sąjungą eksportuojamas nagrinėjamasis produktas,

| — | Kinijos vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas tiriamasis produktas ir |
| --- | --- |

—

Kinijos vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas tiriamasis produktas ir

| — | Sąjungos pramonės gaminamas ir Sąjungoje parduodamas tiriamasis produktas. |
| --- | --- |

—

Sąjungos pramonės gaminamas ir Sąjungoje parduodamas tiriamasis produktas.

| (21) | Todėl Komisija šiuo etapu nusprendė, kad šie produktai yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(21)

Todėl Komisija šiuo etapu nusprendė, kad šie produktai yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

3.   DEMPINGAS

DEMPINGAS

3.1.   Kinija

Kinija

3.1.1.   Normaliosios vertės nustatymo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį procedūra

Normaliosios vertės nustatymo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį procedūra

| (22) | Kadangi inicijuojant tyrimą turėta pakankamai įrodymų, kad Kinijoje yra didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte, Komisija manė, kad būtų tikslinga tyrimą dėl šios šalies eksportuojančių gamintojų inicijuoti atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį. |
| --- | --- |

(22)

Kadangi inicijuojant tyrimą turėta pakankamai įrodymų, kad Kinijoje yra didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte, Komisija manė, kad būtų tikslinga tyrimą dėl šios šalies eksportuojančių gamintojų inicijuoti atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį.

| (23) | Todėl, siekdama surinkti reikiamus duomenis, jei būtų taikoma pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalis, Komisija pranešime apie inicijavimą paragino visus Kinijos eksportuojančius gamintojus pateikti informaciją apie statinaičių gamybai naudojamus gamybos išteklius. Susijusią informaciją pateikė šeši eksportuojantys gamintojai. |
| --- | --- |

(23)

Todėl, siekdama surinkti reikiamus duomenis, jei būtų taikoma pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalis, Komisija pranešime apie inicijavimą paragino visus Kinijos eksportuojančius gamintojus pateikti informaciją apie statinaičių gamybai naudojamus gamybos išteklius. Susijusią informaciją pateikė šeši eksportuojantys gamintojai.

| (24) | Siekdama gauti informacijos, kurią manė esant reikalingą atliekant su įtariamais dideliais iškraipymais susijusį tyrimą, Komisija nusiuntė Kinijos vyriausybei klausimyną. Be to, pranešimo apie inicijavimą 5.3.2 punkte Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis per 37 dienas nuo to pranešimo apie inicijavimą paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos pareikšti savo nuomonę ir pateikti informaciją bei patvirtinamuosius dokumentus dėl pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies taikymo. Iki nustatyto termino iš Kinijos vyriausybės negauta nei klausimyno atsakymų, nei pastabų dėl pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies taikymo. Taigi Komisija pranešė Kinijos vyriausybei, kad siekdama nustatyti, ar Kinijoje esama didelių iškraipymų, ji naudosis turimais faktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje. Komisija paragino Kinijos vyriausybę teikti pastabas dėl 18 straipsnio taikymo. Pastabų negauta. |
| --- | --- |

(24)

Siekdama gauti informacijos, kurią manė esant reikalingą atliekant su įtariamais dideliais iškraipymais susijusį tyrimą, Komisija nusiuntė Kinijos vyriausybei klausimyną. Be to, pranešimo apie inicijavimą 5.3.2 punkte Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis per 37 dienas nuo to pranešimo apie inicijavimą paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos pareikšti savo nuomonę ir pateikti informaciją bei patvirtinamuosius dokumentus dėl pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies taikymo. Iki nustatyto termino iš Kinijos vyriausybės negauta nei klausimyno atsakymų, nei pastabų dėl pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies taikymo. Taigi Komisija pranešė Kinijos vyriausybei, kad siekdama nustatyti, ar Kinijoje esama didelių iškraipymų, ji naudosis turimais faktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje. Komisija paragino Kinijos vyriausybę teikti pastabas dėl 18 straipsnio taikymo. Pastabų negauta.

| (25) | Pranešimo apie inicijavimą 5.3.2 punkte Komisija taip pat nurodė, kad, atsižvelgdama į turimus įrodymus, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą ji tinkamomis tipiškomis trečiosiomis šalimis pasirinko Meksiką ir Turkiją, kad galėtų nustatyti normaliąją vertę remdamasi neiškraipytomis kainomis ar lyginamaisiais dydžiais. Komisija taip pat nurodė nagrinėsianti kitas galimai tinkamas tipiškas šalis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmoje įtraukoje nustatytus kriterijus. |
| --- | --- |

(25)

Pranešimo apie inicijavimą 5.3.2 punkte Komisija taip pat nurodė, kad, atsižvelgdama į turimus įrodymus, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą ji tinkamomis tipiškomis trečiosiomis šalimis pasirinko Meksiką ir Turkiją, kad galėtų nustatyti normaliąją vertę remdamasi neiškraipytomis kainomis ar lyginamaisiais dydžiais. Komisija taip pat nurodė nagrinėsianti kitas galimai tinkamas tipiškas šalis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmoje įtraukoje nustatytus kriterijus.

| (26) | 2022 m. liepos 20 d. pranešimu (toliau – pirmasis pranešimas) Komisija suinteresuotosioms šalims pranešė apie susijusius šaltinius, kuriais ketina naudotis normaliajai vertei nustatyti. Tame pranešime Komisija pateikė sąrašą visų gamybos veiksnių, kaip antai žaliavos, darbas ir energija, susijusių su statinaičių gamyba. Be to, remdamasi neiškraipytų kainų ar lyginamųjų dydžių pasirinkimui taikomais kriterijais, Komisija nustatė galimas tinkamas tipiškas šalis, kurios yra Meksika, Brazilija ir Rusija. Dėl pirmojo pranešimo Komisija pastabų negavo. |
| --- | --- |

(26)

2022 m. liepos 20 d. pranešimu (toliau – pirmasis pranešimas) Komisija suinteresuotosioms šalims pranešė apie susijusius šaltinius, kuriais ketina naudotis normaliajai vertei nustatyti. Tame pranešime Komisija pateikė sąrašą visų gamybos veiksnių, kaip antai žaliavos, darbas ir energija, susijusių su statinaičių gamyba. Be to, remdamasi neiškraipytų kainų ar lyginamųjų dydžių pasirinkimui taikomais kriterijais, Komisija nustatė galimas tinkamas tipiškas šalis, kurios yra Meksika, Brazilija ir Rusija. Dėl pirmojo pranešimo Komisija pastabų negavo.

| (27) | 2022 m. rugsėjo 19 d. antruoju pranešimu (toliau – antrasis pranešimas) Komisija suinteresuotosioms šalims pranešė apie susijusius šaltinius, kuriuos ketina naudoti normaliajai vertei nustatyti, tipiška šalimi pasirinkus Braziliją. Ji taip pat informavo suinteresuotąsias šalis, kad pardavimo, bendrąsias ir administracines (toliau – PBA) išlaidas ir pelną ji nustatys remdamasi Brazilijos gamintojo „KHS Industria de Maquinas LTDA“ duomenimis. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas. Pastabų gauta iš dviejų atrinktų eksportuojančių gamintojų. |
| --- | --- |

(27)

2022 m. rugsėjo 19 d. antruoju pranešimu (toliau – antrasis pranešimas) Komisija suinteresuotosioms šalims pranešė apie susijusius šaltinius, kuriuos ketina naudoti normaliajai vertei nustatyti, tipiška šalimi pasirinkus Braziliją. Ji taip pat informavo suinteresuotąsias šalis, kad pardavimo, bendrąsias ir administracines (toliau – PBA) išlaidas ir pelną ji nustatys remdamasi Brazilijos gamintojo „KHS Industria de Maquinas LTDA“ duomenimis. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas. Pastabų gauta iš dviejų atrinktų eksportuojančių gamintojų.

| (28) | Išnagrinėjusi dėl antrojo pranešimo gautas pastabas ir informaciją Komisija padarė preliminarią išvadą, kad pirminiame tyrimo etape Brazilija yra tinkama tipiška šalis, kurios neiškraipytos kainos ir sąnaudos būtų naudojamos normaliajai vertei nustatyti. Pagrindinės šio pasirinkimo priežastys išsamiau aprašytos 3.2.1.1 ir paskesniuose skirsniuose. |
| --- | --- |

(28)

Išnagrinėjusi dėl antrojo pranešimo gautas pastabas ir informaciją Komisija padarė preliminarią išvadą, kad pirminiame tyrimo etape Brazilija yra tinkama tipiška šalis, kurios neiškraipytos kainos ir sąnaudos būtų naudojamos normaliajai vertei nustatyti. Pagrindinės šio pasirinkimo priežastys išsamiau aprašytos 3.2.1.1 ir paskesniuose skirsniuose.

3.2.   Normalioji vertė

Normalioji vertė

| (29) | Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „normalioji vertė paprastai yra nustatoma pagal kainas, kurias įprastomis prekybos sąlygomis moka arba turi mokėti nepriklausomi pirkėjai eksportuojančioje valstybėje“. |
| --- | --- |

(29)

Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „normalioji vertė paprastai yra nustatoma pagal kainas, kurias įprastomis prekybos sąlygomis moka arba turi mokėti nepriklausomi pirkėjai eksportuojančioje valstybėje“.

| (30) | Tačiau pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkte nustatyta: „jei <...> nustatoma, kad dėl didelių iškraipymų eksportuojančioje valstybėje pagal b punktą toje valstybėje netikslinga taikyti valstybės vidaus rinkos kainas ir sąnaudas, normalioji vertė apskaičiuojama tik remiantis gamybos ir pardavimo sąnaudomis, atitinkančiomis neiškraipytas kainas ar lyginamuosius standartus, taikant toliau nurodytas taisykles“ ir „įtraukiama neiškraipyta ir pagrįsta suma, aprėpianti administracines, pardavimo ir bendrąsias sąnaudas ir pelną“ (administracinės, pardavimo ir bendrosios sąnaudos toliau – PBA išlaidos). |
| --- | --- |

(30)

Tačiau pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkte nustatyta: „jei <...> nustatoma, kad dėl didelių iškraipymų eksportuojančioje valstybėje pagal b punktą toje valstybėje netikslinga taikyti valstybės vidaus rinkos kainas ir sąnaudas, normalioji vertė apskaičiuojama tik remiantis gamybos ir pardavimo sąnaudomis, atitinkančiomis neiškraipytas kainas ar lyginamuosius standartus, taikant toliau nurodytas taisykles“ ir „įtraukiama neiškraipyta ir pagrįsta suma, aprėpianti administracines, pardavimo ir bendrąsias sąnaudas ir pelną“ (administracinės, pardavimo ir bendrosios sąnaudos toliau – PBA išlaidos).

| (31) | Kaip paaiškinta tolesniuose poskirsniuose, Komisija šiame tyrime padarė išvadą, kad remiantis turimais įrodymais ir atsižvelgiant į tai, kad Kinijos vyriausybė nebendradarbiavo, buvo tinkama taikyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį. |
| --- | --- |

(31)

Kaip paaiškinta tolesniuose poskirsniuose, Komisija šiame tyrime padarė išvadą, kad remiantis turimais įrodymais ir atsižvelgiant į tai, kad Kinijos vyriausybė nebendradarbiavo, buvo tinkama taikyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį.

3.2.1.   Didelių iškraipymų buvimas

Didelių iškraipymų buvimas

| (32) | Neseniai atlikusi su Kinijos plieno sektoriumi susijusius tyrimus (4), (plienas yra pagrindinė statinaičių gamybos medžiaga), Komisija nustatė, kad esama didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte. |
| --- | --- |

(32)

Neseniai atlikusi su Kinijos plieno sektoriumi susijusius tyrimus (4), (plienas yra pagrindinė statinaičių gamybos medžiaga), Komisija nustatė, kad esama didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte.

4

| (33) | Atlikusi tuos tyrimus Komisija nustatė, kad dėl didelio valstybės kišimosi Kinijoje iškraipomas veiksmingas išteklių paskirstymas pagal rinkos principus (5). Visų pirma, Komisija padarė išvadą, kad plieno sektoriuje ne tik išlieka gana didelė Kinijos vyriausybės nuosavybės dalis, kaip tai suprantama pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto pirmoje įtraukoje (6), bet Kinijos vyriausybė taip pat gali kištis į kainų ir sąnaudų nustatymą valstybei dalyvaujant įmonių veikloje, kaip tai suprantama pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto antroje įtraukoje (7). Komisija taip pat nustatė, kad valstybė dalyvauja finansų rinkose ir kišasi į jas, taip pat tiekiant žaliavas ir gamybos išteklius, taip darydama papildomą rinkos iškreipiamąjį poveikį. Iš tiesų, apskritai Kinijoje planavimo sistemoje ištekliai sutelkiami sektoriams, kuriuos Kinijos vyriausybė įvardija kaip strateginius arba kitaip politiškai svarbius, o ne atsižvelgiant į rinkos jėgas (8). Be to, Komisija padarė išvadą, kad Kinijos bankroto ir nuosavybės įstatymai tinkamai neveikia pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto ketvirtą įtrauką, dėl to atsiranda iškraipymų, visų pirma susijusių su nemokių bendrovių išlaikymu ir žemės naudojimo teisių skyrimu Kinijoje (9). Komisija taip pat nustatė, kad plieno sektoriuje esama užmokesčio sąnaudų iškraipymų, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto penktoje įtraukoje (10), taip pat finansų rinkų iškraipymų, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto šeštoje įtraukoje, visų pirma susijusių su Kinijos įmonių galimybėmis gauti kapitalo (11). |
| --- | --- |

(33)

Atlikusi tuos tyrimus Komisija nustatė, kad dėl didelio valstybės kišimosi Kinijoje iškraipomas veiksmingas išteklių paskirstymas pagal rinkos principus (5). Visų pirma, Komisija padarė išvadą, kad plieno sektoriuje ne tik išlieka gana didelė Kinijos vyriausybės nuosavybės dalis, kaip tai suprantama pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto pirmoje įtraukoje (6), bet Kinijos vyriausybė taip pat gali kištis į kainų ir sąnaudų nustatymą valstybei dalyvaujant įmonių veikloje, kaip tai suprantama pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto antroje įtraukoje (7). Komisija taip pat nustatė, kad valstybė dalyvauja finansų rinkose ir kišasi į jas, taip pat tiekiant žaliavas ir gamybos išteklius, taip darydama papildomą rinkos iškreipiamąjį poveikį. Iš tiesų, apskritai Kinijoje planavimo sistemoje ištekliai sutelkiami sektoriams, kuriuos Kinijos vyriausybė įvardija kaip strateginius arba kitaip politiškai svarbius, o ne atsižvelgiant į rinkos jėgas (8). Be to, Komisija padarė išvadą, kad Kinijos bankroto ir nuosavybės įstatymai tinkamai neveikia pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto ketvirtą įtrauką, dėl to atsiranda iškraipymų, visų pirma susijusių su nemokių bendrovių išlaikymu ir žemės naudojimo teisių skyrimu Kinijoje (9). Komisija taip pat nustatė, kad plieno sektoriuje esama užmokesčio sąnaudų iškraipymų, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto penktoje įtraukoje (10), taip pat finansų rinkų iškraipymų, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto šeštoje įtraukoje, visų pirma susijusių su Kinijos įmonių galimybėmis gauti kapitalo (11).

5

6

7

8

9

10

11

| (34) | Kaip ir atlikdama ankstesnius tyrimus, susijusius su Kinijos plieno sektoriumi, Komisija šiame tyrime nagrinėjo, ar, atsižvelgiant į tai, kad esama didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte, buvo tikslinga naudoti Kinijos vidaus rinkos kainas ir sąnaudas. Komisija tai darė remdamasi byloje turimais įrodymais, taip pat įrodymais, pateiktais prašyme bei Komisijos tarnybų darbiniame dokumente dėl didelių Kinijos Liaudies Respublikos ekonomikos iškraipymų prekybos apsaugos tyrimų tikslais (12) (toliau – ataskaita), kurie pagrįsti viešai prieinamais šaltiniais. Atliekant šią analizę buvo nagrinėjamas didelis valstybės kišimasis į Kinijos ekonomiką apskritai ir konkreti rinkos padėtis susijusiame sektoriuje, įskaitant tiriamąjį produktą. Be to, Komisija šiuos įrodymus papildė pati atlikusi tyrimą dėl įvairių kriterijų, tinkamų didelių iškraipymų buvimui Kinijoje patvirtinti, kaip jau buvo nustatyta ir atlikus ankstesnius tyrimus. |
| --- | --- |

(34)

Kaip ir atlikdama ankstesnius tyrimus, susijusius su Kinijos plieno sektoriumi, Komisija šiame tyrime nagrinėjo, ar, atsižvelgiant į tai, kad esama didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte, buvo tikslinga naudoti Kinijos vidaus rinkos kainas ir sąnaudas. Komisija tai darė remdamasi byloje turimais įrodymais, taip pat įrodymais, pateiktais prašyme bei Komisijos tarnybų darbiniame dokumente dėl didelių Kinijos Liaudies Respublikos ekonomikos iškraipymų prekybos apsaugos tyrimų tikslais (12) (toliau – ataskaita), kurie pagrįsti viešai prieinamais šaltiniais. Atliekant šią analizę buvo nagrinėjamas didelis valstybės kišimasis į Kinijos ekonomiką apskritai ir konkreti rinkos padėtis susijusiame sektoriuje, įskaitant tiriamąjį produktą. Be to, Komisija šiuos įrodymus papildė pati atlikusi tyrimą dėl įvairių kriterijų, tinkamų didelių iškraipymų buvimui Kinijoje patvirtinti, kaip jau buvo nustatyta ir atlikus ankstesnius tyrimus.

12

| (35) | Prašyme teigiama, kad Kinijos valstybė vykdo intervencinę ekonominę politiką siekdama tikslų, kurie sutampa su KKP nustatyta politine darbotvarke, o ne atspindi laisvojoje rinkoje vyraujančias ekonomines sąlygas. Šiuo atžvilgiu prašyme atkreiptas dėmesys ne tik į iškraipymus nerūdijančiojo plieno rinkoje (nerūdijančiojo plieno kaina sudaro 40–60 % statinių gamybos sąnaudų), bet ir į tai, kad visi kiti su gamyba susiję veiksniai (žemė, kapitalas, darbas) taip pat iškraipomi. Todėl prašyme padaryta išvada, kad negalima naudoti ne tik nerūdijančiojo plieno pardavimo vidaus rinkoje kainų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkte, bet ir visų gamybos išteklių (įskaitant žaliavas, energiją, žemę, finansavimą ir darbo jėgą) sąnaudų, kurios yra paveiktos, nes jų kainodara yra susijusi su dideliu valstybės kišimusi. |
| --- | --- |

(35)

Prašyme teigiama, kad Kinijos valstybė vykdo intervencinę ekonominę politiką siekdama tikslų, kurie sutampa su KKP nustatyta politine darbotvarke, o ne atspindi laisvojoje rinkoje vyraujančias ekonomines sąlygas. Šiuo atžvilgiu prašyme atkreiptas dėmesys ne tik į iškraipymus nerūdijančiojo plieno rinkoje (nerūdijančiojo plieno kaina sudaro 40–60 % statinių gamybos sąnaudų), bet ir į tai, kad visi kiti su gamyba susiję veiksniai (žemė, kapitalas, darbas) taip pat iškraipomi. Todėl prašyme padaryta išvada, kad negalima naudoti ne tik nerūdijančiojo plieno pardavimo vidaus rinkoje kainų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkte, bet ir visų gamybos išteklių (įskaitant žaliavas, energiją, žemę, finansavimą ir darbo jėgą) sąnaudų, kurios yra paveiktos, nes jų kainodara yra susijusi su dideliu valstybės kišimusi.

| (36) | Siekiant pagrįsti poziciją, prašyme buvo nurodyta keletas viešai prieinamų informacijos šaltinių, kaip antai ataskaita, Europos Sąjungos prekybos rūmų Kinijoje padarytos išvados (13), Komisijos neseniai atlikti Kinijos plieno sektoriaus tyrimai (14) ir G20 Pasaulinio forumo dėl perteklinio pajėgumo plieno sektoriuje išvados (15). |
| --- | --- |

(36)

Siekiant pagrįsti poziciją, prašyme buvo nurodyta keletas viešai prieinamų informacijos šaltinių, kaip antai ataskaita, Europos Sąjungos prekybos rūmų Kinijoje padarytos išvados (13), Komisijos neseniai atlikti Kinijos plieno sektoriaus tyrimai (14) ir G20 Pasaulinio forumo dėl perteklinio pajėgumo plieno sektoriuje išvados (15).

13

14

15

| (37) | Kaip nurodyta 24 konstatuojamojoje dalyje, Kinijos vyriausybė nepateikė pastabų ar įrodymų, kuriais patvirtinami arba paneigiami byloje, įskaitant Ataskaitą, surinkti įrodymai, taip pat papildomi skundo pateikėjo pateikti įrodymai dėl didelių iškraipymų buvimo ir (arba) dėl pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies taikymo šiuo atveju tinkamumo. |
| --- | --- |

(37)

Kaip nurodyta 24 konstatuojamojoje dalyje, Kinijos vyriausybė nepateikė pastabų ar įrodymų, kuriais patvirtinami arba paneigiami byloje, įskaitant Ataskaitą, surinkti įrodymai, taip pat papildomi skundo pateikėjo pateikti įrodymai dėl didelių iškraipymų buvimo ir (arba) dėl pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies taikymo šiuo atveju tinkamumo.

| (38) | Konkrečiai tiriamojo produkto sektoriuje, t. y. plieno sektoriuje, Kinijos vyriausybė ir toliau išlaiko didelę nuosavybės dalį. Apskaičiuota, kad nominalus valstybės valdomų įmonių ir privačių bendrovių skaičius beveik nesiskiria, tačiau iš penkių Kinijos plieno gamintojų, kurie priklauso pagrindinių pasaulio plieno gamintojų dešimtukui, keturios yra valstybės valdomos įmonės (16). Kartu, nors dešimt pagrindinių gamintojų 2016 m. pagamino tik apie 36 % visos pramonės produkcijos, Kinijos vyriausybė tais pačiais metais iškėlė tikslą iki 2025 m. konsoliduoti 60–70 % plieno gamybos maždaug dešimtyje didelės apimties įmonių (17). Šį ketinimą Kinijos vyriausybė pakartojo 2019 m. balandžio mėn., kai paskelbė plieno pramonės konsolidavimo gaires (18). Dėl tokio konsolidavimo pelningos privačios bendrovės gali būti priverstinai jungiamos su valstybės valdomomis įmonėmis, kurių veiklos rodikliai yra prasti (19). Kadangi Kinijos vyriausybė nebendradarbiavo, atsižvelgiant į tai, kad šiame sektoriuje veikia kelios MVĮ, nebuvo galima nustatyti tikslaus privačių ir valstybės valdomų plieno gamintojų santykio. Bet kuriuo atveju atlikus tyrimą nustatyta, kad bent vienas statinaičių gamintojas, t. y. „Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd“, yra valstybės valdoma įmonė. |
| --- | --- |

(38)

Konkrečiai tiriamojo produkto sektoriuje, t. y. plieno sektoriuje, Kinijos vyriausybė ir toliau išlaiko didelę nuosavybės dalį. Apskaičiuota, kad nominalus valstybės valdomų įmonių ir privačių bendrovių skaičius beveik nesiskiria, tačiau iš penkių Kinijos plieno gamintojų, kurie priklauso pagrindinių pasaulio plieno gamintojų dešimtukui, keturios yra valstybės valdomos įmonės (16). Kartu, nors dešimt pagrindinių gamintojų 2016 m. pagamino tik apie 36 % visos pramonės produkcijos, Kinijos vyriausybė tais pačiais metais iškėlė tikslą iki 2025 m. konsoliduoti 60–70 % plieno gamybos maždaug dešimtyje didelės apimties įmonių (17). Šį ketinimą Kinijos vyriausybė pakartojo 2019 m. balandžio mėn., kai paskelbė plieno pramonės konsolidavimo gaires (18). Dėl tokio konsolidavimo pelningos privačios bendrovės gali būti priverstinai jungiamos su valstybės valdomomis įmonėmis, kurių veiklos rodikliai yra prasti (19). Kadangi Kinijos vyriausybė nebendradarbiavo, atsižvelgiant į tai, kad šiame sektoriuje veikia kelios MVĮ, nebuvo galima nustatyti tikslaus privačių ir valstybės valdomų plieno gamintojų santykio. Bet kuriuo atveju atlikus tyrimą nustatyta, kad bent vienas statinaičių gamintojas, t. y. „Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd“, yra valstybės valdoma įmonė.

16

17

18

19

| (39) | Tačiau nepaisant to, kad informacijos konkrečiai apie tiriamąjį produktą nėra, šis sektorius yra plieno pramonės sektoriaus dalis, todėl su plieno sektoriumi susijusios išvados laikomos orientacinėmis ir tiriamojo produkto atveju. Naujausiais Kinijos politikos dokumentais, susijusiais su plieno sektoriumi, patvirtinama, kad Kinijos vyriausybė šį sektorių ir toliau laiko labai svarbiu, ir, be kita ko, ketina į šį sektorių kištis taip, kad jis atitiktų Vyriausybės politiką. Tai matyti iš Pramonės ir informacinių technologijų ministerijos gairių dėl aukštos kokybės plėtros skatinimo plieno pramonėje projekto, kuriame raginama toliau konsoliduoti pramonės pagrindus ir labai pagerinti pramonės grandinės modernizavimo lygį (20), arba iš 14-ojo žaliavų pramonės plėtros penkmečio plano, pagal kurį šiame sektoriuje bus „siekiama pirmauti rinkoje skatinant vyriausybės politiką“ ir bus „steigiama pirmaujančių įmonių grupė, kuriai bus būdinga ekologinė lyderystė ir konkurencingumas (21)“. Panašių Kinijos valdžios institucijų ketinimų prižiūrėti sektoriaus plėtrą ir jai vadovauti pavyzdžių taip pat matyti provincijų lygmeniu, pavyzdžiui, Šandongo provincijoje, kurioje numatoma ne tik „kurti plieno pramonės ekologiją <...>, „steigti gamybos parkus, plėsti pramonės grandinę ir kurti pramonės klasterius“, bet ir siekiama, kad „plieno pramonės pokyčiai taptų pertvarkymo ir modernizavimo pavyzdžiu <...> mūsų provincijai ir net visai šaliai (22)“. |
| --- | --- |

(39)

Tačiau nepaisant to, kad informacijos konkrečiai apie tiriamąjį produktą nėra, šis sektorius yra plieno pramonės sektoriaus dalis, todėl su plieno sektoriumi susijusios išvados laikomos orientacinėmis ir tiriamojo produkto atveju. Naujausiais Kinijos politikos dokumentais, susijusiais su plieno sektoriumi, patvirtinama, kad Kinijos vyriausybė šį sektorių ir toliau laiko labai svarbiu, ir, be kita ko, ketina į šį sektorių kištis taip, kad jis atitiktų Vyriausybės politiką. Tai matyti iš Pramonės ir informacinių technologijų ministerijos gairių dėl aukštos kokybės plėtros skatinimo plieno pramonėje projekto, kuriame raginama toliau konsoliduoti pramonės pagrindus ir labai pagerinti pramonės grandinės modernizavimo lygį (20), arba iš 14-ojo žaliavų pramonės plėtros penkmečio plano, pagal kurį šiame sektoriuje bus „siekiama pirmauti rinkoje skatinant vyriausybės politiką“ ir bus „steigiama pirmaujančių įmonių grupė, kuriai bus būdinga ekologinė lyderystė ir konkurencingumas (21)“. Panašių Kinijos valdžios institucijų ketinimų prižiūrėti sektoriaus plėtrą ir jai vadovauti pavyzdžių taip pat matyti provincijų lygmeniu, pavyzdžiui, Šandongo provincijoje, kurioje numatoma ne tik „kurti plieno pramonės ekologiją <...>, „steigti gamybos parkus, plėsti pramonės grandinę ir kurti pramonės klasterius“, bet ir siekiama, kad „plieno pramonės pokyčiai taptų pertvarkymo ir modernizavimo pavyzdžiu <...> mūsų provincijai ir net visai šaliai (22)“.

20

21

22

| (40) | Kalbant apie Kinijos vyriausybės galimybę kištis į kainas ir sąnaudas per valstybės dalyvavimą bendrovių veikloje, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto antroje įtraukoje, kadangi Kinijos vyriausybė nebendradarbiavo, o dauguma statinaičių gamintojų yra MVĮ, buvo neįmanoma nustatyti asmeninių ryšių tarp tiriamojo produkto gamintojų ir KKP. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad „Shandong Gold Group“, kuri yra valstybės valdoma įmonė ir kontroliuojančioji bendrovės „Penglai Jinfu Stainless Steel Products“ akcininkė, vadovybė yra glaudžiai susijusi su KKP: „Shandong Gold Group“ direktorių valdybos pirmininkas taip pat yra partijos komiteto sekretorius, kuris atstovavo ir 20-ajame KKP nacionaliniame kongrese, o „Shandong Gold Group“ direktorius ir vykdomasis vadovas taip pat yra partijos komiteto sekretoriaus pavaduotojas. |
| --- | --- |

(40)

Kalbant apie Kinijos vyriausybės galimybę kištis į kainas ir sąnaudas per valstybės dalyvavimą bendrovių veikloje, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto antroje įtraukoje, kadangi Kinijos vyriausybė nebendradarbiavo, o dauguma statinaičių gamintojų yra MVĮ, buvo neįmanoma nustatyti asmeninių ryšių tarp tiriamojo produkto gamintojų ir KKP. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad „Shandong Gold Group“, kuri yra valstybės valdoma įmonė ir kontroliuojančioji bendrovės „Penglai Jinfu Stainless Steel Products“ akcininkė, vadovybė yra glaudžiai susijusi su KKP: „Shandong Gold Group“ direktorių valdybos pirmininkas taip pat yra partijos komiteto sekretorius, kuris atstovavo ir 20-ajame KKP nacionaliniame kongrese, o „Shandong Gold Group“ direktorius ir vykdomasis vadovas taip pat yra partijos komiteto sekretoriaus pavaduotojas.

| (41) | Atsižvelgiant į tai, kad tiriamasis produktas yra plieno sektoriaus dalis, turima informacija apie plieno gamintojus taip pat yra susijusi su tiriamuoju produktu. Kalbant apie platesnę plieno sektoriaus kategoriją, yra daug įrodymų, kad plieno gamintojai ir KKP turi asmeninių ryšių. Pavyzdžiui, bendrovės „Baowu“ direktorių valdybos pirmininkas taip pat yra ir partijos komiteto sekretorius, o generalinis direktorius yra partijos komiteto sekretoriaus pavaduotojas (23). Analogiškai bendrovės „Baosteel“ direktorių valdybos pirmininkas eina partijos komiteto sekretoriaus pareigas, o vykdomasis direktorius yra partijos komiteto sekretoriaus pavaduotojas (24). Apskritai, atsižvelgiant į tai, kad teisės aktai dėl KKP dalyvavimo bendrovėse taikomi bendrai, negalima manyti, kad tiriamojo produkto atveju Kinijos vyriausybės gebėjimas kištis į kainas ir sąnaudas per valstybės dalyvavimą įmonių veikloje būtų kitoks, palyginti su plieno sektoriumi apskritai. |
| --- | --- |

(41)

Atsižvelgiant į tai, kad tiriamasis produktas yra plieno sektoriaus dalis, turima informacija apie plieno gamintojus taip pat yra susijusi su tiriamuoju produktu. Kalbant apie platesnę plieno sektoriaus kategoriją, yra daug įrodymų, kad plieno gamintojai ir KKP turi asmeninių ryšių. Pavyzdžiui, bendrovės „Baowu“ direktorių valdybos pirmininkas taip pat yra ir partijos komiteto sekretorius, o generalinis direktorius yra partijos komiteto sekretoriaus pavaduotojas (23). Analogiškai bendrovės „Baosteel“ direktorių valdybos pirmininkas eina partijos komiteto sekretoriaus pareigas, o vykdomasis direktorius yra partijos komiteto sekretoriaus pavaduotojas (24). Apskritai, atsižvelgiant į tai, kad teisės aktai dėl KKP dalyvavimo bendrovėse taikomi bendrai, negalima manyti, kad tiriamojo produkto atveju Kinijos vyriausybės gebėjimas kištis į kainas ir sąnaudas per valstybės dalyvavimą įmonių veikloje būtų kitoks, palyginti su plieno sektoriumi apskritai.

23

24

| (42) | Tiek valstybės valdomoms įmonėms, tiek privačioms bendrovėms, veikiančioms plieno sektoriuje, taikoma politinė priežiūra ir gairės. Kadangi atliekant šį tyrimą Kinijos vyriausybė nebendradarbiavo, o statinaičių gamintojai daugiausia yra MVĮ, buvo sunku nustatyti tikslų partijos stiprinimo veiklos mastą statinaičių pramonės įmonėse. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad „Shandong Gold Group“ (kontroliuojančioji bendrovės „Penglai Jinfu Stainless Steel Products“ akcininkė) aktyviai remia partijos stiprinimo veiklą. Bendrovės partijos komiteto vaidmuo apibūdinamas taip: „Turime ryžtingai pasinaudoti puikia centrinės valdžios, Šandongo provincijos partijos komiteto ir provincijų valdžios institucijų galimybe remti valstybės valdomas įmones, kad paspartintume pasaulinio lygio įmonių kūrimą, stebėtume strateginius tikslus, toliau skirtume visą dėmesį strateginiam orientavimui, stiprintume strateginių priemonių įgyvendinimą ir apskritai išlaikytume bendrų, tarpinių ir metinių tikslų struktūrą, laikytumės strateginio planavimo ir taktinio skatinimo derinio“ ir toliau „tvirtai ir visapusiškai vadovautume partijai, visiškai įgyvendintume bendrus partijos stiprinimo naujajame amžiuje reikalavimus ir garantuotume tvirtą aukštos kokybės plėtrą. Būtina visapusiškai stiprinti partijos politinę struktūrą, griežtai laikytis politinės drausmės ir politinių taisyklių, veiksmingai gerinti partijos organizacijų politinį nuovokumą, politinį supratimą ir politinių priemonių įgyvendinimą visais lygmenimis ir veikiant visiems partijos nariams bei darbuotojams, taip pat visada išlaikyti aukšto lygio veiksmų suderinamumą su partijos centriniu komitetu, kurio branduolys yra partijos narys Xi Jinping, įgyvendinti „keturis savimonės principus“, stiprinti „keturis pasitikėjimo elementus“ ir apsaugoti „du svarbiausius principus“ (25). |
| --- | --- |

(42)

Tiek valstybės valdomoms įmonėms, tiek privačioms bendrovėms, veikiančioms plieno sektoriuje, taikoma politinė priežiūra ir gairės. Kadangi atliekant šį tyrimą Kinijos vyriausybė nebendradarbiavo, o statinaičių gamintojai daugiausia yra MVĮ, buvo sunku nustatyti tikslų partijos stiprinimo veiklos mastą statinaičių pramonės įmonėse. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad „Shandong Gold Group“ (kontroliuojančioji bendrovės „Penglai Jinfu Stainless Steel Products“ akcininkė) aktyviai remia partijos stiprinimo veiklą. Bendrovės partijos komiteto vaidmuo apibūdinamas taip: „Turime ryžtingai pasinaudoti puikia centrinės valdžios, Šandongo provincijos partijos komiteto ir provincijų valdžios institucijų galimybe remti valstybės valdomas įmones, kad paspartintume pasaulinio lygio įmonių kūrimą, stebėtume strateginius tikslus, toliau skirtume visą dėmesį strateginiam orientavimui, stiprintume strateginių priemonių įgyvendinimą ir apskritai išlaikytume bendrų, tarpinių ir metinių tikslų struktūrą, laikytumės strateginio planavimo ir taktinio skatinimo derinio“ ir toliau „tvirtai ir visapusiškai vadovautume partijai, visiškai įgyvendintume bendrus partijos stiprinimo naujajame amžiuje reikalavimus ir garantuotume tvirtą aukštos kokybės plėtrą. Būtina visapusiškai stiprinti partijos politinę struktūrą, griežtai laikytis politinės drausmės ir politinių taisyklių, veiksmingai gerinti partijos organizacijų politinį nuovokumą, politinį supratimą ir politinių priemonių įgyvendinimą visais lygmenimis ir veikiant visiems partijos nariams bei darbuotojams, taip pat visada išlaikyti aukšto lygio veiksmų suderinamumą su partijos centriniu komitetu, kurio branduolys yra partijos narys Xi Jinping, įgyvendinti „keturis savimonės principus“, stiprinti „keturis pasitikėjimo elementus“ ir apsaugoti „du svarbiausius principus“ (25).

25

| (43) | Be to, tiriamojo produkto sektoriuje taikoma diskriminacinė politika vidaus gamintojų naudai arba kitaip veikiama rinka, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto trečioje įtraukoje. Nors atliekant tyrimą nepavyko nustatyti jokių politikos dokumentų, kuriais būtų vadovaujamasi plėtojant būtent statinaičių pramonę, joje naudojamasi vyriausybės gairėmis ir valstybės kišimusi į plieno sektorių, atsižvelgiant į tai, kad tiriamasis produktas yra šio sektoriaus dalis. |
| --- | --- |

(43)

Be to, tiriamojo produkto sektoriuje taikoma diskriminacinė politika vidaus gamintojų naudai arba kitaip veikiama rinka, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto trečioje įtraukoje. Nors atliekant tyrimą nepavyko nustatyti jokių politikos dokumentų, kuriais būtų vadovaujamasi plėtojant būtent statinaičių pramonę, joje naudojamasi vyriausybės gairėmis ir valstybės kišimusi į plieno sektorių, atsižvelgiant į tai, kad tiriamasis produktas yra šio sektoriaus dalis.

| (44) | Kinijos vyriausybė plieno pramonę ir toliau laiko esmine pramonės šaka (26). Tai patvirtinta daugelyje nacionaliniu, regioniniu ir savivaldybių lygmenimis skelbiamų plienui skirtų planų, nurodymų ir kitų dokumentų. 2021 m. kovo mėn. priimtame 14-ajame penkmečio plane Kinijos vyriausybė numato pertvarkyti ir atnaujinti plieno pramonę, taip pat ją optimizuoti ir struktūriškai koreguoti (27). |
| --- | --- |

(44)

Kinijos vyriausybė plieno pramonę ir toliau laiko esmine pramonės šaka (26). Tai patvirtinta daugelyje nacionaliniu, regioniniu ir savivaldybių lygmenimis skelbiamų plienui skirtų planų, nurodymų ir kitų dokumentų. 2021 m. kovo mėn. priimtame 14-ajame penkmečio plane Kinijos vyriausybė numato pertvarkyti ir atnaujinti plieno pramonę, taip pat ją optimizuoti ir struktūriškai koreguoti (27).

26

27

| (45) | Be to, 14-ajame žaliavų pramonės plėtros penkmečio plane, kuris taip pat taikomas plieno pramonei, šis sektorius nurodomas kaip „realiosios ekonomikos pamatas“ ir „pagrindinė sritis, kurioje formuojamas Kinijos tarptautinis konkurencinis pranašumas“, taip pat nustatomi įvairūs tikslai ir darbo metodai, kuriais būtų skatinama plieno sektoriaus plėtra 2021–2025 m. laikotarpiu – kaip antai technologiniai patobulinimai, sektoriaus struktūros gerinimas (be kita ko, toliau koncentruojant įmones) arba skaitmeninė pertvarka (28). |
| --- | --- |

(45)

Be to, 14-ajame žaliavų pramonės plėtros penkmečio plane, kuris taip pat taikomas plieno pramonei, šis sektorius nurodomas kaip „realiosios ekonomikos pamatas“ ir „pagrindinė sritis, kurioje formuojamas Kinijos tarptautinis konkurencinis pranašumas“, taip pat nustatomi įvairūs tikslai ir darbo metodai, kuriais būtų skatinama plieno sektoriaus plėtra 2021–2025 m. laikotarpiu – kaip antai technologiniai patobulinimai, sektoriaus struktūros gerinimas (be kita ko, toliau koncentruojant įmones) arba skaitmeninė pertvarka (28).

28

| (46) | Į 14-ąjį žaliavų pramonės plėtros penkmečio planą taip pat įtraukti kai kurie konkretūs plieno sektoriaus plėtros tikslai. Šio dokumento IV skirsnio 3 punkte išdėstytos šios nuostatos: „Organizacinės struktūros optimizavimas: Pasiekti, kad pirmaujančios įmonės taptų didesnės ir stipresnės. Laikytis pirmavimo rinkoje ir vyriausybės politikos skatinimo principų derinio, pašalinti kliūtis tarpregioninio masto susijungimo ir reorganizavimo procesams, pašalinti tokius apribojimus, kaip rinkos segmentacija ir regioniniai trukdžiai, koordinuoti ir spręsti pagrindines problemas, atsirandančias vykdant tarpregioninio masto įmonių susijungimo ir reorganizavimo procesus, remti įmones, kad jos paspartintų tarpregioninio ir bendros nuosavybės susijungimo ir reorganizavimo procesus, taip pat padidinti pramonės koncentraciją, plėtoti tarptautinį verslą. ... , plieno, ... ir kitose pramonės šakose įsteigti pirmaujančių pramonės grandinės įmonių grupę, kuriai bus būdinga ekologinė lyderystė ir konkurencingumas.“ |
| --- | --- |

(46)

Į 14-ąjį žaliavų pramonės plėtros penkmečio planą taip pat įtraukti kai kurie konkretūs plieno sektoriaus plėtros tikslai. Šio dokumento IV skirsnio 3 punkte išdėstytos šios nuostatos: „Organizacinės struktūros optimizavimas: Pasiekti, kad pirmaujančios įmonės taptų didesnės ir stipresnės. Laikytis pirmavimo rinkoje ir vyriausybės politikos skatinimo principų derinio, pašalinti kliūtis tarpregioninio masto susijungimo ir reorganizavimo procesams, pašalinti tokius apribojimus, kaip rinkos segmentacija ir regioniniai trukdžiai, koordinuoti ir spręsti pagrindines problemas, atsirandančias vykdant tarpregioninio masto įmonių susijungimo ir reorganizavimo procesus, remti įmones, kad jos paspartintų tarpregioninio ir bendros nuosavybės susijungimo ir reorganizavimo procesus, taip pat padidinti pramonės koncentraciją, plėtoti tarptautinį verslą. ... , plieno, ... ir kitose pramonės šakose įsteigti pirmaujančių pramonės grandinės įmonių grupę, kuriai bus būdinga ekologinė lyderystė ir konkurencingumas.“

| (47) | Pirmiau minėti centrinio lygmens penkmečio planai atkartojami provincijų ir (arba) savivaldybių penkmečio planuose arba penkmečio planų įgyvendinimo planuose. Pavyzdžiui, Henano plieno pramonės pertvarkymo ir modernizavimo įgyvendinant 14-ąjį penkmečio planą plane numatytos šios nuostatos: 2 punkto 1 papunktis. Griežta visų gamybos pajėgumų kontrolė; 2 punkto 2 papunktis. Susijungimų ir įsigijimų spartinimas ir skatinimas; 2 punkto 3 papunktis. Tipiškų plieno gamybos bazių kūrimas (29). |
| --- | --- |

(47)

Pirmiau minėti centrinio lygmens penkmečio planai atkartojami provincijų ir (arba) savivaldybių penkmečio planuose arba penkmečio planų įgyvendinimo planuose. Pavyzdžiui, Henano plieno pramonės pertvarkymo ir modernizavimo įgyvendinant 14-ąjį penkmečio planą plane numatytos šios nuostatos: 2 punkto 1 papunktis. Griežta visų gamybos pajėgumų kontrolė; 2 punkto 2 papunktis. Susijungimų ir įsigijimų spartinimas ir skatinimas; 2 punkto 3 papunktis. Tipiškų plieno gamybos bazių kūrimas (29).

29

| (48) | Plieno pramonė griežtai reglamentuojama ne tik 14-ojo penkmečio plane, bet ir kituose politikos dokumentuose. Pavyzdžiui, Hebėjus, didžiausia Kinijos provincija, kurioje gaminamas plienas, paskelbė trijų metų klasterių plėtojimo plieno pramonės grandinėje 2020–2022 m. laikotarpiu veiksmų planą (šis planas galiojo ir TL). Šiame dokumente plieno pramonė reglamentuojama taip: „Laikytis struktūrinio koregavimo principų ir pabrėžti produktų įvairinimą. Tvirtai skatinti geležies ir plieno pramonės struktūrinį koregavimą ir išdėstymo optimizavimą, bendrą reorganizavimą, transformaciją ir modernizavimą, taip pat visapusiškai skatinti geležies ir plieno pramonės plėtrą pereinant prie didelių įmonių, techninės įrangos modernizavimą, gamybos procesų įvairinimą ir galutinės grandies produktų įvairinimą.“ Be to, plane nustatyti konkretūs tikslai, susiję su provincijos plieno gamybos įmonių struktūra: „Nuolat skatinti grupių plėtrą. Spartinti mišrios valstybės valdomų įmonių nuosavybės reformą, sutelkti dėmesį į tarpregioninių privačių geležies ir plieno įmonių susijungimo ir reorganizavimo skatinimą ir siekti sukurti 1–2 dideles pasaulinio lygio grupes, 3–5 dideles grupes, kurių veikla grindžiama tam tikra įtaka šalies viduje, ir 8–10 naujų, išsiskiriančių ir konkrečios paskirties įmonių grupių“. |
| --- | --- |

(48)

Plieno pramonė griežtai reglamentuojama ne tik 14-ojo penkmečio plane, bet ir kituose politikos dokumentuose. Pavyzdžiui, Hebėjus, didžiausia Kinijos provincija, kurioje gaminamas plienas, paskelbė trijų metų klasterių plėtojimo plieno pramonės grandinėje 2020–2022 m. laikotarpiu veiksmų planą (šis planas galiojo ir TL). Šiame dokumente plieno pramonė reglamentuojama taip: „Laikytis struktūrinio koregavimo principų ir pabrėžti produktų įvairinimą. Tvirtai skatinti geležies ir plieno pramonės struktūrinį koregavimą ir išdėstymo optimizavimą, bendrą reorganizavimą, transformaciją ir modernizavimą, taip pat visapusiškai skatinti geležies ir plieno pramonės plėtrą pereinant prie didelių įmonių, techninės įrangos modernizavimą, gamybos procesų įvairinimą ir galutinės grandies produktų įvairinimą.“ Be to, plane nustatyti konkretūs tikslai, susiję su provincijos plieno gamybos įmonių struktūra: „Nuolat skatinti grupių plėtrą. Spartinti mišrios valstybės valdomų įmonių nuosavybės reformą, sutelkti dėmesį į tarpregioninių privačių geležies ir plieno įmonių susijungimo ir reorganizavimo skatinimą ir siekti sukurti 1–2 dideles pasaulinio lygio grupes, 3–5 dideles grupes, kurių veikla grindžiama tam tikra įtaka šalies viduje, ir 8–10 naujų, išsiskiriančių ir konkrečios paskirties įmonių grupių“.

| (49) | Galiausiai plane numatoma valstybės parama siekiant padidinti Hebėjaus plieno įmonių konkurencingumą visame pasaulyje: „Deramai užtikrinti tinkamą ir įvairiapusę plėtrą. Remti geležies ir plieno įmones, kad jos plėtotų strategines besiformuojančias pramonės šakas, kaip antai naujos kartos informacinių technologijų, aukščiausios klasės įrangos ir naujų medžiagų, ir spartinti šiuolaikinių paslaugų pramonės šakų, kaip antai šiuolaikinės logistikos, finansinių paslaugų, elektroninės prekybos ir kt., plėtrą. Skatinti reikalavimus atitinkančias geležies ir plieno įmones plėtoti nuodugnaus perdirbimo, kaip antai automobilių ir mechaninių dalių, plieninių lynų, suvirinimo elektrodų ir pan., skatinti tarptautinį bendradarbiavimą gamybos pajėgumų srityje, skatinti geležies ir plieno įmones įvairiais kanalais dalyvauti užsienio geležies ir plieno įmonių susijungimo ir reorganizavimo procesuose, taip pat vadovauti konkurencingoms provincijos geležies ir plieno gamybos įmonėms, kad jos galėtų investuoti ir statyti gamyklas užsienyje“ (30). |
| --- | --- |

(49)

Galiausiai plane numatoma valstybės parama siekiant padidinti Hebėjaus plieno įmonių konkurencingumą visame pasaulyje: „Deramai užtikrinti tinkamą ir įvairiapusę plėtrą. Remti geležies ir plieno įmones, kad jos plėtotų strategines besiformuojančias pramonės šakas, kaip antai naujos kartos informacinių technologijų, aukščiausios klasės įrangos ir naujų medžiagų, ir spartinti šiuolaikinių paslaugų pramonės šakų, kaip antai šiuolaikinės logistikos, finansinių paslaugų, elektroninės prekybos ir kt., plėtrą. Skatinti reikalavimus atitinkančias geležies ir plieno įmones plėtoti nuodugnaus perdirbimo, kaip antai automobilių ir mechaninių dalių, plieninių lynų, suvirinimo elektrodų ir pan., skatinti tarptautinį bendradarbiavimą gamybos pajėgumų srityje, skatinti geležies ir plieno įmones įvairiais kanalais dalyvauti užsienio geležies ir plieno įmonių susijungimo ir reorganizavimo procesuose, taip pat vadovauti konkurencingoms provincijos geležies ir plieno gamybos įmonėms, kad jos galėtų investuoti ir statyti gamyklas užsienyje“ (30).

30

| (50) | Pramonės restruktūrizavimo žinyne (2019 m. leidimas) (31) plieno pramonė įvardijama kaip skatinamoji pramonė. |
| --- | --- |

(50)

Pramonės restruktūrizavimo žinyne (2019 m. leidimas) (31) plieno pramonė įvardijama kaip skatinamoji pramonė.

31

| (51) | Taigi, Kinijos vyriausybė taiko priemones, kuriomis veiklos vykdytojai skatinami laikytis viešosios politikos tikslų remti skatinamuosius pramonės sektorius, įskaitant tiriamajam produktui gaminti naudojamų pagrindinių žaliavų gamybą. Tokios priemonės trukdo rinkos jėgoms laisvai veikti. |
| --- | --- |

(51)

Taigi, Kinijos vyriausybė taiko priemones, kuriomis veiklos vykdytojai skatinami laikytis viešosios politikos tikslų remti skatinamuosius pramonės sektorius, įskaitant tiriamajam produktui gaminti naudojamų pagrindinių žaliavų gamybą. Tokios priemonės trukdo rinkos jėgoms laisvai veikti.

| (52) | Atlikus šį tyrimą nenustatyta jokių įrodymų, kad diskriminacinis bankroto ir nuosavybės įstatymų taikymas arba netinkamas jų vykdymo užtikrinimas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto ketvirtą įtrauką statinaičių sektoriuje, kaip nurodyta 33 konstatuojamojoje dalyje, neturėtų poveikio tiriamojo produkto gamintojams. |
| --- | --- |

(52)

Atlikus šį tyrimą nenustatyta jokių įrodymų, kad diskriminacinis bankroto ir nuosavybės įstatymų taikymas arba netinkamas jų vykdymo užtikrinimas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto ketvirtą įtrauką statinaičių sektoriuje, kaip nurodyta 33 konstatuojamojoje dalyje, neturėtų poveikio tiriamojo produkto gamintojams.

| (53) | Be to, statinaičių sektoriui daro poveikį darbo užmokesčio sąnaudų iškraipymas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto penktoje įtraukoje ir taip pat nurodyta 33 konstatuojamojoje dalyje. Minėti iškraipymai poveikį šiam sektoriui daro ir tiesiogiai (kai gaminamas tiriamasis produktas arba jam gaminti skirti pagrindiniai gamybos ištekliai), ir netiesiogiai (kai sudaromos galimybės gauti bendrovių, kurioms taikoma ta pati Kinijos darbo sistema, gamybos išteklių) (32). |
| --- | --- |

(53)

Be to, statinaičių sektoriui daro poveikį darbo užmokesčio sąnaudų iškraipymas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto penktoje įtraukoje ir taip pat nurodyta 33 konstatuojamojoje dalyje. Minėti iškraipymai poveikį šiam sektoriui daro ir tiesiogiai (kai gaminamas tiriamasis produktas arba jam gaminti skirti pagrindiniai gamybos ištekliai), ir netiesiogiai (kai sudaromos galimybės gauti bendrovių, kurioms taikoma ta pati Kinijos darbo sistema, gamybos išteklių) (32).

32

| (54) | Be to, atliekant šį tyrimą nebuvo pateikta jokių įrodymų, kad tiriamojo produkto sektoriuje nebūtų valstybės kišimosi į finansų sistemą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto šeštoje įtraukoje ir taip pat nurodyta 33 konstatuojamojoje dalyje. Todėl dėl didelio valstybės kišimosi į finansų sistemą rinkos sąlygoms daromas didelis poveikis visais lygmenimis. |
| --- | --- |

(54)

Be to, atliekant šį tyrimą nebuvo pateikta jokių įrodymų, kad tiriamojo produkto sektoriuje nebūtų valstybės kišimosi į finansų sistemą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto šeštoje įtraukoje ir taip pat nurodyta 33 konstatuojamojoje dalyje. Todėl dėl didelio valstybės kišimosi į finansų sistemą rinkos sąlygoms daromas didelis poveikis visais lygmenimis.

| (55) | Galiausiai Komisija priminė, kad tiriamajam produktui gaminti reikalingi įvairūs gamybos ištekliai. Kai statinaičių gamintojai perka šiuos gamybos išteklius ir (arba) dėl jų sudaro sutartis, jų mokamos kainos (kurios į sąskaitas įtraukiamos kaip jų sąnaudos) yra aiškiai susijusios su tais pačiais minėtaisiais sisteminiais iškraipymais. Pavyzdžiui, gamybos išteklių tiekėjai naudoja darbo jėgą, kuri yra susijusi su iškraipymais. Jie gali skolintis pinigų, kurie yra susiję su iškraipymais finansų sektoriuje ir (arba) paskirstant kapitalą. Be to, jiems taikoma planavimo sistema, kuri taikoma visuose valdžios ir sektorių lygmenyse. |
| --- | --- |

(55)

Galiausiai Komisija priminė, kad tiriamajam produktui gaminti reikalingi įvairūs gamybos ištekliai. Kai statinaičių gamintojai perka šiuos gamybos išteklius ir (arba) dėl jų sudaro sutartis, jų mokamos kainos (kurios į sąskaitas įtraukiamos kaip jų sąnaudos) yra aiškiai susijusios su tais pačiais minėtaisiais sisteminiais iškraipymais. Pavyzdžiui, gamybos išteklių tiekėjai naudoja darbo jėgą, kuri yra susijusi su iškraipymais. Jie gali skolintis pinigų, kurie yra susiję su iškraipymais finansų sektoriuje ir (arba) paskirstant kapitalą. Be to, jiems taikoma planavimo sistema, kuri taikoma visuose valdžios ir sektorių lygmenyse.

| (56) | Todėl negalima naudoti ne tik statinaičių pardavimo vidaus rinkoje kainų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkte, bet ir visų gamybos išteklių (įskaitant žaliavas, energiją, žemę, finansavimą, darbą ir pan.) sąnaudų, kurios yra paveiktos, nes jų kainodara yra susijusi su dideliu valstybės kišimusi, kaip aprašyta ataskaitos I ir II dalyse. Iš tikrųjų, valstybės kišimasis, aprašytas kalbant apie kapitalo, žemės, darbo jėgos, energijos ir žaliavų paskirstymą, matomas visoje Kinijoje. Tai reiškia, pavyzdžiui, kad pats gamybos išteklius, pagamintas Kinijoje derinant įvairius gamybos veiksnius, yra susijęs su dideliais iškraipymais. Tas pat pasakytina apie visus gamybos išteklius. |
| --- | --- |

(56)

Todėl negalima naudoti ne tik statinaičių pardavimo vidaus rinkoje kainų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkte, bet ir visų gamybos išteklių (įskaitant žaliavas, energiją, žemę, finansavimą, darbą ir pan.) sąnaudų, kurios yra paveiktos, nes jų kainodara yra susijusi su dideliu valstybės kišimusi, kaip aprašyta ataskaitos I ir II dalyse. Iš tikrųjų, valstybės kišimasis, aprašytas kalbant apie kapitalo, žemės, darbo jėgos, energijos ir žaliavų paskirstymą, matomas visoje Kinijoje. Tai reiškia, pavyzdžiui, kad pats gamybos išteklius, pagamintas Kinijoje derinant įvairius gamybos veiksnius, yra susijęs su dideliais iškraipymais. Tas pat pasakytina apie visus gamybos išteklius.

| (57) | Per šį tyrimą nei Kinijos vyriausybė, nei eksportuojantys gamintojai nepateikė jokių priešingų įrodymų ar argumentų. |
| --- | --- |

(57)

Per šį tyrimą nei Kinijos vyriausybė, nei eksportuojantys gamintojai nepateikė jokių priešingų įrodymų ar argumentų.

| (58) | Apibendrinant, turimi įrodymai parodė, kad tiriamojo produkto kainos ar sąnaudos, įskaitant žaliavų, energijos ir darbo jėgos sąnaudas, nepriklauso nuo laisvosios rinkos jėgų, nes, kaip matyti iš faktinio arba galimo vieno arba daugiau pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte nurodytų atitinkamų elementų poveikio, jas veikia didelis valstybės kišimasis, kaip apibrėžta tame punkte. Tuo remdamasi ir atsižvelgdama į tai, kad Kinijos vyriausybė visiškai nebendradarbiavo, Komisija padarė išvadą, kad šiuo atveju netikslinga naudoti vidaus rinkos kainų ir sąnaudų normaliajai vertei nustatyti. Todėl Komisija normaliąją vertę apskaičiavo remdamasi tik gamybos ir pardavimo sąnaudomis, atitinkančiomis neiškraipytas kainas ar lyginamuosius dydžius, t. y. šiuo atveju, kaip aptarta kitame skirsnyje, atitinkamomis gamybos ir pardavimo sąnaudomis tinkamoje tipiškoje šalyje, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkte. |
| --- | --- |

(58)

Apibendrinant, turimi įrodymai parodė, kad tiriamojo produkto kainos ar sąnaudos, įskaitant žaliavų, energijos ir darbo jėgos sąnaudas, nepriklauso nuo laisvosios rinkos jėgų, nes, kaip matyti iš faktinio arba galimo vieno arba daugiau pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte nurodytų atitinkamų elementų poveikio, jas veikia didelis valstybės kišimasis, kaip apibrėžta tame punkte. Tuo remdamasi ir atsižvelgdama į tai, kad Kinijos vyriausybė visiškai nebendradarbiavo, Komisija padarė išvadą, kad šiuo atveju netikslinga naudoti vidaus rinkos kainų ir sąnaudų normaliajai vertei nustatyti. Todėl Komisija normaliąją vertę apskaičiavo remdamasi tik gamybos ir pardavimo sąnaudomis, atitinkančiomis neiškraipytas kainas ar lyginamuosius dydžius, t. y. šiuo atveju, kaip aptarta kitame skirsnyje, atitinkamomis gamybos ir pardavimo sąnaudomis tinkamoje tipiškoje šalyje, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkte.

3.2.1.1.   Tipiška šalis

Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| (59) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį tipiška šalis buvo pasirinkta remiantis šiais kriterijais:






  — | ekonominio išsivystymo lygis panašus į Kinijos. Šiuo tikslu Komisija, remdamasi Pasaulio banko duomenų baze, naudojo šalis, kurių vienam gyventojui tenkančios bendrosios nacionalinės pajamos panašios į Kinijos (33); |
| --- | --- | --- |

(59)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį tipiška šalis buvo pasirinkta remiantis šiais kriterijais:

—

ekonominio išsivystymo lygis panašus į Kinijos. Šiuo tikslu Komisija, remdamasi Pasaulio banko duomenų baze, naudojo šalis, kurių vienam gyventojui tenkančios bendrosios nacionalinės pajamos panašios į Kinijos (33);

33

| — | tiriamojo produkto gamyba toje šalyje; |
| --- | --- |

—

tiriamojo produkto gamyba toje šalyje;

| — | susijusių viešųjų duomenų prieinamumas tipiškoje šalyje. |
| --- | --- |

—

susijusių viešųjų duomenų prieinamumas tipiškoje šalyje.

| — | Jeigu yra daugiau kaip viena galima tipiška šalis, prireikus pirmenybė buvo teikiama šaliai, kurioje užtikrinamas tinkamas socialinės ir aplinkos apsaugos lygis. |
| --- | --- |

—

Jeigu yra daugiau kaip viena galima tipiška šalis, prireikus pirmenybė buvo teikiama šaliai, kurioje užtikrinamas tinkamas socialinės ir aplinkos apsaugos lygis.

| (60) | Kaip paaiškinta 26 ir27 konstatuojamosiose dalyse, Komisija paskelbė du pranešimus byloje dėl šaltinių normaliajai vertei nustatyti: 2022 m. liepos 20 d. pirmąjį pranešimą dėl gamybos veiksnių ir 2022 m. rugsėjo 19 d. antrąjį pranešimą dėl gamybos veiksnių. Šiuose pranešimuose aprašyti faktai ir įrodymai, susiję su atitinkamais kriterijais. Antrajame pranešime dėl gamybos veiksnių Komisija pranešė suinteresuotosioms šalims ketinanti šioje byloje tinkama tipiška šalimi laikyti Braziliją, jei būtų patvirtinta, kad esama didelių iškraipymų pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį. |
| --- | --- |

(60)

Kaip paaiškinta 26 ir27 konstatuojamosiose dalyse, Komisija paskelbė du pranešimus byloje dėl šaltinių normaliajai vertei nustatyti: 2022 m. liepos 20 d. pirmąjį pranešimą dėl gamybos veiksnių ir 2022 m. rugsėjo 19 d. antrąjį pranešimą dėl gamybos veiksnių. Šiuose pranešimuose aprašyti faktai ir įrodymai, susiję su atitinkamais kriterijais. Antrajame pranešime dėl gamybos veiksnių Komisija pranešė suinteresuotosioms šalims ketinanti šioje byloje tinkama tipiška šalimi laikyti Braziliją, jei būtų patvirtinta, kad esama didelių iškraipymų pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį.

Ekonominio išsivystymo lygis panašus į Kinijos ir tiriamojo produkto gamyba

Ekonominio išsivystymo lygis panašus į Kinijos ir tiriamojo produkto gamyba

| (61) | Pirmajame pranešime dėl gamybos veiksnių Komisija nurodė Braziliją, Meksiką ir Rusiją kaip šalis, kurių ekonominio išsivystymo lygis, remiantis Pasaulio banko duomenimis, yra panašus į Kinijos, t. y. pagal bendrąsias nacionalines pajamas Pasaulio bankas jas priskiria prie didesnes nei vidutines pajamas gaunančių šalių ir jose, kaip žinoma, gaminamas tiriamasis produktas. Pastabų dėl tame pranešime nurodytų šalių negauta. |
| --- | --- |

(61)

Pirmajame pranešime dėl gamybos veiksnių Komisija nurodė Braziliją, Meksiką ir Rusiją kaip šalis, kurių ekonominio išsivystymo lygis, remiantis Pasaulio banko duomenimis, yra panašus į Kinijos, t. y. pagal bendrąsias nacionalines pajamas Pasaulio bankas jas priskiria prie didesnes nei vidutines pajamas gaunančių šalių ir jose, kaip žinoma, gaminamas tiriamasis produktas. Pastabų dėl tame pranešime nurodytų šalių negauta.

| (62) | Antrajame pranešime Komisija nurodė, kad vienoje iš šalių, kurios yra nurodytos kaip šalys, kuriose gaminamas tiriamasis produktas, t. y. Meksikos, statinaičių gamintojas nutraukė gamybą iki tiriamojo laikotarpio ir po 2017 m. duomenų bazėje „Orbis“ nebuvo pateikta jokių šio gamintojo finansinių duomenų (34). Todėl Meksika šiame tyrime nebebuvo laikoma galima tipiška šalimi. |
| --- | --- |

(62)

Antrajame pranešime Komisija nurodė, kad vienoje iš šalių, kurios yra nurodytos kaip šalys, kuriose gaminamas tiriamasis produktas, t. y. Meksikos, statinaičių gamintojas nutraukė gamybą iki tiriamojo laikotarpio ir po 2017 m. duomenų bazėje „Orbis“ nebuvo pateikta jokių šio gamintojo finansinių duomenų (34). Todėl Meksika šiame tyrime nebebuvo laikoma galima tipiška šalimi.

34

Susijusių viešųjų duomenų prieinamumas tipiškoje šalyje

Susijusių viešųjų duomenų prieinamumas tipiškoje šalyje

| (63) | Antrajame pranešime Komisija nurodė, kad nei 2021 m., nei 2020 m. pirmajame pranešime nurodytas vienintelis Rusijos statinaičių gamintojas nenurodė pagrįstos pelno sumos. |
| --- | --- |

(63)

Antrajame pranešime Komisija nurodė, kad nei 2021 m., nei 2020 m. pirmajame pranešime nurodytas vienintelis Rusijos statinaičių gamintojas nenurodė pagrįstos pelno sumos.

| (64) | Antrajame pranešime Komisija nurodė turinti informacijos tik apie vieno Brazilijos gamintojo, „KHS Industria de Maquinas LTDA“, pagrįstą pelno sumą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkte, ir kad tai buvo tik 2020 m. informacija. Galimybės susipažinti su atnaujintais 2021 m. finansiniais duomenimis dar nebuvo. |
| --- | --- |

(64)

Antrajame pranešime Komisija nurodė turinti informacijos tik apie vieno Brazilijos gamintojo, „KHS Industria de Maquinas LTDA“, pagrįstą pelno sumą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkte, ir kad tai buvo tik 2020 m. informacija. Galimybės susipažinti su atnaujintais 2021 m. finansiniais duomenimis dar nebuvo.

| (65) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija antruoju pranešimu informavo suinteresuotąsias šalis, kad neiškraipytoms kainoms arba lyginamiesiems dydžiams, kuriais remiantis būtų galima apskaičiuoti normaliąją vertę, nustatyti ji kaip tinkamą tipišką šalį pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmą įtrauką ketina naudoti Braziliją ir bendrovę „KHS Industria de Maquinas LTDA“. Suinteresuotosios šalys buvo paragintos teikti pastabas dėl Brazilijos, kaip tipiškos šalies, ir bendrovės „KHS Industria de Maquinas LTDA“, kaip tipiškos šalies gamintojo, tinkamumo. |
| --- | --- |

(65)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija antruoju pranešimu informavo suinteresuotąsias šalis, kad neiškraipytoms kainoms arba lyginamiesiems dydžiams, kuriais remiantis būtų galima apskaičiuoti normaliąją vertę, nustatyti ji kaip tinkamą tipišką šalį pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmą įtrauką ketina naudoti Braziliją ir bendrovę „KHS Industria de Maquinas LTDA“. Suinteresuotosios šalys buvo paragintos teikti pastabas dėl Brazilijos, kaip tipiškos šalies, ir bendrovės „KHS Industria de Maquinas LTDA“, kaip tipiškos šalies gamintojo, tinkamumo.

| (66) | Paskelbus antrąjį pranešimą buvo gautos dviejų atrinktų eksportuojančių gamintojų pastabos, kuriose buvo teigiama, kad:






  (a) | Brazilijos gamintojas „KHS Industria de Maquinas LTDA“, kuris buvo pasiūlytas antrajame pranešime dėl šaltinių normaliajai vertei nustatyti, buvo netinkamas, nes jo specializacijos sritis buvo pakartotinio pripildymo arba papildomos įrangos projektavimas ir gamyba, o ne statinaičių gamyba. |
| --- | --- | --- |

(66)

Paskelbus antrąjį pranešimą buvo gautos dviejų atrinktų eksportuojančių gamintojų pastabos, kuriose buvo teigiama, kad:

(a)

Brazilijos gamintojas „KHS Industria de Maquinas LTDA“, kuris buvo pasiūlytas antrajame pranešime dėl šaltinių normaliajai vertei nustatyti, buvo netinkamas, nes jo specializacijos sritis buvo pakartotinio pripildymo arba papildomos įrangos projektavimas ir gamyba, o ne statinaičių gamyba.

| (b) | Dėl Brazilijos rinkos iškraipymų (antidempingo muitų Kinijos kilmės plokštiems valcavimo produktams iš nerūdijančiojo plieno, eksporto į Jungtines Valstijas kvotų, nustatytų plokštiems valcavimo produktams iš nerūdijančiojo plieno, ir importo muitų importuojamiems Indonezijos, Belgijos, Suomijos, Pietų Afrikos, Kinijos ir Vokietijos kilmės plokštiems valcavimo produktams iš nerūdijančiojo plieno) Brazilijos plokščių valcavimo produktų iš nerūdijančiojo plieno rinka (HS721933) tapo iškraipyta, todėl šio svarbiausio Brazilijos gamybos veiksnio vertė buvo nepatikima. |
| --- | --- |

(b)

Dėl Brazilijos rinkos iškraipymų (antidempingo muitų Kinijos kilmės plokštiems valcavimo produktams iš nerūdijančiojo plieno, eksporto į Jungtines Valstijas kvotų, nustatytų plokštiems valcavimo produktams iš nerūdijančiojo plieno, ir importo muitų importuojamiems Indonezijos, Belgijos, Suomijos, Pietų Afrikos, Kinijos ir Vokietijos kilmės plokštiems valcavimo produktams iš nerūdijančiojo plieno) Brazilijos plokščių valcavimo produktų iš nerūdijančiojo plieno rinka (HS721933) tapo iškraipyta, todėl šio svarbiausio Brazilijos gamybos veiksnio vertė buvo nepatikima.

| (c) | Brazilija trims pagrindinėms žaliavoms (plienui, vožtuvams ir kakleliams) taikė didesnį importo muitą nei daugelis kitų šalių. Taigi Brazilijos vietos rinka buvo labiau apsaugota nei kitos rinkos. |
| --- | --- |

(c)

Brazilija trims pagrindinėms žaliavoms (plienui, vožtuvams ir kakleliams) taikė didesnį importo muitą nei daugelis kitų šalių. Taigi Brazilijos vietos rinka buvo labiau apsaugota nei kitos rinkos.

| (d) | Dalis pagrindinių statinaičių gamybos veiksnių į Braziliją buvo importuojama iš Kinijos (37 % plokščių valcavimo produktų iš plieno, 50 % vožtuvų ir 54 % kaklelių), todėl šias gamybos veiksnių rinkos kainas Brazilijoje taip pat paveikė iškraipančio poveikio kainos. |
| --- | --- |

(d)

Dalis pagrindinių statinaičių gamybos veiksnių į Braziliją buvo importuojama iš Kinijos (37 % plokščių valcavimo produktų iš plieno, 50 % vožtuvų ir 54 % kaklelių), todėl šias gamybos veiksnių rinkos kainas Brazilijoje taip pat paveikė iškraipančio poveikio kainos.

| (67) | Todėl šalys tvirtino, kad Brazilijos rinkos duomenų patikimumas siekiant nustatyti neiškraipytą šių gamybos veiksnių rinkos vertę buvo abejotinas. |
| --- | --- |

(67)

Todėl šalys tvirtino, kad Brazilijos rinkos duomenų patikimumas siekiant nustatyti neiškraipytą šių gamybos veiksnių rinkos vertę buvo abejotinas.

| (68) | Du atrinkti eksportuojantys gamintojai pasiūlė kaip tinkamą tipišką šalį pasirinkti Malaiziją, nes jos ekonominio išsivystymo lygis buvo panašus į Kinijos, net jeigu Malaizijoje nebuvo nė vieno statinaičių gamintojo. |
| --- | --- |

(68)

Du atrinkti eksportuojantys gamintojai pasiūlė kaip tinkamą tipišką šalį pasirinkti Malaiziją, nes jos ekonominio išsivystymo lygis buvo panašus į Kinijos, net jeigu Malaizijoje nebuvo nė vieno statinaičių gamintojo.

| (69) | Tačiau Malaizija negalėjo būti laikoma galima tipiška šalimi, nes, kaip pripažino pačios šalys, Malaizijoje statinaičių gamyba nebuvo vykdoma. |
| --- | --- |

(69)

Tačiau Malaizija negalėjo būti laikoma galima tipiška šalimi, nes, kaip pripažino pačios šalys, Malaizijoje statinaičių gamyba nebuvo vykdoma.

| (70) | Komisija taip pat peržiūrėjo įrodymus (35), susijusius su galimais plokščių valcavimo produktų iš nerūdijančiojo plieno (HS721933) rinkos iškraipymais Brazilijoje. Tai, kad Kinijos kilmės plokštiems valcavimo produktams iš nerūdijančiojo plieno taikomi rinkos antidempingo muitai, nėra svarbu, nes nustatant lyginamąją žaliavos kainą importas iš Kinijos neįtraukiamas. Neatrodo, kad dėl plokščių valcavimo produktų iš nerūdijančiojo plieno eksporto į Jungtines Valstijas kvotų būtų ribojamas importas iš Jungtinių Valstijų, nes ši šalis vis dar yra trečia pagal dydį šio produkto eksportuotoja į Braziliją (po Kinijos ir Indonezijos). Be to, plokščių valcavimo produktų iš nerūdijančiojo plieno importo į Braziliją iš Jungtinių Valstijų kaina yra šiek tiek didesnė nei importo iš dešimties didžiausių importuojančių šalių, išskyrus Kiniją (atitinkamai 16,3 EUR ir 14,5 EUR už 1 kg plokščių valcavimo produktų iš nerūdijančiojo plieno). Atsižvelgdama į šiuos faktus, Komisija atmetė argumentą, kad Brazilijos plokščių valcavimo produktų iš nerūdijančiojo plieno (HS721933) rinka buvo iškraipyta dėl Kinijai nustatytų antidempingo muitų ir eksporto į Jungtines Valstijas kvotų. |
| --- | --- |

(70)

Komisija taip pat peržiūrėjo įrodymus (35), susijusius su galimais plokščių valcavimo produktų iš nerūdijančiojo plieno (HS721933) rinkos iškraipymais Brazilijoje. Tai, kad Kinijos kilmės plokštiems valcavimo produktams iš nerūdijančiojo plieno taikomi rinkos antidempingo muitai, nėra svarbu, nes nustatant lyginamąją žaliavos kainą importas iš Kinijos neįtraukiamas. Neatrodo, kad dėl plokščių valcavimo produktų iš nerūdijančiojo plieno eksporto į Jungtines Valstijas kvotų būtų ribojamas importas iš Jungtinių Valstijų, nes ši šalis vis dar yra trečia pagal dydį šio produkto eksportuotoja į Braziliją (po Kinijos ir Indonezijos). Be to, plokščių valcavimo produktų iš nerūdijančiojo plieno importo į Braziliją iš Jungtinių Valstijų kaina yra šiek tiek didesnė nei importo iš dešimties didžiausių importuojančių šalių, išskyrus Kiniją (atitinkamai 16,3 EUR ir 14,5 EUR už 1 kg plokščių valcavimo produktų iš nerūdijančiojo plieno). Atsižvelgdama į šiuos faktus, Komisija atmetė argumentą, kad Brazilijos plokščių valcavimo produktų iš nerūdijančiojo plieno (HS721933) rinka buvo iškraipyta dėl Kinijai nustatytų antidempingo muitų ir eksporto į Jungtines Valstijas kvotų.

35

| (71) | Dėl trims pagrindinėms žaliavoms taikomo importo muito dydžio Komisija pažymėjo, kad nustatant normaliajai vertei apskaičiuoti naudotas neiškraipytas vertes buvo atsižvelgiama į importo muitus, nes jie buvo naudojami kaip galimų tipiškų šalių vidaus rinkos kainų pakaitiniai kintamieji. Todėl abstraktus atitinkamų žaliavų importo muitų dydžio palyginimas iš esmės nėra svarbus veiksnys siekiant palyginti tipiškų šalių tinkamumą. Bet kuriuo atveju Komisija pažymėjo, kad importo muitų dydis yra tik vienas iš elementų, į kuriuos reikia atsižvelgti vertinant, ar tam tikra rinka yra atvira ar apsaugota, o šalis nepateikė jokių kitų konkrečių įrodymų, kad nagrinėjamųjų žaliavų atveju taip galėjo būti Brazilijoje. Todėl Komisija atmetė šį argumentą. |
| --- | --- |

(71)

Dėl trims pagrindinėms žaliavoms taikomo importo muito dydžio Komisija pažymėjo, kad nustatant normaliajai vertei apskaičiuoti naudotas neiškraipytas vertes buvo atsižvelgiama į importo muitus, nes jie buvo naudojami kaip galimų tipiškų šalių vidaus rinkos kainų pakaitiniai kintamieji. Todėl abstraktus atitinkamų žaliavų importo muitų dydžio palyginimas iš esmės nėra svarbus veiksnys siekiant palyginti tipiškų šalių tinkamumą. Bet kuriuo atveju Komisija pažymėjo, kad importo muitų dydis yra tik vienas iš elementų, į kuriuos reikia atsižvelgti vertinant, ar tam tikra rinka yra atvira ar apsaugota, o šalis nepateikė jokių kitų konkrečių įrodymų, kad nagrinėjamųjų žaliavų atveju taip galėjo būti Brazilijoje. Todėl Komisija atmetė šį argumentą.

| (72) | Kalbant apie pagrindinių žaliavų importą iš Kinijos, Komisija taip pat palygino Braziliją ir Rusiją – dvi galimas tipiškas šalis, kuriose buvo vykdoma patvirtinta statinaičių gamyba. Atlikus importo duomenų analizę nustatyta, kad pagrindinio gamybos veiksnio – nerūdijančiojo plieno ritinių (HS721933) – importas iš Kinijos į Rusiją, atitinkantis daugiau kaip 50 % statinaičių gamybos sąnaudų, buvo didesnis nei į importas Braziliją (60 % nerūdijančiojo plieno ritinių į Rusiją importuota iš Kinijos, o į Braziliją – gerokai mažiau (37 %)). Be to, vožtuvų importas iš Kinijos į Rusiją, atitinkantis daugiau kaip 20 % statinaičių gamybos sąnaudų, taip pat buvo didesnis nei į Braziliją (atitinkamai 68 % ir 50 %). Atsižvelgiant į šių dviejų pagrindinių žaliavų (nerūdijančiojo plieno ritinių ir vožtuvų) reikšmę vertinant statinaičių gamybos sąnaudas, vien šie importo iš Kinijos apimties skirtumai labiau pakenktų Rusijos, o ne Brazilijos, neiškraipytų verčių duomenų kokybei. Atsižvelgiant į šias aplinkybes buvo nuspręsta, kad Rusija nėra tinkama tipiška šalis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkte. |
| --- | --- |

(72)

Kalbant apie pagrindinių žaliavų importą iš Kinijos, Komisija taip pat palygino Braziliją ir Rusiją – dvi galimas tipiškas šalis, kuriose buvo vykdoma patvirtinta statinaičių gamyba. Atlikus importo duomenų analizę nustatyta, kad pagrindinio gamybos veiksnio – nerūdijančiojo plieno ritinių (HS721933) – importas iš Kinijos į Rusiją, atitinkantis daugiau kaip 50 % statinaičių gamybos sąnaudų, buvo didesnis nei į importas Braziliją (60 % nerūdijančiojo plieno ritinių į Rusiją importuota iš Kinijos, o į Braziliją – gerokai mažiau (37 %)). Be to, vožtuvų importas iš Kinijos į Rusiją, atitinkantis daugiau kaip 20 % statinaičių gamybos sąnaudų, taip pat buvo didesnis nei į Braziliją (atitinkamai 68 % ir 50 %). Atsižvelgiant į šių dviejų pagrindinių žaliavų (nerūdijančiojo plieno ritinių ir vožtuvų) reikšmę vertinant statinaičių gamybos sąnaudas, vien šie importo iš Kinijos apimties skirtumai labiau pakenktų Rusijos, o ne Brazilijos, neiškraipytų verčių duomenų kokybei. Atsižvelgiant į šias aplinkybes buvo nuspręsta, kad Rusija nėra tinkama tipiška šalis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkte.

| (73) | Komisija taip pat peržiūrėjo įrodymus, susijusius su Brazilijos bendrove „KHS Industria de Maquinas LTDA“, ir patvirtino, kad šios bendrovės specializacijos sritis buvo pripildymo technologijų ir pakartotinio pripildymo stelažuose laikomų alaus statinaičių sistemų projektavimas ir gamyba, o ne statinaičių gamyba. Todėl šios bendrovės nebebuvo galima laikyti statinaičių gamintoju. |
| --- | --- |

(73)

Komisija taip pat peržiūrėjo įrodymus, susijusius su Brazilijos bendrove „KHS Industria de Maquinas LTDA“, ir patvirtino, kad šios bendrovės specializacijos sritis buvo pripildymo technologijų ir pakartotinio pripildymo stelažuose laikomų alaus statinaičių sistemų projektavimas ir gamyba, o ne statinaičių gamyba. Todėl šios bendrovės nebebuvo galima laikyti statinaičių gamintoju.

| (74) | Iš tiesų pirmajame pranešime Komisija nustatė du papildomus statinaičių gamintojus. Nepaisant to, Komisija negalėjo rasti nei vieno iš likusių nustatytų Brazilijos statinaičių gamintojų tinkamų finansinių duomenų. Kadangi nebuvo tinkamo lyginamojo dydžio, pagal kurį būtų galima nustatyti pagrįstas tiriamojo produkto PBA išlaidas ir pelną Brazilijoje, vienintelėje likusioje tipiškoje šalyje, kurioje buvo patvirtinta statinaičių gamyba, taigi ir pagrindinių žaliavų prieinamumą, Komisija preliminariai nusprendė, kad tokiomis aplinkybėmis panašų produktą gaminančių sektoriaus bendrovių duomenys galėtų būti tinkami. Todėl Komisija ieškojo duomenų apie panašaus į statinaites produktų asortimento, t. y. produktų, kurie buvo panašūs vertinant pagal naudojamas žaliavas, galutinio produkto formą ir paskirtį, gamintojus. Tyrimas buvo grindžiamas NACE kodais (36). Penkių bendrovių, kurių NACE kodas 2592 (lengvųjų metalų tara), gaminančių metalines skardines, pakavimo produktus, maisto pramonei skirtas talpyklas, duomenys buvo prieinami duomenų bazėje „Orbis“ (37), o šių bendrovių gaminami produktai pagal naudojamas žaliavas, formą ir galutinio produkto paskirtį galėjo būti laikomi panašiais į statinaites. Be to, „Orbis“ duomenų bazėje du atrinkti eksportuojantys Kinijos gamintojai taip pat buvo registruoti pagal tą patį NACE kodą 2592, kaip metalinių skardinių, pakavimo produktų ir maisto pramonei skirtos taros gamintojai. Galiausiai buvo prieinami tik vieno iš šių penkių Brazilijos metalinių skardinių, pakavimo produktų ir taros gamintojų, bendrovės „Metalurgica Mococa SA“ (38), TL finansiniai duomenys. |
| --- | --- |

(74)

Iš tiesų pirmajame pranešime Komisija nustatė du papildomus statinaičių gamintojus. Nepaisant to, Komisija negalėjo rasti nei vieno iš likusių nustatytų Brazilijos statinaičių gamintojų tinkamų finansinių duomenų. Kadangi nebuvo tinkamo lyginamojo dydžio, pagal kurį būtų galima nustatyti pagrįstas tiriamojo produkto PBA išlaidas ir pelną Brazilijoje, vienintelėje likusioje tipiškoje šalyje, kurioje buvo patvirtinta statinaičių gamyba, taigi ir pagrindinių žaliavų prieinamumą, Komisija preliminariai nusprendė, kad tokiomis aplinkybėmis panašų produktą gaminančių sektoriaus bendrovių duomenys galėtų būti tinkami. Todėl Komisija ieškojo duomenų apie panašaus į statinaites produktų asortimento, t. y. produktų, kurie buvo panašūs vertinant pagal naudojamas žaliavas, galutinio produkto formą ir paskirtį, gamintojus. Tyrimas buvo grindžiamas NACE kodais (36). Penkių bendrovių, kurių NACE kodas 2592 (lengvųjų metalų tara), gaminančių metalines skardines, pakavimo produktus, maisto pramonei skirtas talpyklas, duomenys buvo prieinami duomenų bazėje „Orbis“ (37), o šių bendrovių gaminami produktai pagal naudojamas žaliavas, formą ir galutinio produkto paskirtį galėjo būti laikomi panašiais į statinaites. Be to, „Orbis“ duomenų bazėje du atrinkti eksportuojantys Kinijos gamintojai taip pat buvo registruoti pagal tą patį NACE kodą 2592, kaip metalinių skardinių, pakavimo produktų ir maisto pramonei skirtos taros gamintojai. Galiausiai buvo prieinami tik vieno iš šių penkių Brazilijos metalinių skardinių, pakavimo produktų ir taros gamintojų, bendrovės „Metalurgica Mococa SA“ (38), TL finansiniai duomenys.

36

37

38

| (75) | Remdamasi turimų duomenų analize, Komisija nusprendė pirminiame tyrimo etape tinkama tipiška šalimi laikyti Braziliją ir pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą apskaičiuotai normaliajai vertei nustatyti naudoti vienos bendrovės „Metalurgica Mococa SA“ finansinius duomenis. |
| --- | --- |

(75)

Remdamasi turimų duomenų analize, Komisija nusprendė pirminiame tyrimo etape tinkama tipiška šalimi laikyti Braziliją ir pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą apskaičiuotai normaliajai vertei nustatyti naudoti vienos bendrovės „Metalurgica Mococa SA“ finansinius duomenis.

Socialinės ir aplinkos apsaugos lygis

Socialinės ir aplinkos apsaugos lygis

| (76) | Remiantis visais pirmiau išvardytais elementais nustačius, kad vienintelė galima tinkama tipiška šalis yra Brazilija, nereikėjo atlikti socialinės ir aplinkos apsaugos lygio vertinimo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmos įtraukos paskutinį sakinį. |
| --- | --- |

(76)

Remiantis visais pirmiau išvardytais elementais nustačius, kad vienintelė galima tinkama tipiška šalis yra Brazilija, nereikėjo atlikti socialinės ir aplinkos apsaugos lygio vertinimo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmos įtraukos paskutinį sakinį.

Išvada

Išvada

| (77) | Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą analizę, Brazilija atitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmoje įtraukoje nustatytus kriterijus, kad būtų laikoma tinkama tipiška šalimi. |
| --- | --- |

(77)

Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą analizę, Brazilija atitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmoje įtraukoje nustatytus kriterijus, kad būtų laikoma tinkama tipiška šalimi.

Neiškraipytoms sąnaudoms nustatyti naudoti šaltiniai

Neiškraipytoms sąnaudoms nustatyti naudoti šaltiniai

| (78) | Pirmajame pranešime Komisija nurodė gamybos veiksnius, kaip antai medžiagas, energiją ir darbą, kuriuos eksportuojantys gamintojai naudoja gamindami tiriamąjį produktą, ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas ir viešai skelbiamą informaciją apie neiškraipytas vertes, susijusias su kiekvienu tame pranešime nurodytu gamybos veiksniu. |
| --- | --- |

(78)

Pirmajame pranešime Komisija nurodė gamybos veiksnius, kaip antai medžiagas, energiją ir darbą, kuriuos eksportuojantys gamintojai naudoja gamindami tiriamąjį produktą, ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas ir viešai skelbiamą informaciją apie neiškraipytas vertes, susijusias su kiekvienu tame pranešime nurodytu gamybos veiksniu.

| (79) | Vėliau antrajame pranešime Komisija nurodė, kad normaliajai vertei pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą apskaičiuoti ji naudosis duomenų baze „Global Trade Atlas“ (toliau – GTA), kad nustatytų neiškraipytas daugumos gamybos veiksnių, pirmiausia žaliavų, sąnaudas. Be to, Komisija nurodė, kad neiškraipytoms darbo sąnaudoms nustatyti ji naudos TDO duomenis (39), o elektros energijos sąnaudoms – Pasaulinio elektros energijos kainų tyrimo (40) duomenis. |
| --- | --- |

(79)

Vėliau antrajame pranešime Komisija nurodė, kad normaliajai vertei pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą apskaičiuoti ji naudosis duomenų baze „Global Trade Atlas“ (toliau – GTA), kad nustatytų neiškraipytas daugumos gamybos veiksnių, pirmiausia žaliavų, sąnaudas. Be to, Komisija nurodė, kad neiškraipytoms darbo sąnaudoms nustatyti ji naudos TDO duomenis (39), o elektros energijos sąnaudoms – Pasaulinio elektros energijos kainų tyrimo (40) duomenis.

39

40

| (80) | Antrajame pranešime Komisija taip pat informavo suinteresuotąsias šalis, kad dėl ribotos kai kurių atskirų žaliavų svarbos vertinant atrinktų eksportuojančių gamintojų bendras gamybos sąnaudas šie ribotos svarbos veiksniai buvo priskiriami vartojimo prekių grupei. Komisija apskaičiavo vartojimo prekėms tenkančią procentinę bendrų žaliavų sąnaudų dalį ir tą procentinę dalį pritaikė perskaičiuotoms žaliavų sąnaudoms remdamasi nustatytais neiškraipytais tinkamos tipiškos šalies lyginamaisiais dydžiais. |
| --- | --- |

(80)

Antrajame pranešime Komisija taip pat informavo suinteresuotąsias šalis, kad dėl ribotos kai kurių atskirų žaliavų svarbos vertinant atrinktų eksportuojančių gamintojų bendras gamybos sąnaudas šie ribotos svarbos veiksniai buvo priskiriami vartojimo prekių grupei. Komisija apskaičiavo vartojimo prekėms tenkančią procentinę bendrų žaliavų sąnaudų dalį ir tą procentinę dalį pritaikė perskaičiuotoms žaliavų sąnaudoms remdamasi nustatytais neiškraipytais tinkamos tipiškos šalies lyginamaisiais dydžiais.

Neiškraipytos sąnaudos ir lyginamieji dydžiai

Neiškraipytos sąnaudos ir lyginamieji dydžiai

3.2.1.2.   Gamybos veiksniai

| (81) | Atsižvelgiant į visą suinteresuotųjų šalių pateiktą informaciją ir informaciją, surinktą atliekant sutikrinimą nuotoliniu būdu, siekiant nustatyti normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą, nustatyti šie gamybos veiksniai ir jų šaltiniai.

  1 lentelė


  Statinaičių gamybos veiksniai









  Gamybos veiksnys | Prekės kodas | Neiškraipyta vertė |
| --- | --- | --- | --- |
| Žaliavos |
| Nerūdijančiojo plieno ritiniai | 721933 | 16,73  CNY/kg |
| Vožtuvai | 84819090 | 387,18  CNY/kg |
| Kakleliai | 73269090 | 100,27  CNY/kg |
| Metalų laužas | 720421 | 8,86  CNY/kg |
| Darbo jėga |
| Darbo užmokestis gamybos sektoriuje | Nėra duomenų | 29,20  CNY/val. |
| Energija |
| Elektros energija | Nėra duomenų | 0,7475  CNY/kWh |

(81)

Atsižvelgiant į visą suinteresuotųjų šalių pateiktą informaciją ir informaciją, surinktą atliekant sutikrinimą nuotoliniu būdu, siekiant nustatyti normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą, nustatyti šie gamybos veiksniai ir jų šaltiniai.

1 lentelė

1 lentelė

Statinaičių gamybos veiksniai

Statinaičių gamybos veiksniai

Gamybos veiksnys

Gamybos veiksnys

Prekės kodas

Prekės kodas

Neiškraipyta vertė

Neiškraipyta vertė

Žaliavos

Žaliavos

Nerūdijančiojo plieno ritiniai

721933

16,73  CNY/kg

Vožtuvai

84819090

387,18  CNY/kg

Kakleliai

73269090

100,27  CNY/kg

Metalų laužas

720421

8,86  CNY/kg

Darbo jėga

Darbo jėga

Darbo užmokestis gamybos sektoriuje

Nėra duomenų

29,20  CNY/val.

Energija

Energija

Elektros energija

Nėra duomenų

0,7475  CNY/kWh

Žaliavos

Žaliavos

| (82) | Siekdama nustatyti neiškraipytą iki tipiškos šalies gamintojo gamyklos vartų pristatomų žaliavų kainą, Komisija rėmėsi vidutine svertine importo į tipišką šalį kaina, nurodyta GTA, prie kurios buvo pridėti muitai ir vežimo išlaidos. Importo kaina tipiškoje šalyje buvo nustatyta kaip importo iš visų trečiųjų šalių, išskyrus Kiniją ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2015/755 (41) 1 priede išvardytas šalis, kurios nėra PPO narės, vieneto kainų svertinis vidurkis. Komisija nusprendė neįtraukti importo iš Kinijos į tipišką šalį, nes 58 konstatuojamojoje dalyje ji padarė išvadą, kad šiuo atveju netinkama naudoti Kinijos vidaus rinkos kainų ir sąnaudų, nes esama didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte. Kadangi nėra įrodymų, kad tie patys iškraipymai nedaro tokio paties poveikio eksportui skirtiems produktams, Komisija manė, kad tie patys iškraipymai turėjo įtakos eksporto kainoms. Neatsižvelgdama į importą iš Kinijos ir ne rinkos ekonomikos šalių į tipišką šalį, Komisija nustatė, kad pagrindinių žaliavų importas iš kitų trečiųjų šalių išliko tipiškas. |
| --- | --- |

(82)

Siekdama nustatyti neiškraipytą iki tipiškos šalies gamintojo gamyklos vartų pristatomų žaliavų kainą, Komisija rėmėsi vidutine svertine importo į tipišką šalį kaina, nurodyta GTA, prie kurios buvo pridėti muitai ir vežimo išlaidos. Importo kaina tipiškoje šalyje buvo nustatyta kaip importo iš visų trečiųjų šalių, išskyrus Kiniją ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2015/755 (41) 1 priede išvardytas šalis, kurios nėra PPO narės, vieneto kainų svertinis vidurkis. Komisija nusprendė neįtraukti importo iš Kinijos į tipišką šalį, nes 58 konstatuojamojoje dalyje ji padarė išvadą, kad šiuo atveju netinkama naudoti Kinijos vidaus rinkos kainų ir sąnaudų, nes esama didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte. Kadangi nėra įrodymų, kad tie patys iškraipymai nedaro tokio paties poveikio eksportui skirtiems produktams, Komisija manė, kad tie patys iškraipymai turėjo įtakos eksporto kainoms. Neatsižvelgdama į importą iš Kinijos ir ne rinkos ekonomikos šalių į tipišką šalį, Komisija nustatė, kad pagrindinių žaliavų importas iš kitų trečiųjų šalių išliko tipiškas.

41

| (83) | Po antrojo pranešimo atrinkti eksportuojantys gamintojai teigė, kad vožtuvams tinkamas SS kodas, kuris turėtų būti naudojamas neiškraipytai šios žaliavos vertei nustatyti, yra SS848180, o ne SS848190. Eksportuojantys gamintojai teigė, kad kodas SS848180 apima čiaupus, vožtuvus ir panašius vamzdžiams, katilų korpusams, cisternoms, statinėms ir panašiems produktams skirtus įtaisus, o kodas SS848190 naudojamas apibūdinant jų dalis. Atrinkti eksportuotojai teigė, kad vožtuvas yra tam tikros rūšies čiaupas, o ne čiaupo dalis. Kadangi šio kodo matavimo vienetas pagal Brazilijos nomenklatūrą yra vienetų skaičius, jis tinkamai atspindi tikruosius šios medžiagos įsigijimo ir kainodaros metodus. Be to, šį kodą vožtuvų tiekėjai taip pat naudoja eksportuodami iš ES. Taigi kodas SS848180 yra tinkamas vožtuvams klasifikuoti. |
| --- | --- |

(83)

Po antrojo pranešimo atrinkti eksportuojantys gamintojai teigė, kad vožtuvams tinkamas SS kodas, kuris turėtų būti naudojamas neiškraipytai šios žaliavos vertei nustatyti, yra SS848180, o ne SS848190. Eksportuojantys gamintojai teigė, kad kodas SS848180 apima čiaupus, vožtuvus ir panašius vamzdžiams, katilų korpusams, cisternoms, statinėms ir panašiems produktams skirtus įtaisus, o kodas SS848190 naudojamas apibūdinant jų dalis. Atrinkti eksportuotojai teigė, kad vožtuvas yra tam tikros rūšies čiaupas, o ne čiaupo dalis. Kadangi šio kodo matavimo vienetas pagal Brazilijos nomenklatūrą yra vienetų skaičius, jis tinkamai atspindi tikruosius šios medžiagos įsigijimo ir kainodaros metodus. Be to, šį kodą vožtuvų tiekėjai taip pat naudoja eksportuodami iš ES. Taigi kodas SS848180 yra tinkamas vožtuvams klasifikuoti.

| (84) | Komisija paaiškino, kad SS kategorija 8481, be kita ko, taip pat apima „dujinius alaus dozavimo įtaisus, skirtus barų prekystaliams, kurie iš esmės apima vieną arba daugiau rankiniu būdu valdomų prie alaus statinių jungiamų čiaupų, valdomų veikiant anglies dioksido slėgiui“. Statinaitės vožtuvas skirtas suslėgtoms dujoms (anglies dioksidui) palaikyti kolektoriaus viduje ir gazuotam skysčiui dozuoti, užtikrinant tinkamą jo srautą. Šią funkciją daugiausia atlieka statinaitės vožtuvo korpuse sumontuotas mechanizmas su vožtuvu (arba dviem vožtuvais, priklausomai nuo modelio). Todėl vožtuvas gali būti laikomas dujinio alaus dozavimo įtaiso dalimi, priskiriama SS kategorijai 8481, ir turėtų būti klasifikuojamas priskiriant jam KN kodą 848190. Be to, vienas iš atrinktų eksportuojančių gamintojų pateikė vožtuvų importo dokumentus, kuriuose buvo nurodyta, kad vožtuvai importuojami naudojant kodą SS848190. Apskritai pusė bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų teigė, kad vožtuvai turi būti žymimi kodu SS848190. Todėl šalių tvirtinimas, kad turi būti naudojamas kodas SS848180, buvo atmestas. |
| --- | --- |

(84)

Komisija paaiškino, kad SS kategorija 8481, be kita ko, taip pat apima „dujinius alaus dozavimo įtaisus, skirtus barų prekystaliams, kurie iš esmės apima vieną arba daugiau rankiniu būdu valdomų prie alaus statinių jungiamų čiaupų, valdomų veikiant anglies dioksido slėgiui“. Statinaitės vožtuvas skirtas suslėgtoms dujoms (anglies dioksidui) palaikyti kolektoriaus viduje ir gazuotam skysčiui dozuoti, užtikrinant tinkamą jo srautą. Šią funkciją daugiausia atlieka statinaitės vožtuvo korpuse sumontuotas mechanizmas su vožtuvu (arba dviem vožtuvais, priklausomai nuo modelio). Todėl vožtuvas gali būti laikomas dujinio alaus dozavimo įtaiso dalimi, priskiriama SS kategorijai 8481, ir turėtų būti klasifikuojamas priskiriant jam KN kodą 848190. Be to, vienas iš atrinktų eksportuojančių gamintojų pateikė vožtuvų importo dokumentus, kuriuose buvo nurodyta, kad vožtuvai importuojami naudojant kodą SS848190. Apskritai pusė bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų teigė, kad vožtuvai turi būti žymimi kodu SS848190. Todėl šalių tvirtinimas, kad turi būti naudojamas kodas SS848180, buvo atmestas.

| (85) | Vožtuvų importo į Braziliją duomenys buvo suskirstyti pagal du atitinkamus išplėstinius kodus: 84819010 (aerozolinių vožtuvų dalys, vonios kambariams skirtų įtaisų dalys ir pan.) ir 84819090 (čiaupų dalys, kiti kanalizacijai skirti įtaisai ir pan.). Buvo pasirinktas kodas 84819090, nes vožtuvai nėra aerozolinių vožtuvų dalys. |
| --- | --- |

(85)

Vožtuvų importo į Braziliją duomenys buvo suskirstyti pagal du atitinkamus išplėstinius kodus: 84819010 (aerozolinių vožtuvų dalys, vonios kambariams skirtų įtaisų dalys ir pan.) ir 84819090 (čiaupų dalys, kiti kanalizacijai skirti įtaisai ir pan.). Buvo pasirinktas kodas 84819090, nes vožtuvai nėra aerozolinių vožtuvų dalys.

| (86) | Bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dėl kelių gamybos veiksnių patirtos faktinės sąnaudos tiriamuoju laikotarpiu atskirai sudarė nedidelę visų žaliavų sąnaudų dalį. Kadangi naudojama šių sąnaudų vertė neturėjo didelės įtakos dempingo skirtumo skaičiavimams, kad ir koks šaltinis būtų naudojamas, Komisija nusprendė įtraukti šias sąnaudas į vartojimo prekių sąnaudas, kaip paaiškinta 80 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(86)

Bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dėl kelių gamybos veiksnių patirtos faktinės sąnaudos tiriamuoju laikotarpiu atskirai sudarė nedidelę visų žaliavų sąnaudų dalį. Kadangi naudojama šių sąnaudų vertė neturėjo didelės įtakos dempingo skirtumo skaičiavimams, kad ir koks šaltinis būtų naudojamas, Komisija nusprendė įtraukti šias sąnaudas į vartojimo prekių sąnaudas, kaip paaiškinta 80 konstatuojamojoje dalyje.

| (87) | Siekdama nustatyti neiškraipytą žaliavų kainą, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmoje įtraukoje, Komisija taikė atitinkamus tipiškos šalies importo muitus. |
| --- | --- |

(87)

Siekdama nustatyti neiškraipytą žaliavų kainą, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmoje įtraukoje, Komisija taikė atitinkamus tipiškos šalies importo muitus.

| (88) | Bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo patirtas vežimo išlaidas, susijusias su žaliavų tiekimu, Komisija išreiškė tokių žaliavų faktinių sąnaudų procentine dalimi ir tada tą pačią procentinę dalį pritaikė tų pačių žaliavų neiškraipytoms sąnaudoms, kad nustatytų neiškraipytas vežimo išlaidas. Komisija manė, kad atliekant šį tyrimą eksportuojančio gamintojo žaliavų ir nurodytų vežimo išlaidų santykis galėtų būti pagrįstai naudojamas kaip rodiklis siekiant įvertinti žaliavų, pristatytų iki bendrovės gamyklos vartų, neiškraipytas vežimo sąnaudas. |
| --- | --- |

(88)

Bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo patirtas vežimo išlaidas, susijusias su žaliavų tiekimu, Komisija išreiškė tokių žaliavų faktinių sąnaudų procentine dalimi ir tada tą pačią procentinę dalį pritaikė tų pačių žaliavų neiškraipytoms sąnaudoms, kad nustatytų neiškraipytas vežimo išlaidas. Komisija manė, kad atliekant šį tyrimą eksportuojančio gamintojo žaliavų ir nurodytų vežimo išlaidų santykis galėtų būti pagrįstai naudojamas kaip rodiklis siekiant įvertinti žaliavų, pristatytų iki bendrovės gamyklos vartų, neiškraipytas vežimo sąnaudas.

Darbo jėga

Darbo jėga

| (89) | Darbo užmokesčiui Brazilijoje nustatyti Komisija naudojo TDO (42) statistinius duomenis. TDO statistiniuose duomenyse pateikiama informacija apie gamybos sektoriaus darbuotojų mėnesinį darbo užmokestį ir vidutinį darbo valandų per savaitę skaičių (43) Brazilijoje 2021 m. Remiantis viešai prieinamais šaltiniais (44), prie mėnesinio darbo užmokesčio buvo pridėtos papildomos darbdavio patiriamos su darbu susijusios sąnaudos. |
| --- | --- |

(89)

Darbo užmokesčiui Brazilijoje nustatyti Komisija naudojo TDO (42) statistinius duomenis. TDO statistiniuose duomenyse pateikiama informacija apie gamybos sektoriaus darbuotojų mėnesinį darbo užmokestį ir vidutinį darbo valandų per savaitę skaičių (43) Brazilijoje 2021 m. Remiantis viešai prieinamais šaltiniais (44), prie mėnesinio darbo užmokesčio buvo pridėtos papildomos darbdavio patiriamos su darbu susijusios sąnaudos.

42

43

44

| (90) | Vieno atrinkto eksportuojančio gamintojo NDS metu Komisija nerado įrašų apie faktinį darbo laiką, tik apie standartinį darbo laiką. Eksportuojantis gamintojas pranešė, kad faktinis darbo laikas buvo vidutiniškai 10 minučių ilgesnis prieš darbo pamainą / dieną ir po jų, kai atvykstama į gamybos infrastruktūros objektus, o vėliau iš jų išvykstama. Todėl Komisija kiekvienos šio atrinkto eksportuojančio gamintojo pamainos / dienos standartinį darbo laiką pailgino 20 minučių. |
| --- | --- |

(90)

Vieno atrinkto eksportuojančio gamintojo NDS metu Komisija nerado įrašų apie faktinį darbo laiką, tik apie standartinį darbo laiką. Eksportuojantis gamintojas pranešė, kad faktinis darbo laikas buvo vidutiniškai 10 minučių ilgesnis prieš darbo pamainą / dieną ir po jų, kai atvykstama į gamybos infrastruktūros objektus, o vėliau iš jų išvykstama. Todėl Komisija kiekvienos šio atrinkto eksportuojančio gamintojo pamainos / dienos standartinį darbo laiką pailgino 20 minučių.

Elektros energija

Elektros energija

| (91) | Antrajame pranešime Komisija nurodė, kad elektros energijos lyginamajai vertei nustatyti ji naudos pasaulinio elektros energijos kainų tyrimo (45) duomenis. Atrinkti eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad Komisija turėtų naudoti bendrovės „EDP Brasil“ (46), pagrindinio elektros energijos tiekėjo Brazilijos vietos rinkoje, duomenis, atsižvelgdama į skirtingus tarifus piko ir ne piko laikotarpiais ir atitinkamas pagal pramonės vartotojų kategorijas nustatytas kainas, nes šiuos duomenis buvo galima laikyti patikimais nustatant elektros energijos lyginamąją vertę. |
| --- | --- |

(91)

Antrajame pranešime Komisija nurodė, kad elektros energijos lyginamajai vertei nustatyti ji naudos pasaulinio elektros energijos kainų tyrimo (45) duomenis. Atrinkti eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad Komisija turėtų naudoti bendrovės „EDP Brasil“ (46), pagrindinio elektros energijos tiekėjo Brazilijos vietos rinkoje, duomenis, atsižvelgdama į skirtingus tarifus piko ir ne piko laikotarpiais ir atitinkamas pagal pramonės vartotojų kategorijas nustatytas kainas, nes šiuos duomenis buvo galima laikyti patikimais nustatant elektros energijos lyginamąją vertę.

45

46

| (92) | Brazilijos kasybos ir energetikos ministerija (Ministério de Minas e Energia) skelbia metinę Brazilijos energetikos sektoriaus ataskaitą (47). Į 2021 m. ataskaitą buvo trauktas vidutinis visų pagrindinių elektros energijos tiekėjų nustatytas elektros energijos tarifas (48), taikomas pramoniniams vartotojams Brazilijoje (49). Komisija šį informacijos šaltinį laikė patikimiausiu elektros energijos lyginamajai vertei nustatyti, nes jame buvo pateikti visų pagrindinių Brazilijos elektros energijos tiekėjų nustatyti vidutiniai tarifai (priešingai nei eksportuojančių gamintojų pasiūlytame informacijos šaltinyje, kuriame buvo pateikti tik vieno tiekėjo duomenys). Todėl Komisija naudojo vidutinį pramoniniams vartotojams nustatytą elektros energijos tarifą, paskelbtą 2021 m. Brazilijos kasybos ir energetikos ministerijos ataskaitoje. |
| --- | --- |

(92)

Brazilijos kasybos ir energetikos ministerija (Ministério de Minas e Energia) skelbia metinę Brazilijos energetikos sektoriaus ataskaitą (47). Į 2021 m. ataskaitą buvo trauktas vidutinis visų pagrindinių elektros energijos tiekėjų nustatytas elektros energijos tarifas (48), taikomas pramoniniams vartotojams Brazilijoje (49). Komisija šį informacijos šaltinį laikė patikimiausiu elektros energijos lyginamajai vertei nustatyti, nes jame buvo pateikti visų pagrindinių Brazilijos elektros energijos tiekėjų nustatyti vidutiniai tarifai (priešingai nei eksportuojančių gamintojų pasiūlytame informacijos šaltinyje, kuriame buvo pateikti tik vieno tiekėjo duomenys). Todėl Komisija naudojo vidutinį pramoniniams vartotojams nustatytą elektros energijos tarifą, paskelbtą 2021 m. Brazilijos kasybos ir energetikos ministerijos ataskaitoje.

Ministério de Minas e Energia

47

48

49

Gamybos pridėtinės išlaidos, PBA išlaidos ir pelnas

Gamybos pridėtinės išlaidos, PBA išlaidos ir pelnas

| (93) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą „į apskaičiuotą normaliąją vertę įtraukiama neiškraipyta ir pagrįsta suma, aprėpianti administracines, pardavimo ir bendrąsias sąnaudas ir pelną“. Be to, reikia nustatyti gamybos pridėtines išlaidas, kad būtų įtrauktos sąnaudos, kurios nebuvo įtrauktos į pirmiau minėtus gamybos veiksnius. |
| --- | --- |

(93)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą „į apskaičiuotą normaliąją vertę įtraukiama neiškraipyta ir pagrįsta suma, aprėpianti administracines, pardavimo ir bendrąsias sąnaudas ir pelną“. Be to, reikia nustatyti gamybos pridėtines išlaidas, kad būtų įtrauktos sąnaudos, kurios nebuvo įtrauktos į pirmiau minėtus gamybos veiksnius.

| (94) | Bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų patiriamos gamybos pridėtinės išlaidos buvo išreikštos kaip eksportuojančių gamintojų faktiškai patirtų gamybos išlaidų dalis. Ši procentinė dalis buvo pridėta prie neiškraipytų produkto gamybos sąnaudų. |
| --- | --- |

(94)

Bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų patiriamos gamybos pridėtinės išlaidos buvo išreikštos kaip eksportuojančių gamintojų faktiškai patirtų gamybos išlaidų dalis. Ši procentinė dalis buvo pridėta prie neiškraipytų produkto gamybos sąnaudų.

| (95) | Siekdama nustatyti neiškraipytą ir pagrįstą PBA ir pelno sumą, Komisija rėmėsi 2021 m. bendrovės „Metalurgica Mococa SA“ finansiniais duomenimis, gautais iš duomenų bazės „Orbis“. |
| --- | --- |

(95)

Siekdama nustatyti neiškraipytą ir pagrįstą PBA ir pelno sumą, Komisija rėmėsi 2021 m. bendrovės „Metalurgica Mococa SA“ finansiniais duomenimis, gautais iš duomenų bazės „Orbis“.

Skaičiavimas

Skaičiavimas

| (96) | Tuo remdamasi Komisija normaliąją vertę apskaičiavo pagal produkto rūšį, remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą. |
| --- | --- |

(96)

Tuo remdamasi Komisija normaliąją vertę apskaičiavo pagal produkto rūšį, remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą.

| (97) | Pirma, Komisija nustatė neiškraipytas gamybos sąnaudas. Komisija pritaikė neiškraipytas vieneto sąnaudas faktiniam suvartojimui pagal visus bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo individualius gamybos veiksnius. Šie eksportuojančių gamintojų nurodytos suvartojimo rodikliai buvo patikrinti atliekant nuotolinį duomenų sutikrinimą. Komisija padaugino panaudos koeficientus iš neiškraipytų vieneto sąnaudų, nustatytų tipiškoje šalyje, kaip aprašyta 82–88 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(97)

Pirma, Komisija nustatė neiškraipytas gamybos sąnaudas. Komisija pritaikė neiškraipytas vieneto sąnaudas faktiniam suvartojimui pagal visus bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo individualius gamybos veiksnius. Šie eksportuojančių gamintojų nurodytos suvartojimo rodikliai buvo patikrinti atliekant nuotolinį duomenų sutikrinimą. Komisija padaugino panaudos koeficientus iš neiškraipytų vieneto sąnaudų, nustatytų tipiškoje šalyje, kaip aprašyta 82–88 konstatuojamosiose dalyse.

| (98) | Nustačiusi neiškraipytas produkto gamybos sąnaudas Komisija pridėjo gamybos pridėtines išlaidas, kaip nurodyta 94 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(98)

Nustačiusi neiškraipytas produkto gamybos sąnaudas Komisija pridėjo gamybos pridėtines išlaidas, kaip nurodyta 94 konstatuojamojoje dalyje.

| (99) | Prie bendrų gamybos sąnaudų, nustatytų, kaip aprašyta ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje, Komisija pridėjo Brazilijos bendrovės „Metalurgica Mococa SA“ PBA išlaidas ir pelną. PBA išlaidos, išreikštos parduotų prekių sąnaudų procentine dalimi ir pritaikytos neiškraipytoms gamybos sąnaudoms, sudarė 8,5 %. Parduotų prekių sąnaudų procentine dalimi išreikštas ir prie neiškraipytų bendrų gamybos sąnaudų pridėtas pelnas sudarė 24,4 %. |
| --- | --- |

(99)

Prie bendrų gamybos sąnaudų, nustatytų, kaip aprašyta ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje, Komisija pridėjo Brazilijos bendrovės „Metalurgica Mococa SA“ PBA išlaidas ir pelną. PBA išlaidos, išreikštos parduotų prekių sąnaudų procentine dalimi ir pritaikytos neiškraipytoms gamybos sąnaudoms, sudarė 8,5 %. Parduotų prekių sąnaudų procentine dalimi išreikštas ir prie neiškraipytų bendrų gamybos sąnaudų pridėtas pelnas sudarė 24,4 %.

| (100) | Pagal tai Komisija apskaičiavo produkto rūšies normaliąją vertę, remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą. |
| --- | --- |

(100)

Pagal tai Komisija apskaičiavo produkto rūšies normaliąją vertę, remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą.

3.2.2.   Eksporto kaina

Eksporto kaina

| (101) | Vienas atrinktas eksportuojantis gamintojas į Sąjungą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams. Kita bendrovė eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per nesusijusią Honkonge įsikūrusią prekybos bendrovę. Šiuo atveju eksportuojančio gamintojo prekės buvo tiesiogiai siunčiamos nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje, o sąskaita faktūra buvo išrašoma Honkongo prekybos bendrovei. |
| --- | --- |

(101)

Vienas atrinktas eksportuojantis gamintojas į Sąjungą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams. Kita bendrovė eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per nesusijusią Honkonge įsikūrusią prekybos bendrovę. Šiuo atveju eksportuojančio gamintojo prekės buvo tiesiogiai siunčiamos nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje, o sąskaita faktūra buvo išrašoma Honkongo prekybos bendrovei.

| (102) | Nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje atveju, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo už eksportui į Sąjungą parduotą nagrinėjamąjį produktą faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina. |
| --- | --- |

(102)

Nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje atveju, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo už eksportui į Sąjungą parduotą nagrinėjamąjį produktą faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina.

| (103) | Pardavimo eksportui, kuris buvo vykdomas per nesusijusią Honkongo prekybos bendrovę, atveju, eksporto kaina buvo nustatoma remiantis kaina, už kurią eksportuotas produktas buvo pirmą kartą parduotas tai prekybos bendrovei. Nors Komisija turėjo įrodymų (važtaraščių ir kt.), kad šias prekes eksportuojantis gamintojas siųsdavo tiesiogiai nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje, pardavimo galutiniam pirkėjui kainos nebuvo galima nustatyti. Komisija kreipėsi į Honkongo prekybos bendrovę, tačiau ši bendrovė nebendradarbiavo. Europos galutinis naudotojas, perkantis nagrinėjamas statinaites, atliekant tyrimą taip pat nebendradarbiavo. Todėl pirminiu tyrimo etapu pardavimo galutiniam pirkėjui Sąjungoje kaina nebuvo žinoma. |
| --- | --- |

(103)

Pardavimo eksportui, kuris buvo vykdomas per nesusijusią Honkongo prekybos bendrovę, atveju, eksporto kaina buvo nustatoma remiantis kaina, už kurią eksportuotas produktas buvo pirmą kartą parduotas tai prekybos bendrovei. Nors Komisija turėjo įrodymų (važtaraščių ir kt.), kad šias prekes eksportuojantis gamintojas siųsdavo tiesiogiai nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje, pardavimo galutiniam pirkėjui kainos nebuvo galima nustatyti. Komisija kreipėsi į Honkongo prekybos bendrovę, tačiau ši bendrovė nebendradarbiavo. Europos galutinis naudotojas, perkantis nagrinėjamas statinaites, atliekant tyrimą taip pat nebendradarbiavo. Todėl pirminiu tyrimo etapu pardavimo galutiniam pirkėjui Sąjungoje kaina nebuvo žinoma.

3.2.3.   Palyginimas

Palyginimas

| (104) | Komisija atrinktų eksportuojančių gamintojų grupių normaliąją vertę ir eksporto kainą palygino remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis pagal produkto rūšį. |
| --- | --- |

(104)

Komisija atrinktų eksportuojančių gamintojų grupių normaliąją vertę ir eksporto kainą palygino remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis pagal produkto rūšį.

| (105) | Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koregavo normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą, kad būtų atsižvelgiama į skirtumus, kurie daro poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Koregavimai buvo atliekami atsižvelgiant į vežimo, draudimo, tvarkymo ir krovos išlaidas, muitus, kredito išlaidas ir banko mokesčius. |
| --- | --- |

(105)

Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koregavo normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą, kad būtų atsižvelgiama į skirtumus, kurie daro poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Koregavimai buvo atliekami atsižvelgiant į vežimo, draudimo, tvarkymo ir krovos išlaidas, muitus, kredito išlaidas ir banko mokesčius.

3.2.4.   Dempingo skirtumai

Dempingo skirtumai

| (106) | Vertindama atrinktus bendradarbiaujančius eksportuojančius gamintojus Komisija palygino kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse. |
| --- | --- |

(106)

Vertindama atrinktus bendradarbiaujančius eksportuojančius gamintojus Komisija palygino kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.

| (107) | Tuo remiantis procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji vidutiniai svertiniai dempingo skirtumai yra tokie:






  Bendrovė | Laikinasis dempingo skirtumas |
| --- | --- | --- |
| „Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd“ | 77,1  % |
| „Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd“ | 65,3  % |

(107)

Tuo remiantis procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji vidutiniai svertiniai dempingo skirtumai yra tokie:

Bendrovė

Laikinasis dempingo skirtumas

„Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd“

77,1  %

„Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd“

65,3  %

| (108) | Neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams vidutinį svertinį dempingo skirtumą Komisija apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalį. Taigi, tas skirtumas buvo nustatytas remiantis atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytais skirtumais, neatsižvelgiant į eksportuojantiems gamintojams, kuriems nustatyti nuliniai arba de minimis dempingo skirtumai, skirtumus ir pagrindinio reglamento 18 straipsnyje nurodytomis aplinkybėmis nustatytus skirtumus. |
| --- | --- |

(108)

Neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams vidutinį svertinį dempingo skirtumą Komisija apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalį. Taigi, tas skirtumas buvo nustatytas remiantis atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytais skirtumais, neatsižvelgiant į eksportuojantiems gamintojams, kuriems nustatyti nuliniai arba de minimis dempingo skirtumai, skirtumus ir pagrindinio reglamento 18 straipsnyje nurodytomis aplinkybėmis nustatytus skirtumus.

de minimis

| (109) | Tuo remiantis neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatytas 72,1 % laikinasis dempingo skirtumas. |
| --- | --- |

(109)

Tuo remiantis neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatytas 72,1 % laikinasis dempingo skirtumas.

| (110) | Visiems kitiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams Komisija dempingo skirtumą nustatė pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remdamasi turimais faktais. Šiuo tikslu Komisija nustatė eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygį. |
| --- | --- |

(110)

Visiems kitiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams Komisija dempingo skirtumą nustatė pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remdamasi turimais faktais. Šiuo tikslu Komisija nustatė eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygį.

| (111) | Komisija laikėsi nuomonės, kad šiuo atveju bendradarbiavimo lygis buvo žemas, nes bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų produktai per TL sudarė tik apie 32 % viso apskaičiuoto iš Kinijos importuotų produktų kiekio. Todėl Komisija manė, kad visiems kitiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams tikslinga nustatyti dempingo skirtumą remiantis tipiškos rūšies produktu, kurio skirtumas yra didžiausias palyginti su visais atrinktais eksportuojančiais gamintojais. Todėl visiems kitiems nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams buvo nustatytas 91,0 % dempingo skirtumas visos šalies mastu. |
| --- | --- |

(111)

Komisija laikėsi nuomonės, kad šiuo atveju bendradarbiavimo lygis buvo žemas, nes bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų produktai per TL sudarė tik apie 32 % viso apskaičiuoto iš Kinijos importuotų produktų kiekio. Todėl Komisija manė, kad visiems kitiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams tikslinga nustatyti dempingo skirtumą remiantis tipiškos rūšies produktu, kurio skirtumas yra didžiausias palyginti su visais atrinktais eksportuojančiais gamintojais. Todėl visiems kitiems nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams buvo nustatytas 91,0 % dempingo skirtumas visos šalies mastu.

| (112) | Procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji dempingo skirtumai yra tokie:






  Bendrovė | Laikinasis dempingo skirtumas |
| --- | --- | --- |
| „Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd“ | 77,1  % |
| „Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd“ | 65,3  % |
| Kitos bendradarbiaujančios bendrovės | 72,1  % |
| Visos kitos bendrovės | 91,0  % |

(112)

Procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji dempingo skirtumai yra tokie:

Bendrovė

Laikinasis dempingo skirtumas

„Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd“

77,1  %

„Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd“

65,3  %

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės

72,1  %

Visos kitos bendrovės

91,0  %

4.   ŽALA

ŽALA

4.1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

| (113) | Remiantis Komisijos turima informacija, panašų produktą tiriamuoju laikotarpiu Sąjungoje gamino aštuoni gamintojai. Jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(113)

Remiantis Komisijos turima informacija, panašų produktą tiriamuoju laikotarpiu Sąjungoje gamino aštuoni gamintojai. Jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

| (114) | Nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu bendra Sąjungos gamybos apimtis buvo maždaug 1 926 200 statinaitės. Komisija šį skaičių nustatė remdamasi visa turima informacija apie Sąjungos pramonę, kaip antai skundo pateikėjo pateiktais makroekonominio klausimyno atsakymais. Kaip nurodyta 7 konstatuojamojoje dalyje, atrinkti Sąjungos gamintojai pagamino apie 73 % viso apskaičiuoto panašaus produkto kiekio Sąjungoje. |
| --- | --- |

(114)

Nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu bendra Sąjungos gamybos apimtis buvo maždaug 1 926 200 statinaitės. Komisija šį skaičių nustatė remdamasi visa turima informacija apie Sąjungos pramonę, kaip antai skundo pateikėjo pateiktais makroekonominio klausimyno atsakymais. Kaip nurodyta 7 konstatuojamojoje dalyje, atrinkti Sąjungos gamintojai pagamino apie 73 % viso apskaičiuoto panašaus produkto kiekio Sąjungoje.

4.2.   Sąjungos suvartojimas

Sąjungos suvartojimas

| (115) | Sąjungos suvartojimo raida:

  2 lentelė


  Sąjungos suvartojimas (vienetais) | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras Sąjungos suvartojimas | 3 477 583 | 2 554 726 | 1 861 260 | 1 192 884 |
| Indeksas | 100 | 73 | 54 | 34 |
| Šaltinis: Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai ir muitinės statistiniai duomenys (žr. 4.3.1 skirsnį). |

(115)

Sąjungos suvartojimo raida:

2 lentelė

2 lentelė

Sąjungos suvartojimas (vienetais)

Sąjungos suvartojimas (vienetais)

2018 m.

2019 m.

2020 m.

Tiriamasis laikotarpis

Bendras Sąjungos suvartojimas

3 477 583

2 554 726

1 861 260

1 192 884

Indeksas

Indeksas

100

100

73

73

54

54

34

34

Šaltinis: Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai ir muitinės statistiniai duomenys (žr. 4.3.1 skirsnį).

Šaltinis:

| (116) | Komisija Sąjungos statinaičių suvartojimą nustatė remdamasi visu Sąjungos pramonės pardavimu Sąjungoje, pridėjus bendrą importą iš Kinijos. Importo iš Kinijos nustatymo metodika išsamiai paaiškinta 4.3.1 skirsnyje. Į importą į Sąjungą iš kitų trečiųjų šalių nebuvo atsižvelgta, nes jis laikytas nereikšmingu (žr. 119 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(116)

Komisija Sąjungos statinaičių suvartojimą nustatė remdamasi visu Sąjungos pramonės pardavimu Sąjungoje, pridėjus bendrą importą iš Kinijos. Importo iš Kinijos nustatymo metodika išsamiai paaiškinta 4.3.1 skirsnyje. Į importą į Sąjungą iš kitų trečiųjų šalių nebuvo atsižvelgta, nes jis laikytas nereikšmingu (žr. 119 konstatuojamąją dalį).

| (117) | Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungos rinkoje buvo nustatytas remiantis skundo pateikėjo pateiktu klausimyno atsakymu, sutikrintu su atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateikta informacija. |
| --- | --- |

(117)

Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungos rinkoje buvo nustatytas remiantis skundo pateikėjo pateiktu klausimyno atsakymu, sutikrintu su atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateikta informacija.

| (118) | Nagrinėjamasis produktas į Sąjungą importuojamas pagal du KN kodus (ex 7310 10 00 ir ex 7310 29 90), priklausomai nuo statinaičių talpos. Statinaitėms, kurių talpa ne mažesnė kaip 50 litrų ir ne didesnė kaip 300 litrų, priskiriamas KN kodas 7310 10 00, o statinaitėms, kurių talpa mažesnė nei 50 litrų, priskiriamas KN kodas 7310 29 90. Be tiriamojo produkto, šie du KN kodai taip pat priskiriami plačiam kitų produktų asortimentui (pvz., skardinėms, alavinėms dėžutėms, jungiamosioms detalėms, kibirams, gesintuvams, filtrams, įvairios paskirties tarai ir cisternoms, vandens buteliams, plieninėms statinėms ir t. t.), todėl remiantis tik KN kodais nustatyti importo informacijos nebuvo įmanoma. |
| --- | --- |

(118)

Nagrinėjamasis produktas į Sąjungą importuojamas pagal du KN kodus (ex 7310 10 00 ir ex 7310 29 90), priklausomai nuo statinaičių talpos. Statinaitėms, kurių talpa ne mažesnė kaip 50 litrų ir ne didesnė kaip 300 litrų, priskiriamas KN kodas 7310 10 00, o statinaitėms, kurių talpa mažesnė nei 50 litrų, priskiriamas KN kodas 7310 29 90. Be tiriamojo produkto, šie du KN kodai taip pat priskiriami plačiam kitų produktų asortimentui (pvz., skardinėms, alavinėms dėžutėms, jungiamosioms detalėms, kibirams, gesintuvams, filtrams, įvairios paskirties tarai ir cisternoms, vandens buteliams, plieninėms statinėms ir t. t.), todėl remiantis tik KN kodais nustatyti importo informacijos nebuvo įmanoma.

| (119) | Dėl importo iš kitų trečiųjų šalių skundo pateikėjas tvirtino, kad Sąjungos rinkai statinaites daugiausia tiekia Sąjungos gamintojai ir Kinijos eksportuotojai. Išnagrinėjusi trijų pagrindinių naudotojų pateiktus duomenis apie tiekėjus (žr. 130 konstatuojamąją dalį), Komisija nustatė, kad rinkoje kitų tiekėjų nėra. Todėl Komisija padarė išvadą, kad importas į Sąjungą iš kitų trečiųjų šalių, jeigu jis vyksta, yra nereikšmingas ir neturėtų jokio pastebimo poveikio Sąjungos suvartojimui. |
| --- | --- |

(119)

Dėl importo iš kitų trečiųjų šalių skundo pateikėjas tvirtino, kad Sąjungos rinkai statinaites daugiausia tiekia Sąjungos gamintojai ir Kinijos eksportuotojai. Išnagrinėjusi trijų pagrindinių naudotojų pateiktus duomenis apie tiekėjus (žr. 130 konstatuojamąją dalį), Komisija nustatė, kad rinkoje kitų tiekėjų nėra. Todėl Komisija padarė išvadą, kad importas į Sąjungą iš kitų trečiųjų šalių, jeigu jis vyksta, yra nereikšmingas ir neturėtų jokio pastebimo poveikio Sąjungos suvartojimui.

| (120) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos suvartojimas sumažėjo 66 %. 2019 m. jis iš pradžių sumažėjo 27 %, o 2020 m. ir per TL (2021 m.) Sąjungos suvartojimas sumažėjo dar labiau. Šis sumažėjimas sutapo su metais, kai Sąjunga labiausiai nukentėjo nuo COVID-19 pandemijos, ir gali būti siejamas su atitinkamais vadinamaisiais judėjimo suvaržymais, t. y. visos Sąjungos vyriausybių nustatytomis kovos su COVID-19 pandemija priemonėmis. |
| --- | --- |

(120)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos suvartojimas sumažėjo 66 %. 2019 m. jis iš pradžių sumažėjo 27 %, o 2020 m. ir per TL (2021 m.) Sąjungos suvartojimas sumažėjo dar labiau. Šis sumažėjimas sutapo su metais, kai Sąjunga labiausiai nukentėjo nuo COVID-19 pandemijos, ir gali būti siejamas su atitinkamais vadinamaisiais judėjimo suvaržymais, t. y. visos Sąjungos vyriausybių nustatytomis kovos su COVID-19 pandemija priemonėmis.

| (121) | Dėl COVID-19 taikytos priemonės visų pirma paveikė viešbučius, restoranus ir kavines (HORECA sektorių). HORECA sektorius perka alų ir kitus gėrimus iš naudotojų, kurie dažniausiai yra alaus daryklos. Alus jiems pristatomas statinaitėse, kurios prijungiamos prie pilstymo įrenginių, o per juos gėrimas išpilstomas į stiklines ir pateikiamas HORECA sektoriaus klientams. |
| --- | --- |

(121)

Dėl COVID-19 taikytos priemonės visų pirma paveikė viešbučius, restoranus ir kavines (HORECA sektorių). HORECA sektorius perka alų ir kitus gėrimus iš naudotojų, kurie dažniausiai yra alaus daryklos. Alus jiems pristatomas statinaitėse, kurios prijungiamos prie pilstymo įrenginių, o per juos gėrimas išpilstomas į stiklines ir pateikiamas HORECA sektoriaus klientams.

| (122) | 2020 m. ir per TL didžioji dalis Sąjungos HORECA sektoriaus įstaigų buvo priverstos sutrumpinti savo darbo laiką ir (arba) apriboti savo pajėgumus arba ilgą laiką buvo visiškai uždarytos dėl valdžios institucijų taikytų priemonių, kuriomis buvo siekiama sustabdyti COVID-19 pandemijos plitimą. Logiška tokio HORECA sektoriaus įstaigų veiklos sumažėjimo, taigi ir pilstomo alaus paklausos sumažėjimo, pasekmė buvo tai, kad sumažėjo ir naudotojams reikalingų statinaičių, kuriose jie tiekia alų savo HORECA sektoriaus klientams, paklausa. |
| --- | --- |

(122)

2020 m. ir per TL didžioji dalis Sąjungos HORECA sektoriaus įstaigų buvo priverstos sutrumpinti savo darbo laiką ir (arba) apriboti savo pajėgumus arba ilgą laiką buvo visiškai uždarytos dėl valdžios institucijų taikytų priemonių, kuriomis buvo siekiama sustabdyti COVID-19 pandemijos plitimą. Logiška tokio HORECA sektoriaus įstaigų veiklos sumažėjimo, taigi ir pilstomo alaus paklausos sumažėjimo, pasekmė buvo tai, kad sumažėjo ir naudotojams reikalingų statinaičių, kuriose jie tiekia alų savo HORECA sektoriaus klientams, paklausa.

4.3.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

Importas iš nagrinėjamosios šalies

4.3.1.   Importo iš nagrinėjamosios šalies kiekybinio įvertinimo metodika

Importo iš nagrinėjamosios šalies kiekybinio įvertinimo metodika

| (123) | Skunde skundo pateikėjas pateikė importo iš nagrinėjamosios šalies nustatymo metodiką. Ši metodika buvo grindžiama skundo pateikėjo žiniomis apie rinką ir ją taikant buvo apskaičiuota, kad importas į Sąjungą per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo – 188 %, kaip parodyta 3 lentelėje.

  3 lentelė


  Kinijos kilmės statinaičių pardavimas Sąjungoje. Skundo pateikėjo skaičiavimai (vienetais) | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rengiant konkursus | 107 148 | 482 315 | 898 664 | 630 438 |
| Per platintojus | 182 000 | 198 000 | 118 000 | 202 000 |
| Iš viso | 289 148 | 680 315 | 1 016 664 | 832 438 |
| Indeksas | 100 | 235 | 352 | 288 |
| Šaltinis: Skundo 201 skirsnis. |

(123)

Skunde skundo pateikėjas pateikė importo iš nagrinėjamosios šalies nustatymo metodiką. Ši metodika buvo grindžiama skundo pateikėjo žiniomis apie rinką ir ją taikant buvo apskaičiuota, kad importas į Sąjungą per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo – 188 %, kaip parodyta 3 lentelėje.

3 lentelė

3 lentelė

Kinijos kilmės statinaičių pardavimas Sąjungoje. Skundo pateikėjo skaičiavimai (vienetais)

Kinijos kilmės statinaičių pardavimas Sąjungoje. Skundo pateikėjo skaičiavimai (vienetais)

2018 m.

2019 m.

2020 m.

TL

Rengiant konkursus

107 148

482 315

898 664

630 438

Per platintojus

182 000

198 000

118 000

202 000

Iš viso

289 148

680 315

1 016 664

832 438

Indeksas

Indeksas

100

100

235

235

352

352

288

288

Šaltinis: Skundo 201 skirsnis.

Šaltinis:

| (124) | Kaip paaiškinta skundo 193–203 punktuose, pirmiau nurodyta metodika buvo grindžiama trimis pagrindiniais elementais. Pirma, skundo pateikėjas sudėjo visose pirkimo procedūrose (skunde jos vadinamos konkursais), kurias organizavo penki pagrindiniai naudotojai, t. y. Sąjungos rinkoje veikiančios didžiosios alaus daryklų grupės („AB InBev“, „Asahi CEE“, „Carlsberg“, „Heineken“ ir „Molson Coors“) (toliau – pagrindiniai naudotojai), skelbtus statinaičių kiekius. Antra, skundo pateikėjas atėmė kiekius, kuriuos jis pardavė pagal pasiūlymus, pateiktus šiuose konkursuose, darydamas prielaidą, kad teisę tiekti likusius kiekvieno konkurso metu perkamus produktus gavo ir produktus pateikė Kinijos gamintojai. Galiausiai skundo pateikėjas pridėjo importuotojų ir (arba) perpardavėjų importuotus kiekius, apskaičiuotus remiantis jo žiniomis apie rinką. |
| --- | --- |

(124)

Kaip paaiškinta skundo 193–203 punktuose, pirmiau nurodyta metodika buvo grindžiama trimis pagrindiniais elementais. Pirma, skundo pateikėjas sudėjo visose pirkimo procedūrose (skunde jos vadinamos konkursais), kurias organizavo penki pagrindiniai naudotojai, t. y. Sąjungos rinkoje veikiančios didžiosios alaus daryklų grupės („AB InBev“, „Asahi CEE“, „Carlsberg“, „Heineken“ ir „Molson Coors“) (toliau – pagrindiniai naudotojai), skelbtus statinaičių kiekius. Antra, skundo pateikėjas atėmė kiekius, kuriuos jis pardavė pagal pasiūlymus, pateiktus šiuose konkursuose, darydamas prielaidą, kad teisę tiekti likusius kiekvieno konkurso metu perkamus produktus gavo ir produktus pateikė Kinijos gamintojai. Galiausiai skundo pateikėjas pridėjo importuotojų ir (arba) perpardavėjų importuotus kiekius, apskaičiuotus remiantis jo žiniomis apie rinką.

| (125) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad statinaičių, kurias pagrindiniai naudotojai iš tikrųjų įsigyja įvykdę konkursus, kiekiai retai sutampa su skelbiant tuos konkursus nurodomais kiekiais. Nors šių skirtumų mastas skiriasi priklausomai nuo konkursų ir pagrindinių naudotojų, pagrindiniai naudotojai per nagrinėjamąjį laikotarpį vidutiniškai įsigijo mažiau nei 60 % iš pradžių konkursuose skelbto produktų kiekio. Taip yra dėl specifinio šios rinkos veikimo būdo, visų pirma susijusio su pasiūlymų teikimo sąlygomis ir tolesniais veiksmais, kurių imasi naudotojai, kaip paaiškinta 5.1 skirsnyje, ir visų pirma dėl to, kad naudotojai neprisiėmė jokių sutartinių įsipareigojimų įsigyti faktiškai paskelbtus kiekius. |
| --- | --- |

(125)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad statinaičių, kurias pagrindiniai naudotojai iš tikrųjų įsigyja įvykdę konkursus, kiekiai retai sutampa su skelbiant tuos konkursus nurodomais kiekiais. Nors šių skirtumų mastas skiriasi priklausomai nuo konkursų ir pagrindinių naudotojų, pagrindiniai naudotojai per nagrinėjamąjį laikotarpį vidutiniškai įsigijo mažiau nei 60 % iš pradžių konkursuose skelbto produktų kiekio. Taip yra dėl specifinio šios rinkos veikimo būdo, visų pirma susijusio su pasiūlymų teikimo sąlygomis ir tolesniais veiksmais, kurių imasi naudotojai, kaip paaiškinta 5.1 skirsnyje, ir visų pirma dėl to, kad naudotojai neprisiėmė jokių sutartinių įsipareigojimų įsigyti faktiškai paskelbtus kiekius.

| (126) | Todėl Komisija siekė patikrinti, ar šis skunde pateiktas nagrinėjamojo produkto importo į Sąjungą įvertis buvo tikslus, ir, jeigu taip nebuvo, tiksliau įvertinti importo kiekį. Tuo tikslu Komisija paprašė, kad šešių ES valstybių narių, kurios per nagrinėjamąjį laikotarpį iš Kinijos arba iš viso pasaulio importavo daugiausia produktų, kuriems priskiriami du pirmiau minėti KN kodai, muitinės pateiktų duomenis apie visas produktų, kuriems priskiriami šie du KN kodai, siuntas. Šios šešios valstybės narės – Belgija, Čekija, Prancūzija, Vokietija, Nyderlandai ir Lenkija. Belgija, Prancūzija, Vokietija ir Nyderlandai buvo tarp penkių šalių, kurių abiejų kategorijų importas buvo didžiausias, Lenkija buvo viena iš penkių valstybių narių, kuriose importo iš Kinijos apimtis buvo didžiausia, o Čekijos importo iš kitų pasaulio šalių apimtis buvo didžiausia. Per nagrinėjamąjį laikotarpį šioms šešioms valstybėms narėms teko 73 % ES importo iš Kinijos ir 66 % importo iš viso pasaulio. |
| --- | --- |

(126)

Todėl Komisija siekė patikrinti, ar šis skunde pateiktas nagrinėjamojo produkto importo į Sąjungą įvertis buvo tikslus, ir, jeigu taip nebuvo, tiksliau įvertinti importo kiekį. Tuo tikslu Komisija paprašė, kad šešių ES valstybių narių, kurios per nagrinėjamąjį laikotarpį iš Kinijos arba iš viso pasaulio importavo daugiausia produktų, kuriems priskiriami du pirmiau minėti KN kodai, muitinės pateiktų duomenis apie visas produktų, kuriems priskiriami šie du KN kodai, siuntas. Šios šešios valstybės narės – Belgija, Čekija, Prancūzija, Vokietija, Nyderlandai ir Lenkija. Belgija, Prancūzija, Vokietija ir Nyderlandai buvo tarp penkių šalių, kurių abiejų kategorijų importas buvo didžiausias, Lenkija buvo viena iš penkių valstybių narių, kuriose importo iš Kinijos apimtis buvo didžiausia, o Čekijos importo iš kitų pasaulio šalių apimtis buvo didžiausia. Per nagrinėjamąjį laikotarpį šioms šešioms valstybėms narėms teko 73 % ES importo iš Kinijos ir 66 % importo iš viso pasaulio.

| (127) | Komisija išnagrinėjo gautus duomenis ir, remdamasi kiekvienos siuntos aprašymu, apskaičiavo mažiausią ir didžiausią vertes, kurias buvo galima pagrįstai laikyti nagrinėjamojo produkto importo į šešias valstybes nares, dydžiu. Visų pirma, buvo sudėtos siuntos, kurios buvo apibūdinamos kaip „(alaus) statinaitės“, ir taip nustatyta mažiausia vertė, o sudėjus siuntas, kurių aprašymas atitiko statinaičių savybes, buvo nustatyta didžiausia vertė. Atsižvelgiant į šias aplinkybes, siuntos, kurios buvo apibūdinamos kitaip, kaip antai jungiamosios detalės, kibirai, kuro bakai katilai, skardinės, alavinės dėžutės ir kt., arba kurios neatitiko statinaičių savybių, nebuvo įtrauktos. Daugeliu atvejų muitinės registruoja ne vienetus (statinaičių skaičių) kiekvienoje siuntoje, o tik tokių siuntų svorį. Tokiais atvejais Komisija, skaičiuodama statinaičių skaičių, taikė perskaičiavimo koeficientą, pagal kurį 1 statinaitė = 10 kg (50). Gautos kiekvienų metų didžiausios ir mažiausios vertės buvo pakoreguotos pritaikius koeficientą, lygų 0,73, t. y. šešių valstybių narių iš Kinijos į Sąjungą pagal KN kodus importuojamų produktų bendro kiekio procentinę dalį, ir tuomet apskaičiuotas visas iš Kinijos į Sąjungą importuotų statinaičių kiekis. Šios analizės rezultatai pateikti 4 lentelėje.

  4 lentelė


  Importas į Sąjungą remiantis išsamiais muitinių duomenimis










  Statinaičių skaičius | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Statinaičių importas – mažiausia vertė | 217 744 | 254 996 | 139 684 | 136 638 |
| Indeksas | 100 | 117 | 64 | 63 |
| Statinaičių importas – didžiausia vertė | 602 010  (51) | 430 208 | 381 958 | 370 107 |
| Indeksas | 100 | 77 | 68 | 66 |
| Šaltinis: Belgijos, Čekijos, Prancūzijos, Vokietijos, Nyderlandų ir Lenkijos muitinių pateikti išsamūs sandorių duomenys, pakoreguoti pritaikius koeficientą 0,73. |

(127)

Komisija išnagrinėjo gautus duomenis ir, remdamasi kiekvienos siuntos aprašymu, apskaičiavo mažiausią ir didžiausią vertes, kurias buvo galima pagrįstai laikyti nagrinėjamojo produkto importo į šešias valstybes nares, dydžiu. Visų pirma, buvo sudėtos siuntos, kurios buvo apibūdinamos kaip „(alaus) statinaitės“, ir taip nustatyta mažiausia vertė, o sudėjus siuntas, kurių aprašymas atitiko statinaičių savybes, buvo nustatyta didžiausia vertė. Atsižvelgiant į šias aplinkybes, siuntos, kurios buvo apibūdinamos kitaip, kaip antai jungiamosios detalės, kibirai, kuro bakai katilai, skardinės, alavinės dėžutės ir kt., arba kurios neatitiko statinaičių savybių, nebuvo įtrauktos. Daugeliu atvejų muitinės registruoja ne vienetus (statinaičių skaičių) kiekvienoje siuntoje, o tik tokių siuntų svorį. Tokiais atvejais Komisija, skaičiuodama statinaičių skaičių, taikė perskaičiavimo koeficientą, pagal kurį 1 statinaitė = 10 kg (50). Gautos kiekvienų metų didžiausios ir mažiausios vertės buvo pakoreguotos pritaikius koeficientą, lygų 0,73, t. y. šešių valstybių narių iš Kinijos į Sąjungą pagal KN kodus importuojamų produktų bendro kiekio procentinę dalį, ir tuomet apskaičiuotas visas iš Kinijos į Sąjungą importuotų statinaičių kiekis. Šios analizės rezultatai pateikti 4 lentelėje.

50

4 lentelė

4 lentelė

Importas į Sąjungą remiantis išsamiais muitinių duomenimis

Importas į Sąjungą remiantis išsamiais muitinių duomenimis

Statinaičių skaičius

2018 m.

2019 m.

2020 m.

TL

Statinaičių importas – mažiausia vertė

217 744

254 996

139 684

136 638

Indeksas

Indeksas

100

100

117

117

64

64

63

63

Statinaičių importas – didžiausia vertė

602 010  (51)

51

430 208

381 958

370 107

Indeksas

Indeksas

100

100

77

77

68

68

66

66

Šaltinis: Belgijos, Čekijos, Prancūzijos, Vokietijos, Nyderlandų ir Lenkijos muitinių pateikti išsamūs sandorių duomenys, pakoreguoti pritaikius koeficientą 0,73.

Šaltinis:

| (128) | Pirmiau pateiktais skaičiais buvo patvirtinta, kad skunde naudota metodika nebuvo pati tinkamiausia siekiant kiekybiškai įvertinti nagrinėjamojo produkto importą į Sąjungą. |
| --- | --- |

(128)

Pirmiau pateiktais skaičiais buvo patvirtinta, kad skunde naudota metodika nebuvo pati tinkamiausia siekiant kiekybiškai įvertinti nagrinėjamojo produkto importą į Sąjungą.

| (129) | Be to, Komisija kreipėsi į kitus keturis neatrinktus bendradarbiaujančius eksportuojančius gamintojus ir paprašė, kad jie pateiktų viso nagrinėjamojo laikotarpio pardavimo duomenis. Visi šie gamintojai pateikė prašomus nepatikrintus duomenis, kurie buvo apibendrinti kartu su patikrintais pardavimo kiekiais, nurodytais dviejų atrinktų eksportuojančių gamintojų klausimyno atsakymuose, o gauti importuotų produktų kiekiai buvo apibendrinti 5 lentelėje.

  5 lentelė


  Bendras atrinktų ir neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų nurodytas eksportuotų produktų kiekis










  Statinaičių skaičius | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | 2021 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras atrinktų ir neatrinktų eksportuojančių gamintojų nurodytas eksportuotų produktų kiekis | [600 000 – 675 000 ] | [350 000 – 425 000 ] | [200 000 – 275 000 ] | [100 000 – 175 000 ] |
| Indeksas | 100 | 58 | 36 | 20 |
| Šaltinis: atrinktų eksportuojančių gamintojų klausimyno atsakymai ir nepatikrinti neatrinktų bendradarbiaujančių Kinijos eksportuojančių gamintojų pateikti duomenys. |

(129)

Be to, Komisija kreipėsi į kitus keturis neatrinktus bendradarbiaujančius eksportuojančius gamintojus ir paprašė, kad jie pateiktų viso nagrinėjamojo laikotarpio pardavimo duomenis. Visi šie gamintojai pateikė prašomus nepatikrintus duomenis, kurie buvo apibendrinti kartu su patikrintais pardavimo kiekiais, nurodytais dviejų atrinktų eksportuojančių gamintojų klausimyno atsakymuose, o gauti importuotų produktų kiekiai buvo apibendrinti 5 lentelėje.

5 lentelė

5 lentelė

Bendras atrinktų ir neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų nurodytas eksportuotų produktų kiekis

Bendras atrinktų ir neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų nurodytas eksportuotų produktų kiekis

Statinaičių skaičius

2018 m.

2019 m.

2020 m.

2021 m.

Bendras atrinktų ir neatrinktų eksportuojančių gamintojų nurodytas eksportuotų produktų kiekis

[600 000 – 675 000 ]

[350 000 – 425 000 ]

[200 000 – 275 000 ]

[100 000 – 175 000 ]

Indeksas

Indeksas

100

100

58

58

36

36

20

20

Šaltinis: atrinktų eksportuojančių gamintojų klausimyno atsakymai ir nepatikrinti neatrinktų bendradarbiaujančių Kinijos eksportuojančių gamintojų pateikti duomenys.

Šaltinis:

| (130) | Atsižvelgdama į turimų duomenų neatitikimus, 2022 m. rugsėjo 2 d. Komisija paskelbė pastabą prie bylos, kurioje nurodė pagal 4 ir 5 lenteles surinktus importuotų produktų kiekius ir skirtingas jų nustatymo metodikas bei paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas. Nepaisant to, kad iš pradžių pagrindiniai naudotojai nebendradarbiavo, Komisija taip pat kreipėsi į juos, prašydama pateikti duomenis apie jų tiekėjus ir perkamus kiekius, kuriais remdamasi ji galėtų patvirtinti 5 lentelėje pateiktus eksportuojančių gamintojų duomenis. Prašomus duomenis pateikė tik trys iš penkių pagrindinių naudotojų (žr. 136 konstatuojamąją dalį). Pastabas dėl pranešimo 2022 m. rugsėjo 12 d. pateikė tik skundo pateikėjas. |
| --- | --- |

(130)

Atsižvelgdama į turimų duomenų neatitikimus, 2022 m. rugsėjo 2 d. Komisija paskelbė pastabą prie bylos, kurioje nurodė pagal 4 ir 5 lenteles surinktus importuotų produktų kiekius ir skirtingas jų nustatymo metodikas bei paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas. Nepaisant to, kad iš pradžių pagrindiniai naudotojai nebendradarbiavo, Komisija taip pat kreipėsi į juos, prašydama pateikti duomenis apie jų tiekėjus ir perkamus kiekius, kuriais remdamasi ji galėtų patvirtinti 5 lentelėje pateiktus eksportuojančių gamintojų duomenis. Prašomus duomenis pateikė tik trys iš penkių pagrindinių naudotojų (žr. 136 konstatuojamąją dalį). Pastabas dėl pranešimo 2022 m. rugsėjo 12 d. pateikė tik skundo pateikėjas.

| (131) | Pirmasis skundo pateikėjo tvirtinimas buvo tas, kad 4 lentelėje apskaičiuojant importą remiantis muitinių duomenų analize, vis tiek nebuvo įtraukta dalis importo iš Kinijos. Pavyzdžiui, skundo pateikėjas nurodė, kad trūko statistinių duomenų apie importą į kitas valstybes nares, kurios yra svarbios vertinant alaus ir statinaičių suvartojimą – kaip antai Rumuniją ir Ispaniją, todėl bendri skaičiai buvo nepakankamai įvertinti. |
| --- | --- |

(131)

Pirmasis skundo pateikėjo tvirtinimas buvo tas, kad 4 lentelėje apskaičiuojant importą remiantis muitinių duomenų analize, vis tiek nebuvo įtraukta dalis importo iš Kinijos. Pavyzdžiui, skundo pateikėjas nurodė, kad trūko statistinių duomenų apie importą į kitas valstybes nares, kurios yra svarbios vertinant alaus ir statinaičių suvartojimą – kaip antai Rumuniją ir Ispaniją, todėl bendri skaičiai buvo nepakankamai įvertinti.

| (132) | Antra, skundo pateikėjas teigė, kad 5 lentelėje bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateikti duomenys nevisiškai atspindėjo nagrinėjamuoju laikotarpiu į Sąjungą importuotą kiekį, nes eksportuojantys gamintojai bendradarbiavo nepakankamai. Savo pastabose skundo pateikėjas tvirtino, kad eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygis buvo tik 28 %. |
| --- | --- |

(132)

Antra, skundo pateikėjas teigė, kad 5 lentelėje bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateikti duomenys nevisiškai atspindėjo nagrinėjamuoju laikotarpiu į Sąjungą importuotą kiekį, nes eksportuojantys gamintojai bendradarbiavo nepakankamai. Savo pastabose skundo pateikėjas tvirtino, kad eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygis buvo tik 28 %.

| (133) | Trečia, skundo pateikėjas tvirtino, kad trijų pagrindinių naudotojų gauta informacija apie suvartojimą parodė tik dalinį statinaičių suvartojimo Sąjungoje, nes nebuvo atsižvelgta į mažas ir vidutines alaus daryklas, ir dėl to, kad naudotojai bendradarbiavo nepakankamai. |
| --- | --- |

(133)

Trečia, skundo pateikėjas tvirtino, kad trijų pagrindinių naudotojų gauta informacija apie suvartojimą parodė tik dalinį statinaičių suvartojimo Sąjungoje, nes nebuvo atsižvelgta į mažas ir vidutines alaus daryklas, ir dėl to, kad naudotojai bendradarbiavo nepakankamai.

| (134) | Komisija atidžiai išnagrinėjo visas šias skundo pateikėjo pastabas. Kalbant apie pirmąjį tvirtinimą, nors šešių valstybių narių importo statistinių duomenų koregavimas taikant koeficientą 0,73, kaip paaiškinta 127 konstatuojamojoje dalyje, buvo atliekamas siekiant nustatyti likusį importą iš kitų valstybių narių, šiame etape negalima atmesti galimybės, kad faktinis importo į kitas valstybes nares, kaip antai Rumuniją ir Ispaniją, kiekis buvo įvertintas nepakankamai. |
| --- | --- |

(134)

Komisija atidžiai išnagrinėjo visas šias skundo pateikėjo pastabas. Kalbant apie pirmąjį tvirtinimą, nors šešių valstybių narių importo statistinių duomenų koregavimas taikant koeficientą 0,73, kaip paaiškinta 127 konstatuojamojoje dalyje, buvo atliekamas siekiant nustatyti likusį importą iš kitų valstybių narių, šiame etape negalima atmesti galimybės, kad faktinis importo į kitas valstybes nares, kaip antai Rumuniją ir Ispaniją, kiekis buvo įvertintas nepakankamai.

| (135) | Dėl antrojo tvirtinimo, kaip paaiškinta 111 konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą preliminariai nustatyta, kad bendradarbiavimo lygis buvo žemas, o bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai per TL 32 % importuojamų statinaičių importavo iš Kinijos. Todėl šiame tyrimo etape negalima atmesti galimybės, kad be bendradarbiaujančių eksportuotojų yra ir kitų Kinijos eksportuojančių gamintojų arba eksportuotojų, kurie nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavinėjo Sąjungoje. |
| --- | --- |

(135)

Dėl antrojo tvirtinimo, kaip paaiškinta 111 konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą preliminariai nustatyta, kad bendradarbiavimo lygis buvo žemas, o bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai per TL 32 % importuojamų statinaičių importavo iš Kinijos. Todėl šiame tyrimo etape negalima atmesti galimybės, kad be bendradarbiaujančių eksportuotojų yra ir kitų Kinijos eksportuojančių gamintojų arba eksportuotojų, kurie nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavinėjo Sąjungoje.

| (136) | Kalbant apie trečiąjį tvirtinimą ir labai menką naudotojų bendradarbiavimą Komisija pažymėjo, kad iš penkių pagrindinių naudotojų, apimančių apie 50 % naudotojų rinkos, prašomus duomenis pateikė tik trys naudotojai („AB InBev“, „Asahi“ ir „Molson Coors“). Be to, tik vienas iš šių trijų naudotojų („AB InBev“) pirko statinaites iš Kinijos tiekėjų. Be to, kaip nurodyta ir 5.1 skirsnyje, likusi 50 % naudotojų rinkos, kurią daugiausia sudaro mažesnės alaus daryklos, atliekant šį tyrimą nebendradarbiavo. |
| --- | --- |

(136)

Kalbant apie trečiąjį tvirtinimą ir labai menką naudotojų bendradarbiavimą Komisija pažymėjo, kad iš penkių pagrindinių naudotojų, apimančių apie 50 % naudotojų rinkos, prašomus duomenis pateikė tik trys naudotojai („AB InBev“, „Asahi“ ir „Molson Coors“). Be to, tik vienas iš šių trijų naudotojų („AB InBev“) pirko statinaites iš Kinijos tiekėjų. Be to, kaip nurodyta ir 5.1 skirsnyje, likusi 50 % naudotojų rinkos, kurią daugiausia sudaro mažesnės alaus daryklos, atliekant šį tyrimą nebendradarbiavo.

| (137) | Atsižvelgdama į šias pastabas ir aplinkybes, Komisija taip pat pažymėjo, kad vienintelio bendradarbiaujančio naudotojo, perkančio statinaites Kinijoje, nurodytas nupirktas kiekis buvo gerokai mažesnis už atitinkamų eksportuojančių gamintojų nurodytą pardavimą Sąjungoje. Be to, Komisija laikėsi nuomonės, kad yra ir kitų eksportuojančių gamintojų, kurie nebendradarbiavo atliekant šį tyrimą, ir kad neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateikti duomenys nebuvo patikrinti, nes tie gamintojai nebuvo atrinkti. |
| --- | --- |

(137)

Atsižvelgdama į šias pastabas ir aplinkybes, Komisija taip pat pažymėjo, kad vienintelio bendradarbiaujančio naudotojo, perkančio statinaites Kinijoje, nurodytas nupirktas kiekis buvo gerokai mažesnis už atitinkamų eksportuojančių gamintojų nurodytą pardavimą Sąjungoje. Be to, Komisija laikėsi nuomonės, kad yra ir kitų eksportuojančių gamintojų, kurie nebendradarbiavo atliekant šį tyrimą, ir kad neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateikti duomenys nebuvo patikrinti, nes tie gamintojai nebuvo atrinkti.

| (138) | Atsižvelgdama į visus šiuos elementus, visų pirma į prieštaringus duomenis, gautus iš naudotojų, ir labai menką eksportuojančių gamintojų ir naudotojų, kurių duomenys apie įsigytus produktus būtų buvę labai svarbūs pakartotinai tikrinant praneštus kiekius, bendradarbiavimą, Komisija preliminariai nusprendė, kad tinkamiausia importo kiekybinio įvertinimo metodika turi būti grindžiama 4 lentelėje pateiktais oficialiais importo statistikos duomenimis. Be to, atsižvelgdama į pramonės pastabas, kad net didžiausia statistiniais duomenimis grindžiama vertė tikriausiai būtų nepakankamai įvertinta, Komisija preliminariai nusprendė, kad šiuo pirminiu etapu importo lygiui apskaičiuoti tinkamiausi buvo statistiniai duomenys. |
| --- | --- |

(138)

Atsižvelgdama į visus šiuos elementus, visų pirma į prieštaringus duomenis, gautus iš naudotojų, ir labai menką eksportuojančių gamintojų ir naudotojų, kurių duomenys apie įsigytus produktus būtų buvę labai svarbūs pakartotinai tikrinant praneštus kiekius, bendradarbiavimą, Komisija preliminariai nusprendė, kad tinkamiausia importo kiekybinio įvertinimo metodika turi būti grindžiama 4 lentelėje pateiktais oficialiais importo statistikos duomenimis. Be to, atsižvelgdama į pramonės pastabas, kad net didžiausia statistiniais duomenimis grindžiama vertė tikriausiai būtų nepakankamai įvertinta, Komisija preliminariai nusprendė, kad šiuo pirminiu etapu importo lygiui apskaičiuoti tinkamiausi buvo statistiniai duomenys.

| (139) | Siekdama papildomai patikinti, kad ši metodika yra tinkama, Komisija statinaičių importo statistinius duomenis, nuo šio tyrimo pradžios pateikiamus duomenų bazėje „Surveillance“, išnagrinėjo TARIC kodų lygmeniu, siekdama išsiaiškinti, kokią bendro produktų importo pagal abu atitinkamus KN kodus dalį sudarė statinaičių importas. 2022 m. gegužės 13 d.–2022 m. gruodžio 6 d. laikotarpio visų produktų importo pagal atitinkamus KN kodus (t. y. statinaičių importo) vidutinė importo dalis TARIC kodų lygmeniu atitiko vidutinę statinaičių importo pagal KN kodus dalį, kurią Komisija nustatė nagrinėjamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(139)

Siekdama papildomai patikinti, kad ši metodika yra tinkama, Komisija statinaičių importo statistinius duomenis, nuo šio tyrimo pradžios pateikiamus duomenų bazėje „Surveillance“, išnagrinėjo TARIC kodų lygmeniu, siekdama išsiaiškinti, kokią bendro produktų importo pagal abu atitinkamus KN kodus dalį sudarė statinaičių importas. 2022 m. gegužės 13 d.–2022 m. gruodžio 6 d. laikotarpio visų produktų importo pagal atitinkamus KN kodus (t. y. statinaičių importo) vidutinė importo dalis TARIC kodų lygmeniu atitiko vidutinę statinaičių importo pagal KN kodus dalį, kurią Komisija nustatė nagrinėjamuoju laikotarpiu.

| (140) | Siekdama toliau tikrinti šios metodikos tinkamumą, Komisija ketina dar kartą susisiekti su skunde nurodytais pagrindiniais importuotojais, kad galėtų toliau tobulinti per nagrinėjamąjį laikotarpį importuotų produktų kiekių vertinimą. Po pirminio etapo Komisija taip pat sieks surinkti daugiau informacijos, susijusios su mažomis alaus daryklomis. |
| --- | --- |

(140)

Siekdama toliau tikrinti šios metodikos tinkamumą, Komisija ketina dar kartą susisiekti su skunde nurodytais pagrindiniais importuotojais, kad galėtų toliau tobulinti per nagrinėjamąjį laikotarpį importuotų produktų kiekių vertinimą. Po pirminio etapo Komisija taip pat sieks surinkti daugiau informacijos, susijusios su mažomis alaus daryklomis.

| (141) | Be to, Komisija ketina rinkti po tyrimo inicijavimo prieinamus bendradarbiaujančių ir neatrinktų eksportuojančių gamintojų duomenis, siekdama juos suderinti su tikslesniais oficialiais importo statistiniais duomenimis, prieinamais laikotarpiu po tyrimo inicijavimo. Siekdama toliau tikslinti faktinius importo duomenis, Komisija taip pat ketina patikrinti neatrinktų bendradarbiaujančių gamintojų importo duomenis ir paprašyti Rumunijos ir Ispanijos muitinių pateikti išsamius muitinių duomenis, susijusius su atitinkamais KN kodais. |
| --- | --- |

(141)

Be to, Komisija ketina rinkti po tyrimo inicijavimo prieinamus bendradarbiaujančių ir neatrinktų eksportuojančių gamintojų duomenis, siekdama juos suderinti su tikslesniais oficialiais importo statistiniais duomenimis, prieinamais laikotarpiu po tyrimo inicijavimo. Siekdama toliau tikslinti faktinius importo duomenis, Komisija taip pat ketina patikrinti neatrinktų bendradarbiaujančių gamintojų importo duomenis ir paprašyti Rumunijos ir Ispanijos muitinių pateikti išsamius muitinių duomenis, susijusius su atitinkamais KN kodais.

4.3.2.   Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis

Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis

| (142) | Kaip paaiškinta 4.3.1 skirsnyje, Komisija importo apimtį nustatė remdamasi oficialiais valstybių narių muitinių statistiniais duomenimis. Importo rinkos dalis nustatyta kaip bendro nurodyto importo iš Kinijos dalis, palyginti su bendru Sąjungos suvartojimu (kaip nustatyta 4.2 skirsnyje). |
| --- | --- |

(142)

Kaip paaiškinta 4.3.1 skirsnyje, Komisija importo apimtį nustatė remdamasi oficialiais valstybių narių muitinių statistiniais duomenimis. Importo rinkos dalis nustatyta kaip bendro nurodyto importo iš Kinijos dalis, palyginti su bendru Sąjungos suvartojimu (kaip nustatyta 4.2 skirsnyje).

| (143) | Importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies raida:

  6 lentelė


  Importo apimtis (vienetais) ir rinkos dalis | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis (vienetais) | 602 010 | 430 208 | 381 958 | 370 107 |
| Indeksas | 100 | 71 | 63 | 61 |
| Rinkos dalis | 17  % | 17  % | 21  % | 31  % |
| Indeksas | 100 | 97 | 119 | 179 |
| Šaltinis: Valstybių narių muitinių statistiniai duomenys pakoreguoti, kaip paaiškinta 4.3.1 skirsnyje. |

(143)

Importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies raida:

6 lentelė

6 lentelė

Importo apimtis (vienetais) ir rinkos dalis

Importo apimtis (vienetais) ir rinkos dalis

2018 m.

2019 m.

2020 m.

TL

Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis (vienetais)

602 010

430 208

381 958

370 107

Indeksas

Indeksas

100

100

71

71

63

63

61

61

Rinkos dalis

17  %

17  %

21  %

31  %

Indeksas

Indeksas

100

100

97

97

119

119

179

179

Šaltinis: Valstybių narių muitinių statistiniai duomenys pakoreguoti, kaip paaiškinta 4.3.1 skirsnyje.

Šaltinis:

| (144) | Kaip matyti iš pirmiau pateiktos lentelės duomenų, importo iš Kinijos apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 39 %. Tokia mažėjanti importo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu atitiko bendrą statinaičių suvartojimo mažėjimo tendenciją (žr. 2 lentelę) (nors ir mažesniu mastu) ir bet kuriuo atveju šis sumažėjimas buvo gerokai mažesnis nei Sąjungos pramonės pardavimo mažėjimo tendencija (žr. 9 lentelę). |
| --- | --- |

(144)

Kaip matyti iš pirmiau pateiktos lentelės duomenų, importo iš Kinijos apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 39 %. Tokia mažėjanti importo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu atitiko bendrą statinaičių suvartojimo mažėjimo tendenciją (žr. 2 lentelę) (nors ir mažesniu mastu) ir bet kuriuo atveju šis sumažėjimas buvo gerokai mažesnis nei Sąjungos pramonės pardavimo mažėjimo tendencija (žr. 9 lentelę).

| (145) | Šis sumažėjimas turi būti vertinamas atsižvelgiant į 2020 m. ir per TL vyravusią rinkos padėtį, t. y. į tai, kad COVID-19 pandemijos metu buvo labai sumažėjusi statinaičių paklausa. Tokioje mažėjančioje rinkoje statinaičių importas sumažėjo žymiai mažiau nei Sąjungos pramonės pardavimas. Todėl per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš Kinijos rinkos dalis dėl mažesnių kainų nuolat didėjo (per nagrinėjamąjį laikotarpį ji padidėjo 79 %). Per TL Kinijos rinkos dalis buvo gana didelė – ji siekė 31 %. |
| --- | --- |

(145)

Šis sumažėjimas turi būti vertinamas atsižvelgiant į 2020 m. ir per TL vyravusią rinkos padėtį, t. y. į tai, kad COVID-19 pandemijos metu buvo labai sumažėjusi statinaičių paklausa. Tokioje mažėjančioje rinkoje statinaičių importas sumažėjo žymiai mažiau nei Sąjungos pramonės pardavimas. Todėl per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš Kinijos rinkos dalis dėl mažesnių kainų nuolat didėjo (per nagrinėjamąjį laikotarpį ji padidėjo 79 %). Per TL Kinijos rinkos dalis buvo gana didelė – ji siekė 31 %.

4.3.3.   Importo iš nagrinėjamosios šalių kainos. Priverstinis kainų mažinimas ir kainų smukdymas

Importo iš nagrinėjamosios šalių kainos. Priverstinis kainų mažinimas ir kainų smukdymas

| (146) | Atsižvelgdama į sunkumus, susijusius su vieneto kainų nustatymu remiantis oficialiais statistiniais duomenimis, Komisija importo kainas nustatė remdamasi bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateiktais duomenimis. Priverstinis kainų mažinimas dėl importo nustatytas remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų ir Kinijos eksportuojančių gamintojų klausimyno atsakymais. |
| --- | --- |

(146)

Atsižvelgdama į sunkumus, susijusius su vieneto kainų nustatymu remiantis oficialiais statistiniais duomenimis, Komisija importo kainas nustatė remdamasi bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateiktais duomenimis. Priverstinis kainų mažinimas dėl importo nustatytas remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų ir Kinijos eksportuojančių gamintojų klausimyno atsakymais.

| (147) | Vidutinės importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies kainos raida:

  7 lentelė


  Importo kainos (EUR už vienetą) | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kinija | 43,13 | 37,34 | 38,40 | 43,62 |
| Indeksas | 100 | 87 | 89 | 101 |
| Šaltinis: Bendradarbiaujantys Kinijos eksportuojantys gamintojai. |

(147)

Vidutinės importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies kainos raida:

7 lentelė

7 lentelė

Importo kainos (EUR už vienetą)

Importo kainos (EUR už vienetą)

2018 m.

2019 m.

2020 m.

Tiriamasis laikotarpis

Kinija

43,13

37,34

38,40

43,62

Indeksas

Indeksas

100

100

87

87

89

89

101

101

Šaltinis: Bendradarbiaujantys Kinijos eksportuojantys gamintojai.

Šaltinis:

| (148) | Importo iš Kinijos kainos 2019 ir 2020 m. sumažėjo atitinkamai 13 % ir 11 %, o 2020 m. ir per TL jos vėl pradėjo didėti ir pasiekė 2018 m. lygį. |
| --- | --- |

(148)

Importo iš Kinijos kainos 2019 ir 2020 m. sumažėjo atitinkamai 13 % ir 11 %, o 2020 m. ir per TL jos vėl pradėjo didėti ir pasiekė 2018 m. lygį.

| (149) | Priverstinį kainų mažinimą tiriamuoju laikotarpiu Komisija nustatė lygindama:






  — | atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto vidutines svertines pardavimo kainas, taikytas nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, pakoreguotas atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis, ir |
| --- | --- | --- |

(149)

Priverstinį kainų mažinimą tiriamuoju laikotarpiu Komisija nustatė lygindama:

—

atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto vidutines svertines pardavimo kainas, taikytas nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, pakoreguotas atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis, ir

| — | iš atrinktų Kinijos bendradarbiaujančių gamintojų importuoto kiekvienos rūšies produkto atitinkamas vidutines svertines kainas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytas remiantis CIF kaina (kaina, draudimas ir frachtas) ir tinkamai pakoreguotas siekiant atsižvelgti į muitus ir išlaidas po importo. |
| --- | --- |

—

iš atrinktų Kinijos bendradarbiaujančių gamintojų importuoto kiekvienos rūšies produkto atitinkamas vidutines svertines kainas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytas remiantis CIF kaina (kaina, draudimas ir frachtas) ir tinkamai pakoreguotas siekiant atsižvelgti į muitus ir išlaidas po importo.

| (150) | Lygintos kiekvienos rūšies produkto kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos, atskaičius lengvatas ir nuolaidas. Beveik visas eksportuojančių gamintojų ir Sąjungos pramonės pardavimas buvo vykdomas tiesiogiai galutiniams naudotojams (t. y. alaus darykloms), todėl pardavimo kanalai ir prekybos lygis abiem atvejais buvo vienodi. Palyginus gautas rezultatas išreikštas atrinktų Sąjungos gamintojų teorinės apyvartos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. Nustatyta, kad importo iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos rinkoje priverstinio kainų mažinimo vidutinis svertinis skirtumas buvo 11,9–14 %. |
| --- | --- |

(150)

Lygintos kiekvienos rūšies produkto kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos, atskaičius lengvatas ir nuolaidas. Beveik visas eksportuojančių gamintojų ir Sąjungos pramonės pardavimas buvo vykdomas tiesiogiai galutiniams naudotojams (t. y. alaus darykloms), todėl pardavimo kanalai ir prekybos lygis abiem atvejais buvo vienodi. Palyginus gautas rezultatas išreikštas atrinktų Sąjungos gamintojų teorinės apyvartos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. Nustatyta, kad importo iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos rinkoje priverstinio kainų mažinimo vidutinis svertinis skirtumas buvo 11,9–14 %.

| (151) | Kainos buvo ne tik priverstinai mažinamos, bet ir smarkiai smukdomos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 3 dalyje. Dėl didelio spaudimo kainoms, kurį lėmė Kinijos eksportuojančių gamintojų produktų importas mažomis dempingo kainomis, Sąjungos pramonė, atsižvelgdama į gamybos sąnaudų raidą ir siekdama pagrįsto pelno, per visą TL negalėjo padidinti kainų. |
| --- | --- |

(151)

Kainos buvo ne tik priverstinai mažinamos, bet ir smarkiai smukdomos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 3 dalyje. Dėl didelio spaudimo kainoms, kurį lėmė Kinijos eksportuojančių gamintojų produktų importas mažomis dempingo kainomis, Sąjungos pramonė, atsižvelgdama į gamybos sąnaudų raidą ir siekdama pagrįsto pelno, per visą TL negalėjo padidinti kainų.

| (152) | Kaip parodyta 11 lentelėje, nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė ES pardavimo kaina sumažėjo beveik 10 %. Be to, gamybos sąnaudos per tą patį laikotarpį padidėjo 16 %, todėl pardavimo kaina buvo gerokai mažesnė už gamybos sąnaudas. Gamybos sąnaudos labai padidėjo visų pirma 2020 m. ir per TL, o kaina turėjo būti išlaikoma stabili dėl Kinijos eksporto daromo spaudimo kainoms. Priešingai, kainų lygis ir pelnas, gautas eksporto rinkose, kurios nebuvo paveiktos dėl importo dempingo kaina arba kuriose buvo nustatytos priemonės sąžiningai prekybai atkurti, buvo vidutiniškai 22 % didesni už Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainas (+29 % per TL) (žr. 196 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(152)

Kaip parodyta 11 lentelėje, nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė ES pardavimo kaina sumažėjo beveik 10 %. Be to, gamybos sąnaudos per tą patį laikotarpį padidėjo 16 %, todėl pardavimo kaina buvo gerokai mažesnė už gamybos sąnaudas. Gamybos sąnaudos labai padidėjo visų pirma 2020 m. ir per TL, o kaina turėjo būti išlaikoma stabili dėl Kinijos eksporto daromo spaudimo kainoms. Priešingai, kainų lygis ir pelnas, gautas eksporto rinkose, kurios nebuvo paveiktos dėl importo dempingo kaina arba kuriose buvo nustatytos priemonės sąžiningai prekybai atkurti, buvo vidutiniškai 22 % didesni už Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainas (+29 % per TL) (žr. 196 konstatuojamąją dalį).

| (153) | Ši padėtis turėjo aiškų poveikį Sąjungos pramonės pelningumui, kaip parodyta 14 lentelėje. 2018 m. buvęs 12 % pelningumas per likusį laikotarpį, ypač 2020 m. ir per TL, smarkiai sumažėjo. |
| --- | --- |

(153)

Ši padėtis turėjo aiškų poveikį Sąjungos pramonės pelningumui, kaip parodyta 14 lentelėje. 2018 m. buvęs 12 % pelningumas per likusį laikotarpį, ypač 2020 m. ir per TL, smarkiai sumažėjo.

| (154) | Šių trijų rodiklių raida aiškiai rodo, kad pramonė patyrė didelį kainų spaudimą dėl importo iš Kinijos dempingo kaina, dėl kurio ji buvo priversta pardavinėti produktus labai mažomis kainomis, kurios buvo net mažesnės už gamybos sąnaudas. Išsami informacija apie padėties rinkoje ypatumus, visų pirma apie spaudimą kainoms, kurį Sąjungos pramonė patyrė pardavimo proceso metu, pateikiama 5.1 skirsnyje. Dėl to Sąjungos pramonės kainos buvo akivaizdžiai smukdomos. |
| --- | --- |

(154)

Šių trijų rodiklių raida aiškiai rodo, kad pramonė patyrė didelį kainų spaudimą dėl importo iš Kinijos dempingo kaina, dėl kurio ji buvo priversta pardavinėti produktus labai mažomis kainomis, kurios buvo net mažesnės už gamybos sąnaudas. Išsami informacija apie padėties rinkoje ypatumus, visų pirma apie spaudimą kainoms, kurį Sąjungos pramonė patyrė pardavimo proceso metu, pateikiama 5.1 skirsnyje. Dėl to Sąjungos pramonės kainos buvo akivaizdžiai smukdomos.

4.4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

4.4.1.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| (155) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei. |
| --- | --- |

(155)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.

| (156) | Kaip minėta 7 konstatuojamojoje dalyje, nustatant galimą žalą Sąjungos pramonei atlikta atranka. |
| --- | --- |

(156)

Kaip minėta 7 konstatuojamojoje dalyje, nustatant galimą žalą Sąjungos pramonei atlikta atranka.

| (157) | Siekdama nustatyti žalą Komisija atskirai nagrinėjo makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Makroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi skundo pateikėjo makroekonominių duomenų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis. Duomenys buvo susiję su visais Sąjungos gamintojais. Mikroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis. Duomenys buvo susiję su atrinktais Sąjungos gamintojais. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai atspindi Sąjungos pramonės ekonominę padėtį. |
| --- | --- |

(157)

Siekdama nustatyti žalą Komisija atskirai nagrinėjo makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Makroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi skundo pateikėjo makroekonominių duomenų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis. Duomenys buvo susiję su visais Sąjungos gamintojais. Mikroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis. Duomenys buvo susiję su atrinktais Sąjungos gamintojais. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai atspindi Sąjungos pramonės ekonominę padėtį.

| (158) | Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo. |
| --- | --- |

(158)

Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo.

| (159) | Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą. |
| --- | --- |

(159)

Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.

4.4.2.   Makroekonominiai rodikliai

Makroekonominiai rodikliai

4.4.2.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

| (160) | Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  8 lentelė


  Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos apimtis (vienetais) | 5 132 261 | 3 698 684 | 1 939 361 | 1 926 200 |
| Indeksas | 100 | 72 | 38 | 38 |
| Gamybos pajėgumai (matavimo vienetais) | 6 542 683 | 6 628 049 | 6 786 585 | 6 786 585 |
| Indeksas | 100 | 101 | 104 | 104 |
| Pajėgumų naudojimas | 78  % | 56  % | 29  % | 28  % |
| Indeksas | 100 | 71 | 36 | 36 |
| Šaltinis: Skundo pateikėjo pateiktas makroekonominių duomenų klausimynas. |

(160)

Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

8 lentelė

8 lentelė

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

2018 m.

2019 m.

2020 m.

Tiriamasis laikotarpis

Gamybos apimtis (vienetais)

5 132 261

3 698 684

1 939 361

1 926 200

Indeksas

Indeksas

100

100

72

72

38

38

38

38

Gamybos pajėgumai (matavimo vienetais)

6 542 683

6 628 049

6 786 585

6 786 585

Indeksas

Indeksas

100

100

101

101

104

104

104

104

Pajėgumų naudojimas

78  %

56  %

29  %

28  %

Indeksas

Indeksas

100

100

71

71

36

36

36

36

Šaltinis: Skundo pateikėjo pateiktas makroekonominių duomenų klausimynas.

Šaltinis:

| (161) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos pajėgumai sumažėjo 62 %. Gamybos raida buvo labai panaši į suvartojimo: pirmasis paklausos sumažėjimas įvyko 2019 m. (23 %), o tolesnis bei didesnis – 2020 ir 2021 m. (dėl COVID-19 protrūkio). |
| --- | --- |

(161)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos pajėgumai sumažėjo 62 %. Gamybos raida buvo labai panaši į suvartojimo: pirmasis paklausos sumažėjimas įvyko 2019 m. (23 %), o tolesnis bei didesnis – 2020 ir 2021 m. (dėl COVID-19 protrūkio).

| (162) | Šiek tiek išaugo gamybos pajėgumai, kurie per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 4 %. Taip atsitiko dėl nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjusio procedūrų veiksmingumo ir Sąjungos pramonės darbuotojų paskirstymo gamybos linijose. |
| --- | --- |

(162)

Šiek tiek išaugo gamybos pajėgumai, kurie per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 4 %. Taip atsitiko dėl nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjusio procedūrų veiksmingumo ir Sąjungos pramonės darbuotojų paskirstymo gamybos linijose.

| (163) | Dėl pirmiau minėtų dviejų tendencijų (gamybos sumažėjimo, pajėgumų padidėjimo) labai sumažėjo pajėgumų naudojimas (–64 %). Per tiriamąjį laikotarpį pajėgumų naudojimo koeficientas pasiekė labai žemą lygį (28 %). |
| --- | --- |

(163)

Dėl pirmiau minėtų dviejų tendencijų (gamybos sumažėjimo, pajėgumų padidėjimo) labai sumažėjo pajėgumų naudojimas (–64 %). Per tiriamąjį laikotarpį pajėgumų naudojimo koeficientas pasiekė labai žemą lygį (28 %).

4.4.2.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

| (164) | Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  9 lentelė


  Pardavimo apimtis ir rinkos dalis | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (vienetais) | 2 875 573 | 2 124 518 | 1 479 302 | 822 777 |
| Indeksas | 100 | 74 | 51 | 29 |
| Rinkos dalis | 83  % | 83  % | 79  % | 69  % |
| Indeksas | 100 | 101 | 96 | 83 |
| Šaltinis: Skundo pateikėjo pateiktas makroekonominių duomenų klausimynas. |

(164)

Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

9 lentelė

9 lentelė

Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

2018 m.

2019 m.

2020 m.

Tiriamasis laikotarpis

Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (vienetais)

2 875 573

2 124 518

1 479 302

822 777

Indeksas

Indeksas

100

100

74

74

51

51

29

29

Rinkos dalis

83  %

83  %

79  %

69  %

Indeksas

Indeksas

100

100

101

101

96

96

83

83

Šaltinis: Skundo pateikėjo pateiktas makroekonominių duomenų klausimynas.

Šaltinis:

| (165) | Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat mažėjo (71 %) ir šios tendencijos raida buvo spartesnė už suvartojimo raidą. |
| --- | --- |

(165)

Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat mažėjo (71 %) ir šios tendencijos raida buvo spartesnė už suvartojimo raidą.

| (166) | Kaip paaiškinta 4.4.3.1 skirsnyje dėl didelio kainų spaudimo dėl importo iš Kinijos, kuris nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat didėjo, Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo nuo 83 % 2018 m. iki 69 % per TL, t. y. 14 procentinių punktų. |
| --- | --- |

(166)

Kaip paaiškinta 4.4.3.1 skirsnyje dėl didelio kainų spaudimo dėl importo iš Kinijos, kuris nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat didėjo, Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo nuo 83 % 2018 m. iki 69 % per TL, t. y. 14 procentinių punktų.

4.4.2.3.   Augimas

| (167) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu statinaičių paklausa ir gamyba mažėjo. Mažėjant suvartojimui, Sąjungos pramonė prarado didelę pardavimo apimties dalį ir rinkos dalį ir išlaikė mažesnę pardavimo apimtį tik išlaikydama savo pardavimo kainas, kaip paaiškinta 4.4.3.1 skirsnyje. |
| --- | --- |

(167)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu statinaičių paklausa ir gamyba mažėjo. Mažėjant suvartojimui, Sąjungos pramonė prarado didelę pardavimo apimties dalį ir rinkos dalį ir išlaikė mažesnę pardavimo apimtį tik išlaikydama savo pardavimo kainas, kaip paaiškinta 4.4.3.1 skirsnyje.

4.4.2.4.   Užimtumas ir našumas

| (168) | Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  10 lentelė


  Užimtumas ir našumas | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbuotojų skaičius | 960 | 822 | 538 | 481 |
| Indeksas | 100 | 86 | 56 | 50 |
| Našumas (vienetais darbuotojui) | 5 349 | 4 497 | 3 606 | 4 008 |
| Indeksas | 100 | 84 | 67 | 75 |
| Šaltinis: Skundo pateikėjo pateiktas makroekonominių duomenų klausimynas. |

(168)

Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

10 lentelė

10 lentelė

Užimtumas ir našumas

Užimtumas ir našumas

2018 m.

2019 m.

2020 m.

Tiriamasis laikotarpis

Darbuotojų skaičius

960

822

538

481

Indeksas

Indeksas

100

86

56

50

Našumas (vienetais darbuotojui)

5 349

4 497

3 606

4 008

Indeksas

Indeksas

100

84

67

75

Šaltinis: Skundo pateikėjo pateiktas makroekonominių duomenų klausimynas.

Šaltinis:

| (169) | Užimtumas šiame sektoriuje kito panašiai, kaip gamyba ir suvartojimas Sąjungos rinkoje, o per nagrinėjamąjį laikotarpį jis labai sumažėjo (50 %). Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybai sumažėjus 62 %, sumažėjo ir našumas. Nepaisant to, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį užimtumas sumažėjo 33 %, per TL jis tik iš dalies atsigavo dėl tam tikro efektyvumo padidėjimo. |
| --- | --- |

(169)

Užimtumas šiame sektoriuje kito panašiai, kaip gamyba ir suvartojimas Sąjungos rinkoje, o per nagrinėjamąjį laikotarpį jis labai sumažėjo (50 %). Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybai sumažėjus 62 %, sumažėjo ir našumas. Nepaisant to, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį užimtumas sumažėjo 33 %, per TL jis tik iš dalies atsigavo dėl tam tikro efektyvumo padidėjimo.

4.4.2.5.   Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo

| (170) | Visi dempingo skirtumai gerokai viršijo de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamųjų šalių kainas, faktinių dempingo skirtumų dydžio poveikis Sąjungos pramonei buvo reikšmingas. |
| --- | --- |

(170)

Visi dempingo skirtumai gerokai viršijo de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamųjų šalių kainas, faktinių dempingo skirtumų dydžio poveikis Sąjungos pramonei buvo reikšmingas.

de minimis

| (171) | Tai pirmas nagrinėjamojo produkto antidempingo tyrimas. Taigi, nėra duomenų, kuriais remiantis būtų galima įvertinti galimo buvusio dempingo poveikį. |
| --- | --- |

(171)

Tai pirmas nagrinėjamojo produkto antidempingo tyrimas. Taigi, nėra duomenų, kuriais remiantis būtų galima įvertinti galimo buvusio dempingo poveikį.

4.4.3.   Mikroekonominiai rodikliai

Mikroekonominiai rodikliai

4.4.3.1.   Kainos ir kainoms poveikį darantys veiksniai

| (172) | Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje vidutinių vieneto kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  11 lentelė


  Pardavimo kainos Sąjungoje | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė vieneto pardavimo kaina visoje Sąjungos rinkoje (EUR už vienetą) | 56 | 55 | 51 | 51 |
| Indeksas | 100 | 98 | 90 | 91 |
| Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už vienetą) | 55 | 59 | 63 | 64 |
| Indeksas | 100 | 107 | 114 | 116 |
| Šaltinis: atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(172)

Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje vidutinių vieneto kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

11 lentelė

11 lentelė

Pardavimo kainos Sąjungoje

Pardavimo kainos Sąjungoje

2018 m.

2019 m.

2020 m.

Tiriamasis laikotarpis

Vidutinė vieneto pardavimo kaina visoje Sąjungos rinkoje (EUR už vienetą)

56

55

51

51

Indeksas

Indeksas

100

100

98

98

90

90

91

91

Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už vienetą)

55

59

63

64

Indeksas

Indeksas

100

100

107

107

114

114

116

116

Šaltinis: atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

Šaltinis:

| (173) | 2018–2019 m. pardavimo kainos sumažėjo 2 %, o 2020 m. jos smarkiai sumažėjo 8 % ir per TL išliko maždaug tokio paties lygio. Apskritai vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 9 %. |
| --- | --- |

(173)

2018–2019 m. pardavimo kainos sumažėjo 2 %, o 2020 m. jos smarkiai sumažėjo 8 % ir per TL išliko maždaug tokio paties lygio. Apskritai vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 9 %.

| (174) | Per tą patį nagrinėjamąjį laikotarpį vieneto gamybos sąnaudos padidėjo 16 %. Daugiausia tai buvo susiję su pastoviųjų išlaidų padidėjimu po to, kai sumažėjo gamybos apimtis. Siekdama sumažinti šį poveikį, tais metais, kuriais COVID-19 pandemijos buvo taikomi judėjimo suvaržymai, Sąjungos pramonė savo pastoviąsias išlaidas sugebėjo sumažinti daugiau nei 20 %. Nepaisant to, proporcingai daugiau patiriamų pastoviųjų išlaidų poveikis mažo pajėgumų naudojimo laikotarpiu buvo didelis, nes tokių išlaidų dalis, palyginti su bendromis gamybos sąnaudomis, padidėjo nuo 13 % 2018 m. iki 23 % per TL. Nagrinėjamuoju laikotarpiu dėl COVID-19 laikotarpiu atleistų darbuotojų Sąjungos pramonė sumažino užimtumą, kaip nurodyta 10 lentelėje, ir darbo sąnaudas, kaip parodyta 4.4.3.2 skirsnyje. |
| --- | --- |

(174)

Per tą patį nagrinėjamąjį laikotarpį vieneto gamybos sąnaudos padidėjo 16 %. Daugiausia tai buvo susiję su pastoviųjų išlaidų padidėjimu po to, kai sumažėjo gamybos apimtis. Siekdama sumažinti šį poveikį, tais metais, kuriais COVID-19 pandemijos buvo taikomi judėjimo suvaržymai, Sąjungos pramonė savo pastoviąsias išlaidas sugebėjo sumažinti daugiau nei 20 %. Nepaisant to, proporcingai daugiau patiriamų pastoviųjų išlaidų poveikis mažo pajėgumų naudojimo laikotarpiu buvo didelis, nes tokių išlaidų dalis, palyginti su bendromis gamybos sąnaudomis, padidėjo nuo 13 % 2018 m. iki 23 % per TL. Nagrinėjamuoju laikotarpiu dėl COVID-19 laikotarpiu atleistų darbuotojų Sąjungos pramonė sumažino užimtumą, kaip nurodyta 10 lentelėje, ir darbo sąnaudas, kaip parodyta 4.4.3.2 skirsnyje.

| (175) | Pardavimo kainos ir gamybos sąnaudos buvo skirtingos. Kaip paaiškinta 4.3.3 ir 5.1 skirsniuose, Sąjungos pramonė negalėjo padidinti savo kainų iki tvaraus lygio ir taip padengti padidėjusias gamybos sąnaudas ir mažą pajėgumų naudojimą, nes deryboms dėl kainų rinkoje labai didelį poveikį darė importas mažomis ir dempingo kainomis iš Kinijos. |
| --- | --- |

(175)

Pardavimo kainos ir gamybos sąnaudos buvo skirtingos. Kaip paaiškinta 4.3.3 ir 5.1 skirsniuose, Sąjungos pramonė negalėjo padidinti savo kainų iki tvaraus lygio ir taip padengti padidėjusias gamybos sąnaudas ir mažą pajėgumų naudojimą, nes deryboms dėl kainų rinkoje labai didelį poveikį darė importas mažomis ir dempingo kainomis iš Kinijos.

4.4.3.2.   Darbo sąnaudos

| (176) | Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  12 lentelė


  Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR) | 48 510 | 45 157 | 50 218 | 52 988 |
| Indeksas | 100 | 93 | 104 | 109 |
| Šaltinis: atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(176)

Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

12 lentelė

12 lentelė

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos

2018 m.

2019 m.

2020 m.

Tiriamasis laikotarpis

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR)

48 510

45 157

50 218

52 988

Indeksas

Indeksas

100

100

93

93

104

104

109

109

Šaltinis: atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

Šaltinis:

| (177) | Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos 2019 m. sumažėjo, o 2020 m. ir per TL padidėjo. Tačiau, kaip parodyta 10 lentelėje, tuo pačiu metu užimtumas sumažėjo 54 %. |
| --- | --- |

(177)

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos 2019 m. sumažėjo, o 2020 m. ir per TL padidėjo. Tačiau, kaip parodyta 10 lentelėje, tuo pačiu metu užimtumas sumažėjo 54 %.

4.4.3.3.   Atsargos

| (178) | Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  13 lentelė


  Atsargos | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikotarpio pabaigos atsargos (vienetais) | 308 350 | 210 370 | 157 417 | 128 525 |
| Indeksas | 100 | 68 | 51 | 42 |
| Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi | 6 | 6 | 8 | 7 |
| Indeksas | 100 | 95 | 135 | 111 |
| Šaltinis: atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(178)

Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

13 lentelė

13 lentelė

Atsargos

Atsargos

2018 m.

2019 m.

2020 m.

Tiriamasis laikotarpis

Laikotarpio pabaigos atsargos (vienetais)

308 350

210 370

157 417

128 525

Indeksas

Indeksas

100

100

68

68

51

51

42

42

Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi

6

6

8

7

Indeksas

Indeksas

100

100

95

95

135

135

111

111

Šaltinis: atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

Šaltinis:

| (179) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu atsargos sumažėjo 58 %. Tai buvo susiję su gamybos ir pardavimo sumažėjimu. Nagrinėjamuoju laikotarpiu atsargos, išreikštos gamybos procentine dalimi, iš viso padidėjo 11 %, nes pramonė turėjo išlaikyti tam tikrą veiklos apimtį ir dėl to negalėjo sumažinti gamybos tiek, kiek sumažėjo pardavimas. Bet kuriuo atveju, atsižvelgiant į tai, kad didžioji dalis gamybos buvo vykdoma pagal užsakymus ir pirkėjų pateiktas specifikacijas, atsargos nėra reikšmingas žalos rodiklis. |
| --- | --- |

(179)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu atsargos sumažėjo 58 %. Tai buvo susiję su gamybos ir pardavimo sumažėjimu. Nagrinėjamuoju laikotarpiu atsargos, išreikštos gamybos procentine dalimi, iš viso padidėjo 11 %, nes pramonė turėjo išlaikyti tam tikrą veiklos apimtį ir dėl to negalėjo sumažinti gamybos tiek, kiek sumažėjo pardavimas. Bet kuriuo atveju, atsižvelgiant į tai, kad didžioji dalis gamybos buvo vykdoma pagal užsakymus ir pirkėjų pateiktas specifikacijas, atsargos nėra reikšmingas žalos rodiklis.

4.4.3.4.   Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

| (180) | Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  14 lentelė


  Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %) | 12  % | 5  % | –18  % | –9  % |
| Indeksas | 100 | 42 | – 144 | –73 |
| Pinigų srautas (EUR) | 26 413 388 | 17 979 438 | –4 762 380 | –2 257 500 |
| Indeksas | 100 | 68 | –18 | –9 |
| Investicijos (EUR) | 11 655 450 | 5 408 642 | 2 536 354 | 1 220 214 |
| Indeksas | 100 | 46 | 22 | 10 |
| Investicijų grąža (%) | 65 | 14 | –35 | –19 |
| Indeksas | 100 | 21 | –54 | –29 |
| Šaltinis: atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(180)

Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

14 lentelė

14 lentelė

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

2018 m.

2019 m.

2020 m.

Tiriamasis laikotarpis

Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %)

12  %

5  %

–18  %

–9  %

Indeksas

Indeksas

100

100

42

42

– 144

– 144

–73

–73

Pinigų srautas (EUR)

26 413 388

17 979 438

–4 762 380

–2 257 500

Indeksas

Indeksas

100

100

68

68

–18

–18

–9

–9

Investicijos (EUR)

11 655 450

5 408 642

2 536 354

1 220 214

Indeksas

Indeksas

100

100

46

46

22

22

10

10

Investicijų grąža (%)

65

14

–35

–19

Indeksas

Indeksas

100

100

21

21

–54

–54

–29

Šaltinis: atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

Šaltinis:

| (181) | Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi. |
| --- | --- |

(181)

Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi.

| (182) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį pelnas 2019 m. sumažėjo 58 %, o 2020 m. jis sumažėjo smarkiai ir tapo dviženkliais nuostoliais. 2021 m. pelnas iš dalies atsigavo, tačiau vis dar buvo neigiamas. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį pelnas sumažėjo 173 %. Kaip paaiškinta 5.1 skirsnyje, dėl COVID-19 pandemijos staigiai sumažėjus paklausai, dėl padidėjusios eksporto iš Kinijos mažomis kainomis konkurencijos, Sąjungos pramonė buvo priversta mažinti savo kainas didėjančiu gamybos sąnaudų laikotarpiu, kaip paaiškinta 4.4.3.1 skirsnyje, ir dėl to patyrė didelių nuostolių. |
| --- | --- |

(182)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį pelnas 2019 m. sumažėjo 58 %, o 2020 m. jis sumažėjo smarkiai ir tapo dviženkliais nuostoliais. 2021 m. pelnas iš dalies atsigavo, tačiau vis dar buvo neigiamas. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį pelnas sumažėjo 173 %. Kaip paaiškinta 5.1 skirsnyje, dėl COVID-19 pandemijos staigiai sumažėjus paklausai, dėl padidėjusios eksporto iš Kinijos mažomis kainomis konkurencijos, Sąjungos pramonė buvo priversta mažinti savo kainas didėjančiu gamybos sąnaudų laikotarpiu, kaip paaiškinta 4.4.3.1 skirsnyje, ir dėl to patyrė didelių nuostolių.

| (183) | Grynasis pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų pajėgumas patiems finansuoti savo veiklą. Grynojo pinigų srauto raida buvo panaši į pelningumo raidą: 2019–2020 m. jis labai smarkiai sumažėjo, tuomet iš dalies atsigavo per TL, tačiau vis tiek išliko neigiamas. |
| --- | --- |

(183)

Grynasis pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų pajėgumas patiems finansuoti savo veiklą. Grynojo pinigų srauto raida buvo panaši į pelningumo raidą: 2019–2020 m. jis labai smarkiai sumažėjo, tuomet iš dalies atsigavo per TL, tačiau vis tiek išliko neigiamas.

| (184) | Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Ji buvo panaši į pelningumo raidą: per nagrinėjamąjį laikotarpį jis labai smarkiai (129 %) sumažėjo ir tapo neigiamas. |
| --- | --- |

(184)

Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Ji buvo panaši į pelningumo raidą: per nagrinėjamąjį laikotarpį jis labai smarkiai (129 %) sumažėjo ir tapo neigiamas.

| (185) | Sumažėjus pelningumui, grynųjų pinigų srautui ir investicijų grąžai, buvo padarytas labai neigiamas poveikis atrinktų Sąjungos gamintojų pajėgumui padidinti kapitalą. |
| --- | --- |

(185)

Sumažėjus pelningumui, grynųjų pinigų srautui ir investicijų grąžai, buvo padarytas labai neigiamas poveikis atrinktų Sąjungos gamintojų pajėgumui padidinti kapitalą.

4.4.4.   Išvada dėl žalos

Išvada dėl žalos

| (186) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu pagrindinių makroekonominių rodiklių raida buvo neigiama: Sąjungos pardavimo apimtis sumažėjo 71 %, gamyba – 62 %, užimtumas – 50 %. |
| --- | --- |

(186)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu pagrindinių makroekonominių rodiklių raida buvo neigiama: Sąjungos pardavimo apimtis sumažėjo 71 %, gamyba – 62 %, užimtumas – 50 %.

| (187) | Panaši padėtis buvo ir mikroekonominių rodiklių atveju. Smarkiai sumažėjo pardavimo Sąjungoje pelningumas (nuo +12 % iki –9 %), pardavimo kainos (–9 %) ir pinigų srautas (–109 %). |
| --- | --- |

(187)

Panaši padėtis buvo ir mikroekonominių rodiklių atveju. Smarkiai sumažėjo pardavimo Sąjungoje pelningumas (nuo +12 % iki –9 %), pardavimo kainos (–9 %) ir pinigų srautas (–109 %).

| (188) | Dėl COVID-19 sumažėjus suvartojimui, o Sąjungos pramonės gamybos sąnaudoms padidėjus 16 %, nuo 2018 m. importo iš Kinijos kainos nuolat buvo gerokai mažesnės už Sąjungos pramonės kainas ir sąnaudas. |
| --- | --- |

(188)

Dėl COVID-19 sumažėjus suvartojimui, o Sąjungos pramonės gamybos sąnaudoms padidėjus 16 %, nuo 2018 m. importo iš Kinijos kainos nuolat buvo gerokai mažesnės už Sąjungos pramonės kainas ir sąnaudas.

| (189) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį Kinijos eksportuotojų importo apimtis sumažėjo 39 %. Tačiau tuo pačiu metu suvartojimas sumažėjo kur kas labiau (66 %). Todėl Kinijos eksporto rinkos dalis padidėjo 79 % – nuo 17 % 2018 m. iki 31 % per TL, o dėl jo kainų Sąjungos pramonės kainos per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo priverstinai smarkiai mažinamos. Kaip nurodyta 4.3.3 skirsnyje, priverstinio kainų mažinimo skirtumas per TL vidutiniškai siekė 13,1 %. |
| --- | --- |

(189)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį Kinijos eksportuotojų importo apimtis sumažėjo 39 %. Tačiau tuo pačiu metu suvartojimas sumažėjo kur kas labiau (66 %). Todėl Kinijos eksporto rinkos dalis padidėjo 79 % – nuo 17 % 2018 m. iki 31 % per TL, o dėl jo kainų Sąjungos pramonės kainos per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo priverstinai smarkiai mažinamos. Kaip nurodyta 4.3.3 skirsnyje, priverstinio kainų mažinimo skirtumas per TL vidutiniškai siekė 13,1 %.

| (190) | Dėl importo iš Kinijos mažomis dempingo kainomis taip pat buvo smarkiai smukdomos Sąjungos pramonės kainos, nes priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumai svyravo nuo 52,9 % iki 58,8 %. Sąjungos pramonė negalėjo padidinti savo kainų atsižvelgdama į tai, kiek padidėjo jos gamybos sąnaudos, todėl, siekdama bent iš dalies išlaikyti pardavimo kiekį, ji turėjo imtis labai skaudžių priemonių pelningumo atžvilgiu. |
| --- | --- |

(190)

Dėl importo iš Kinijos mažomis dempingo kainomis taip pat buvo smarkiai smukdomos Sąjungos pramonės kainos, nes priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumai svyravo nuo 52,9 % iki 58,8 %. Sąjungos pramonė negalėjo padidinti savo kainų atsižvelgdama į tai, kiek padidėjo jos gamybos sąnaudos, todėl, siekdama bent iš dalies išlaikyti pardavimo kiekį, ji turėjo imtis labai skaudžių priemonių pelningumo atžvilgiu.

| (191) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija šiuo etapu padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(191)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija šiuo etapu padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

5.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

PRIEŽASTINIS RYŠYS

| (192) | Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalimi Komisija nagrinėjo, ar dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala. Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalimi Komisija taip pat nagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai galėjo tuo pat metu daryti žalą Sąjungos pramonei. Šie veiksniai – COVID-19 pandemija, padariusi poveikį Sąjungos suvartojimui ir Sąjungos pramonės eksporto rezultatams. Komisija užtikrino, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui iš nagrinėjamosios šalies dempingo kaina. |
| --- | --- |

(192)

Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalimi Komisija nagrinėjo, ar dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala. Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalimi Komisija taip pat nagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai galėjo tuo pat metu daryti žalą Sąjungos pramonei. Šie veiksniai – COVID-19 pandemija, padariusi poveikį Sąjungos suvartojimui ir Sąjungos pramonės eksporto rezultatams. Komisija užtikrino, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui iš nagrinėjamosios šalies dempingo kaina.

5.1.   Importo dempingo kaina poveikis

Importo dempingo kaina poveikis

| (193) | Importo iš Kinijos apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 39 % – nuo 602 010 tonų 2018 m. iki 370 107 tonų 2021 m.). Tačiau per tą patį laikotarpį jo rinkos dalis padidėjo 14 procentinių punktų ir tiriamuoju laikotarpiu pasiekė 31 %, o dėl to buvo padaryta žala Sąjungos pramonei, kurios pardavimo apimtis tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo 71 %. |
| --- | --- |

(193)

Importo iš Kinijos apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 39 % – nuo 602 010 tonų 2018 m. iki 370 107 tonų 2021 m.). Tačiau per tą patį laikotarpį jo rinkos dalis padidėjo 14 procentinių punktų ir tiriamuoju laikotarpiu pasiekė 31 %, o dėl to buvo padaryta žala Sąjungos pramonei, kurios pardavimo apimtis tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo 71 %.

| (194) | Be to, per visą nagrinėjamąjį laikotarpį šis importas buvo vykdomas gerokai mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis. Kaip paaiškinta 4.4.3.1 skirsnyje, Sąjungos pramonė neturėjo kito pasirinkimo, kaip tik laikytis Kinijos gamintojų nustatytų mažų kainų, kad mažėjančio suvartojimo ir didėjančių gamybos sąnaudų laikotarpiu išlaikytų minimalią pardavimo apimtį. Dėl to labai sumažėjo visų atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumas: nuo pelno (+12 % 2018 m.) iki didelių nuostolių (– 9 % 2021 m.), o dėl to pablogėjo kiti finansiniai rodikliai, kaip antai investicijų grąža ir pinigų srautas. Kaip paaiškinta 4.3.3 skirsnyje, kainos buvo neabejotinai smukdomos dėl Kinijos eksportuojančių gamintojų, Sąjungos rinkoje siūliusių statinaites dempingo kainomis, elgesio. |
| --- | --- |

(194)

Be to, per visą nagrinėjamąjį laikotarpį šis importas buvo vykdomas gerokai mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis. Kaip paaiškinta 4.4.3.1 skirsnyje, Sąjungos pramonė neturėjo kito pasirinkimo, kaip tik laikytis Kinijos gamintojų nustatytų mažų kainų, kad mažėjančio suvartojimo ir didėjančių gamybos sąnaudų laikotarpiu išlaikytų minimalią pardavimo apimtį. Dėl to labai sumažėjo visų atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumas: nuo pelno (+12 % 2018 m.) iki didelių nuostolių (– 9 % 2021 m.), o dėl to pablogėjo kiti finansiniai rodikliai, kaip antai investicijų grąža ir pinigų srautas. Kaip paaiškinta 4.3.3 skirsnyje, kainos buvo neabejotinai smukdomos dėl Kinijos eksportuojančių gamintojų, Sąjungos rinkoje siūliusių statinaites dempingo kainomis, elgesio.

| (195) | Gerokai mažesnėje rinkoje Sąjungos pramonės pardavimas sumažėjo nuo 2,8 mln. statinaičių 2018 m. iki 800 000 statinaičių per TL. Nesumažinus kainų Sąjungos pramonei būtų grėsęs pavojus prarasti net šią ribotą pardavimo apimtį, o dėl to kai kuriems Sąjungos gamintojams būtų reikėję visiškai nutraukti gamybą. |
| --- | --- |

(195)

Gerokai mažesnėje rinkoje Sąjungos pramonės pardavimas sumažėjo nuo 2,8 mln. statinaičių 2018 m. iki 800 000 statinaičių per TL. Nesumažinus kainų Sąjungos pramonei būtų grėsęs pavojus prarasti net šią ribotą pardavimo apimtį, o dėl to kai kuriems Sąjungos gamintojams būtų reikėję visiškai nutraukti gamybą.

| (196) | Įvertinus 5.2.2 skirsnyje išsamiai aprašytus Sąjungos eksporto duomenis nustatyta, kokia galėtų būti normali padėtis vertinant kainų lygį ir gaunamą pelną eksporto rinkose, kurioms importas dempingo kaina nedaro poveikio arba kuriose buvo nustatytos sąžiningos prekybos atkūrimo priemonės, pvz., JAV, kurios yra pagrindinė Sąjungos pramonės eksporto rinka ir kur nuo 2019 m. Kinijos kilmės statinaitėms taikomos antidempingo priemonės. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės iškrauto produkto kainos (įskaitant su transportu susijusias sąnaudas ir importo muitus) buvo vidutiniškai 22 % didesnės už jos pardavimo Sąjungos rinkoje kainas (+29 % per TL) ir nuolat viršijo gamybos sąnaudas, išskyrus 2020 m., t. y. metais, kuriais buvo juntamas didžiausias COVID-19 pandemijos poveikis. Šios kainos yra tipiškos rinkos, kurioje sąžininga prekyba buvo atkurta taikant antidempingo priemones importui iš Kinijos, kainos, todėl jos yra pagrįstas pakaitinis kintamasis, pagal kurį galima įvertinti, kokios kainos galėjo būti Sąjungos rinkoje, jeigu jos nebūtų smukdomos, kaip aprašyta 197–209 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(196)

Įvertinus 5.2.2 skirsnyje išsamiai aprašytus Sąjungos eksporto duomenis nustatyta, kokia galėtų būti normali padėtis vertinant kainų lygį ir gaunamą pelną eksporto rinkose, kurioms importas dempingo kaina nedaro poveikio arba kuriose buvo nustatytos sąžiningos prekybos atkūrimo priemonės, pvz., JAV, kurios yra pagrindinė Sąjungos pramonės eksporto rinka ir kur nuo 2019 m. Kinijos kilmės statinaitėms taikomos antidempingo priemonės. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės iškrauto produkto kainos (įskaitant su transportu susijusias sąnaudas ir importo muitus) buvo vidutiniškai 22 % didesnės už jos pardavimo Sąjungos rinkoje kainas (+29 % per TL) ir nuolat viršijo gamybos sąnaudas, išskyrus 2020 m., t. y. metais, kuriais buvo juntamas didžiausias COVID-19 pandemijos poveikis. Šios kainos yra tipiškos rinkos, kurioje sąžininga prekyba buvo atkurta taikant antidempingo priemones importui iš Kinijos, kainos, todėl jos yra pagrįstas pakaitinis kintamasis, pagal kurį galima įvertinti, kokios kainos galėjo būti Sąjungos rinkoje, jeigu jos nebūtų smukdomos, kaip aprašyta 197–209 konstatuojamosiose dalyse.

| (197) | Tiek Sąjungos gamintojų, tiek Kinijos eksportuojančių gamintojų atveju Sąjungos rinka daugiausia skirstoma į dvi pagrindines naudotojų kategorijas: mažas ir vidutinio dydžio nepriklausomas alaus daryklas (kurioms parduodama apie 40 % visų produktų) ir pagrindinius alaus konglomeratus (kuriems parduodama daugiau nei 50 % produktų). |
| --- | --- |

(197)

Tiek Sąjungos gamintojų, tiek Kinijos eksportuojančių gamintojų atveju Sąjungos rinka daugiausia skirstoma į dvi pagrindines naudotojų kategorijas: mažas ir vidutinio dydžio nepriklausomas alaus daryklas (kurioms parduodama apie 40 % visų produktų) ir pagrindinius alaus konglomeratus (kuriems parduodama daugiau nei 50 % produktų).

| (198) | Mažos ir vidutinio dydžio nepriklausomos alaus daryklos statinaites daugiausia perka atsižvelgdamos į savo poreikius vidutinės trukmės ir trumpuoju laikotarpiu. Alaus daryklos susisiekia su keliais statinaičių gamintojais, ir paprašo jų pasiūlyti reikalingą kiekį ir pristatymo laiką. Tai labai svarbus Sąjungos pramonės segmentas, kuriame geografinis artumas ir pristatymo laikas laikomi pranašumais. Šis naudotojų segmentas atliekant tyrimą nebendradarbiavo. Nepaisant to, Sąjungos pramonė pateikė įrodymų, kad šiame segmente dėl pasiūlytų Kinijos kilmės produktų mažomis kainomis prarado keletą užsakymų. Dėl to, siekdami išlikti konkurencingi, Sąjungos gamintojai buvo priversti gerokai sumažinti savo kainas. |
| --- | --- |

(198)

Mažos ir vidutinio dydžio nepriklausomos alaus daryklos statinaites daugiausia perka atsižvelgdamos į savo poreikius vidutinės trukmės ir trumpuoju laikotarpiu. Alaus daryklos susisiekia su keliais statinaičių gamintojais, ir paprašo jų pasiūlyti reikalingą kiekį ir pristatymo laiką. Tai labai svarbus Sąjungos pramonės segmentas, kuriame geografinis artumas ir pristatymo laikas laikomi pranašumais. Šis naudotojų segmentas atliekant tyrimą nebendradarbiavo. Nepaisant to, Sąjungos pramonė pateikė įrodymų, kad šiame segmente dėl pasiūlytų Kinijos kilmės produktų mažomis kainomis prarado keletą užsakymų. Dėl to, siekdami išlikti konkurencingi, Sąjungos gamintojai buvo priversti gerokai sumažinti savo kainas.

| (199) | Kitai rinkos daliai būdinga tai, kad joje veikia penki pagrindiniai naudotojai, kuriems parduodama daugiau kaip 50 % Sąjungos pramonės Sąjungoje parduodamų produktų (manoma, kad dviejų iš šių penkių pagrindinių bendrovių, „AB InBev“ ir „Heineken“, bendra pasaulinės alaus rinkos dalis yra didesnė nei 50–60 %) ir bent 55 % dviejų atrinktų Kinijos eksportuojančių gamintojų produktų). Sąjungos pramonė įrodė, kad tie naudotojai ateinančių metų statinaičių pirkimą organizavo skelbdami pirkimo procedūras, t. y. savarankiškai vykdomus konkursus. Kalbant apie pardavimą nepriklausomoms alaus darykloms, konkurentai taip pat buvo priversti kuo labiau sumažinti savo kainas, o dėl labai mažas kainas siūlančių Kinijos eksportuojančių gamintojų Sąjungos pramonė taip pat buvo priversta siūlyti žemas kainas ir negalėjo perkelti padidėjusių sąnaudų pirkėjams. |
| --- | --- |

(199)

Kitai rinkos daliai būdinga tai, kad joje veikia penki pagrindiniai naudotojai, kuriems parduodama daugiau kaip 50 % Sąjungos pramonės Sąjungoje parduodamų produktų (manoma, kad dviejų iš šių penkių pagrindinių bendrovių, „AB InBev“ ir „Heineken“, bendra pasaulinės alaus rinkos dalis yra didesnė nei 50–60 %) ir bent 55 % dviejų atrinktų Kinijos eksportuojančių gamintojų produktų). Sąjungos pramonė įrodė, kad tie naudotojai ateinančių metų statinaičių pirkimą organizavo skelbdami pirkimo procedūras, t. y. savarankiškai vykdomus konkursus. Kalbant apie pardavimą nepriklausomoms alaus darykloms, konkurentai taip pat buvo priversti kuo labiau sumažinti savo kainas, o dėl labai mažas kainas siūlančių Kinijos eksportuojančių gamintojų Sąjungos pramonė taip pat buvo priversta siūlyti žemas kainas ir negalėjo perkelti padidėjusių sąnaudų pirkėjams.

| (200) | Kalbant apie konkursus, atlikus tyrimą nustatyta, kad pagrindiniai naudotojai juos vykdė specifiškai. Konkurso sąlygos buvo specifinės kalbant apie kainas ir didžiausius reikalingus kiekius. Pirkėjas neprisiimdavo sutartinių įsipareigojimų įsigyti siūlomą statinaičių kiekį, o tiekėjas turėdavo sutartinį įsipareigojimą pateikti pasiūlyme nurodytą kiekį konkurso kaina. Iš tiesų faktiškai įsigytas kiekis retai atitikdavo kiekį, kuris iš pradžių būdavo nurodomas atitinkamame pasiūlyme. Tuo pat metu konkurso laimėtojai (t. y. statinaičių tiekėjai) būdavo įpareigoti laikytis pasiūlyme nurodyto pristatomo kiekio už tam tikrą kainą, neturėdami galimybės atsižvelgti, pavyzdžiui, į gamybos sąnaudų pokyčius. |
| --- | --- |

(200)

Kalbant apie konkursus, atlikus tyrimą nustatyta, kad pagrindiniai naudotojai juos vykdė specifiškai. Konkurso sąlygos buvo specifinės kalbant apie kainas ir didžiausius reikalingus kiekius. Pirkėjas neprisiimdavo sutartinių įsipareigojimų įsigyti siūlomą statinaičių kiekį, o tiekėjas turėdavo sutartinį įsipareigojimą pateikti pasiūlyme nurodytą kiekį konkurso kaina. Iš tiesų faktiškai įsigytas kiekis retai atitikdavo kiekį, kuris iš pradžių būdavo nurodomas atitinkamame pasiūlyme. Tuo pat metu konkurso laimėtojai (t. y. statinaičių tiekėjai) būdavo įpareigoti laikytis pasiūlyme nurodyto pristatomo kiekio už tam tikrą kainą, neturėdami galimybės atsižvelgti, pavyzdžiui, į gamybos sąnaudų pokyčius.

| (201) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendradarbiaujantys naudotojai kasmet rengė vidutiniškai septynis konkursus. Kiekiai, kurie galiausiai buvo nupirkti po šių konkursų, kiekvienu atveju buvo skirtingi ir vidutiniškai sudarė mažiau nei 60 % pasiūlymuose nurodytų kiekių. Be to, kainą, dėl kurios buvo sutarta konkurso metu, naudotojai naudojo kaip atskaitos tašką vykdydami bet kokias vėlesnes derybas dėl neatidėliotino pirkimo sandorių kainų. |
| --- | --- |

(201)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendradarbiaujantys naudotojai kasmet rengė vidutiniškai septynis konkursus. Kiekiai, kurie galiausiai buvo nupirkti po šių konkursų, kiekvienu atveju buvo skirtingi ir vidutiniškai sudarė mažiau nei 60 % pasiūlymuose nurodytų kiekių. Be to, kainą, dėl kurios buvo sutarta konkurso metu, naudotojai naudojo kaip atskaitos tašką vykdydami bet kokias vėlesnes derybas dėl neatidėliotino pirkimo sandorių kainų.

| (202) | Konkursų vykdymo procesas, kurio metu, siekiant informuoti dalyvius (įskaitant Sąjungos gamintojus ir Kinijos eksportuotojus), kiek jų pasiūlytos kainos buvo didesnės arba mažesnės, palyginti su kitais konkursų dalyviais, buvo taikoma raudonos, geltonos ir žalios šviesos sistema, kuri taip pat buvo naudojama kaip priemonė kainoms sumažinti. Kinijos eksportuotojai, teikdami labai mažų kainų pasiūlymus, privertė Sąjungos pramonę sumažinti kainas iki netvaraus lygio. 2020 m. ir per TL Sąjungos pramonės pardavimo kainos konkursuose buvo vidutiniškai 10 % mažesnės nei kitais pardavimo atvejais, o po konkursų sudarytose sutartyse buvo numatomi tik planuojami įsigyti produktų kiekiai be jokių garantijų, kad užsakymas bus pateiktas. Tai patvirtina ir faktas, kad tyrimo metu buvo nustatytas didelio masto priverstinis kainų mažinimas ir priverstinis pardavimas mažesnėmis kainomis. |
| --- | --- |

(202)

Konkursų vykdymo procesas, kurio metu, siekiant informuoti dalyvius (įskaitant Sąjungos gamintojus ir Kinijos eksportuotojus), kiek jų pasiūlytos kainos buvo didesnės arba mažesnės, palyginti su kitais konkursų dalyviais, buvo taikoma raudonos, geltonos ir žalios šviesos sistema, kuri taip pat buvo naudojama kaip priemonė kainoms sumažinti. Kinijos eksportuotojai, teikdami labai mažų kainų pasiūlymus, privertė Sąjungos pramonę sumažinti kainas iki netvaraus lygio. 2020 m. ir per TL Sąjungos pramonės pardavimo kainos konkursuose buvo vidutiniškai 10 % mažesnės nei kitais pardavimo atvejais, o po konkursų sudarytose sutartyse buvo numatomi tik planuojami įsigyti produktų kiekiai be jokių garantijų, kad užsakymas bus pateiktas. Tai patvirtina ir faktas, kad tyrimo metu buvo nustatytas didelio masto priverstinis kainų mažinimas ir priverstinis pardavimas mažesnėmis kainomis.

| (203) | Be to, 2022 m. birželio 20 d. pateiktose pastabose bendrovė „AB InBev“ paminėjo „naujausią [Sąjungos] statinaičių gamintojų kainodarą, kurią taikydami TL ir 2022 m. jie [galėjo] konkuruoti su Kinijos tiekėjų kainomis“. Šia pastaba taip pat buvo patvirtinta, kad Sąjungos gamintojai, siekdami toliau konkuruoti su Kinijos kainomis, sumažino savo kainas, palyginti su ankstesniais nagrinėjamojo laikotarpio metais. |
| --- | --- |

(203)

Be to, 2022 m. birželio 20 d. pateiktose pastabose bendrovė „AB InBev“ paminėjo „naujausią [Sąjungos] statinaičių gamintojų kainodarą, kurią taikydami TL ir 2022 m. jie [galėjo] konkuruoti su Kinijos tiekėjų kainomis“. Šia pastaba taip pat buvo patvirtinta, kad Sąjungos gamintojai, siekdami toliau konkuruoti su Kinijos kainomis, sumažino savo kainas, palyginti su ankstesniais nagrinėjamojo laikotarpio metais.

| (204) | Kita susijusi konkursų vykdymo proceso ypatybė buvo tai, kad vykdant tolesnes derybas dėl kainų remiantis šia šviesų sistema, dėl didelės pardavimo dalies galiausiai būdavo susitariama ne pagal faktines konkursų sąlygas. Tai parodo konkursų metu Sąjungos pramonės parduotas kiekis, kuris nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo labai mažas. Šis kiekis sumažėjo nuo daugiau kaip 30 % viso jų pardavimo 2019–2020 m. laikotarpiu iki mažiau nei 16 % per TL. Praktiškai naudotojai išnaudodavo šį specifinį konkursų vykdymo procesą ir Kinijos pasiūlymus mažomis dempingo kainomis, taip priversdami ES pramonę sumažinti savo kainas iki Kinijos kainų lygio, o galiausiai dėl šių kainų susitardavo ne konkurso tvarka. |
| --- | --- |

(204)

Kita susijusi konkursų vykdymo proceso ypatybė buvo tai, kad vykdant tolesnes derybas dėl kainų remiantis šia šviesų sistema, dėl didelės pardavimo dalies galiausiai būdavo susitariama ne pagal faktines konkursų sąlygas. Tai parodo konkursų metu Sąjungos pramonės parduotas kiekis, kuris nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo labai mažas. Šis kiekis sumažėjo nuo daugiau kaip 30 % viso jų pardavimo 2019–2020 m. laikotarpiu iki mažiau nei 16 % per TL. Praktiškai naudotojai išnaudodavo šį specifinį konkursų vykdymo procesą ir Kinijos pasiūlymus mažomis dempingo kainomis, taip priversdami ES pramonę sumažinti savo kainas iki Kinijos kainų lygio, o galiausiai dėl šių kainų susitardavo ne konkurso tvarka.

| (205) | Iš bendradarbiaujančių naudotojų pateiktų duomenų matyti, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai laimėjo vidutiniškai 30 % per nagrinėjamąjį laikotarpį paskelbtų konkursų. Tačiau šis įvertinimas konservatyvus, nes iš byloje pateiktų įrodymų matyti, kad vienas iš didžiausių nebendradarbiaujančių naudotojų (bendrovė „Heineken“) įsigijo ne mažiau kaip 30 % dviejų atrinktų Kinijos gamintojų per TL eksportuoto produktų kiekio. |
| --- | --- |

(205)

Iš bendradarbiaujančių naudotojų pateiktų duomenų matyti, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai laimėjo vidutiniškai 30 % per nagrinėjamąjį laikotarpį paskelbtų konkursų. Tačiau šis įvertinimas konservatyvus, nes iš byloje pateiktų įrodymų matyti, kad vienas iš didžiausių nebendradarbiaujančių naudotojų (bendrovė „Heineken“) įsigijo ne mažiau kaip 30 % dviejų atrinktų Kinijos gamintojų per TL eksportuoto produktų kiekio.

| (206) | Bet kuriuo atveju, kaip paaiškinta pirmiau, tai, ar dėl pardavimo buvo oficialiai susitariama konkurso metu, ar ne, neturėjo jokios įtakos Kinijos dempingo kainų poveikiui ir priežastiniam ryšiui tarp ES pramonės kainų ir žalingos padėties. |
| --- | --- |

(206)

Bet kuriuo atveju, kaip paaiškinta pirmiau, tai, ar dėl pardavimo buvo oficialiai susitariama konkurso metu, ar ne, neturėjo jokios įtakos Kinijos dempingo kainų poveikiui ir priežastiniam ryšiui tarp ES pramonės kainų ir žalingos padėties.

| (207) | Kaip paaiškinta 4.3.3 skirsnyje, Kinijos kainos 2019 ir 2020 m., palyginti su 2018 m., sumažėjo, o per TL vėl padidėjo, tačiau vėl pasiekė tik 2018 m. lygį. Per tą patį laikotarpį Sąjungos pramonės kainos sumažėjo 9 %, o gamybos sąnaudos padidėjo 16 %. |
| --- | --- |

(207)

Kaip paaiškinta 4.3.3 skirsnyje, Kinijos kainos 2019 ir 2020 m., palyginti su 2018 m., sumažėjo, o per TL vėl padidėjo, tačiau vėl pasiekė tik 2018 m. lygį. Per tą patį laikotarpį Sąjungos pramonės kainos sumažėjo 9 %, o gamybos sąnaudos padidėjo 16 %.

| (208) | Dėl Kinijos kilmės statinaičių importo daromo spaudimo kainoms abiejuose segmentuose, Sąjungos pramonė, siekdama bent iš dalies išlaikyti savo rinkos dalį, turėjo sumažinti pardavimo kainas, nepaisant to, kad padidėjo jos gamybos sąnaudos. Dėl to nagrinėjamuoju laikotarpiu pelningumas sumažėjo nuo 12 % iki –9 %, o visi finansiniai rodikliai suprastėjo. |
| --- | --- |

(208)

Dėl Kinijos kilmės statinaičių importo daromo spaudimo kainoms abiejuose segmentuose, Sąjungos pramonė, siekdama bent iš dalies išlaikyti savo rinkos dalį, turėjo sumažinti pardavimo kainas, nepaisant to, kad padidėjo jos gamybos sąnaudos. Dėl to nagrinėjamuoju laikotarpiu pelningumas sumažėjo nuo 12 % iki –9 %, o visi finansiniai rodikliai suprastėjo.

| (209) | Todėl, atsižvelgiant į tai, kad šie pokyčiai įvyko tuo pačiu metu, daroma išvada, kad Sąjungos pramonės ekonominės padėties pablogėjimas sutapo su didelės apimties importu iš Kinijos labai mažomis kainomis. Mažėjant rinkai ir didėjant gamybos sąnaudoms, dėl Kinijos kainų buvo nuolat priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos ir smukdomos ES rinkos kainos, todėl tarp šių rodiklių atsirado tikras ir svarbus priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(209)

Todėl, atsižvelgiant į tai, kad šie pokyčiai įvyko tuo pačiu metu, daroma išvada, kad Sąjungos pramonės ekonominės padėties pablogėjimas sutapo su didelės apimties importu iš Kinijos labai mažomis kainomis. Mažėjant rinkai ir didėjant gamybos sąnaudoms, dėl Kinijos kainų buvo nuolat priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos ir smukdomos ES rinkos kainos, todėl tarp šių rodiklių atsirado tikras ir svarbus priežastinis ryšys.

5.2.   Kitų veiksnių poveikis

Kitų veiksnių poveikis

5.2.1.   COVID-19 pandemija ir suvartojimo sumažėjimas

COVID-19 pandemija ir suvartojimo sumažėjimas

| (210) | Nuo 2018 m. buvo fiksuojamas statinaičių importas iš Kinijos labai mažomis kainomis. Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė importo iš Kinijos kaina buvo vidutiniškai 24 % mažesnė už vidutinę Sąjungos pramonės pardavimo kainą. Tai sutapo su nuolatiniu Sąjungos pramonės kainų mažėjimu, nepaisant didėjančių gamybos sąnaudų. Dėl to, kad COVID-19 pandemijos metu suvartojimas dar labiau sumažėjo, nesusilpnėjo importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys. Per šį laikotarpį suvartojimas sumažėjo 66 %, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis – 71 %, o Kinijos eksportas sumažėjo tik 39 %, o rinkos dalis padidėjo nuo 17 % iki 31 %. Kaip aptarta 196 konstatuojamojoje dalyje, remiantis rinkos kainomis, kurias būtų galima pasiekti JAV rinkoje, nevykstant importui iš Kinijos ir nedarant spaudimo kainoms, Sąjungos pramonė būtų galėjusi padidinti savo kainas iki tvaresnio lygio ir padengti padidėjusias gamybos sąnaudas. |
| --- | --- |

(210)

Nuo 2018 m. buvo fiksuojamas statinaičių importas iš Kinijos labai mažomis kainomis. Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė importo iš Kinijos kaina buvo vidutiniškai 24 % mažesnė už vidutinę Sąjungos pramonės pardavimo kainą. Tai sutapo su nuolatiniu Sąjungos pramonės kainų mažėjimu, nepaisant didėjančių gamybos sąnaudų. Dėl to, kad COVID-19 pandemijos metu suvartojimas dar labiau sumažėjo, nesusilpnėjo importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys. Per šį laikotarpį suvartojimas sumažėjo 66 %, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis – 71 %, o Kinijos eksportas sumažėjo tik 39 %, o rinkos dalis padidėjo nuo 17 % iki 31 %. Kaip aptarta 196 konstatuojamojoje dalyje, remiantis rinkos kainomis, kurias būtų galima pasiekti JAV rinkoje, nevykstant importui iš Kinijos ir nedarant spaudimo kainoms, Sąjungos pramonė būtų galėjusi padidinti savo kainas iki tvaresnio lygio ir padengti padidėjusias gamybos sąnaudas.

| (211) | Didelis suvartojimo ir pajėgumų naudojimo sumažėjimas darė reikšmingą poveikį Sąjungos pramonės veiklos rezultatams. Tačiau, kaip paaiškinta 4.4.3.1 skirsnyje, net jei Sąjungos pramonei pavyko gerokai sumažinti savo pastoviąsias išlaidas, jų dalis, palyginti su visomis sąnaudomis, padidėjo iki 23 %. Be to, COVID-19 laikotarpiu pramonei taip pat pavyko sumažinti kitas struktūrines išlaidas, kaip antai užimtumo išlaidas. Kaip paaiškinta pirmiau, taip valdant pastoviąsias išlaidas ir kitas struktūrines išlaidas šiuo laikotarpiu pavyko sumažinti tokių sąnaudų poveikį veiklos rezultatams, tačiau dėl didelio kainų smukdymo, kurį sukėlė importas iš Kinijos, jas buvo galima kompensuoti tik iš dalies. |
| --- | --- |

(211)

Didelis suvartojimo ir pajėgumų naudojimo sumažėjimas darė reikšmingą poveikį Sąjungos pramonės veiklos rezultatams. Tačiau, kaip paaiškinta 4.4.3.1 skirsnyje, net jei Sąjungos pramonei pavyko gerokai sumažinti savo pastoviąsias išlaidas, jų dalis, palyginti su visomis sąnaudomis, padidėjo iki 23 %. Be to, COVID-19 laikotarpiu pramonei taip pat pavyko sumažinti kitas struktūrines išlaidas, kaip antai užimtumo išlaidas. Kaip paaiškinta pirmiau, taip valdant pastoviąsias išlaidas ir kitas struktūrines išlaidas šiuo laikotarpiu pavyko sumažinti tokių sąnaudų poveikį veiklos rezultatams, tačiau dėl didelio kainų smukdymo, kurį sukėlė importas iš Kinijos, jas buvo galima kompensuoti tik iš dalies.

5.2.2.   Sąjungos pramonės eksporto rezultatai

Sąjungos pramonės eksporto rezultatai

| (212) | Atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  15 lentelė


  Atrinktų Sąjungos gamintojų eksportas | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporto apimtis (vienetais) | 2 364 368 | 1 827 572 | 547 427 | 1 124 371 |
| Indeksas | 100 | 77 | 23 | 48 |
| Vidutinė kaina EXW sąlygomis (EUR už vienetą) | 66,04 | 62,18 | 58,86 | 63,05 |
| Indeksas | 100 | 94 | 89 | 95 |
| Vidutinė iškrauto (52) produkto kaina (EUR už vienetą) | 68,34 | 64,87 | 60,83 | 66,28 |
| Indeksas | 100 | 95 | 89 | 97 |
| Šaltinis: atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(212)

Atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

15 lentelė

15 lentelė

Atrinktų Sąjungos gamintojų eksportas

Atrinktų Sąjungos gamintojų eksportas

2018 m.

2019 m.

2020 m.

Tiriamasis laikotarpis

Eksporto apimtis (vienetais)

2 364 368

1 827 572

547 427

1 124 371

Indeksas

Indeksas

100

100

77

77

23

23

48

48

Vidutinė kaina EXW sąlygomis (EUR už vienetą)

66,04

62,18

58,86

63,05

Indeksas

Indeksas

100

100

94

94

89

89

95

95

Vidutinė iškrauto (52) produkto kaina (EUR už vienetą)

52

68,34

64,87

60,83

66,28

Indeksas

Indeksas

100

100

95

95

89

89

97

97

Šaltinis: atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

Šaltinis:

| (213) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės eksportas sumažėjo 52 %. |
| --- | --- |

(213)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės eksportas sumažėjo 52 %.

| (214) | 2018–2020 m. Sąjungos pramonės eksporto veiklos tendencijos buvo šiek tiek panašios į Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimties raidą. Tiek Sąjungos, tiek jos pramonės pardavimo eksportui apimtis šią pirmąją nagrinėjamojo laikotarpio dalį, kurią labiausiai paveikė COVID-19 pandemija, sumažėjo. Tačiau pardavimo eksportui apimtis santykinai sumažėjo mažiau nei pardavimas Sąjungos rinkoje. Be to, Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai akivaizdžiai pradėjo gerėti, kai tik buvo panaikinti su COVID-19 susiję suvaržymai, o pardavimo eksportui apimtis 2020–2021 m. padidėjo daugiau nei dvigubai. Be to, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimo eksportui kainos buvo gerokai didesnės už pardavimo Sąjungos rinkoje kainą ir nuolat viršijo gamybos sąnaudas (išskyrus 2020 m., t. y. metais, kuriais buvo juntamas didžiausias COVID-19 pandemijos, taip pat apėmusios pusę TL, poveikis. Tuo remdamasi Komisija padarė išvadą, kad laikinas eksporto veiklos rezultatų sumažėjimas neprisidėjo prie žalos, nes eksporto kainų lygis buvo pakankamas, kad Sąjungos pramonė galėtų veikti pelningai didžiąja savo pardavimo eksportui dalimi. |
| --- | --- |

(214)

2018–2020 m. Sąjungos pramonės eksporto veiklos tendencijos buvo šiek tiek panašios į Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimties raidą. Tiek Sąjungos, tiek jos pramonės pardavimo eksportui apimtis šią pirmąją nagrinėjamojo laikotarpio dalį, kurią labiausiai paveikė COVID-19 pandemija, sumažėjo. Tačiau pardavimo eksportui apimtis santykinai sumažėjo mažiau nei pardavimas Sąjungos rinkoje. Be to, Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai akivaizdžiai pradėjo gerėti, kai tik buvo panaikinti su COVID-19 susiję suvaržymai, o pardavimo eksportui apimtis 2020–2021 m. padidėjo daugiau nei dvigubai. Be to, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimo eksportui kainos buvo gerokai didesnės už pardavimo Sąjungos rinkoje kainą ir nuolat viršijo gamybos sąnaudas (išskyrus 2020 m., t. y. metais, kuriais buvo juntamas didžiausias COVID-19 pandemijos, taip pat apėmusios pusę TL, poveikis. Tuo remdamasi Komisija padarė išvadą, kad laikinas eksporto veiklos rezultatų sumažėjimas neprisidėjo prie žalos, nes eksporto kainų lygis buvo pakankamas, kad Sąjungos pramonė galėtų veikti pelningai didžiąja savo pardavimo eksportui dalimi.

5.3.   Išvada dėl priežastinio ryšio

Išvada dėl priežastinio ryšio

| (215) | Nuo nagrinėjamojo laikotarpio pradžios 2018 m. Kinijos eksporto kainos buvo gerokai mažesnės už Sąjungos pramonės kainas ir sąnaudas. Atlikus tyrimą nustatyta, kad priverstinio kainų mažinimo vidutinis svertinis skirtumas buvo 13,1 %. Dėl šios didėjančios rinkos dalies, kurioje siūlomos labai mažos kainos, buvo padaryta žala Sąjungos pramonei, kuri nagrinėjamuoju laikotarpiu turėjo sumažinti pardavimo kainas, kad vykstant COVID-19 pandemijai ir po jos išlaikytų bent ribotą pardavimo rinkoje lygį. Dėl to Sąjungos pramonės ekonominės padėties raida buvo neigiama. |
| --- | --- |

(215)

Nuo nagrinėjamojo laikotarpio pradžios 2018 m. Kinijos eksporto kainos buvo gerokai mažesnės už Sąjungos pramonės kainas ir sąnaudas. Atlikus tyrimą nustatyta, kad priverstinio kainų mažinimo vidutinis svertinis skirtumas buvo 13,1 %. Dėl šios didėjančios rinkos dalies, kurioje siūlomos labai mažos kainos, buvo padaryta žala Sąjungos pramonei, kuri nagrinėjamuoju laikotarpiu turėjo sumažinti pardavimo kainas, kad vykstant COVID-19 pandemijai ir po jos išlaikytų bent ribotą pardavimo rinkoje lygį. Dėl to Sąjungos pramonės ekonominės padėties raida buvo neigiama.

| (216) | Komisija atskyrė visų žinomų veiksnių poveikį Sąjungos pramonės padėčiai nuo importo dempingo kaina žalingo poveikio ir jį išnagrinėjo. COVID-19 pandemija ir susijęs statinaičių suvartojimo Sąjungoje ir kitose pasaulio šalyse sumažėjimas neigiamai paveikė Sąjungos pramonės raidą, tačiau laikytas laikinu veiksniu, padariusiu ribotą poveikį. Sąjungos pramonės padėtis pablogėjo dar prieš COVID-19 pandemiją ir ši tendencija išliko iki nagrinėjamojo laikotarpio pabaigos. |
| --- | --- |

(216)

Komisija atskyrė visų žinomų veiksnių poveikį Sąjungos pramonės padėčiai nuo importo dempingo kaina žalingo poveikio ir jį išnagrinėjo. COVID-19 pandemija ir susijęs statinaičių suvartojimo Sąjungoje ir kitose pasaulio šalyse sumažėjimas neigiamai paveikė Sąjungos pramonės raidą, tačiau laikytas laikinu veiksniu, padariusiu ribotą poveikį. Sąjungos pramonės padėtis pablogėjo dar prieš COVID-19 pandemiją ir ši tendencija išliko iki nagrinėjamojo laikotarpio pabaigos.

| (217) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad materialinė žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl importo iš nagrinėjamosios šalies dempingo kaina ir kad dėl kitų veiksnių, vertintų atskirai arba bendrai, importo dempingo kaina ir materialinės žalos priežastinis ryšys nesusilpnėjo. |
| --- | --- |

(217)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad materialinė žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl importo iš nagrinėjamosios šalies dempingo kaina ir kad dėl kitų veiksnių, vertintų atskirai arba bendrai, importo dempingo kaina ir materialinės žalos priežastinis ryšys nesusilpnėjo.

6.   PRIEMONIŲ LYGIS

PRIEMONIŲ LYGIS

| (218) | Siekdama nustatyti priemonių lygį Komisija išnagrinėjo, ar už dempingo skirtumą mažesnio muito pakaktų importo dempingo kaina Sąjungos pramonei padarytai žalai pašalinti. |
| --- | --- |

(218)

Siekdama nustatyti priemonių lygį Komisija išnagrinėjo, ar už dempingo skirtumą mažesnio muito pakaktų importo dempingo kaina Sąjungos pramonei padarytai žalai pašalinti.

6.1.   Žalos skirtumas

Žalos skirtumas

| (219) | Žala būtų pašalinta, jeigu Sąjungos pramonė galėtų gauti tikslinį pelną parduodama už tikslinę kainą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2c dalyje ir 7 straipsnio 2d dalyje. |
| --- | --- |

(219)

Žala būtų pašalinta, jeigu Sąjungos pramonė galėtų gauti tikslinį pelną parduodama už tikslinę kainą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2c dalyje ir 7 straipsnio 2d dalyje.

| (220) | Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2c dalį siekdama nustatyti tikslinį pelną Komisija atsižvelgė į šiuos veiksnius: pelningumą prieš padidėjant importui iš nagrinėjamosios šalies, pelningumą, kuris yra būtinas visoms sąnaudoms ir investicijoms, taip pat mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) ir inovacijų išlaidoms padengti, ir pelningumą, kurio galima tikėtis įprastomis konkurencijos sąlygomis. Toks pelno dydis neturėtų būti mažesnis nei 6 %. |
| --- | --- |

(220)

Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2c dalį siekdama nustatyti tikslinį pelną Komisija atsižvelgė į šiuos veiksnius: pelningumą prieš padidėjant importui iš nagrinėjamosios šalies, pelningumą, kuris yra būtinas visoms sąnaudoms ir investicijoms, taip pat mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) ir inovacijų išlaidoms padengti, ir pelningumą, kurio galima tikėtis įprastomis konkurencijos sąlygomis. Toks pelno dydis neturėtų būti mažesnis nei 6 %.

| (221) | Atrinkti Sąjungos gamintojai klausimyno atsakymuose pasiūlė nustatyti 12–20 % tikslinį pelną, nes, jų nuomone, tai yra lygis, kurio reikia būtinoms investicijoms į procesus ir produktus finansuoti ir ilgalaikiam Sąjungos pramonės gyvybingumui užtikrinti. Pramonė taip pat nurodė, kad tais metais, kai konkurencijos sąlygos buvo normalios, vidutinis pelningumas siekė 15 %. |
| --- | --- |

(221)

Atrinkti Sąjungos gamintojai klausimyno atsakymuose pasiūlė nustatyti 12–20 % tikslinį pelną, nes, jų nuomone, tai yra lygis, kurio reikia būtinoms investicijoms į procesus ir produktus finansuoti ir ilgalaikiam Sąjungos pramonės gyvybingumui užtikrinti. Pramonė taip pat nurodė, kad tais metais, kai konkurencijos sąlygos buvo normalios, vidutinis pelningumas siekė 15 %.

| (222) | Atsižvelgdama į šiuos įrodymus, Komisija preliminariai nusprendė naudoti 12 % pelno dydį, kuris atitinka žemiausią pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje nurodytų skaičių intervalo ribą, taip pasirinkdama labai konservatyvų metodą. |
| --- | --- |

(222)

Atsižvelgdama į šiuos įrodymus, Komisija preliminariai nusprendė naudoti 12 % pelno dydį, kuris atitinka žemiausią pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje nurodytų skaičių intervalo ribą, taip pasirinkdama labai konservatyvų metodą.

| (223) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, pagal 7 straipsnio 2c dalies nuostatas buvo nustatytas 12 % pelno dydis. |
| --- | --- |

(223)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, pagal 7 straipsnio 2c dalies nuostatas buvo nustatytas 12 % pelno dydis.

| (224) | Kalbant apie investicijų, taip pat mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) ir inovacijų lygį nagrinėjamuoju laikotarpiu, Komisija patikrino pateiktą informaciją ir padarė išvadą, kad ES pramonės pateiktų ir Komisijos patikrintų investicijų, MTP ir inovacijų išlaidų įprastomis konkurencijos sąlygomis skirtumas jau buvo įtrauktas į 12 % tikslinį pelną. |
| --- | --- |

(224)

Kalbant apie investicijų, taip pat mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) ir inovacijų lygį nagrinėjamuoju laikotarpiu, Komisija patikrino pateiktą informaciją ir padarė išvadą, kad ES pramonės pateiktų ir Komisijos patikrintų investicijų, MTP ir inovacijų išlaidų įprastomis konkurencijos sąlygomis skirtumas jau buvo įtrauktas į 12 % tikslinį pelną.

| (225) | Tuo remdamasi Komisija apskaičiavo Sąjungos pramonei nežalingą panašaus produkto kainą, atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos sąnaudoms tiriamuoju laikotarpiu taikydama pirmiau minėtą tikslinį pelno dydį (žr. 223 konstatuojamąją dalį) pagal kiekvieną rūšį. |
| --- | --- |

(225)

Tuo remdamasi Komisija apskaičiavo Sąjungos pramonei nežalingą panašaus produkto kainą, atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos sąnaudoms tiriamuoju laikotarpiu taikydama pirmiau minėtą tikslinį pelno dydį (žr. 223 konstatuojamąją dalį) pagal kiekvieną rūšį.

| (226) | Tuomet, remdamasi atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių nagrinėjamųjų šalių gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su atrinktų Sąjungos gamintojų tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto nežalinga vidutine svertine kaina, Komisija nustatė žalos skirtumą. Taip palyginus gautas skirtumas išreikštas vidutinės svertinės CIF importo vertės procentine dalimi. |
| --- | --- |

(226)

Tuomet, remdamasi atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių nagrinėjamųjų šalių gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su atrinktų Sąjungos gamintojų tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto nežalinga vidutine svertine kaina, Komisija nustatė žalos skirtumą. Taip palyginus gautas skirtumas išreikštas vidutinės svertinės CIF importo vertės procentine dalimi.

| (227) | Žalos pašalinimo lygis kitoms bendradarbiaujančioms bendrovėms ir visoms kitoms bendrovėms apibrėžiamas taip pat, kaip ir dempingo skirtumas toms bendrovėms.








  Šalis | Bendrovė | Dempingo skirtumas | Žalos skirtumas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kinijos Liaudies Respublika | „Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd“ | 77,1  % | 58,8  % |
| „Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd“ | 65,3  % | 52,9  % |
| Kitos bendradarbiaujančios bendrovės | 72,1  % | 56,3  % |
| Visos kitos bendrovės | 91,0  % | 112,0  % |

(227)

Žalos pašalinimo lygis kitoms bendradarbiaujančioms bendrovėms ir visoms kitoms bendrovėms apibrėžiamas taip pat, kaip ir dempingo skirtumas toms bendrovėms.

Šalis

Bendrovė

Dempingo skirtumas

Žalos skirtumas

Kinijos Liaudies Respublika

„Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd“

77,1  %

58,8  %

„Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd“

65,3  %

52,9  %

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės

72,1  %

56,3  %

Visos kitos bendrovės

91,0  %

112,0  %

6.2.   Išvada dėl priemonių lygio

Išvada dėl priemonių lygio

| (228) | Atlikus minėtą vertinimą, pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį reikėtų nustatyti toliau nurodytus laikinuosius antidempingo muitus:







  Šalis | Bendrovė | Laikinasis antidempingo muitas |
| --- | --- | --- | --- |
| Kinijos Liaudies Respublika | „Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd“ | 58,8  % |
| „Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd“ | 52,9  % |
| Kitos bendradarbiaujančios bendrovės | 56,3  % |
| Visos kitos bendrovės | 91,0  % |

(228)

Atlikus minėtą vertinimą, pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį reikėtų nustatyti toliau nurodytus laikinuosius antidempingo muitus:

Šalis

Bendrovė

Laikinasis antidempingo muitas

Kinijos Liaudies Respublika

„Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd“

58,8  %

„Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd“

52,9  %

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės

56,3  %

Visos kitos bendrovės

91,0  %

7.   SĄJUNGOS INTERESAI

SĄJUNGOS INTERESAI

| (229) | Nusprendusi taikyti pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį, Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo dempingo, galima padaryti aiškią išvadą, kad šiuo atveju priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai, įskaitant Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų interesus. |
| --- | --- |

(229)

Nusprendusi taikyti pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį, Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo dempingo, galima padaryti aiškią išvadą, kad šiuo atveju priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai, įskaitant Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų interesus.

7.1.   Sąjungos pramonės interesai

Sąjungos pramonės interesai

| (230) | Sąjungoje veikia aštuonios statinaites gaminančios bendrovės. Jose tiesiogiai dirba daugiau kaip 400 darbuotojų (2018 m. jų buvo daugiau kaip 800) ir jos įsikūrę Austrijoje, Čekijoje, Vokietijoje, Italijoje ir Ispanijoje. |
| --- | --- |

(230)

Sąjungoje veikia aštuonios statinaites gaminančios bendrovės. Jose tiesiogiai dirba daugiau kaip 400 darbuotojų (2018 m. jų buvo daugiau kaip 800) ir jos įsikūrę Austrijoje, Čekijoje, Vokietijoje, Italijoje ir Ispanijoje.

| (231) | Nustačius priemones Sąjungos pramonė galėtų išlaikyti savo rinkos dalį, padidinti pajėgumų naudojimą ir kainas iki tvaraus lygio ir padidinti pelningumą iki tokio lygio, kokio tikimasi įprastomis konkurencijos sąlygomis. |
| --- | --- |

(231)

Nustačius priemones Sąjungos pramonė galėtų išlaikyti savo rinkos dalį, padidinti pajėgumų naudojimą ir kainas iki tvaraus lygio ir padidinti pelningumą iki tokio lygio, kokio tikimasi įprastomis konkurencijos sąlygomis.

| (232) | Nenustačius priemonių veikiausiai toliau mažėtų pelningumas, kuris jau ir taip buvo neigiamas. Nenustačius priemonių gali būti uždarytos gamybos įmonės ir atleisti darbuotojai, o tai gali kelti pavojų Sąjungos pramonės gyvybingumui. |
| --- | --- |

(232)

Nenustačius priemonių veikiausiai toliau mažėtų pelningumas, kuris jau ir taip buvo neigiamas. Nenustačius priemonių gali būti uždarytos gamybos įmonės ir atleisti darbuotojai, o tai gali kelti pavojų Sąjungos pramonės gyvybingumui.

| (233) | Todėl Komisija padarė preliminarią išvadą, kad laikinųjų priemonių nustatymas atitinka Sąjungos pramonės interesus. |
| --- | --- |

(233)

Todėl Komisija padarė preliminarią išvadą, kad laikinųjų priemonių nustatymas atitinka Sąjungos pramonės interesus.

7.2.   Nesusijusių importuotojų ir prekiautojų interesai

Nesusijusių importuotojų ir prekiautojų interesai

| (234) | Vienas nesusijęs importuotojas, kurio importo iš Kinijos apimtis siekia 1,6 %, pateikė atrankos formą ir atsakė į klausimyno klausimus. Bendradarbiaujančio importuotojo vidutinis pelnas tiriamuoju laikotarpiu buvo 16 %. |
| --- | --- |

(234)

Vienas nesusijęs importuotojas, kurio importo iš Kinijos apimtis siekia 1,6 %, pateikė atrankos formą ir atsakė į klausimyno klausimus. Bendradarbiaujančio importuotojo vidutinis pelnas tiriamuoju laikotarpiu buvo 16 %.

| (235) | Šis importuotojas prieštaravo priemonių nustatymui. Jis tvirtino, kad, atsižvelgiant į didėjančias nerūdijančiojo plieno ir vežimo kainas, nustačius priemones būtų padarytas dar didesnis neigiamas poveikis jo pelningumui ir dėl to bendrovę tektų likviduoti. Bendrovė taip pat pabrėžė, kad pastaraisiais metais naudodama savo išteklius ji daug investavo į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, siekdama sukurtų naują intelektinę nuosavybę, taip pat investavo į naujų statinaičių gamybos sprendimų, kurie galėtų būti naudingi Sąjungos naudotojams, kūrimą ir kad nustačius priemones šį projektą jai tektų nutraukti. |
| --- | --- |

(235)

Šis importuotojas prieštaravo priemonių nustatymui. Jis tvirtino, kad, atsižvelgiant į didėjančias nerūdijančiojo plieno ir vežimo kainas, nustačius priemones būtų padarytas dar didesnis neigiamas poveikis jo pelningumui ir dėl to bendrovę tektų likviduoti. Bendrovė taip pat pabrėžė, kad pastaraisiais metais naudodama savo išteklius ji daug investavo į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, siekdama sukurtų naują intelektinę nuosavybę, taip pat investavo į naujų statinaičių gamybos sprendimų, kurie galėtų būti naudingi Sąjungos naudotojams, kūrimą ir kad nustačius priemones šį projektą jai tektų nutraukti.

| (236) | Komisija padarė išvadą, kad tikėtina, jog importuotojas dalį antidempingo muito gali perleisti galutiniams naudotojams. Geras importuotojo pelno lygis taip pat sumažina muito poveikį importuotojo gyvybingumui. Apskritai, labai ribotas tik vieno importuotojo bendradarbiavimas atliekant šį tyrimą rodo, kad neigiamas priemonių poveikis importuotojams apskritai bus nedidelis ir todėl neviršys teigiamo priemonių poveikio Sąjungos gamintojams. |
| --- | --- |

(236)

Komisija padarė išvadą, kad tikėtina, jog importuotojas dalį antidempingo muito gali perleisti galutiniams naudotojams. Geras importuotojo pelno lygis taip pat sumažina muito poveikį importuotojo gyvybingumui. Apskritai, labai ribotas tik vieno importuotojo bendradarbiavimas atliekant šį tyrimą rodo, kad neigiamas priemonių poveikis importuotojams apskritai bus nedidelis ir todėl neviršys teigiamo priemonių poveikio Sąjungos gamintojams.

| (237) | Prekiautojai ir (arba) paslaugų teikėjai, vykdantys statinaičių individualizavimo ir pritaikymo veiklą, galės tęsti šią veiklą, konkuruodami savo pranašumais, o ne dempingo kaina importuojamais produktais. |
| --- | --- |

(237)

Prekiautojai ir (arba) paslaugų teikėjai, vykdantys statinaičių individualizavimo ir pritaikymo veiklą, galės tęsti šią veiklą, konkuruodami savo pranašumais, o ne dempingo kaina importuojamais produktais.

7.3.   Naudotojų interesai

Naudotojų interesai

| (238) | Inicijavus tyrimą apie save pranešė du naudotojai – bendrovės „Appie“ ir „Carlsberg“, tačiau klausimyno atsakymuose šie naudotojai pateikė tik ribotą informaciją. Kitas naudotojas, bendrovė „AB InBev“, užsiregistravo kaip suinteresuotoji šalis ir pateikė pastabų, tačiau nepateikė klausimyno atsakymų. Šie naudotojai atstovauja alaus darykloms arba alaus konglomeratams. |
| --- | --- |

(238)

Inicijavus tyrimą apie save pranešė du naudotojai – bendrovės „Appie“ ir „Carlsberg“, tačiau klausimyno atsakymuose šie naudotojai pateikė tik ribotą informaciją. Kitas naudotojas, bendrovė „AB InBev“, užsiregistravo kaip suinteresuotoji šalis ir pateikė pastabų, tačiau nepateikė klausimyno atsakymų. Šie naudotojai atstovauja alaus darykloms arba alaus konglomeratams.

| (239) | Vėliau, kaip paaiškinta 4.3.1 skirsnyje, Komisija vėl susisiekė su pagrindiniais naudotojais ir paprašė pateikti duomenis apie jų tiekėjus ir pirkimo apimtis. Trys naudotojai („AB InBev“, „Asahi“ ir „Molson Coors“) pateikė kai kuriuos duomenis, tačiau nepateikė pagrindinės klausimyno informacijos. |
| --- | --- |

(239)

Vėliau, kaip paaiškinta 4.3.1 skirsnyje, Komisija vėl susisiekė su pagrindiniais naudotojais ir paprašė pateikti duomenis apie jų tiekėjus ir pirkimo apimtis. Trys naudotojai („AB InBev“, „Asahi“ ir „Molson Coors“) pateikė kai kuriuos duomenis, tačiau nepateikė pagrindinės klausimyno informacijos.

| (240) | Savo pradinėse pastabose bendrovė „AB InBev“ prieštaravo priemonių nustatymui teigdama, kad:






  — | nustačius muitus padidėtų statinaičių sąnaudos, o tai turėtų neigiamą poveikį HORECA sektoriui, kuriam jau buvo padarytas didelis poveikis dėl COVID-19 pandemijos; |
| --- | --- | --- |

(240)

Savo pradinėse pastabose bendrovė „AB InBev“ prieštaravo priemonių nustatymui teigdama, kad:

—

nustačius muitus padidėtų statinaičių sąnaudos, o tai turėtų neigiamą poveikį HORECA sektoriui, kuriam jau buvo padarytas didelis poveikis dėl COVID-19 pandemijos;

| — | Sąjungos pramonė neturi pakankamai pajėgumų, reikalingų patenkinti visą statinaičių paklausą Sąjungoje. |
| --- | --- |

—

Sąjungos pramonė neturi pakankamai pajėgumų, reikalingų patenkinti visą statinaičių paklausą Sąjungoje.

| (241) | Kalbant apie pirmąjį tvirtinimą, iš tyrimo metu surinktos informacijos matyti, kad HORECA sektorius iš alaus gamintojų, perka ne statinaites, o tik jų turinį (t. y. alų). Alinės ir barai už statinaites moka užstatą, kuris grąžinamas, kai statinaitės ištuštinamos ir grąžinamos alaus gamintojams. Todėl gamybos sąnaudų poveikis HORECA sektoriaus pelningumui turėtų būti nedidelis. |
| --- | --- |

(241)

Kalbant apie pirmąjį tvirtinimą, iš tyrimo metu surinktos informacijos matyti, kad HORECA sektorius iš alaus gamintojų, perka ne statinaites, o tik jų turinį (t. y. alų). Alinės ir barai už statinaites moka užstatą, kuris grąžinamas, kai statinaitės ištuštinamos ir grąžinamos alaus gamintojams. Todėl gamybos sąnaudų poveikis HORECA sektoriaus pelningumui turėtų būti nedidelis.

| (242) | Kalbant apie antrąjį tvirtinimą, atrodo, kad Sąjungos pramonė turi pakankamai nepanaudotų pajėgumų. 2018 m. Sąjungos suvartojimas buvo didžiausias – apie 3,2 mln. statinaičių, o bendri Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai siekė beveik 6,8 mln. statinaičių. Net ir atsižvelgiant į pardavimą eksportui, Sąjungos pramonės nepanaudoti pajėgumai vis tiek siekia beveik 2 mln. statinaičių. |
| --- | --- |

(242)

Kalbant apie antrąjį tvirtinimą, atrodo, kad Sąjungos pramonė turi pakankamai nepanaudotų pajėgumų. 2018 m. Sąjungos suvartojimas buvo didžiausias – apie 3,2 mln. statinaičių, o bendri Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai siekė beveik 6,8 mln. statinaičių. Net ir atsižvelgiant į pardavimą eksportui, Sąjungos pramonės nepanaudoti pajėgumai vis tiek siekia beveik 2 mln. statinaičių.

| (243) | Atsižvelgiant į ilgą statinaičių naudojimo laiką (paprastai 30 metų) ir tai, kad jas galima pakartotinai pripildyti, šių produktų poveikis gėrimų pramonei yra minimalus. |
| --- | --- |

(243)

Atsižvelgiant į ilgą statinaičių naudojimo laiką (paprastai 30 metų) ir tai, kad jas galima pakartotinai pripildyti, šių produktų poveikis gėrimų pramonei yra minimalus.

| (244) | Todėl Komisija padarė preliminarią išvadą, kad neigiamas priemonių poveikis naudotojams turėtų būti nedidelis ir neviršyti teigiamo priemonių poveikio Sąjungos gamintojams. |
| --- | --- |

(244)

Todėl Komisija padarė preliminarią išvadą, kad neigiamas priemonių poveikis naudotojams turėtų būti nedidelis ir neviršyti teigiamo priemonių poveikio Sąjungos gamintojams.

7.4.   Išvada dėl Sąjungos interesų

Išvada dėl Sąjungos interesų

| (245) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių, jog priemonių nustatymas importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės pakartotinai pripildomoms nerūdijančiojo plieno statinaitėms šiuo tyrimo etapu neatitiktų Sąjungos interesų. |
| --- | --- |

(245)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių, jog priemonių nustatymas importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės pakartotinai pripildomoms nerūdijančiojo plieno statinaitėms šiuo tyrimo etapu neatitiktų Sąjungos interesų.

8.   LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (246) | Remiantis Komisijos padarytomis išvadomis dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio, priemonių lygmens ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos. |
| --- | --- |

(246)

Remiantis Komisijos padarytomis išvadomis dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio, priemonių lygmens ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos.

| (247) | Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalyje nurodytą mažesnio muito taisyklę importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės pakartotinai pripildomoms nerūdijančiojo plieno statinaitėms turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės. Komisija palygino žalos skirtumus ir dempingo skirtumus. Muitų dydis nustatytas pagal tuos dempingo ir žalos skirtumus, kurie yra mažesni. |
| --- | --- |

(247)

Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalyje nurodytą mažesnio muito taisyklę importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės pakartotinai pripildomoms nerūdijančiojo plieno statinaitėms turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės. Komisija palygino žalos skirtumus ir dempingo skirtumus. Muitų dydis nustatytas pagal tuos dempingo ir žalos skirtumus, kurie yra mažesni.

| (248) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikinosios antidempingo muito normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, turėtų būti tokios:







  Šalis | Bendrovė | Laikinasis antidempingo muitas |
| --- | --- | --- | --- |
| Kinijos Liaudies Respublika | „Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd“ | 58,8  % |
| „Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd“ | 52,9  % |
| Kitos bendradarbiaujančios bendrovės | 56,3  % |
| Visos kitos bendrovės | 91,0  % |

(248)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikinosios antidempingo muito normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, turėtų būti tokios:

Šalis

Bendrovė

Laikinasis antidempingo muitas

Kinijos Liaudies Respublika

„Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd“

58,8  %

„Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd“

52,9  %

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės

56,3  %

Visos kitos bendrovės

91,0  %

| (249) | Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl šios normos atitinka atliekant šį tyrimą nustatytą tų bendrovių padėtį. Šios muitų normos taikomos tik tam importuojamam nagrinėjamosios šalies kilmės nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, turėtų būti taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. Tokioms bendrovėms neturėtų būti taikomos jokios konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos. |
| --- | --- |

(249)

Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl šios normos atitinka atliekant šį tyrimą nustatytą tų bendrovių padėtį. Šios muitų normos taikomos tik tam importuojamam nagrinėjamosios šalies kilmės nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, turėtų būti taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. Tokioms bendrovėms neturėtų būti taikomos jokios konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos.

| (250) | Siekiant užtikrinti, kad antidempingo muitai būtų taikomi tinkamai, visoms kitoms bendrovėms nustatytas antidempingo muitas turėtų būti taikomas ne tik atliekant šį tyrimą nebendradarbiavusiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir gamintojams, kurie tiriamuoju laikotarpiu į Sąjungą neeksportavo. |
| --- | --- |

(250)

Siekiant užtikrinti, kad antidempingo muitai būtų taikomi tinkamai, visoms kitoms bendrovėms nustatytas antidempingo muitas turėtų būti taikomas ne tik atliekant šį tyrimą nebendradarbiavusiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir gamintojams, kurie tiriamuoju laikotarpiu į Sąjungą neeksportavo.

| (251) | Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl muitų normų skirtumų, reikia specialių priemonių, kad būtų užtikrintas individualių antidempingo muitų taikymas. Bendrovės, kurioms nustatyti individualūs antidempingo muitai, valstybių narių muitinėms privalo pateikti galiojančią komercinę sąskaitą faktūrą. Ši sąskaita faktūra turi atitikti šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus. Be tokios sąskaitos faktūros importuojamiems produktams turėtų būti taikomas visoms kitoms bendrovėms galiojantis antidempingo muitas. |
| --- | --- |

(251)

Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl muitų normų skirtumų, reikia specialių priemonių, kad būtų užtikrintas individualių antidempingo muitų taikymas. Bendrovės, kurioms nustatyti individualūs antidempingo muitai, valstybių narių muitinėms privalo pateikti galiojančią komercinę sąskaitą faktūrą. Ši sąskaita faktūra turi atitikti šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus. Be tokios sąskaitos faktūros importuojamiems produktams turėtų būti taikomas visoms kitoms bendrovėms galiojantis antidempingo muitas.

| (252) | Nors tokią sąskaitą faktūrą būtina pateikti valstybių narių muitinėms, kad jos importuojamiems produktams pritaikytų individualias antidempingo muito normas, ji nėra vienintelis elementas, į kurį muitinės turėtų atsižvelgti. Iš tikrųjų, net jeigu valstybių narių muitinės gauna šią sąskaitą faktūrą, atitinkančią visus šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus, jos vis tiek privalo atlikti įprastas patikras ir, kaip visais kitais atvejais, gali reikalauti papildomų dokumentų (vežimo dokumentų ir kt.), kad patikrintų deklaracijos duomenų tikslumą ir užtikrintų, kad tolesnis mažesnės muito normos taikymas būtų pagrįstas ir atitiktų muitų teisės reikalavimus. |
| --- | --- |

(252)

Nors tokią sąskaitą faktūrą būtina pateikti valstybių narių muitinėms, kad jos importuojamiems produktams pritaikytų individualias antidempingo muito normas, ji nėra vienintelis elementas, į kurį muitinės turėtų atsižvelgti. Iš tikrųjų, net jeigu valstybių narių muitinės gauna šią sąskaitą faktūrą, atitinkančią visus šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus, jos vis tiek privalo atlikti įprastas patikras ir, kaip visais kitais atvejais, gali reikalauti papildomų dokumentų (vežimo dokumentų ir kt.), kad patikrintų deklaracijos duomenų tikslumą ir užtikrintų, kad tolesnis mažesnės muito normos taikymas būtų pagrįstas ir atitiktų muitų teisės reikalavimus.

| (253) | Jeigu nustačius susijusias priemones labai padidėtų vienos iš bendrovių, kurioms taikomos mažesnės individualios muito normos, eksporto apimtis, tokį padidėjimą būtų galima laikyti prekybos pobūdžio pasikeitimu dėl nustatytų priemonių, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje. Tokiomis aplinkybėmis, jeigu tenkinamos sąlygos, gali būti inicijuojamas priemonių vengimo tyrimas. Atliekant šį tyrimą galima, inter alia, išnagrinėti, ar reikia panaikinti individualią (-ias) muito normą (-as) ir atitinkamai nustatyti muitą visos šalies mastu. |
| --- | --- |

(253)

Jeigu nustačius susijusias priemones labai padidėtų vienos iš bendrovių, kurioms taikomos mažesnės individualios muito normos, eksporto apimtis, tokį padidėjimą būtų galima laikyti prekybos pobūdžio pasikeitimu dėl nustatytų priemonių, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje. Tokiomis aplinkybėmis, jeigu tenkinamos sąlygos, gali būti inicijuojamas priemonių vengimo tyrimas. Atliekant šį tyrimą galima, inter alia, išnagrinėti, ar reikia panaikinti individualią (-ias) muito normą (-as) ir atitinkamai nustatyti muitą visos šalies mastu.

inter alia

| (254) | Statistiniai duomenys apie pakartotinai pripildomas nerūdijančiojo plieno statinaites dažnai išreiškiami vienetų skaičiumi. Tačiau Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 (53) I priede pateiktoje Kombinuotojoje nomenklatūroje papildomas vienetas, taikomas nerūdijančiojo plieno statinaitėms, nėra nurodytas. Todėl reikia nustatyti, kad importuojant nagrinėjamąjį produktą išleidimo į laisvą apyvartą deklaracijoje būtų nurodyta ne tik masė kilogramais arba tonomis, bet ir nagrinėjamojo produkto kiekis vienetais. Vienetai turėtų būti nurodomi naudojant TARIC kodus 7310100010 ir 7310299010, jeigu tai atitinka Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 I priedą. |
| --- | --- |

(254)

Statistiniai duomenys apie pakartotinai pripildomas nerūdijančiojo plieno statinaites dažnai išreiškiami vienetų skaičiumi. Tačiau Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 (53) I priede pateiktoje Kombinuotojoje nomenklatūroje papildomas vienetas, taikomas nerūdijančiojo plieno statinaitėms, nėra nurodytas. Todėl reikia nustatyti, kad importuojant nagrinėjamąjį produktą išleidimo į laisvą apyvartą deklaracijoje būtų nurodyta ne tik masė kilogramais arba tonomis, bet ir nagrinėjamojo produkto kiekis vienetais. Vienetai turėtų būti nurodomi naudojant TARIC kodus 7310100010 ir 7310299010, jeigu tai atitinka Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 I priedą.

53

9.   REGISTRACIJA

REGISTRACIJA

| (255) | kaip minėta 3 konstatuojamojoje dalyje, Komisija nenustatė reikalavimo registruoti importuojamą nagrinėjamąjį produktą. |
| --- | --- |

(255)

kaip minėta 3 konstatuojamojoje dalyje, Komisija nenustatė reikalavimo registruoti importuojamą nagrinėjamąjį produktą.

10.   INFORMACIJA PIRMINIAME ETAPE

INFORMACIJA PIRMINIAME ETAPE

| (256) | remdamasi pagrindinio reglamento 19a straipsniu Komisija pranešė suinteresuotosioms šalims apie planuojamą laikinųjų muitų nustatymą. Ši informacija taip pat paskelbta viešai Prekybos GD svetainėje. Suinteresuotosioms šalims buvo pasiūlyta per tris darbo dienas pateikti pastabas dėl konkrečiai joms atskleistų skaičiavimų tikslumo. |
| --- | --- |

(256)

remdamasi pagrindinio reglamento 19a straipsniu Komisija pranešė suinteresuotosioms šalims apie planuojamą laikinųjų muitų nustatymą. Ši informacija taip pat paskelbta viešai Prekybos GD svetainėje. Suinteresuotosioms šalims buvo pasiūlyta per tris darbo dienas pateikti pastabas dėl konkrečiai joms atskleistų skaičiavimų tikslumo.

| (257) | „Ningbo Major“ ir „Penglai Jinfu“ kartu pateikė pastabas dėl išankstinio informacijos atskleidimo ir paprašė Komisijos netaikyti laikinųjų priemonių. Bendrovės pabrėžė, kad kai kurių rūšių produktų tikslinės kainos, jų žiniomis, neatspindi numatomų tikslinių kainų. Jos taip pat teigė, kad kai kurių rūšių produktai nebuvo įtraukti į žalos skirtumo skaičiavimą ir kad lentelės, kurioje pateikiama atskleidžiama informacija, antraštė nebuvo tinkamai anotuota. |
| --- | --- |

(257)

„Ningbo Major“ ir „Penglai Jinfu“ kartu pateikė pastabas dėl išankstinio informacijos atskleidimo ir paprašė Komisijos netaikyti laikinųjų priemonių. Bendrovės pabrėžė, kad kai kurių rūšių produktų tikslinės kainos, jų žiniomis, neatspindi numatomų tikslinių kainų. Jos taip pat teigė, kad kai kurių rūšių produktai nebuvo įtraukti į žalos skirtumo skaičiavimą ir kad lentelės, kurioje pateikiama atskleidžiama informacija, antraštė nebuvo tinkamai anotuota.

| (258) | Komisija išsamiai išnagrinėjo pastabas ir nusprendė, kad nė viena iš jų nebuvo susijusi su skaičiavimų tikslumu, todėl ji jas apsvarstys kartu su visais kitais pareiškimais po laikinųjų priemonių paskelbimo. |
| --- | --- |

(258)

Komisija išsamiai išnagrinėjo pastabas ir nusprendė, kad nė viena iš jų nebuvo susijusi su skaičiavimų tikslumu, todėl ji jas apsvarstys kartu su visais kitais pareiškimais po laikinųjų priemonių paskelbimo.

| (259) | Kalbant apie lentelėje, kurioje atskleidžiama informacija, naudojamus vienetus, kaip teisingai pažymėjo eksportuojantys gamintojai, tai iš tiesų yra vienetai, o ne tonos. Be to, kai kurių rūšių produktai nebuvo įtraukti į žalos skirtumo skaičiavimą, nes Sąjungos pramonė negamino atitinkamų rūšių produktų, todėl jie nebuvo svarbūs apskaičiuojant priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumą. |
| --- | --- |

(259)

Kalbant apie lentelėje, kurioje atskleidžiama informacija, naudojamus vienetus, kaip teisingai pažymėjo eksportuojantys gamintojai, tai iš tiesų yra vienetai, o ne tonos. Be to, kai kurių rūšių produktai nebuvo įtraukti į žalos skirtumo skaičiavimą, nes Sąjungos pramonė negamino atitinkamų rūšių produktų, todėl jie nebuvo svarbūs apskaičiuojant priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumą.

11.   BAIGIAMOJI NUOSTATA

BAIGIAMOJI NUOSTATA

| (260) | Siekdama gero administravimo Komisija paragins suinteresuotąsias šalis per nustatytą terminą pateikti raštu pastabas ir (arba) prašymus išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui. |
| --- | --- |

(260)

Siekdama gero administravimo Komisija paragins suinteresuotąsias šalis per nustatytą terminą pateikti raštu pastabas ir (arba) prašymus išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui.

| (261) | Išvados dėl laikinųjų muitų nustatymo yra preliminarios ir gali būti pakeistos galutiniame tyrimo etape, |
| --- | --- |

(261)

Išvados dėl laikinųjų muitų nustatymo yra preliminarios ir gali būti pakeistos galutiniame tyrimo etape,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Į Sąjungą importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės pakartotinai pripildomiems nerūdijančiojo plieno statinaitėms, indams, bidonams, talpykloms ir kitai tarai, paprastai vadinamiems pakartotinai pripildomomis nerūdijančiojo plieno statinaitėmis, kurių korpusai maždaug cilindro formos, kurių sienelių storis ne mažesnis kaip 0,5 mm, naudojamiems medžiagoms, išskyrus suskystintas dujas, žalią naftą ir naftos produktus, kurių talpa ne mažesnė kaip 4,5 l, neatsižvelgiant į apdailą, gabaritus arba nerūdijančiojo plieno rūšį, su papildomomis sudedamosiomis dalimis (ekstraktoriais, kakleliais, lankais ar kitomis sudedamosiomis dalimis) arba be jų, dažytiems, nedažytiems, padengtiems arba nepadengtiems kitomis medžiagomis, ir kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7310 10 00 ir ex 7310 29 90 (TARIC kodai 7310100010 ir 7310299010), išskyrus kaklelius, vožtuvus, jungiamąsias movas arba čiaupus, žiedus, sklendes ir kitas atskirai importuojamas dalis, nustatomas laikinasis antidempingo muitas.

2.   Laikinojo antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau nurodytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:

| Šalis | Bendrovė | Laikinasis antidempingo muitas | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- | --- |
| Kinijos Liaudies Respublika | „Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd“ | 58,8  % | A024 |
| | „Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd“ | 52,9  % | A030 |
| | Kitos priede išvardytos bendradarbiaujančios bendrovės | 56,3  % | |
| | Visos kitos bendrovės | 91,0  % | C999 |

Šalis

Bendrovė

Laikinasis antidempingo muitas

Papildomas TARIC kodas

Kinijos Liaudies Respublika

„Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd“

58,8  %

A024

„Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd“

52,9  %

A030

Kitos priede išvardytos bendradarbiaujančios bendrovės

56,3  %

Visos kitos bendrovės

91,0  %

C999

3.   2 dalyje nurodytoms bendrovėms nustatytos individualios muito normos taikomos, jeigu valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, kurioje pateikiama deklaracija su nurodyta data ir pasirašyta tą sąskaitą faktūrą išdavusio subjekto atstovo, kurio nurodomas vardas, pavardė ir pareigos: „Aš, toliau pasirašęs (-iusi), patvirtinu, kad (kiekį) šioje sąskaitoje faktūroje nurodyto (nagrinėjamasis produktas), parduodamo eksportui į Europos Sąjungą, [nagrinėjamoji šalis] pagamino (bendrovės pavadinimas ir adresas) (papildomas TARIC kodas). Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“ Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas.

4.   1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.

5.   Tais atvejais, kai išleidimo į laisvą apyvartą deklaracija yra pateikiama dėl 1 dalyje nurodytų produktų, į atitinkamą tos deklaracijos skiltį įrašomas importuojamų produktų vienetų skaičius, jeigu ši informacija atitinka Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 I priedą.

6.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitų reglamentavimo nuostatos.

2 straipsnis

1.   Pastabas raštu dėl šio reglamento suinteresuotosios šalys pateikia Komisijai per 15 kalendorinių dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

2.   Prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai suinteresuotosios šalys pateikia per 5 kalendorines dienas nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

3.   Prašymą išklausyti dalyvaujant prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui suinteresuotosios šalys pateikia per 5 kalendorines dienas nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. Bylas nagrinėjantis pareigūnas išnagrinėja prašymus, pateiktus pasibaigus šiam terminui, ir gali priimti sprendimą tam tikrais atvejais juos patenkinti.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

1 straipsnis taikomas 6 mėnesių laikotarpiu.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2023 m. sausio 11 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

1

(2)  
  OL C 195, 2022 5 13, p. 24.

2

(3)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2602.

3

(4)  
  2022 m. vasario 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/191 kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 36, 2022 2 17, p. 1); 2022 m. sausio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/95, kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vamzdžių arba vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies arba plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas, taip pat taikomas iš Taivano, Indonezijos, Šri Lankos ir Filipinų siunčiamoms tam tikroms importuojamoms vamzdžių arba vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies arba plieno, deklaruojamoms arba nedeklaruojamoms kaip šių šalių kilmės (OL L 16, 2022 1 25, p. 36); 2021 m. gruodžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/2239, kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plieniniams pramoninių vėjo jėgainių bokštams nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 450, 2021 12 16, p. 59); 2021 m. balandžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/635, kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikriems importuojamiems Baltarusijos, Kinijos Liaudies Respublikos ir Rusijos kilmės suvirintiems vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 132, 2021 4 19, p. 145).

4

(5)  Žr. Įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/191208 konstatuojamąją dalį, Įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/95 59 konstatuojamąją dalį, Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/2239 67–74 konstatuojamąsias dalis ir Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/635149–150 konstatuojamąsias dalis.

5

(6)  Žr. Įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/191192 konstatuojamąją dalį, Įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/95 46 konstatuojamąją dalį, Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/2239 67–74 konstatuojamąsias dalis ir Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/635115–118 konstatuojamąsias dalis.

6

(7)  Žr. Įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/191193 ir 194 konstatuojamąsias dalis, Įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/95 47 konstatuojamąją dalį, Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/2239 67–74 konstatuojamąsias dalis ir Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/635119–122 konstatuojamąsias dalis. Nors atitinkamų valstybės institucijų teisė skirti ir atleisti pagrindinius valstybės valdomų įmonių vadovaujančius darbuotojus, kaip numatyta Kinijos teisės aktuose, gali atspindėti atitinkamas nuosavybės teises, Kinijos komunistų partijos (toliau – KKP) organai tiek valstybės valdomose įmonėse, tiek privačiose bendrovėse yra kitas svarbus kanalas, kuriuo valstybė gali kištis į verslo sprendimus. Pagal KLR bendrovių teisę kiekvienoje bendrovėje turi būti įsteigta KKP organizacija (kurioje turi būti bent trys KKP nariai, kaip nurodyta KKP konstitucijoje) ir bendrovė turi sudaryti būtinas sąlygas partijos organizacijos veiklai. Anksčiau šis reikalavimas, atrodo, ne visada buvo vykdomas arba jo vykdymas nebuvo griežtai užtikrinamas. Tačiau bent nuo 2016 m. KKP sustiprino reikalavimus turėti teisę į valstybės įmonių verslo sprendimų kontrolę kaip politinį principą. Taip pat pranešama, kad KKP daro spaudimą privačioms bendrovėms pirmenybę teikti „patriotizmui“ ir laikytis partijos drausmės. 2017 m. pranešta, kad partijos organai veikė 70 % iš maždaug 1,86 mln. privačių bendrovių ir kad padidėjo spaudimas KKP organizacijoms tarti lemiamą žodį priimant verslo sprendimus jų atitinkamose bendrovėse. Šios taisyklės bendrai taikomos visoje Kinijos ekonomikoje, visuose sektoriuose, be kita ko, tiriamojo produkto gamintojams ir jų gamybos išteklių tiekėjams.

7

(8)  Žr. Įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/191195–201 konstatuojamąsias dalis, Įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/95 48–52 konstatuojamąsias dalis, Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/2239 67–74 konstatuojamąsias dalis ir Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/635123–129 konstatuojamąsias dalis.

8

(9)  Žr. Įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/191202 konstatuojamąją dalį, Įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/95 53 konstatuojamąją dalį, Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/2239 67–74 konstatuojamąsias dalis ir Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/635130–133 konstatuojamąsias dalis.

9

(10)  Žr. Įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/191203 konstatuojamąją dalį, Įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/95 54 konstatuojamąją dalį, Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/2239 67–74 konstatuojamąsias dalis ir Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/635134–135 konstatuojamąsias dalis.

10

(11)  Žr. Įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/191204 konstatuojamąją dalį, Įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/95 55 konstatuojamąją dalį, Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/2239 67–74 konstatuojamąsias dalis ir Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/635136–145 konstatuojamąsias dalis.

11

(12)  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, SWD(2017) 483 final/2, 2017 12 20, skelbiamas adresu https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

12

final

(13)  
  Europos Sąjungos prekybos rūmai Kinijoje, Overcapacity in China: an impediment to the Party’s reform agenda (liet. „Pertekliniai pajėgumai Kinijoje – kliūtis partijos reformų darbotvarkei“), skelbiama adresu https://www.europeanchamber.com.cn/en/publications-overcapacity-in-china (žiūrėta 2022 m. lapkričio 16 d.).

13

Europos Sąjungos prekybos rūmai Kinijoje, Overcapacity in China: an impediment to the Party’s reform agenda

(14)  Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/635 ir 2020 m. balandžio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/508, kuriuo tam tikriems importuojamiems Indonezijos, Kinijos Liaudies Respublikos ir Taivano kilmės karštai valcuotiems nerūdijančiojo plieno lakštams ir ritiniams nustatomas laikinasis antidempingo muitas (OL L 110, 2020 4 8, p. 3).

14

(15)  Pasaulinis forumas dėl perteklinio pajėgumo plieno sektoriuje, 2018 m. rugsėjo 20 d. ministrų ataskaita.

15

(16)  Ataskaitos 14 skyrius, p. 358. 51 % privačių bendrovių ir 49 % valstybės valdomų įmonių pagal gamybą ir 44 % valstybės valdomų įmonių ir 56 % privačių bendrovių pagal pajėgumus.

16

(17)  Informacija skelbiama šiais adresais:www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm, https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e irwww.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (žiūrėta 2022 m. spalio 28 d.).

17

(18)  Skelbiama adresu http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (žiūrėta 2022 m. spalio 28 d.).

18

(19)  Kaip buvo ir 2019 m. birželio mėn. „China Baowu Steel Group“ įgytos „Magang Steel“ akcijų daugumos atveju žr. https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (žiūrėta 2022 m. spalio 28 d.).

19

(20)  Žr.: https://www.miit.gov.cn/gzcy/yjzj/art/2020/art_af1bef04b9624997956b2bff6cdb7383.html (žiūrėta 2022 m. lapkričio 16 d.).

20

(21)  Žr. plano IV skirsnio 3 poskirsnį. Jį galima rasti adresu https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/tz/art/2021/art_2960538d19e34c66a5eb8d01b74cbb20.html (žiūrėta 2022 m. lapkričio 16 d.).

21

(22)  Žr. 14-ojo plieno pramonės plėtros penkmečio plano pratarmę.

22

(23)  Žr. grupės svetainę adresu http://www.baowugroup.com/about/board_of_directors (žiūrėta 2022 m. rugsėjo 7 d.).

23

(24)  Žr. bendrovės svetainę adresu https://www.baosteel.com/about/manager (žiūrėta 2022 m. rugsėjo 7 d.).

24

(25)  
  „Shandong Gold Group“ perteikia, mokosi ir įgyvendina 20-ojo Kinijos komunistų partijos nacionalinio kongreso dvasią“ (originalus tekstas kinų kalba), spaudos straipsnį galima rasti „China Gold News“ interneto svetainėje: https://www.gold.org.cn/ky1227/kydj/202210/t20221028_193328.html (žiūrėta 2022 m. lapkričio 17 d.).

25

(26)  Ataskaitos III dalies 14 skyrius, p. 346 ir toliau.

26

(27)  Žr. 14-ąjį Kinijos Liaudies Respublikos nacionalinės ekonominės ir socialinės plėtros penkmečio planą ir ilgalaikius tikslus 2035 m. (III dalis, VIII straipsnis), paskelbtą adresu https://cset.georgetown.edu/publication/china-14th-five-year-plan/ (žiūrėta 2022 m. spalio 28 d.).

27

(28)  Žr. visų pirma šio plano I ir II skirsnius.

28

(29)  Šio skirsnio nuostatos yra labai išsamios ir jose nustatyti griežti ateities tikslai: „Geležies ir plieno įmonių, planuojančių persikelti arba įvairiose vietose atlikti renovaciją, atveju, vietų, į kurias persikelia ir iš kurių išsikelia šios įmonės valdžios institucijos turėtų stiprinti komunikaciją ir veiksmų koordinavimą, o atitinkamus energijos ir anglies suvartojimo rodiklius jos turėtų perduoti prekybos energijos naudojimo teisėmis rinkoje, taip užtikrindamos abipusiškai naudingą bendradarbiavimą ir sklandžią bei tvarkingą projektų eigą. Sukurti šešias tipiškas plieno gamybos bazes Anjange, Džijuane, Pingdingšane, Sinjange, Šangčiu, Džoukou ir pan. ir padidinti pramonės mastą, stiprėjimą, specializaciją ir savitumą. Be kita ko, iki 2025 m. kontroliuojami luitinio ketaus gamybos pajėgumai Anjango mieste nesieks 14 mln. tonų, kontroliuojami neapdoroto plieno gamybos pajėgumai neviršys 15 mln. tonų ir bus sukurta bendrovės „Anyang Iron and Steel Group Co., Ltd.“ 8,5 mln. tonų aukštos kokybės specialiojo plieno gamybos Anjango bazė „Anyang Iron and Steel Group Co., Ltd.“. Padėti bendrovei „Henan Jiyuan Iron and Steel (Group) Co., Ltd.“ sukurti aukštos kokybės ir specialiojo plieno juostų ir vielos gamybos bazę ir regioninį perdirbimo centrą. Padėti bendrovėms „Angang Group Xinyang Iron and Steel Co., Ltd.“, „Minyuan Iron and Steel Group Co., Ltd.“ ir „Henan Angang Zhoukou Iron and Steel Co., Ltd.“ sukurti regioninius geležies ir plieno kompleksus.“

29

(30)  Atitinkamai žr. Hebėjaus provincijos trijų metų klasterių plėtojimo plieno pramonės grandinėje 2020–2022 m. laikotarpiu veiksmų plano 2, 8 ir 16 punktus.

30

(31)  Pramonės restruktūrizavimo žinynas (2019 m. leidimas), patvirtintas 2019 m. rugpjūčio 27 d. Kinijos Liaudies Respublikos nacionalinės plėtros ir reformų komisijos potvarkiu Nr. 29, paskelbtas adresu http://www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/5449193/files/26c9d25f713f4ed5b8dc51ae40ef37af.pdf ( žiūrėta 2022 m. spalio 28 d.).

31

(32)  Žr. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/635134–135 konstatuojamąsias dalis ir Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/508143–144 konstatuojamąsias dalis.

32

(33)  
  „World Bank Open Data“ – didesnių vidutinių pajamų šalys, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

33

(34)  bvdinfo.com.

34

(35)  https://www.globaltradealert.org/data_extraction.

35

(36)  NACE kodas yra standartinė Europos gamybinės ekonominės veiklos nomenklatūra. Buvo išnagrinėti šie kodai: 2591 (plieninės statinės ir panaši tara), 2592 (lengvųjų metalų tara), 2599 (kiti metalo gaminiai), 2829 (bendrosios paskirties mašinos), 2893 (maisto, gėrimų ir tabako apdorojimo mašinos).

36

(37)  Duomenų bazė „Orbis“, kurią pateikė „Bureau Van Dijk“ (https://orbis.bvdinfo.com).

37

(38)  https://www.mococa.com.

38

(39)  https://ilostat.ilo.org/.

39

(40)  https://www.globalpetrolprices.com/Brazil/.

40

(41)  
  2015 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/755 dėl bendrų importo iš tam tikrų trečiųjų šalių taisyklių (OL L 123, 2015 5 19, p. 33).

41

(42)  https://ilostat.ilo.org/data/data-catalogue/.

42

(43)  Tinkamai pakoreguota atsižvelgiant į teisės aktų nustatytą ne darbo laiką, kaip antai atostogas ir valstybines šventes.

43

(44)  https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee;

44

https://ccbc.org.br/en/publicacoes/artigos-ccbc-en/how-much-do-your-employees-in-brazil-really-cost/ ; https://bpc-partners.com/inss-brazilian-salaries-benefits/

(45)  https://www.globalpetrolprices.com/Brazil/.

45

(46)  https://www.edp.com.br/tarifas-vigentes/.

46

(47)  https://www.gov.br/mme/pt-br/assuntos/secretarias/energia-eletrica/publicacoes/informativo-gestao-setor-eletrico.

47

(48)  Piko ir ne piko valandomis ir įvairios tuo laikotarpiu taikytinos papildomos sąnaudos.

48

(49)  https://www.gov.br/mme/pt-br/assuntos/secretarias/energia-eletrica/publicacoes/informativo-gestao-setor-eletrico/informativo-gestao-setor-eletrico-ano-2021.pdf/view.

49

(50)  Kadangi vienintelis COMEXT ir Komisijos „Surveillance“ duomenų bazėse naudojamas kiekio matavimo vienetas yra svoris, naudojant šių bazių duomenis, viso tyrimo metu kiekis iš tonų / kilogramų į vienetus (statinaičių skaičių) buvo perskaičiuojamas taikant formulę 1 statinaitė = 10 kg. Toks perskaičiavimo būdas buvo naudojamas skunde, o atlikusi tolesnę analizę Komisija patvirtino, kad vidutinis rinkoje esančių statinaičių svoris yra maždaug 10 kg.

50

(51)  Didžiausia 2 018 m. vertė skiriasi nuo 2022 m. rugsėjo 2 d. pastaboje prie bylos nurodytos vertės. Taip atsitiko dėl korektūros klaidos, kuri buvo nustatyta agreguojant muitinių duomenis ir vėliau ištaisyta.

51

(52)  Kaina EXW sąlygomis, įskaitant su transportu susijusias išlaidas ir JAV rinkoje taikomus importo muitus.

52

(53)  
  1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (OL L 256, 1987.9.7, p. 1), pakeistas 2022 m. rugsėjo 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/1998, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas (OL L 282, 2022 10 31, p. 1).

53

---

PRIEDAS

Neatrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai

| Šalis | Pavadinimas | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| Kinijos Liaudies Respublika | Kingyip - Guangzhou JingYe Machinery Co., Ltd. | A031 |
| | Ningbo Hefeng Container Manufacturer Co., Ltd. | A032 |
| | Qingdao HenKeg Craft Beer Technology Co., Ltd. | A033 |
| | Yantai Toptech Ltd. | A034 |

Šalis

Pavadinimas

Papildomas TARIC kodas

Kinijos Liaudies Respublika

Kingyip - Guangzhou JingYe Machinery Co., Ltd.

A031

Ningbo Hefeng Container Manufacturer Co., Ltd.

A032

Qingdao HenKeg Craft Beer Technology Co., Ltd.

A033

Yantai Toptech Ltd.

A034

---

III Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

| 2023 1 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 10/77 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 1 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 10/77

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS Nr. 161/22/COL

2022 m. liepos 6 d.

dėl pagalbos, susijusios su gatvių apšvietimo infrastruktūra Bergene (Norvegija) [2023/101]

EUROPOS LAISVOSIOS PREKYBOS ASOCIACIJOS PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (TOLIAU – ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA),

atsižvelgdama į:

Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 61 ir 62 straipsnius,

EEE susitarimo 26 protokolą,

ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (toliau – Susitarimas dėl Priežiūros institucijos ir Teismo), ypač į jo 24 straipsnį,

Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolą (toliau – 3 protokolas), ypač į jo II dalies 7 straipsnio 5 dalį ir 14 straipsnį, ir

paprašiusi suinteresuotųjų šalių pateikti pastabas (1) ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

I.   FAKTAI

FAKTAI

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   SKUNDAS

| (1) | 2017 m. gegužės 11 d. raštu „Nelfo“ (toliau – skundo pateikėja) pateikė skundą dėl esą Bergeno savivaldybės (toliau – savivaldybė) suteiktos valstybės pagalbos jos gatvėms apšviesti. „Nelfo“ yra sektoriaus federacija, Norvegijos įmonių konfederacijos (norv. NHO) narė. Ją sudaro Norvegijoje veikiančios elektros, IT, elektroninės prekybos, sistemų integravimo ir liftų bendrovės (2). |
| --- | --- |

(1)

2017 m. gegužės 11 d. raštu „Nelfo“ (toliau – skundo pateikėja) pateikė skundą dėl esą Bergeno savivaldybės (toliau – savivaldybė) suteiktos valstybės pagalbos jos gatvėms apšviesti. „Nelfo“ yra sektoriaus federacija, Norvegijos įmonių konfederacijos (norv. NHO) narė. Ją sudaro Norvegijoje veikiančios elektros, IT, elektroninės prekybos, sistemų integravimo ir liftų bendrovės (2).

2

| (2) | Įtariama, kad pagalbą gavo per įvairias patronuojamąsias įmones veikianti įmonė BKK AS (3). Toliau įmonė BKK AS ir jos patronuojamosios įmonės kartu bus vadinamos BKK grupe. |
| --- | --- |

(2)

Įtariama, kad pagalbą gavo per įvairias patronuojamąsias įmones veikianti įmonė BKK AS (3). Toliau įmonė BKK AS ir jos patronuojamosios įmonės kartu bus vadinamos BKK grupe.

3

1.2.   PAPILDOMA INFORMACIJA

| (3) | 2017 m. birželio 1 d. raštu (4) ELPA priežiūros institucija persiuntė skundą Norvegijos valdžios institucijoms. 2017 m. birželio 27 d. ir liepos 5 d. raštais (5) Norvegijos valdžios institucijos pateikė pastabas. |
| --- | --- |

(3)

2017 m. birželio 1 d. raštu (4) ELPA priežiūros institucija persiuntė skundą Norvegijos valdžios institucijoms. 2017 m. birželio 27 d. ir liepos 5 d. raštais (5) Norvegijos valdžios institucijos pateikė pastabas.

4

5

| (4) | 2017 m. rugsėjo 7 d. el. laišku ELPA priežiūros institucija paragino Norvegijos valdžios institucijas pateikti daugiau informacijos (6). Norvegijos valdžios institucijos atsakė 2017 m. rusėjo 8 d. (7) ir 12 d. (8) el. laiškais. |
| --- | --- |

(4)

2017 m. rugsėjo 7 d. el. laišku ELPA priežiūros institucija paragino Norvegijos valdžios institucijas pateikti daugiau informacijos (6). Norvegijos valdžios institucijos atsakė 2017 m. rusėjo 8 d. (7) ir 12 d. (8) el. laiškais.

6

7

8

| (5) | 2018 m. liepos 11 d. ELPA priežiūros institucija išsiuntė prašymą pateikti papildomą informaciją (9). 2018 m. rugpjūčio 17 d. buvo surengta vaizdo konferencija. 2019 m. vasario 28 d. el. laišku Norvegijos valdžios institucijos pateikė daugiau informacijos (10). |
| --- | --- |

(5)

2018 m. liepos 11 d. ELPA priežiūros institucija išsiuntė prašymą pateikti papildomą informaciją (9). 2018 m. rugpjūčio 17 d. buvo surengta vaizdo konferencija. 2019 m. vasario 28 d. el. laišku Norvegijos valdžios institucijos pateikė daugiau informacijos (10).

9

10

1.3.   OFICIALI TYRIMO PROCEDŪRA

| (6) | Sprendimu Nr. 027/19/COL (toliau – sprendimas pradėti tyrimą) ELPA priežiūros institucija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą (11). Šiame etape ELPA priežiūros institucija susidarė preliminarią nuomonę, kad trys priemonės, kurios sprendime pradėti tyrimą nurodytos kaip a, b ir c priemonės, greičiausiai yra valstybės pagalba. ELPA priežiūros institucija taip pat išreiškė abejonių dėl šios galimos valstybės pagalbos suderinamumo su EEE susitarimo veikimu. Šios trys priemonės aprašomos 2 skirsnyje. |
| --- | --- |

(6)

Sprendimu Nr. 027/19/COL (toliau – sprendimas pradėti tyrimą) ELPA priežiūros institucija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą (11). Šiame etape ELPA priežiūros institucija susidarė preliminarią nuomonę, kad trys priemonės, kurios sprendime pradėti tyrimą nurodytos kaip a, b ir c priemonės, greičiausiai yra valstybės pagalba. ELPA priežiūros institucija taip pat išreiškė abejonių dėl šios galimos valstybės pagalbos suderinamumo su EEE susitarimo veikimu. Šios trys priemonės aprašomos 2 skirsnyje.

11

| (7) | Norvegijos valdžios institucijos buvo paragintos iki 2019 m. gegužės 20 d. pateikti pastabų dėl sprendimo pradėti tyrimą. Gavusi prašymą šį terminą pratęsti ELPA priežiūros institucija jį pratęsė iki 2019 m. birželio 5 d. (12). |
| --- | --- |

(7)

Norvegijos valdžios institucijos buvo paragintos iki 2019 m. gegužės 20 d. pateikti pastabų dėl sprendimo pradėti tyrimą. Gavusi prašymą šį terminą pratęsti ELPA priežiūros institucija jį pratęsė iki 2019 m. birželio 5 d. (12).

12

| (8) | 2019 m. birželio 5 d. raštu ELPA priežiūros institucija gavo bendras BKK AS ir „Veilys AS“ (toliau – „BKK Veilys“) pastabas (13). 2019 m. rugpjūčio 6 d. raštu Norvegijos valdžios institucijos buvo paragintos iki 2019 m. rugsėjo 6 d. pateikti pastabų dėl šių pastabų (14). |
| --- | --- |

(8)

2019 m. birželio 5 d. raštu ELPA priežiūros institucija gavo bendras BKK AS ir „Veilys AS“ (toliau – „BKK Veilys“) pastabas (13). 2019 m. rugpjūčio 6 d. raštu Norvegijos valdžios institucijos buvo paragintos iki 2019 m. rugsėjo 6 d. pateikti pastabų dėl šių pastabų (14).

13

14

| (9) | 2020 m. balandžio 5 d. Norvegijos valdžios institucijos pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti tyrimą (15). Pastabos išdėstytos dviejuose savivaldybės raštuose: atitinkamai 2019 m. gegužės 10 d. rašte (16) ir 2020 m. balandžio 3 d. rašte (17). |
| --- | --- |

(9)

2020 m. balandžio 5 d. Norvegijos valdžios institucijos pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti tyrimą (15). Pastabos išdėstytos dviejuose savivaldybės raštuose: atitinkamai 2019 m. gegužės 10 d. rašte (16) ir 2020 m. balandžio 3 d. rašte (17).

15

16

17

| (10) | 2021 m. vasario 5 d. ELPA priežiūros institucija išsiuntė Norvegijos valdžios institucijoms dar vieną prašymą pateikti informacijos (18). 2021 m. balandžio 12 d. Norvegijos valdžios institucijos pateikė atsakymą į šį prašymą (19). |
| --- | --- |

(10)

2021 m. vasario 5 d. ELPA priežiūros institucija išsiuntė Norvegijos valdžios institucijoms dar vieną prašymą pateikti informacijos (18). 2021 m. balandžio 12 d. Norvegijos valdžios institucijos pateikė atsakymą į šį prašymą (19).

18

19

2.   PRIEMONIŲ APRAŠAS

PRIEMONIŲ APRAŠAS

2.1.   SUSIJUSI INFRASTRUKTŪRA IR TEISĖS SUBJEKTAI

| (11) | Palei savivaldybės kelius nutiesta gatvių apšvietimo infrastruktūra praeityje priklausė savivaldybės padaliniui, kuris vadinosi „Bergen Lysverker“. Vis dėlto 1996 m. įmonę „Bergen Lysverker“, įskaitant jos turtą, įsigijo BKK DA. Tuo metu ši bendrovė priklausė kelioms savivaldybėms, o savivaldybė buvo pagrindinė akcininkė. |
| --- | --- |

(11)

Palei savivaldybės kelius nutiesta gatvių apšvietimo infrastruktūra praeityje priklausė savivaldybės padaliniui, kuris vadinosi „Bergen Lysverker“. Vis dėlto 1996 m. įmonę „Bergen Lysverker“, įskaitant jos turtą, įsigijo BKK DA. Tuo metu ši bendrovė priklausė kelioms savivaldybėms, o savivaldybė buvo pagrindinė akcininkė.

| (12) | Vėliau BKK DA buvo reorganizuota į BKK AS (20). Remiantis viešai prieinama informacija, savivaldybei priklauso 37,75 % akcijų. Kiti akcininkai yra „Statkraft Industrial Holding AS“ ir įvairios savivaldybės (21). |
| --- | --- |

(12)

Vėliau BKK DA buvo reorganizuota į BKK AS (20). Remiantis viešai prieinama informacija, savivaldybei priklauso 37,75 % akcijų. Kiti akcininkai yra „Statkraft Industrial Holding AS“ ir įvairios savivaldybės (21).

20

21

| (13) | Nuo to laiko palei Bergeno savivaldybės kelius nutiesta gatvių apšvietimo infrastruktūra priklausė ir ją eksploatavo įvairios patronuojamosios BKK AS įmonės. BKK grupės valdoma infrastruktūra šiuo metu priklauso bendrovei „Veilys AS“. Šiai bendrovei taip pat priklauso gatvių apšvietimo infrastruktūra palei valstybinius, fiulkių ir privačius kelius. |
| --- | --- |

(13)

Nuo to laiko palei Bergeno savivaldybės kelius nutiesta gatvių apšvietimo infrastruktūra priklausė ir ją eksploatavo įvairios patronuojamosios BKK AS įmonės. BKK grupės valdoma infrastruktūra šiuo metu priklauso bendrovei „Veilys AS“. Šiai bendrovei taip pat priklauso gatvių apšvietimo infrastruktūra palei valstybinius, fiulkių ir privačius kelius.

| (14) | Norvegijos valdžios institucijų teigimu, „Veilys AS“ savo gatvių apšvietimo infrastruktūros pati neeksploatavo ir jos techninės priežiūros neatliko – šią veiklą vykdė patronuojamoji įmonė pavadinimu „BKK EnoTek AS“ (22). |
| --- | --- |

(14)

Norvegijos valdžios institucijų teigimu, „Veilys AS“ savo gatvių apšvietimo infrastruktūros pati neeksploatavo ir jos techninės priežiūros neatliko – šią veiklą vykdė patronuojamoji įmonė pavadinimu „BKK EnoTek AS“ (22).

22

| (15) | Kaip bus išsamiau aprašyta toliau, bendrovei „Veilys AS“ priklauso ne visa palei Bergeno savivaldybės kelius įrengta gatvių apšvietimo infrastruktūra. Kai kurios šios infrastruktūros dalys priklauso savivaldybei. |
| --- | --- |

(15)

Kaip bus išsamiau aprašyta toliau, bendrovei „Veilys AS“ priklauso ne visa palei Bergeno savivaldybės kelius įrengta gatvių apšvietimo infrastruktūra. Kai kurios šios infrastruktūros dalys priklauso savivaldybei.

2.2.   SKUNDE NURODYTOS PRIEMONĖS

| (16) | Skunde nurodytos dvi įtariamos valstybės pagalbos priemonės. Pirma, skundo pateikėja teigė, kad savivaldybė BKK grupės bendrovėms už palei savivaldybių kelius įrengtų gatvių žibintų techninę priežiūrą ir eksploatavimą mokėjo per didelę kompensaciją (a priemonė). Antra, skunde teigta, kad savivaldybė finansavo bendrovei „Veilys AS“ priklausančioje infrastruktūroje įrengtus 12 000 naujų LED šviestuvų (b priemonė) (23). |
| --- | --- |

(16)

Skunde nurodytos dvi įtariamos valstybės pagalbos priemonės. Pirma, skundo pateikėja teigė, kad savivaldybė BKK grupės bendrovėms už palei savivaldybių kelius įrengtų gatvių žibintų techninę priežiūrą ir eksploatavimą mokėjo per didelę kompensaciją (a priemonė). Antra, skunde teigta, kad savivaldybė finansavo bendrovei „Veilys AS“ priklausančioje infrastruktūroje įrengtus 12 000 naujų LED šviestuvų (b priemonė) (23).

23

| (17) | Skundo pateikėjos teigimu, a ir b priemonės yra tęstinis valstybės pagalbos taisyklių pažeidimas nuo 2016 m. sausio 1 d. Todėl, kaip nurodyta sprendimo pradėti tyrimą 18 punkte, a ir b priemonių vertinimą ELPA priežiūros institucija apribojo šiuo laikotarpiu. |
| --- | --- |

(17)

Skundo pateikėjos teigimu, a ir b priemonės yra tęstinis valstybės pagalbos taisyklių pažeidimas nuo 2016 m. sausio 1 d. Todėl, kaip nurodyta sprendimo pradėti tyrimą 18 punkte, a ir b priemonių vertinimą ELPA priežiūros institucija apribojo šiuo laikotarpiu.

| (18) | Skundo pateikėja mano, kad eksploatuoti gatvių žibintus ir atlikti jų techninę priežiūrą už kompensaciją būtų pasirengę keli tiekėjai. Tuo remdamasi, techninę priežiūrą ir eksploatavimą apimančią veiklą ji laiko ekonominio pobūdžio veikla (24). |
| --- | --- |

(18)

Skundo pateikėja mano, kad eksploatuoti gatvių žibintus ir atlikti jų techninę priežiūrą už kompensaciją būtų pasirengę keli tiekėjai. Tuo remdamasi, techninę priežiūrą ir eksploatavimą apimančią veiklą ji laiko ekonominio pobūdžio veikla (24).

24

| (19) | Jei kompensacija susijusi su visuotinės ekonominės svarbos paslauga (VESP), skundo pateikėja tvirtina, kad (25), pirma, valstybės pagalbos buvimo negalima atmesti remiantis „Altmark“ kriterijais (26), antra, susijusi kompensacija viršija visuotinės ekonominės svarbos paslaugų de minimis viršutinę ribą – 500 000 EUR (27), trečia, priemonės neatitinka VESP sprendimo (28) reikalavimų. |
| --- | --- |

(19)

Jei kompensacija susijusi su visuotinės ekonominės svarbos paslauga (VESP), skundo pateikėja tvirtina, kad (25), pirma, valstybės pagalbos buvimo negalima atmesti remiantis „Altmark“ kriterijais (26), antra, susijusi kompensacija viršija visuotinės ekonominės svarbos paslaugų de minimis viršutinę ribą – 500 000 EUR (27), trečia, priemonės neatitinka VESP sprendimo (28) reikalavimų.

25

26

de minimis

27

28

| (20) | Skundo pateikėjos skaičiavimu, kompensacijos permoka už techninę priežiūrą ir eksploatavimą siekia 1,12 mln. EUR per metus. Panašiose paslaugų sutartyse nurodytos kainos esą siekia apie [...] NOK už vieną apšvietimo tašką per metus (29). |
| --- | --- |

(20)

Skundo pateikėjos skaičiavimu, kompensacijos permoka už techninę priežiūrą ir eksploatavimą siekia 1,12 mln. EUR per metus. Panašiose paslaugų sutartyse nurodytos kainos esą siekia apie [...] NOK už vieną apšvietimo tašką per metus (29).

29

2.3.   SPRENDIME PRADĖTI TYRIMĄ NUSTATYTA PAPILDOMA PRIEMONĖ

| (21) | Savivaldybės mokėjimai apėmė su bendrovei „Veilys AS“ priklausančia gatvių apšvietimo infrastruktūra susijusių kapitalo sąnaudų kompensavimą. Šis kompensavimo mechanizmo elementas į oficialų tyrimą buvo įtrauktas kaip c priemonė. Kaip nurodyta sprendimo pradėti tyrimą 18 punkte, c priemonės vertinimas neapsiriboja laikotarpiu nuo 2016 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(21)

Savivaldybės mokėjimai apėmė su bendrovei „Veilys AS“ priklausančia gatvių apšvietimo infrastruktūra susijusių kapitalo sąnaudų kompensavimą. Šis kompensavimo mechanizmo elementas į oficialų tyrimą buvo įtrauktas kaip c priemonė. Kaip nurodyta sprendimo pradėti tyrimą 18 punkte, c priemonės vertinimas neapsiriboja laikotarpiu nuo 2016 m. sausio 1 d.

3.   NORVEGIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ PASTABOS

NORVEGIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ PASTABOS

3.1.   BENDROJI INFORMACIJA

3.1.1.   
  Gatvių apšvietimo infrastruktūros ir elektros tinklo ryšys

Gatvių apšvietimo infrastruktūros ir elektros tinklo ryšys

| (22) | Norvegijos valdžios institucijos pabrėžia, kad gatvių apšvietimui užtikrinti naudojamus elektros tinklus ir infrastruktūrą sieja glaudus funkcinis ryšys. Gatvių apšvietimo žibintai ir jungiamieji kabeliai dažnai yra pritvirtinti prie elektros arba ryšių stulpų, kurie taip pat laiko elektros kabelius. Taigi, Bergene įrengta infrastruktūra naudojama dviem tikslais (30). |
| --- | --- |

(22)

Norvegijos valdžios institucijos pabrėžia, kad gatvių apšvietimui užtikrinti naudojamus elektros tinklus ir infrastruktūrą sieja glaudus funkcinis ryšys. Gatvių apšvietimo žibintai ir jungiamieji kabeliai dažnai yra pritvirtinti prie elektros arba ryšių stulpų, kurie taip pat laiko elektros kabelius. Taigi, Bergene įrengta infrastruktūra naudojama dviem tikslais (30).

30

| (23) | Iki 1991 m. elektrai tiekti ir gatvėms apšviesti skirta eksploatavimo ir techninės priežiūros infrastruktūra nebuvo išskiriama. Šią palei savivaldybių kelius nutiestą infrastruktūrą eksploatavo ir jos techninę priežiūrą atliko savivaldybės arba joms priklausantys vietos subjektai (31). |
| --- | --- |

(23)

Iki 1991 m. elektrai tiekti ir gatvėms apšviesti skirta eksploatavimo ir techninės priežiūros infrastruktūra nebuvo išskiriama. Šią palei savivaldybių kelius nutiestą infrastruktūrą eksploatavo ir jos techninę priežiūrą atliko savivaldybės arba joms priklausantys vietos subjektai (31).

31

| (24) | Vis dėlto nuo 1991 m. Norvegijos energijos rinkos buvo iš dalies liberalizuotos. Įgyvendinant šį procesą, elektros tinklų eksploatavimui pradėtas taikyti monopolijų reguliavimas (32). |
| --- | --- |

(24)

Vis dėlto nuo 1991 m. Norvegijos energijos rinkos buvo iš dalies liberalizuotos. Įgyvendinant šį procesą, elektros tinklų eksploatavimui pradėtas taikyti monopolijų reguliavimas (32).

32

| (25) | Pagal šią konkrečiam sektoriui taikytiną tvarką infrastruktūros savininkai yra įpareigoti eksploatuoti savo infrastruktūrą. Dubliuoti jų veiklą kitiems subjektams draudžiama. Eksploatavimo ir techninės priežiūros išlaidoms taikomi tarifai (norv. „nettleie“), kurie turi atitikti Norvegijos energijos reguliavimo institucijos (norv. NVE) nustatytą reguliuojamą grąžą (33). |
| --- | --- |

(25)

Pagal šią konkrečiam sektoriui taikytiną tvarką infrastruktūros savininkai yra įpareigoti eksploatuoti savo infrastruktūrą. Dubliuoti jų veiklą kitiems subjektams draudžiama. Eksploatavimo ir techninės priežiūros išlaidoms taikomi tarifai (norv. „nettleie“), kurie turi atitikti Norvegijos energijos reguliavimo institucijos (norv. NVE) nustatytą reguliuojamą grąžą (33).

33

| (26) | Tačiau nacionaliniu lygmeniu gatvių apšvietimo infrastruktūrai monopolijų reguliavimas nustatytas nebuvo. Todėl šios infrastruktūros nuosavybės struktūra ir veiklos vykdymo sąlygos priklauso nuo vietos sąlygų. Su eksploatavimu ir technine priežiūra susijusias paslaugas komerciniais tikslais teikia keli subjektai (34). |
| --- | --- |

(26)

Tačiau nacionaliniu lygmeniu gatvių apšvietimo infrastruktūrai monopolijų reguliavimas nustatytas nebuvo. Todėl šios infrastruktūros nuosavybės struktūra ir veiklos vykdymo sąlygos priklauso nuo vietos sąlygų. Su eksploatavimu ir technine priežiūra susijusias paslaugas komerciniais tikslais teikia keli subjektai (34).

34

3.1.2.   

  „Bergen Lysverker“ pardavimas ir būsimo tiekimo reguliavimas

„Bergen Lysverker“ pardavimas ir būsimo tiekimo reguliavimas

| (27) | 1996 m. savivaldybės vykdyto proceso tikslas buvo parduoti „Bergen Lysverker“, įskaitant visą jos turtą ir veiklą (35). Šis turtas ir veikla pirmiausia buvo susiję su elektros energijos gamyba ir skirstymu. Gatvių apšvietimo infrastruktūra buvo laikoma nereikšmingu elementu, kurio nebuvo galima praktiškai atskirti (36). |
| --- | --- |

(27)

1996 m. savivaldybės vykdyto proceso tikslas buvo parduoti „Bergen Lysverker“, įskaitant visą jos turtą ir veiklą (35). Šis turtas ir veikla pirmiausia buvo susiję su elektros energijos gamyba ir skirstymu. Gatvių apšvietimo infrastruktūra buvo laikoma nereikšmingu elementu, kurio nebuvo galima praktiškai atskirti (36).

35

36

| (28) | Rengiantis priimti sprendimą dėl pardavimo parengtoje Bergeno miesto tarybai skirtoje rašytinėje tarybos nario (norv. Rådmannen) santraukoje buvo pakartota, kad teikti pasiūlymus pakviestos kelios valstybinės bendrovės. Savivaldybė taip pat užsakė vertinimą iš „Enskilda Securities“ (37). |
| --- | --- |

(28)

Rengiantis priimti sprendimą dėl pardavimo parengtoje Bergeno miesto tarybai skirtoje rašytinėje tarybos nario (norv. Rådmannen) santraukoje buvo pakartota, kad teikti pasiūlymus pakviestos kelios valstybinės bendrovės. Savivaldybė taip pat užsakė vertinimą iš „Enskilda Securities“ (37).

Rådmannen

37

| (29) | Į šį vertinimą buvo atsižvelgta Bergeno miesto tarybos atstovo pasiūlyme. Atsižvelgiant į grynuosius įsipareigojimus, jame nurodyta 2,8–3,0 mlrd. NOK vertė (38). |
| --- | --- |

(29)

Į šį vertinimą buvo atsižvelgta Bergeno miesto tarybos atstovo pasiūlyme. Atsižvelgiant į grynuosius įsipareigojimus, jame nurodyta 2,8–3,0 mlrd. NOK vertė (38).

38

| (30) | Į Bergeno miesto tarybos bylą taip pat buvo įtrauktas su sinergijos poveikiu susijęs aiškinamasis raštas. Šiame aiškinamajame rašte buvo nurodyta, kad pardavimas vykdomas dviem tikslais. Pirma, savivaldybė turėtų prisidėti prie funkcinės elektros energijos tiekimo Bergeno srityje struktūros. Antra, pardavimas, remiantis rinkos kainodara, savivaldybei turėtų atlaisvinti kapitalo (39). Taip pat buvo nustatyti keli papildomi aspektai (40). |
| --- | --- |

(30)

Į Bergeno miesto tarybos bylą taip pat buvo įtrauktas su sinergijos poveikiu susijęs aiškinamasis raštas. Šiame aiškinamajame rašte buvo nurodyta, kad pardavimas vykdomas dviem tikslais. Pirma, savivaldybė turėtų prisidėti prie funkcinės elektros energijos tiekimo Bergeno srityje struktūros. Antra, pardavimas, remiantis rinkos kainodara, savivaldybei turėtų atlaisvinti kapitalo (39). Taip pat buvo nustatyti keli papildomi aspektai (40).

39

40

| (31) | Savivaldybės ir BKK DA pirkimo–pardavimo sutarties 6 skirsnyje nustatyta, kad už „Bergen Lysverker“ mokėtina kaina yra 2,619 mlrd. NOK. Ši kaina buvo grindžiama 3,124 mlrd. NOK bruto kaina, prieš atskaitant skolas ir pensijų įsipareigojimus (41). |
| --- | --- |

(31)

Savivaldybės ir BKK DA pirkimo–pardavimo sutarties 6 skirsnyje nustatyta, kad už „Bergen Lysverker“ mokėtina kaina yra 2,619 mlrd. NOK. Ši kaina buvo grindžiama 3,124 mlrd. NOK bruto kaina, prieš atskaitant skolas ir pensijų įsipareigojimus (41).

41

| (32) | Būsimo kompensavimo už gatvių apšvietimo ir susijusias paslaugas reguliavimo mechanizmas buvo įtrauktas į 1996 m. pirkimo–pardavimo sutarties (42) 7 skirsnio c punktą. Pagal šį mechanizmą BKK DA galėtų savo nuožiūra eksploatuoti gatvių žibintus rinkos sąlygomis ir būtų padengiamos išlaidos bei numatytojo kapitalo sąnaudos, atitinkančios NVE nustatytą reguliuojamos elektros energijos tinklo infrastruktūros grąžos normą (43). |
| --- | --- |

(32)

Būsimo kompensavimo už gatvių apšvietimo ir susijusias paslaugas reguliavimo mechanizmas buvo įtrauktas į 1996 m. pirkimo–pardavimo sutarties (42) 7 skirsnio c punktą. Pagal šį mechanizmą BKK DA galėtų savo nuožiūra eksploatuoti gatvių žibintus rinkos sąlygomis ir būtų padengiamos išlaidos bei numatytojo kapitalo sąnaudos, atitinkančios NVE nustatytą reguliuojamos elektros energijos tinklo infrastruktūros grąžos normą (43).

42

43

| (33) | Gatvių apšvietimo tinklo vertė pirkimo–pardavimo sutartyje atskirai nurodyta nebuvo. Vis dėlto, kaip nurodyta jos 6 skirsnyje, BKK DA pradėjo išsamaus patikrinimo procesą. Apskaitos įmonės, kurios paslaugomis naudotasi šiuo tikslu, ataskaitoje nurodyta, kad balansinė gatvių žibintų vertė yra 55 mln. NOK (44). |
| --- | --- |

(33)

Gatvių apšvietimo tinklo vertė pirkimo–pardavimo sutartyje atskirai nurodyta nebuvo. Vis dėlto, kaip nurodyta jos 6 skirsnyje, BKK DA pradėjo išsamaus patikrinimo procesą. Apskaitos įmonės, kurios paslaugomis naudotasi šiuo tikslu, ataskaitoje nurodyta, kad balansinė gatvių žibintų vertė yra 55 mln. NOK (44).

44

3.1.3.   
  Tolesnės savivaldybės ir BKK grupės bendrovių sutartys

Tolesnės savivaldybės ir BKK grupės bendrovių sutartys

| (34) | Norvegijos valdžios institucijos pateikė sutartis, kuriomis reguliuojamas gatvių apšvietimo ir susijusių paslaugų teikimas palei Bergeno savivaldybės kelius nuo 2012 m. Sutarčių galiojimo trukmė paprastai buvo dveji metai; jas buvo galima pratęsti vieniems metams (45). |
| --- | --- |

(34)

Norvegijos valdžios institucijos pateikė sutartis, kuriomis reguliuojamas gatvių apšvietimo ir susijusių paslaugų teikimas palei Bergeno savivaldybės kelius nuo 2012 m. Sutarčių galiojimo trukmė paprastai buvo dveji metai; jas buvo galima pratęsti vieniems metams (45).

45

| (35) | 2012–2014 m. laikotarpiui skirta sutartis buvo sudaryta su bendrove „BKK Nett AS“. Iš pradžių ji apėmė 18 228 apšvietimo taškus. 16 082 iš jų valdė BKK grupė, o 2 146 taškai priklausė savivaldybei. Vis dėlto buvo numatyta, kad apšvietimo taškų skaičius sutarties galiojimo laikotarpiu kis (46). |
| --- | --- |

(35)

2012–2014 m. laikotarpiui skirta sutartis buvo sudaryta su bendrove „BKK Nett AS“. Iš pradžių ji apėmė 18 228 apšvietimo taškus. 16 082 iš jų valdė BKK grupė, o 2 146 taškai priklausė savivaldybei. Vis dėlto buvo numatyta, kad apšvietimo taškų skaičius sutarties galiojimo laikotarpiu kis (46).

46

| (36) | Kompensavimo reguliavimas nustatytas sutarties 7 skirsnyje ir A priedėlyje. Buvo nustatyta, kad techninės priežiūros ir eksploatavimo kaina vienam šviestuvo taškui per metus sudaro [...] NOK be PVM. Todėl bendra metinė kompensacija už 18 228 esamų apšvietimo taškų techninę priežiūrą ir eksploatavimą sudarytų [...] NOK (47). |
| --- | --- |

(36)

Kompensavimo reguliavimas nustatytas sutarties 7 skirsnyje ir A priedėlyje. Buvo nustatyta, kad techninės priežiūros ir eksploatavimo kaina vienam šviestuvo taškui per metus sudaro [...] NOK be PVM. Todėl bendra metinė kompensacija už 18 228 esamų apšvietimo taškų techninę priežiūrą ir eksploatavimą sudarytų [...] NOK (47).

47

| (37) | Buvo nurodyta, kad kapitalo sąnaudų kompensacija vienam šviestuvo taškui per metus sudaro [...] NOK be PVM. Kadangi šis elementas apėmė tik BKK grupės valdomus apšvietimo taškus, metinė kompensacija už šiuos 16 082 esamus apšvietimo taškus sudarė [...] NOK (48). |
| --- | --- |

(37)

Buvo nurodyta, kad kapitalo sąnaudų kompensacija vienam šviestuvo taškui per metus sudaro [...] NOK be PVM. Kadangi šis elementas apėmė tik BKK grupės valdomus apšvietimo taškus, metinė kompensacija už šiuos 16 082 esamus apšvietimo taškus sudarė [...] NOK (48).

48

| (38) | Sutartis dėl 2015–2017 m. laikotarpio taip pat buvo sudaryta su „BKK Nett AS“. Iš pradžių ji apėmė 18 407 apšvietimo taškus. 16 058 iš jų valdė BKK grupė, o 2 349 taškai priklausė savivaldybei (49). |
| --- | --- |

(38)

Sutartis dėl 2015–2017 m. laikotarpio taip pat buvo sudaryta su „BKK Nett AS“. Iš pradžių ji apėmė 18 407 apšvietimo taškus. 16 058 iš jų valdė BKK grupė, o 2 349 taškai priklausė savivaldybei (49).

49

| (39) | Pagal tą pačią struktūrą, kaip ankstesnėje sutartyje, kompensacija buvo nustatyta sutarties 7 skirsnyje ir A priedėlyje. Buvo nustatyta, kad techninės priežiūros ir eksploatavimo kaina vienam šviestuvo taškui per metus sudaro [...] NOK be PVM. Todėl, remiantis esamų apšvietimo taškų skaičiumi, t. y. 18 407, metinė kompensacija už techninę priežiūrą ir eksploatavimą sudarė [...] NOK (50). |
| --- | --- |

(39)

Pagal tą pačią struktūrą, kaip ankstesnėje sutartyje, kompensacija buvo nustatyta sutarties 7 skirsnyje ir A priedėlyje. Buvo nustatyta, kad techninės priežiūros ir eksploatavimo kaina vienam šviestuvo taškui per metus sudaro [...] NOK be PVM. Todėl, remiantis esamų apšvietimo taškų skaičiumi, t. y. 18 407, metinė kompensacija už techninę priežiūrą ir eksploatavimą sudarė [...] NOK (50).

50

| (40) | Kapitalo sąnaudų kompensacija buvo nustatyta tuo pačiu vieneto lygmeniu kaip ankstesnėje sutartyje (žr. (37) punktą) ir siekė [...] NOK be PVM. Todėl, remiantis tuo, kad BKK grupei priklausė 16 058 esami apšvietimo taškai, buvo apskaičiuota, kad metinė kapitalo sąnaudų kompensacija sudaro [...] NOK (51). |
| --- | --- |

(40)

Kapitalo sąnaudų kompensacija buvo nustatyta tuo pačiu vieneto lygmeniu kaip ankstesnėje sutartyje (žr. (37) punktą) ir siekė [...] NOK be PVM. Todėl, remiantis tuo, kad BKK grupei priklausė 16 058 esami apšvietimo taškai, buvo apskaičiuota, kad metinė kapitalo sąnaudų kompensacija sudaro [...] NOK (51).

51

| (41) | Laikotarpiui nuo 2018 m. esama sutartis buvo pratęsta. Remiantis 2017 m. birželio 19 d. savivaldybės raštu, iš pradžių sutartis buvo pratęsta iki 2018 m. liepos 1 d. Šiuo atžvilgiu savivaldybė nurodė, kad dėl bendrovės struktūros pokyčių pratęsta sutartis turėjo būti sudaryta su „BKK EnoTek AS“ (52). |
| --- | --- |

(41)

Laikotarpiui nuo 2018 m. esama sutartis buvo pratęsta. Remiantis 2017 m. birželio 19 d. savivaldybės raštu, iš pradžių sutartis buvo pratęsta iki 2018 m. liepos 1 d. Šiuo atžvilgiu savivaldybė nurodė, kad dėl bendrovės struktūros pokyčių pratęsta sutartis turėjo būti sudaryta su „BKK EnoTek AS“ (52).

52

| (42) | Paskui sutartis buvo pratęsta iki 2019 m. sausio 1 d. Šiuo atžvilgiu savivaldybė nurodė vykstantį procesą, per kurį rengiamasi įsigyti BKK grupei priklausančius gatvių žibintus (53). |
| --- | --- |

(42)

Paskui sutartis buvo pratęsta iki 2019 m. sausio 1 d. Šiuo atžvilgiu savivaldybė nurodė vykstantį procesą, per kurį rengiamasi įsigyti BKK grupei priklausančius gatvių žibintus (53).

53

| (43) | Su pratęsimu susijusiame rašte BKK grupė paaiškino, kad gatvių apšvietimo infrastruktūra buvo perduota jos patronuojamajai bendrovei „Veilys AS“. Todėl savivaldybė esą gavo du pratęsimo patvirtinimus. Pirmasis patvirtinimas esą buvo iš bendrovės „Veilys AS“ ir buvo susijęs su šiai bendrovei priklausančiais gatvių žibintais. Antrąjį patvirtinimą esą atsiuntė „BKK EnoTek AS“ dėl savo paslaugų, susijusių su šiais savivaldybei priklausančiais gatvių žibintais (54). |
| --- | --- |

(43)

Su pratęsimu susijusiame rašte BKK grupė paaiškino, kad gatvių apšvietimo infrastruktūra buvo perduota jos patronuojamajai bendrovei „Veilys AS“. Todėl savivaldybė esą gavo du pratęsimo patvirtinimus. Pirmasis patvirtinimas esą buvo iš bendrovės „Veilys AS“ ir buvo susijęs su šiai bendrovei priklausančiais gatvių žibintais. Antrąjį patvirtinimą esą atsiuntė „BKK EnoTek AS“ dėl savo paslaugų, susijusių su šiais savivaldybei priklausančiais gatvių žibintais (54).

54

| (44) | 2018 m. gruodžio 20 d. sutartis tomis pačiomis sąlygomis buvo pratęsta iki 2020 m. sausio 1 d. Ji buvo pratęsta pratęsiant ketinimo susitarimą, susijusį su savivaldybės ketinimu galbūt įsigyti bendrovei „Veilys AS“ priklausančią gatvių apšvietimo infrastruktūrą (55). |
| --- | --- |

(44)

2018 m. gruodžio 20 d. sutartis tomis pačiomis sąlygomis buvo pratęsta iki 2020 m. sausio 1 d. Ji buvo pratęsta pratęsiant ketinimo susitarimą, susijusį su savivaldybės ketinimu galbūt įsigyti bendrovei „Veilys AS“ priklausančią gatvių apšvietimo infrastruktūrą (55).

55

| (45) | Galiausiai Norvegijos valdžios institucijos pateikė nepasirašytą antrą ketinimo susitarimo pratęsimą. Remiantis šiuo dokumentu, sutartis tomis pačiomis sąlygomis buvo pratęsta dar kartą. ELPA priežiūros institucijos supratimu, remiantis pateikta informacija, ši sutartis dar galioja (56). |
| --- | --- |

(45)

Galiausiai Norvegijos valdžios institucijos pateikė nepasirašytą antrą ketinimo susitarimo pratęsimą. Remiantis šiuo dokumentu, sutartis tomis pačiomis sąlygomis buvo pratęsta dar kartą. ELPA priežiūros institucijos supratimu, remiantis pateikta informacija, ši sutartis dar galioja (56).

56

| (46) | Be sutarčių, susijusių su apšvietimu palei savivaldybių kelius, egzistuoja sutartys, susijusios su: i) gatvių apšvietimu palei privačius kelius (57) ir ii) apšvietimu parkuose bei palei pėsčiųjų takus (58). Remiantis sprendimo pradėti tyrimą 19 ir 34 punktais, šios sutartys į šio sprendimo taikymo sritį nepatenka. |
| --- | --- |

(46)

Be sutarčių, susijusių su apšvietimu palei savivaldybių kelius, egzistuoja sutartys, susijusios su: i) gatvių apšvietimu palei privačius kelius (57) ir ii) apšvietimu parkuose bei palei pėsčiųjų takus (58). Remiantis sprendimo pradėti tyrimą 19 ir 34 punktais, šios sutartys į šio sprendimo taikymo sritį nepatenka.

57

58

3.1.4.   
  Konkursas dėl tam tikros eksploatavimo ir techninės priežiūros veiklos

Konkursas dėl tam tikros eksploatavimo ir techninės priežiūros veiklos

| (47) | Buvo surengtas konkursas dėl savivaldybei priklausančių gatvių žibintų ir LED šviestuvų eksploatavimo ir techninės priežiūros. Paslaugos pagal šią sutartį pradėtos teikti 2020 m. balandžio 1 d. (59). |
| --- | --- |

(47)

Buvo surengtas konkursas dėl savivaldybei priklausančių gatvių žibintų ir LED šviestuvų eksploatavimo ir techninės priežiūros. Paslaugos pagal šią sutartį pradėtos teikti 2020 m. balandžio 1 d. (59).

59

| (48) | Remiantis kvietimu pateikti pasiūlymus, sutartis apima apytiksliai 3 100 savivaldybei priklausančių gatvių žibintų. Be to, ji apima bendrovei „Veilys AS“ priklausančioje infrastruktūroje įrengtų 12 000 LED šviestuvų. Ši įtraukta infrastruktūra išsamiau konkrečiai nurodyta kaip 3 133 šviestuvai, 2 254 plieniniai stulpai ir (arba) laidams skirti įrenginiai, 841 medinis stulpas, 12 000 LED šviestuvų ir nežinomas kiekis kabelių (60). |
| --- | --- |

(48)

Remiantis kvietimu pateikti pasiūlymus, sutartis apima apytiksliai 3 100 savivaldybei priklausančių gatvių žibintų. Be to, ji apima bendrovei „Veilys AS“ priklausančioje infrastruktūroje įrengtų 12 000 LED šviestuvų. Ši įtraukta infrastruktūra išsamiau konkrečiai nurodyta kaip 3 133 šviestuvai, 2 254 plieniniai stulpai ir (arba) laidams skirti įrenginiai, 841 medinis stulpas, 12 000 LED šviestuvų ir nežinomas kiekis kabelių (60).

60

| (49) | Iš kvietimo pateikti pasiūlymus taip pat matyti, kad sutarties galiojimo trukmė yra ketveri metai, o apskaičiuota vertė sudaro 4–6 mln. NOK per metus (be PVM). Sutartis per atvirą konkursą turėjo būti skiriama mažiausią kainą pasiūliusiam konkurso dalyviui (61). |
| --- | --- |

(49)

Iš kvietimo pateikti pasiūlymus taip pat matyti, kad sutarties galiojimo trukmė yra ketveri metai, o apskaičiuota vertė sudaro 4–6 mln. NOK per metus (be PVM). Sutartis per atvirą konkursą turėjo būti skiriama mažiausią kainą pasiūliusiam konkurso dalyviui (61).

61

| (50) | Per konkursą buvo pateikti šeši pasiūlymai (62). Sutartis už 10 554 689 NOK kainą buvo skirta įmonei „BKK EnoTek AS“. Kitų penkių pasiūlymų kainos svyravo nuo 11 930 826 NOK iki 26 596 947,50 NOK (63). |
| --- | --- |

(50)

Per konkursą buvo pateikti šeši pasiūlymai (62). Sutartis už 10 554 689 NOK kainą buvo skirta įmonei „BKK EnoTek AS“. Kitų penkių pasiūlymų kainos svyravo nuo 11 930 826 NOK iki 26 596 947,50 NOK (63).

62

63

| (51) | Sutarties, dėl kurios surengtas konkursas, paslaugų lygis apskritai panašus į pirmiau 3.1.3 skirsnyje aprašytų sutarčių paslaugų lygį. Vis dėlto pagal pastarąsias sutartis tiekėjų atsakomybė apima sugedusios įrangos pakeitimą. Ši prievolė pagal sutartį, dėl kurios surengtas konkursas, tenka savivaldybei (64). |
| --- | --- |

(51)

Sutarties, dėl kurios surengtas konkursas, paslaugų lygis apskritai panašus į pirmiau 3.1.3 skirsnyje aprašytų sutarčių paslaugų lygį. Vis dėlto pagal pastarąsias sutartis tiekėjų atsakomybė apima sugedusios įrangos pakeitimą. Ši prievolė pagal sutartį, dėl kurios surengtas konkursas, tenka savivaldybei (64).

64

3.1.5.   
  Gatvių žibintų skaičiaus pokyčiai

Gatvių žibintų skaičiaus pokyčiai

| (52) | Pirmiau 3.1.3 skirsnyje aprašytose savivaldybės ir BKK grupės bendrovių sutartyse numatyta, kad gatvių žibintų skaičius laikui bėgant kis. Remiantis naujausiais turimais dokumentais, 2021 m. balandžio 12 d. rašte Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad savivaldybei priklausančių gatvių žibintų skaičius padidėjo iki 4 219. Bendras bendrovei „Veilys AS“ priklausančių gatvių žibintų skaičius per šį laikotarpį padidėjo iki 27 748 (65). Be to, kaip nurodyta, savivaldybė įsigijo bendrovei „Veilys AS“ priklausančioje infrastruktūroje įrengtų 12 000 LED šviestuvų (66). |
| --- | --- |

(52)

Pirmiau 3.1.3 skirsnyje aprašytose savivaldybės ir BKK grupės bendrovių sutartyse numatyta, kad gatvių žibintų skaičius laikui bėgant kis. Remiantis naujausiais turimais dokumentais, 2021 m. balandžio 12 d. rašte Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad savivaldybei priklausančių gatvių žibintų skaičius padidėjo iki 4 219. Bendras bendrovei „Veilys AS“ priklausančių gatvių žibintų skaičius per šį laikotarpį padidėjo iki 27 748 (65). Be to, kaip nurodyta, savivaldybė įsigijo bendrovei „Veilys AS“ priklausančioje infrastruktūroje įrengtų 12 000 LED šviestuvų (66).

65

66

3.1.6.   
  Veikla BKK grupėje

Veikla BKK grupėje

| (53) | Norvegijos valdžios institucijos pateikė savivaldybės mokėjimų BKK grupės bendrovėms apžvalgą. Be mokėjimų pagal aptariamas priemones, savivaldybė taip pat mokėjo už kitą į jų taikymo sritį nepatenkančią veiklą. Pastarieji mokėjimai susiję su energijos tiekimu ir susijusiomis paslaugomis. Kelios paslaugos, už kurias atlyginta ne aptariamų priemonių taikymo srityje, apėmė veiklos vykdymą konkuruojant su kitais tiekėjais (67). |
| --- | --- |

(53)

Norvegijos valdžios institucijos pateikė savivaldybės mokėjimų BKK grupės bendrovėms apžvalgą. Be mokėjimų pagal aptariamas priemones, savivaldybė taip pat mokėjo už kitą į jų taikymo sritį nepatenkančią veiklą. Pastarieji mokėjimai susiję su energijos tiekimu ir susijusiomis paslaugomis. Kelios paslaugos, už kurias atlyginta ne aptariamų priemonių taikymo srityje, apėmė veiklos vykdymą konkuruojant su kitais tiekėjais (67).

67

| (54) | Iš BKK grupės tinklalapių matyti, kad, be tos veiklos, už kurią atlygino savivaldybė, šios grupės bendrovės veikia keliose kitose rinkose. Grupė pristatoma kaip didžiausia atsinaujinančiųjų išteklių grupė Vakarų Norvegijoje. Siūlomos paslaugos apima, be kita ko, automobilių, valčių ir laivų įkrovimo įrenginius, su infrastruktūros įrengimu ir atnaujinimu susijusias paslaugas, įskaitant duomenų centrų, telekomunikacijų ir jūrinės akvakultūros srityse, taip pat su internetu susijusias paslaugas šviesolaidinio interneto, duomenų saugojimo ir vadinamojo daiktų interneto srityse (68). |
| --- | --- |

(54)

Iš BKK grupės tinklalapių matyti, kad, be tos veiklos, už kurią atlygino savivaldybė, šios grupės bendrovės veikia keliose kitose rinkose. Grupė pristatoma kaip didžiausia atsinaujinančiųjų išteklių grupė Vakarų Norvegijoje. Siūlomos paslaugos apima, be kita ko, automobilių, valčių ir laivų įkrovimo įrenginius, su infrastruktūros įrengimu ir atnaujinimu susijusias paslaugas, įskaitant duomenų centrų, telekomunikacijų ir jūrinės akvakultūros srityse, taip pat su internetu susijusias paslaugas šviesolaidinio interneto, duomenų saugojimo ir vadinamojo daiktų interneto srityse (68).

68

| (55) | Norvegijos valdžios institucijos neturi tiesioginių įrodymų, kad už gatvių apšvietimą palei savivaldybių kelius savivaldybės mokėta kompensacija naudojama kryžminiam kitos ekonominės veiklos subsidijavimui. Vienas iš gatvių infrastruktūros perdavimo bendrovei „Veilys AS“ tikslų buvo užkirsti kelią kryžminiam subsidijavimui. Vis dėlto, trūkstant dokumentų, kryžminio subsidijavimo atmesti negalima (69). |
| --- | --- |

(55)

Norvegijos valdžios institucijos neturi tiesioginių įrodymų, kad už gatvių apšvietimą palei savivaldybių kelius savivaldybės mokėta kompensacija naudojama kryžminiam kitos ekonominės veiklos subsidijavimui. Vienas iš gatvių infrastruktūros perdavimo bendrovei „Veilys AS“ tikslų buvo užkirsti kelią kryžminiam subsidijavimui. Vis dėlto, trūkstant dokumentų, kryžminio subsidijavimo atmesti negalima (69).

69

| (56) | Norvegijos valdžios institucijos taip pat nurodė, kad su gatvių apšvietimu susijusi veikla BKK grupėje neapsiriboja savivaldybe. Pavyzdžiui, „Veilys AS“ gauna kompensaciją iš kitų viešųjų subjektų dėl jai priklausančių palei šių subjektų viešuosius kelius esančių gatvių žibintų (70). |
| --- | --- |

(56)

Norvegijos valdžios institucijos taip pat nurodė, kad su gatvių apšvietimu susijusi veikla BKK grupėje neapsiriboja savivaldybe. Pavyzdžiui, „Veilys AS“ gauna kompensaciją iš kitų viešųjų subjektų dėl jai priklausančių palei šių subjektų viešuosius kelius esančių gatvių žibintų (70).

70

3.2.   BENDROSIOS PASTABOS DĖL SPRENDIMO PRADĖTI TYRIMĄ

| (57) | Norvegijos valdžios institucijos mano, kad ELPA priežiūros institucija nenurodė pakankamų priežasčių pradėti oficialią tyrimo procedūrą. Todėl savivaldybė atsidūrė teisinio netikrumo situacijoje (71). |
| --- | --- |

(57)

Norvegijos valdžios institucijos mano, kad ELPA priežiūros institucija nenurodė pakankamų priežasčių pradėti oficialią tyrimo procedūrą. Todėl savivaldybė atsidūrė teisinio netikrumo situacijoje (71).

71

| (58) | Remdamosi tuo, kad savivaldybė perka gatvių apšvietimą, Norvegijos valdžios institucijos ginčija a ir c priemonių išskyrimą. Vis dėlto teisinga, kad kompensacija atitinka skirtingus elementus (72). |
| --- | --- |

(58)

Remdamosi tuo, kad savivaldybė perka gatvių apšvietimą, Norvegijos valdžios institucijos ginčija a ir c priemonių išskyrimą. Vis dėlto teisinga, kad kompensacija atitinka skirtingus elementus (72).

72

| (59) | Norvegijos valdžios institucijos tvirtina, kad, atliekant teisinį vertinimą, būtina atsižvelgti į veiklos vykdymo aplinkybes. Vienintelis gatvių apšvietimo užtikrinimo tikslas yra tenkinti plačiosios visuomenės interesus (73), o jo užtikrinimas organizuojamas pagal Norvegijos kelių įstatymą (74). |
| --- | --- |

(59)

Norvegijos valdžios institucijos tvirtina, kad, atliekant teisinį vertinimą, būtina atsižvelgti į veiklos vykdymo aplinkybes. Vienintelis gatvių apšvietimo užtikrinimo tikslas yra tenkinti plačiosios visuomenės interesus (73), o jo užtikrinimas organizuojamas pagal Norvegijos kelių įstatymą (74).

73

74

| (60) | Pagal šio įstatymo 20 skirsnį už savivaldybių kelių eksploatavimą ir techninę priežiūrą atsako savivaldybės. Nors šiame įstatyme nereikalaujama, kad savivaldybės užtikrintų gatvių apšvietimą arba tam tikro lygio gatvių apšvietimą, ši veikla dera su kelių eismo saugumo užtikrinimo tikslu (75). Be to, planuodama, tiesdama ir atnaujindama kelius, savivaldybė laikosi Norvegijos viešosios kelių administracijos (norv. Statens vegvesen) standarto (veinormalen). Šiame standarte nustatytos su gatvių žibintų buvimu susijusios specifikacijos (76). |
| --- | --- |

(60)

Pagal šio įstatymo 20 skirsnį už savivaldybių kelių eksploatavimą ir techninę priežiūrą atsako savivaldybės. Nors šiame įstatyme nereikalaujama, kad savivaldybės užtikrintų gatvių apšvietimą arba tam tikro lygio gatvių apšvietimą, ši veikla dera su kelių eismo saugumo užtikrinimo tikslu (75). Be to, planuodama, tiesdama ir atnaujindama kelius, savivaldybė laikosi Norvegijos viešosios kelių administracijos (norv. Statens vegvesen) standarto (veinormalen). Šiame standarte nustatytos su gatvių žibintų buvimu susijusios specifikacijos (76).

75

Statens vegvesen

veinormalen

76

| (61) | Atsižvelgdamos į šiuos veiksnius Norvegijos valdžios institucijos tvirtina, kad kompensacija skiriama už neekonominę veiklą. Norvegijos valdžios institucijos mano, kad jų poziciją sustiprina sprendimas Selex (77) (78). |
| --- | --- |

(61)

Atsižvelgdamos į šiuos veiksnius Norvegijos valdžios institucijos tvirtina, kad kompensacija skiriama už neekonominę veiklą. Norvegijos valdžios institucijos mano, kad jų poziciją sustiprina sprendimas Selex (77) (78).

Selex

77

78

| (62) | Norvegijos valdžios institucijos taip pat remiasi Valstybės pagalbos sąvokos gairėmis (79). Jų teigimu, 17 punktas dėl viešųjų įgaliojimų ir valdžios institucijų patvirtina, kad gatvių apšvietimo užtikrinimas yra neekonominio pobūdžio (80). Veiklą, kuria siekiama viešojo saugumo tikslų, bet kuriuo atveju reikėtų prilyginti neekonominei veiklai, vykdomai socialiniais, kultūriniais, švietimo ir pedagoginiais tikslais (81). |
| --- | --- |

(62)

Norvegijos valdžios institucijos taip pat remiasi Valstybės pagalbos sąvokos gairėmis (79). Jų teigimu, 17 punktas dėl viešųjų įgaliojimų ir valdžios institucijų patvirtina, kad gatvių apšvietimo užtikrinimas yra neekonominio pobūdžio (80). Veiklą, kuria siekiama viešojo saugumo tikslų, bet kuriuo atveju reikėtų prilyginti neekonominei veiklai, vykdomai socialiniais, kultūriniais, švietimo ir pedagoginiais tikslais (81).

79

80

81

| (63) | Jei ELPA priežiūros institucija mano, kad egzistuoja gatvių apšvietimo rinka, ši rinka pasižymi dviem trūkumais. Pirma, gatvių apšvietimo infrastruktūra prilygsta natūraliam monopoliui, kuris turi būti palei aptariamus kelius. Antra, gatvių apšvietimas yra su naudojimusi kitų pasiekimais susijusi viešoji gėrybė (82). |
| --- | --- |

(63)

Jei ELPA priežiūros institucija mano, kad egzistuoja gatvių apšvietimo rinka, ši rinka pasižymi dviem trūkumais. Pirma, gatvių apšvietimo infrastruktūra prilygsta natūraliam monopoliui, kuris turi būti palei aptariamus kelius. Antra, gatvių apšvietimas yra su naudojimusi kitų pasiekimais susijusi viešoji gėrybė (82).

82

| (64) | Tai, kad BKK grupei priklauso infrastruktūros nuosavybė, jai suteikia įtaką rinkoje, kokios savivaldybė neturi. Savivaldybei praktiškai neįmanoma atsisakyti aprūpinti savo kelius gatvių apšvietimu. Savivaldybė taip pat negali nurodyti infrastruktūros savininkui, kaip ir kokiomis sąlygomis perkamos su infrastruktūra susijusios paslaugos (83). |
| --- | --- |

(64)

Tai, kad BKK grupei priklauso infrastruktūros nuosavybė, jai suteikia įtaką rinkoje, kokios savivaldybė neturi. Savivaldybei praktiškai neįmanoma atsisakyti aprūpinti savo kelius gatvių apšvietimu. Savivaldybė taip pat negali nurodyti infrastruktūros savininkui, kaip ir kokiomis sąlygomis perkamos su infrastruktūra susijusios paslaugos (83).

83

| (65) | Nors konkursams alternatyvių rinkos kainų nustatymo metodų paprastai yra, ELPA priežiūros institucija, Norvegijos valdžios institucijų teigimu, neatsižvelgė į konkrečias atvejo aplinkybes. Iš monopolijos perkantis subjektas neturi juridinės teisės gauti paslaugų tokiomis sąlygomis, kurios jam atrodo pagrįstos. Šį žalingą monopolio poveikį galima pašalinti tik užtikrinant konkurencijos teisės vykdymą arba reguliuojant kainas (84). |
| --- | --- |

(65)

Nors konkursams alternatyvių rinkos kainų nustatymo metodų paprastai yra, ELPA priežiūros institucija, Norvegijos valdžios institucijų teigimu, neatsižvelgė į konkrečias atvejo aplinkybes. Iš monopolijos perkantis subjektas neturi juridinės teisės gauti paslaugų tokiomis sąlygomis, kurios jam atrodo pagrįstos. Šį žalingą monopolio poveikį galima pašalinti tik užtikrinant konkurencijos teisės vykdymą arba reguliuojant kainas (84).

84

3.3.   KONKREČIOS PASTABOS DĖL A PRIEMONĖS – EKSPLOATAVIMO IR TECHNINĖS PRIEŽIŪROS

| (66) | Siekiant nustatyti aptariamo laikotarpio kompensacijos dydį, galėjo būti reguliuojami indeksai. Vis dėlto Norvegijos valdžios institucijos galutinio atsakymo pateikti negali (85). |
| --- | --- |

(66)

Siekiant nustatyti aptariamo laikotarpio kompensacijos dydį, galėjo būti reguliuojami indeksai. Vis dėlto Norvegijos valdžios institucijos galutinio atsakymo pateikti negali (85).

85

| (67) | Dėl galimybių palyginti kompensacijų dydžius su kitų sričių kompensacijomis Norvegijos valdžios institucijos pabrėžia, kad išorės techninės priežiūros ir eksploatavimo paslaugų teikėjas nedengtų su jam nepriklausančia infrastruktūra susijusių kapitalo sąnaudų. Todėl, lyginant kompensaciją su viešųjų subjektų mokama su jiems priklausančia infrastruktūra susijusia kompensacija, reikia atimti kapitalo sąnaudų kompensaciją (c priemonę). 2020 m. savivaldybė už vieno gatvių žibinto eksploatavimą ir techninę priežiūrą mokėjo [...] NOK (86). |
| --- | --- |

(67)

Dėl galimybių palyginti kompensacijų dydžius su kitų sričių kompensacijomis Norvegijos valdžios institucijos pabrėžia, kad išorės techninės priežiūros ir eksploatavimo paslaugų teikėjas nedengtų su jam nepriklausančia infrastruktūra susijusių kapitalo sąnaudų. Todėl, lyginant kompensaciją su viešųjų subjektų mokama su jiems priklausančia infrastruktūra susijusia kompensacija, reikia atimti kapitalo sąnaudų kompensaciją (c priemonę). 2020 m. savivaldybė už vieno gatvių žibinto eksploatavimą ir techninę priežiūrą mokėjo [...] NOK (86).

86

| (68) | Norvegijos valdžios institucijų nuomone, skundo pateikėjos tvirtinimas, kad eksploatavimo ir techninės priežiūros paslaugos teiktos už [...] NOK vienam šviestuvui per metus, nėra pagrįstas dokumentais. Be to, skundo pateikėja rėmėsi kitu geografiniu regionu (87). |
| --- | --- |

(68)

Norvegijos valdžios institucijų nuomone, skundo pateikėjos tvirtinimas, kad eksploatavimo ir techninės priežiūros paslaugos teiktos už [...] NOK vienam šviestuvui per metus, nėra pagrįstas dokumentais. Be to, skundo pateikėja rėmėsi kitu geografiniu regionu (87).

87

| (69) | Vis dėlto Norvegijos valdžios institucijos pateikė iš duomenų bazės KOSTRA gautus duomenis apie didelių Norvegijos savivaldybių patirtas gatvių apšvietimo išlaidas (88). Iš šių duomenų matyti 2016–2019 m. laikotarpio bendros metinės išlaidos už vieną apšvietimo tašką, įskaitant išlaidas už elektros energiją. Kaip matyti iš toliau pateiktos lentelės, savivaldybės patirtos išlaidos buvo didžiausios kada nors užregistruotos išlaidos (89).

  1 lentelė. Didelių Norvegijos savivaldybių patirtos gatvių apšvietimo išlaidos (NOK) |
| --- | --- |

(69)

Vis dėlto Norvegijos valdžios institucijos pateikė iš duomenų bazės KOSTRA gautus duomenis apie didelių Norvegijos savivaldybių patirtas gatvių apšvietimo išlaidas (88). Iš šių duomenų matyti 2016–2019 m. laikotarpio bendros metinės išlaidos už vieną apšvietimo tašką, įskaitant išlaidas už elektros energiją. Kaip matyti iš toliau pateiktos lentelės, savivaldybės patirtos išlaidos buvo didžiausios kada nors užregistruotos išlaidos (89).

88

89

1 lentelė. Didelių Norvegijos savivaldybių patirtos gatvių apšvietimo išlaidos (NOK)

1 lentelė. Didelių Norvegijos savivaldybių patirtos gatvių apšvietimo išlaidos (NOK)

Image 1

| (70) | Į kompensaciją galėjo būti įtrauktas kompensacijos permokos elementas; laikui bėgant savivaldybė ginčijo kainas, kurios jai atrodė esančios didelės. Be to, Norvegijos valdžios institucijos mano, kad reikėjo atskirti gatvių apšvietimo užtikrinimo ir kitos veiklos apskaitą (90). |
| --- | --- |

(70)

Į kompensaciją galėjo būti įtrauktas kompensacijos permokos elementas; laikui bėgant savivaldybė ginčijo kainas, kurios jai atrodė esančios didelės. Be to, Norvegijos valdžios institucijos mano, kad reikėjo atskirti gatvių apšvietimo užtikrinimo ir kitos veiklos apskaitą (90).

90

3.4.   KONKREČIOS PASTABOS DĖL B PRIEMONĖS – 12 000 LED ŠVIESTUVŲ FINANSAVIMO

| (71) | 2017 m. Bergeno miesto taryba nusprendė įsigyti 12 000 LED šviestuvų, kad juos būtų galima įrengti palei savivaldybių kelius esančioje gatvių apšvietimo infrastruktūroje. Dėl šios veiklos masto ir pobūdžio, šis atnaujinimas nepateko į sutarčių su BKK grupe taikymo sritį (91). |
| --- | --- |

(71)

2017 m. Bergeno miesto taryba nusprendė įsigyti 12 000 LED šviestuvų, kad juos būtų galima įrengti palei savivaldybių kelius esančioje gatvių apšvietimo infrastruktūroje. Dėl šios veiklos masto ir pobūdžio, šis atnaujinimas nepateko į sutarčių su BKK grupe taikymo sritį (91).

91

| (72) | Šios investicijos tikslai buvo: i) aplinkosauga ir ii) elektros energijos išlaidų sumažinimas (92). Sumažėjusios elektros energijos išlaidos teiks savivaldybei tiesioginės naudos, nes elektros energija neįtraukta į sutartis su BKK grupe (93). |
| --- | --- |

(72)

Šios investicijos tikslai buvo: i) aplinkosauga ir ii) elektros energijos išlaidų sumažinimas (92). Sumažėjusios elektros energijos išlaidos teiks savivaldybei tiesioginės naudos, nes elektros energija neįtraukta į sutartis su BKK grupe (93).

92

93

| (73) | Sutartis buvo skirta per atviro konkurso procedūrą už 60 mln. NOK kainą. Įrengimo darbai vyko iki 2019 m. pabaigos (94). Savivaldybė išlaikys LED šviestuvų nuosavybę (95). |
| --- | --- |

(73)

Sutartis buvo skirta per atviro konkurso procedūrą už 60 mln. NOK kainą. Įrengimo darbai vyko iki 2019 m. pabaigos (94). Savivaldybė išlaikys LED šviestuvų nuosavybę (95).

94

95

| (74) | Išlaidos vienam šviestuvui 2018 m. buvo 1 899 NOK, o 2019 m. – 2 039 NOK. Planavimo ir įrengimo išlaidos sudarė [...] NOK už vieną apšvietimo tašką. Remiantis skaičiavimais, kad sutaupytos elektros energijos išlaidos siektų [...] NOK už vieną apšvietimo tašką per metus, savivaldybė investuotas išlaidas tikisi susigrąžinti per 7–10 metų (96). |
| --- | --- |

(74)

Išlaidos vienam šviestuvui 2018 m. buvo 1 899 NOK, o 2019 m. – 2 039 NOK. Planavimo ir įrengimo išlaidos sudarė [...] NOK už vieną apšvietimo tašką. Remiantis skaičiavimais, kad sutaupytos elektros energijos išlaidos siektų [...] NOK už vieną apšvietimo tašką per metus, savivaldybė investuotas išlaidas tikisi susigrąžinti per 7–10 metų (96).

96

| (75) | Kaip paaiškinta 3.1.4 skirsnyje, konkursas dėl LED šviestuvų techninės priežiūros buvo surengtas kartu su konkursu dėl kitos savivaldybei priklausančios infrastruktūros. Pagal šią sutartį savivaldybės išlaidų santaupos atitinka ilgesnę LED šviestuvų naudojimo trukmę (97). Savivaldybė taip pat tikisi susiderėti dėl pataisymų sutartyje, apimančioje bendrovei „Veilys AS“ priklausančią infrastruktūrą (98). |
| --- | --- |

(75)

Kaip paaiškinta 3.1.4 skirsnyje, konkursas dėl LED šviestuvų techninės priežiūros buvo surengtas kartu su konkursu dėl kitos savivaldybei priklausančios infrastruktūros. Pagal šią sutartį savivaldybės išlaidų santaupos atitinka ilgesnę LED šviestuvų naudojimo trukmę (97). Savivaldybė taip pat tikisi susiderėti dėl pataisymų sutartyje, apimančioje bendrovei „Veilys AS“ priklausančią infrastruktūrą (98).

97

98

3.5.   KONKREČIOS PASTABOS DĖL C PRIEMONĖS – KAPITALO SĄNAUDŲ

| (76) | Norvegijos valdžios institucijos mano, kad, laikantis įprastinės praktikos, infrastruktūros, kuria naudojamasi kuriant viešąją gėrybę, išorės savininkas turi teisę į kapitalo sąnaudų kompensaciją. Galima palyginti: jei infrastruktūra priklauso pačiam gatvių apšvietimą finansuojančiam viešajam subjektui, su šia infrastruktūra susijusias kapitalo sąnaudas kaip infrastruktūros savininkas dengia viešasis subjektas (99). |
| --- | --- |

(76)

Norvegijos valdžios institucijos mano, kad, laikantis įprastinės praktikos, infrastruktūros, kuria naudojamasi kuriant viešąją gėrybę, išorės savininkas turi teisę į kapitalo sąnaudų kompensaciją. Galima palyginti: jei infrastruktūra priklauso pačiam gatvių apšvietimą finansuojančiam viešajam subjektui, su šia infrastruktūra susijusias kapitalo sąnaudas kaip infrastruktūros savininkas dengia viešasis subjektas (99).

99

| (77) | Kapitalo sąnaudų kompensacija nustatyta remiantis 1996 m. pirkimo–pardavimo sutarties 7 skirsnio c punkte išdėstytomis sąlygomis. Pagal šį mechanizmą nustatyta, kad, kaip nurodyta 3.1.2 skirsnyje, BKK grupė turi teisę į numatytojo kapitalo sąnaudas, prilygstančias NVE nustatytai reguliuojamos elektros energijos tinklo infrastruktūros grąžos normai (100). |
| --- | --- |

(77)

Kapitalo sąnaudų kompensacija nustatyta remiantis 1996 m. pirkimo–pardavimo sutarties 7 skirsnio c punkte išdėstytomis sąlygomis. Pagal šį mechanizmą nustatyta, kad, kaip nurodyta 3.1.2 skirsnyje, BKK grupė turi teisę į numatytojo kapitalo sąnaudas, prilygstančias NVE nustatytai reguliuojamos elektros energijos tinklo infrastruktūros grąžos normai (100).

100

| (78) | Šis principas buvo paaiškintas šiek tiek išsamiau (101). 1998 m. sutarties 6 skirsnyje buvo nurodyta, kad kompensacija turėtų padengti su kapitalu, kuris šios sutarties sudarymo metu buvo investuotas į gatvių apšvietimo infrastruktūrą, susijusį nusidėvėjimą ir palūkanas. Taip pat turėtų būti padengiami su būsimomis investicijomis, kurias nurodo vykdyti savivaldybė, susijęs nusidėvėjimas ir palūkanos. Šis požiūris išlaikytas ir vėlesnėse sutartyse (102). |
| --- | --- |

(78)

Šis principas buvo paaiškintas šiek tiek išsamiau (101). 1998 m. sutarties 6 skirsnyje buvo nurodyta, kad kompensacija turėtų padengti su kapitalu, kuris šios sutarties sudarymo metu buvo investuotas į gatvių apšvietimo infrastruktūrą, susijusį nusidėvėjimą ir palūkanas. Taip pat turėtų būti padengiami su būsimomis investicijomis, kurias nurodo vykdyti savivaldybė, susijęs nusidėvėjimas ir palūkanos. Šis požiūris išlaikytas ir vėlesnėse sutartyse (102).

101

102

| (79) | Vis dėlto savivaldybė ir BKK grupė nesutarė dėl to, kaip turėtų būti apskaičiuojamos kapitalo sąnaudos. Konkrečiai buvo ginčijamasi dėl to, kokią išlaidų bazę reikėtų taikyti atliekant skaičiavimus ir kaip turėtų būti atsižvelgiama į nusidėvėjimą. |
| --- | --- |

(79)

Vis dėlto savivaldybė ir BKK grupė nesutarė dėl to, kaip turėtų būti apskaičiuojamos kapitalo sąnaudos. Konkrečiai buvo ginčijamasi dėl to, kokią išlaidų bazę reikėtų taikyti atliekant skaičiavimus ir kaip turėtų būti atsižvelgiama į nusidėvėjimą.

| (80) | Šiuo atžvilgiu Norvegijos valdžios institucijos nurodo 2002 m. „BKK Nett AS“ pateiktą ataskaitą. Norvegijos valdžios institucijų teigimu, šioje ataskaitoje atsižvelgta į 1996 m. pirkimo–pardavimo sutartyje nurodytą nusidėvėjimo profilį (103). |
| --- | --- |

(80)

Šiuo atžvilgiu Norvegijos valdžios institucijos nurodo 2002 m. „BKK Nett AS“ pateiktą ataskaitą. Norvegijos valdžios institucijų teigimu, šioje ataskaitoje atsižvelgta į 1996 m. pirkimo–pardavimo sutartyje nurodytą nusidėvėjimo profilį (103).

103

| (81) | Vis dėlto 2003 m. savivaldybė ginčijo tai, kaip „BKK Nett AS“ nustatė kapitalo bazę, ypač nusidėvėjimo sąnaudas. 2004 m. vasario 18 d. raštu „BKK Nett AS“ pateikė paaiškinimą, kuriame, be kita ko, nurodė, kad kapitalo sąnaudos buvo nustatytos remiantis įprastiniais kriterijais (104). |
| --- | --- |

(81)

Vis dėlto 2003 m. savivaldybė ginčijo tai, kaip „BKK Nett AS“ nustatė kapitalo bazę, ypač nusidėvėjimo sąnaudas. 2004 m. vasario 18 d. raštu „BKK Nett AS“ pateikė paaiškinimą, kuriame, be kita ko, nurodė, kad kapitalo sąnaudos buvo nustatytos remiantis įprastiniais kriterijais (104).

104

| (82) | Savo skaičiavimų pagrindą „BKK Nett AS“ išsamiau aprašė 2004 m. kovo 30 d. rašte. „BKK Nett AS“ teigimu, infrastruktūros turto vertė, remiantis techniniu pakeitimo vertės vertinimu, turėtų būti nustatyta kaip 81,6 mln. NOK (105). |
| --- | --- |

(82)

Savo skaičiavimų pagrindą „BKK Nett AS“ išsamiau aprašė 2004 m. kovo 30 d. rašte. „BKK Nett AS“ teigimu, infrastruktūros turto vertė, remiantis techniniu pakeitimo vertės vertinimu, turėtų būti nustatyta kaip 81,6 mln. NOK (105).

105

| (83) | Savivaldybė su šiuo požiūriu nesutiko ir laikėsi nuomonės, kad turto vertė turėtų būti grindžiama balansine verte. Savivaldybė reikalavo atitinkamai patikslinti kompensaciją (106). |
| --- | --- |

(83)

Savivaldybė su šiuo požiūriu nesutiko ir laikėsi nuomonės, kad turto vertė turėtų būti grindžiama balansine verte. Savivaldybė reikalavo atitinkamai patikslinti kompensaciją (106).

106

| (84) | 2004 m. rugpjūčio 4 d. raštu „BKK Nett AS“ šį reikalavimą atmetė. Jį atmesdama „BKK Nett AS“ pabrėžė, kad pagal 1996 m. pirkimo–pardavimo sutartyje nurodytą mechanizmą nustatyta, jog numatytajam kapitalui turi būti taikoma NVE grąžos norma. „BKK Nett AS“ toliau laikėsi savo nuomonės, kad numatytojo kapitalo lygį tinkama nustatyti remiantis techniniu turto pakeitimo vertės vertinimu (107). Taikant šį metodą, kapitalo bazė, palyginti su kapitalo baze, kuri būtų buvusi apskaičiuota remiantis balansine verte, beveik padvigubėjo. Iki šiol kompensacija išliko daug didesnė, nei būtų buvusi apskaičiuota remiantis balansine verte (108). |
| --- | --- |

(84)

2004 m. rugpjūčio 4 d. raštu „BKK Nett AS“ šį reikalavimą atmetė. Jį atmesdama „BKK Nett AS“ pabrėžė, kad pagal 1996 m. pirkimo–pardavimo sutartyje nurodytą mechanizmą nustatyta, jog numatytajam kapitalui turi būti taikoma NVE grąžos norma. „BKK Nett AS“ toliau laikėsi savo nuomonės, kad numatytojo kapitalo lygį tinkama nustatyti remiantis techniniu turto pakeitimo vertės vertinimu (107). Taikant šį metodą, kapitalo bazė, palyginti su kapitalo baze, kuri būtų buvusi apskaičiuota remiantis balansine verte, beveik padvigubėjo. Iki šiol kompensacija išliko daug didesnė, nei būtų buvusi apskaičiuota remiantis balansine verte (108).

107

108

| (85) | Norvegijos valdžios institucijos, panašiai kaip dėl kompensacijos už eksploatavimą ir techninę priežiūrą (a priemonės), nepateikė galutinio atsakymo į klausimą, kaip buvo nustatytas kompensacijos dydis. Apskaitos neatskyrimas apsunkina kontrolę (109). Su bendrove „Veilys AS“ susijusioje Išsamaus patikrinimo ataskaitoje (110) auditoriai nurodė, kad jų gauta informacija apie išlaidas, susijusias su sutartimi su savivaldybe, buvo ribota (111). |
| --- | --- |

(85)

Norvegijos valdžios institucijos, panašiai kaip dėl kompensacijos už eksploatavimą ir techninę priežiūrą (a priemonės), nepateikė galutinio atsakymo į klausimą, kaip buvo nustatytas kompensacijos dydis. Apskaitos neatskyrimas apsunkina kontrolę (109). Su bendrove „Veilys AS“ susijusioje Išsamaus patikrinimo ataskaitoje (110) auditoriai nurodė, kad jų gauta informacija apie išlaidas, susijusias su sutartimi su savivaldybe, buvo ribota (111).

109

110

111

| (86) | Todėl Norvegijos valdžios institucijos mano, kad aptariamos BKK grupių bendrovės galėjo gauti kompensacijos perviršį. Šią kompensacijos permoką rodo pirmiau (69) punkte pateikti KOSTRA duomenys (112). |
| --- | --- |

(86)

Todėl Norvegijos valdžios institucijos mano, kad aptariamos BKK grupių bendrovės galėjo gauti kompensacijos perviršį. Šią kompensacijos permoką rodo pirmiau (69) punkte pateikti KOSTRA duomenys (112).

112

4.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

4.1.   „BKK VEILYS“ PASTABOS

4.1.1.   
  Bendroji informacija

Bendroji informacija

| (87) | 1996 m. sutartyje nurodyta, kad BKK DA įsigijo „Bergen Lysverker“ turtą ir veiklą. Juos įsigydama, ji įsipareigojo užtikrinti nepertraukiamą gatvių apšvietimą ir prisiėmė atsakomybę už infrastruktūros eksploatavimą bei techninę priežiūrą (113). |
| --- | --- |

(87)

1996 m. sutartyje nurodyta, kad BKK DA įsigijo „Bergen Lysverker“ turtą ir veiklą. Juos įsigydama, ji įsipareigojo užtikrinti nepertraukiamą gatvių apšvietimą ir prisiėmė atsakomybę už infrastruktūros eksploatavimą bei techninę priežiūrą (113).

113

| (88) | „BKK Veilys“, kaip ir Norvegijos valdžios institucijos, mano, kad pirkimo–pardavimo sutarties 7 skirsnio c punktu reguliuojama būsima ekonominė kompensacija už gatvių apšvietimo užtikrinimą. 7 skirsnio c punkte nurodyta, kad, pirma, BKK grupė turi teisę gauti kompensaciją už infrastruktūros eksploatavimą bei techninę priežiūrą ir, antra, kad ji turi teisę gauti kompensaciją už numatytąjį kapitalą. Šia nuostata remtasi kaip pagrindu sudarant vėlesnes sutartis (114). |
| --- | --- |

(88)

„BKK Veilys“, kaip ir Norvegijos valdžios institucijos, mano, kad pirkimo–pardavimo sutarties 7 skirsnio c punktu reguliuojama būsima ekonominė kompensacija už gatvių apšvietimo užtikrinimą. 7 skirsnio c punkte nurodyta, kad, pirma, BKK grupė turi teisę gauti kompensaciją už infrastruktūros eksploatavimą bei techninę priežiūrą ir, antra, kad ji turi teisę gauti kompensaciją už numatytąjį kapitalą. Šia nuostata remtasi kaip pagrindu sudarant vėlesnes sutartis (114).

114

| (89) | Visas su BKK grupės valdoma gatvių apšvietimo infrastruktūra susijusias sutartis ir veiklą organizuoja šiai grupei visiškai priklausanti patronuojamoji bendrovė „Veilys AS“. Ši veikla apima apytiksliai 50 000 gatvių žibintų, įskaitant aptariamus gatvių žibintus, įrengtus palei savivaldybėje esančius savivaldybės kelius (115). |
| --- | --- |

(89)

Visas su BKK grupės valdoma gatvių apšvietimo infrastruktūra susijusias sutartis ir veiklą organizuoja šiai grupei visiškai priklausanti patronuojamoji bendrovė „Veilys AS“. Ši veikla apima apytiksliai 50 000 gatvių žibintų, įskaitant aptariamus gatvių žibintus, įrengtus palei savivaldybėje esančius savivaldybės kelius (115).

115

4.1.2.   
  Bendrosios pastabos dėl sprendimo pradėti tyrimą

Bendrosios pastabos dėl sprendimo pradėti tyrimą

| (90) | Kompensacija susijusi su viešąja infrastruktūra, kuri nėra naudojama prekėms arba paslaugoms teikti rinkoje. Todėl ši priemonė nepatenka į EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies taikymo sritį (116). |
| --- | --- |

(90)

Kompensacija susijusi su viešąja infrastruktūra, kuri nėra naudojama prekėms arba paslaugoms teikti rinkoje. Todėl ši priemonė nepatenka į EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies taikymo sritį (116).

116

| (91) | Šiuo atžvilgiu sprendime pradėti tyrimą nėra tinkamai atsižvelgta į bendrovei „Veilys AS“ priklausančią infrastruktūrą. Kadangi „Veilys AS“ tėra vienintelis galimas tiekėjas, o savivaldybė – vienintelė galima pirkėja, kompensacija naudojasi ne įmonė (117). |
| --- | --- |

(91)

Šiuo atžvilgiu sprendime pradėti tyrimą nėra tinkamai atsižvelgta į bendrovei „Veilys AS“ priklausančią infrastruktūrą. Kadangi „Veilys AS“ tėra vienintelis galimas tiekėjas, o savivaldybė – vienintelė galima pirkėja, kompensacija naudojasi ne įmonė (117).

117

| (92) | Bet kuriuo atveju kompensacijos permokos nebuvo. Kadangi gatvių apšvietimo užtikrinimas yra VESP, „Altmark“ kriterijai yra įvykdyti (118). |
| --- | --- |

(92)

Bet kuriuo atveju kompensacijos permokos nebuvo. Kadangi gatvių apšvietimo užtikrinimas yra VESP, „Altmark“ kriterijai yra įvykdyti (118).

118

4.1.3.   
  Konkrečios pastabos dėl a priemonės – eksploatavimo ir techninės priežiūros

Konkrečios pastabos dėl a priemonės – eksploatavimo ir techninės priežiūros

| (93) | „BKK Veilys“ teigimu, kompensacija atitinka panašiose sutartyse nustatytą pagrindinių išlaidų ir atlyginimo dydį. Kompensacijos permokos nebuvo (119). |
| --- | --- |

(93)

„BKK Veilys“ teigimu, kompensacija atitinka panašiose sutartyse nustatytą pagrindinių išlaidų ir atlyginimo dydį. Kompensacijos permokos nebuvo (119).

119

| (94) | Dėl lyginamojo indekso „BKK Veilys“ mano, kad skunde nurodyto dydžio kaina yra nepagrįsta. Be to, būtina atsižvelgti į konkrečius atvejo ypatumus. Aptariamose sutartyse pasirinktas fiksuotos kainos už vieną apšvietimo tašką formatas, o į jų taikymo sritį patenka visapusiškos paslaugos. Vadinasi, „BKK Veilys“ tenka nepageidaujamų reiškinių, pvz., ekstremalių oro sąlygų, rizika, ir atsakomybė už visą eksploatavimą bei techninę priežiūrą. Be to, eksploatacija miestų teritorijose, kuriose vyksta intensyvus eismas ir yra kitų trukdžių, kainuoja daug brangiau (120). |
| --- | --- |

(94)

Dėl lyginamojo indekso „BKK Veilys“ mano, kad skunde nurodyto dydžio kaina yra nepagrįsta. Be to, būtina atsižvelgti į konkrečius atvejo ypatumus. Aptariamose sutartyse pasirinktas fiksuotos kainos už vieną apšvietimo tašką formatas, o į jų taikymo sritį patenka visapusiškos paslaugos. Vadinasi, „BKK Veilys“ tenka nepageidaujamų reiškinių, pvz., ekstremalių oro sąlygų, rizika, ir atsakomybė už visą eksploatavimą bei techninę priežiūrą. Be to, eksploatacija miestų teritorijose, kuriose vyksta intensyvus eismas ir yra kitų trukdžių, kainuoja daug brangiau (120).

120

4.1.4.   
  Konkrečios pastabos dėl b priemonės – 12 000 LED šviestuvų finansavimo

Konkrečios pastabos dėl b priemonės – 12 000 LED šviestuvų finansavimo

| (95) | „BKK Veilys“ nesutinka su tuo, kad 12 000 LED šviestuvų finansavimas yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(95)

„BKK Veilys“ nesutinka su tuo, kad 12 000 LED šviestuvų finansavimas yra valstybės pagalba.

| (96) | „BKK Veilys“ žiniomis, pirkdama šiuos žibintus, savivaldybė už kiekvieną apšvietimo tašką sumokėjo po 2 000 NOK. Planavimo, įrengimo ir dokumentavimo išlaidos sudarė [...] NOK už vieną apšvietimo tašką. |
| --- | --- |

(96)

„BKK Veilys“ žiniomis, pirkdama šiuos žibintus, savivaldybė už kiekvieną apšvietimo tašką sumokėjo po 2 000 NOK. Planavimo, įrengimo ir dokumentavimo išlaidos sudarė [...] NOK už vieną apšvietimo tašką.

| (97) | Remiantis šiomis išlaidomis, atnaujinimo išlaidos siekė [...] NOK už vieną apšvietimo tašką. Ši suma metines savivaldybės kompensuotas kapitalo sąnaudas viršija apytiksliai [...] kartus (-o). Todėl atnaujinimas, kurį sudarė 12 000 LED šviestuvų, buvo daug brangesnis, nei būtų buvęs, jei jį būtų buvę galima atlikti remiantis šia kompensacija (121). |
| --- | --- |

(97)

Remiantis šiomis išlaidomis, atnaujinimo išlaidos siekė [...] NOK už vieną apšvietimo tašką. Ši suma metines savivaldybės kompensuotas kapitalo sąnaudas viršija apytiksliai [...] kartus (-o). Todėl atnaujinimas, kurį sudarė 12 000 LED šviestuvų, buvo daug brangesnis, nei būtų buvęs, jei jį būtų buvę galima atlikti remiantis šia kompensacija (121).

121

| (98) | LED šviestuvai taip pat užtikrins dideles savivaldybės lėšų, skirtų energijai, santaupas. Remiantis „BKK Veilys“ turima informacija, apskaičiuota, kad sutaupytos išlaidos už vieną apšvietimo tašką per metus bus 450 NOK. Vadinasi, savivaldybė investuotas išlaidas susigrąžins greičiau nei per septynerius metus (122). |
| --- | --- |

(98)

LED šviestuvai taip pat užtikrins dideles savivaldybės lėšų, skirtų energijai, santaupas. Remiantis „BKK Veilys“ turima informacija, apskaičiuota, kad sutaupytos išlaidos už vieną apšvietimo tašką per metus bus 450 NOK. Vadinasi, savivaldybė investuotas išlaidas susigrąžins greičiau nei per septynerius metus (122).

122

4.1.5.   
  Konkrečios pastabos dėl c priemonės – kapitalo sąnaudų kompensavimo

Konkrečios pastabos dėl c priemonės – kapitalo sąnaudų kompensavimo

| (99) | „BKK Veilys“ teigimu, ši kompensacija susijusi su neekonomine veikla. Su kapitalo sąnaudomis susijęs elementas turėtų būti laikomas prieigos prie infrastruktūros mokesčiu (123). |
| --- | --- |

(99)

„BKK Veilys“ teigimu, ši kompensacija susijusi su neekonomine veikla. Su kapitalo sąnaudomis susijęs elementas turėtų būti laikomas prieigos prie infrastruktūros mokesčiu (123).

123

| (100) | Bet kuriuo atveju kapitalo sąnaudų kompensacija įmonei „BKK Veilys“ nesuteikia ekonominio pranašumo. Apšvietimo taško įrengimo išlaidos sudaro apytiksliai 20 000 NOK; prie jų prisideda dar 10 000–50 000 NOK dydžio antžeminių darbų išlaidos. Todėl 16 058„BKK Veilys“ priklausančių gatvių žibintų įrengimo išlaidos sudaro mažiausiai 500 000 000 NOK (124). |
| --- | --- |

(100)

Bet kuriuo atveju kapitalo sąnaudų kompensacija įmonei „BKK Veilys“ nesuteikia ekonominio pranašumo. Apšvietimo taško įrengimo išlaidos sudaro apytiksliai 20 000 NOK; prie jų prisideda dar 10 000–50 000 NOK dydžio antžeminių darbų išlaidos. Todėl 16 058„BKK Veilys“ priklausančių gatvių žibintų įrengimo išlaidos sudaro mažiausiai 500 000 000 NOK (124).

124

| (101) | Iš to matyti, kad kapitalo sąnaudos nėra kompensuojamos neproporcingai. Gatvių apšvietimo infrastruktūra valdoma taip, kad būtų išlaikytas jos techninis standartas (125). |
| --- | --- |

(101)

Iš to matyti, kad kapitalo sąnaudos nėra kompensuojamos neproporcingai. Gatvių apšvietimo infrastruktūra valdoma taip, kad būtų išlaikytas jos techninis standartas (125).

125

II.   VERTINIMAS

VERTINIMAS

5.   VALSTYBĖS PAGALBOS BUVIMAS

VALSTYBĖS PAGALBOS BUVIMAS

5.1.   BENDROJI INFORMACIJA

| (102) | EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nustatyta:

  „Išskyrus tuos atvejus, kai šis Susitarimas nustato kitaip, EB valstybių narių, ELPA valstybių arba iš jų valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su šiuo Susitarimu, kai ji daro įtaką Susitariančiųjų Šalių tarpusavio prekybai.“ |
| --- | --- |

(102)

EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nustatyta:

„Išskyrus tuos atvejus, kai šis Susitarimas nustato kitaip, EB valstybių narių, ELPA valstybių arba iš jų valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su šiuo Susitarimu, kai ji daro įtaką Susitariančiųjų Šalių tarpusavio prekybai.“

| (103) | Todėl, kad priemonę būtų galima laikyti valstybės pagalba, turi būti įvykdytos visos šios sąlygos: i) priemonė turi būti suteikta valstybės arba iš valstybinių išteklių; ii) ja įmonei turi būti suteikiamas pranašumas; iii) ja turi būti (atrankiai) palaikomos tam tikros įmonės ir iv) ji turi kelti grėsmę, kad bus iškreipta konkurencija, ir daryti įtaką prekybai. Kaip nurodyta pirmiau, ELPA priežiūros institucija yra paskelbusi Valstybės pagalbos sąvokos gaires (126). |
| --- | --- |

(103)

Todėl, kad priemonę būtų galima laikyti valstybės pagalba, turi būti įvykdytos visos šios sąlygos: i) priemonė turi būti suteikta valstybės arba iš valstybinių išteklių; ii) ja įmonei turi būti suteikiamas pranašumas; iii) ja turi būti (atrankiai) palaikomos tam tikros įmonės ir iv) ji turi kelti grėsmę, kad bus iškreipta konkurencija, ir daryti įtaką prekybai. Kaip nurodyta pirmiau, ELPA priežiūros institucija yra paskelbusi Valstybės pagalbos sąvokos gaires (126).

126

| (104) | Remdamasi gautomis pastabomis, ELPA priežiūros institucija mano, kad pirmiausia tinkama įvertinti, ar kompensacija pagal a ir c priemones suteikta nauda įmonei. Jei į šį klausimą bus atsakyta teigiamai, tiek, kiek LED šviestuvų finansavimu (b priemone) suteikta nauda tiems patiems subjektams, šis pranašumas taip pat bus suteiktas įmonei. |
| --- | --- |

(104)

Remdamasi gautomis pastabomis, ELPA priežiūros institucija mano, kad pirmiausia tinkama įvertinti, ar kompensacija pagal a ir c priemones suteikta nauda įmonei. Jei į šį klausimą bus atsakyta teigiamai, tiek, kiek LED šviestuvų finansavimu (b priemone) suteikta nauda tiems patiems subjektams, šis pranašumas taip pat bus suteiktas įmonei.

5.2.   ĮMONĖS SĄVOKA

5.2.1.   
  Teisinis kriterijus

Teisinis kriterijus

| (105) | Įmonės sąvoka apima kiekvieną subjektą, kuris vykdo ekonominę veiklą, neatsižvelgiant į šio subjekto teisinį statusą ir finansavimo būdus (127). Kiekviena veikla, kurią sudaro prekių tiekimas arba paslaugų teikimas rinkoje, yra ekonominė (128). |
| --- | --- |

(105)

Įmonės sąvoka apima kiekvieną subjektą, kuris vykdo ekonominę veiklą, neatsižvelgiant į šio subjekto teisinį statusą ir finansavimo būdus (127). Kiekviena veikla, kurią sudaro prekių tiekimas arba paslaugų teikimas rinkoje, yra ekonominė (128).

127

128

| (106) | Kitaip, nei tvirtina skundo pateikėja, tai, kad veiklą iš esmės gali vykdyti privatus veiklos vykdytojas, lemiamos reikšmės neturi – būtina išsiaiškinti konkrečias aplinkybes, kuriomis vykdoma veikla (129). Šiuo atžvilgiu būtina patikrinti, ar aptariama veikla, atsižvelgiant į jos pobūdį, tikslą ir jai taikomas taisykles, yra susijusi su viešųjų įgaliojimų vykdymu, o galbūt jos pobūdis yra ekonominis, dėl ko būtų pagrįsta taikyti EEE konkurencijos taisykles (130). |
| --- | --- |

(106)

Kitaip, nei tvirtina skundo pateikėja, tai, kad veiklą iš esmės gali vykdyti privatus veiklos vykdytojas, lemiamos reikšmės neturi – būtina išsiaiškinti konkrečias aplinkybes, kuriomis vykdoma veikla (129). Šiuo atžvilgiu būtina patikrinti, ar aptariama veikla, atsižvelgiant į jos pobūdį, tikslą ir jai taikomas taisykles, yra susijusi su viešųjų įgaliojimų vykdymu, o galbūt jos pobūdis yra ekonominis, dėl ko būtų pagrįsta taikyti EEE konkurencijos taisykles (130).

129

130

| (107) | Tai, ar egzistuoja konkrečios veiklos rinka, įvairiose EEE valstybėse gali skirtis, atsižvelgiant į nacionalines sąlygas (131). Konkrečios veiklos klasifikacija laikui bėgant taip pat gali keistis dėl politinių sprendimų arba ekonominių pokyčių. |
| --- | --- |

(107)

Tai, ar egzistuoja konkrečios veiklos rinka, įvairiose EEE valstybėse gali skirtis, atsižvelgiant į nacionalines sąlygas (131). Konkrečios veiklos klasifikacija laikui bėgant taip pat gali keistis dėl politinių sprendimų arba ekonominių pokyčių.

131

| (108) | Kelių rūšių veiklą vykdančių subjektų teisinis vertinimas turi būti atliekamas dėl kiekvienos veiklos atskirai. Tai, kad subjektui pavesta vykdyti viešuosius įgaliojimus, nėra kliūtis laikyti jo įmone kitos veiklos atžvilgiu (132). Vis dėlto, jei ekonominės veiklos negalima atskirti nuo viešųjų įgaliojimų vykdymo, visa veikla laikoma neekonomine (133). |
| --- | --- |

(108)

Kelių rūšių veiklą vykdančių subjektų teisinis vertinimas turi būti atliekamas dėl kiekvienos veiklos atskirai. Tai, kad subjektui pavesta vykdyti viešuosius įgaliojimus, nėra kliūtis laikyti jo įmone kitos veiklos atžvilgiu (132). Vis dėlto, jei ekonominės veiklos negalima atskirti nuo viešųjų įgaliojimų vykdymo, visa veikla laikoma neekonomine (133).

132

133

| (109) | Iš ELPA teismo jurisprudencijos matyti, kad, nagrinėjant valstybės pagalbą, siekiant nustatyti, ar veikla yra ekonominė, svarbi paslaugų, kaip pagrindinių laisvių, sąvoka. gKaip matyti iš EEE susitarimo 37 straipsnio pirmos pastraipos, paslaugomis pagal susitarimą laikomos tik tokios paslaugos, kurios paprastai yra teikiamos už užmokestį (134). |
| --- | --- |

(109)

Iš ELPA teismo jurisprudencijos matyti, kad, nagrinėjant valstybės pagalbą, siekiant nustatyti, ar veikla yra ekonominė, svarbi paslaugų, kaip pagrindinių laisvių, sąvoka. gKaip matyti iš EEE susitarimo 37 straipsnio pirmos pastraipos, paslaugomis pagal susitarimą laikomos tik tokios paslaugos, kurios paprastai yra teikiamos už užmokestį (134).

134

| (110) | Esminė užmokesčio ypatybė yra ta, kad jis yra atlygis už atitinkamą paslaugą (135). Be to, dėl užmokesčio paprastai susitaria paslaugos teikėjas ir gavėjas (136). |
| --- | --- |

(110)

Esminė užmokesčio ypatybė yra ta, kad jis yra atlygis už atitinkamą paslaugą (135). Be to, dėl užmokesčio paprastai susitaria paslaugos teikėjas ir gavėjas (136).

135

136

| (111) | Paslaugų sąvoka taip pat turėtų būti suprantama atsižvelgiant į EEE susitarimo 37 straipsnio antrą pastraipą (137). Pagal šią nuostatą, paslaugos konkrečiai apima pramoninio arba komercinio pobūdžio veiklą, taip pat amatininkų ir laisvųjų profesijų veiklą. |
| --- | --- |

(111)

Paslaugų sąvoka taip pat turėtų būti suprantama atsižvelgiant į EEE susitarimo 37 straipsnio antrą pastraipą (137). Pagal šią nuostatą, paslaugos konkrečiai apima pramoninio arba komercinio pobūdžio veiklą, taip pat amatininkų ir laisvųjų profesijų veiklą.

137

| (112) | Iš nusistovėjusios jurisprudencijos matyti, kad veiklos pobūdis turi būti patikrintas atsižvelgiant į sektorių, kuriame veikla vykdoma, ir šio sektoriaus organizavimo būdą. |
| --- | --- |

(112)

Iš nusistovėjusios jurisprudencijos matyti, kad veiklos pobūdis turi būti patikrintas atsižvelgiant į sektorių, kuriame veikla vykdoma, ir šio sektoriaus organizavimo būdą.

| (113) | Pavyzdžiui, švietimo srityje nacionalinėje sistemoje teikiamas švietimo finansavimas nelaikomas atlygiu už paslaugą, jei įvykdomos dvi sąlygos. Pirma, sukurdama ir prižiūrėdama švietimo sistemą valstybė siekia ne užsiimti pelninga veikla, bet vykdyti savo pareigas visuomenei. Antra, švietimo sistema paprastai finansuojama ne iš naudotojų lėšų, o valstybės iždo (138). |
| --- | --- |

(113)

Pavyzdžiui, švietimo srityje nacionalinėje sistemoje teikiamas švietimo finansavimas nelaikomas atlygiu už paslaugą, jei įvykdomos dvi sąlygos. Pirma, sukurdama ir prižiūrėdama švietimo sistemą valstybė siekia ne užsiimti pelninga veikla, bet vykdyti savo pareigas visuomenei. Antra, švietimo sistema paprastai finansuojama ne iš naudotojų lėšų, o valstybės iždo (138).

138

| (114) | Remiantis panašia argumentacija laikyta, kad Norvegijos savivaldybės vaikų darželių atžvilgiu užmokesčio elemento nėra. Todėl savivaldybės vaikų darželiai, nagrinėjant valstybės pagalbą, nebuvo laikomi įmonėmis (139). |
| --- | --- |

(114)

Remiantis panašia argumentacija laikyta, kad Norvegijos savivaldybės vaikų darželių atžvilgiu užmokesčio elemento nėra. Todėl savivaldybės vaikų darželiai, nagrinėjant valstybės pagalbą, nebuvo laikomi įmonėmis (139).

139

| (115) | Sveikatos sektoriaus atžvilgiu ELPA teismas yra konstatavęs, kad pagalbinių paslaugų teikimo pobūdis viešųjų pirkimų, informacinių ir ryšių technologijų srityse turi būti nustatomas atsižvelgiant į tolesnį naudojimąsi paslaugomis. Jei pagalbinės paslaugos teikiamos ne rinkoje, bet remiantis solidarumu sukurtoje nacionalinėje sveikatos sistemoje, jų teikimas yra neekonominio pobūdžio (140). |
| --- | --- |

(115)

Sveikatos sektoriaus atžvilgiu ELPA teismas yra konstatavęs, kad pagalbinių paslaugų teikimo pobūdis viešųjų pirkimų, informacinių ir ryšių technologijų srityse turi būti nustatomas atsižvelgiant į tolesnį naudojimąsi paslaugomis. Jei pagalbinės paslaugos teikiamos ne rinkoje, bet remiantis solidarumu sukurtoje nacionalinėje sveikatos sistemoje, jų teikimas yra neekonominio pobūdžio (140).

140

5.2.2.   
  Teisinio kriterijaus taikymas nagrinėjamu atveju

Teisinio kriterijaus taikymas nagrinėjamu atveju

| (116) | Kaip nurodyta pirmiau (53) ir (54) punktuose, BKK grupės bendrovės vykdo ekonominę veiklą keliose rinkose. |
| --- | --- |

(116)

Kaip nurodyta pirmiau (53) ir (54) punktuose, BKK grupės bendrovės vykdo ekonominę veiklą keliose rinkose.

| (117) | Remiantis Teisingumo Teismu, įmonė gali vykdyti ir ekonominę, ir neekonominę veiklą. Vis dėlto tai taikoma su sąlyga, kad, siekiant išvengti bet kokios rizikos, kad gali atsirasti kryžminis jos ekonominės veiklos subsidijavimas viešosiomis lėšomis, kurios gaunamos už neekonominę jos veiklą, vykdoma atskira skirtingų jos gaunamų lėšų apskaita (141). Taigi, kadangi norint, kad viešasis finansavimas būtų laikomas teikiamu neekonominei veiklai, būtina vengti bet kokios kryžminio subsidijavimo rizikos. |
| --- | --- |

(117)

Remiantis Teisingumo Teismu, įmonė gali vykdyti ir ekonominę, ir neekonominę veiklą. Vis dėlto tai taikoma su sąlyga, kad, siekiant išvengti bet kokios rizikos, kad gali atsirasti kryžminis jos ekonominės veiklos subsidijavimas viešosiomis lėšomis, kurios gaunamos už neekonominę jos veiklą, vykdoma atskira skirtingų jos gaunamų lėšų apskaita (141). Taigi, kadangi norint, kad viešasis finansavimas būtų laikomas teikiamu neekonominei veiklai, būtina vengti bet kokios kryžminio subsidijavimo rizikos.

141

| (118) | Nagrinėjamu atveju ELPA priežiūros institucijai nebuvo pateikta argumentų, kad imtasi pakankamų apsaugos priemonių, kuriomis pajamos ir išlaidos pagal aptariamas sutartis būtų veiksmingai ir tinkamai atskiriamos nuo kitos ekonominės veiklos. Norvegijos valdžios institucijos kaip tik nurodė, kad turėjo būti taikomos apsaugos priemonės ir kad kryžminio subsidijavimo atmesti negalima (142). |
| --- | --- |

(118)

Nagrinėjamu atveju ELPA priežiūros institucijai nebuvo pateikta argumentų, kad imtasi pakankamų apsaugos priemonių, kuriomis pajamos ir išlaidos pagal aptariamas sutartis būtų veiksmingai ir tinkamai atskiriamos nuo kitos ekonominės veiklos. Norvegijos valdžios institucijos kaip tik nurodė, kad turėjo būti taikomos apsaugos priemonės ir kad kryžminio subsidijavimo atmesti negalima (142).

142

| (119) | Todėl tuo remdamasi ELPA priežiūros institucija, neatsižvelgdama į tai, ar kompensuota veikla yra ekonominio pobūdžio, turi padaryti išvadą, kad kompensacija pagal a ir c priemones įmonei suteikta nauda. |
| --- | --- |

(119)

Todėl tuo remdamasi ELPA priežiūros institucija, neatsižvelgdama į tai, ar kompensuota veikla yra ekonominio pobūdžio, turi padaryti išvadą, kad kompensacija pagal a ir c priemones įmonei suteikta nauda.

| (120) | Vis dėlto, atsižvelgdama į pateiktus argumentus, ELPA priežiūros institucija taip pat vertins, ar pagal aptariamas priemones kompensuota veikla pati savaime yra ekonominė. Pirma, ELPA priežiūros institucija vertins su BKK grupės bendrovėms priklausiusiais gatvių žibintais susijusią veiklą. |
| --- | --- |

(120)

Vis dėlto, atsižvelgdama į pateiktus argumentus, ELPA priežiūros institucija taip pat vertins, ar pagal aptariamas priemones kompensuota veikla pati savaime yra ekonominė. Pirma, ELPA priežiūros institucija vertins su BKK grupės bendrovėms priklausiusiais gatvių žibintais susijusią veiklą.

| (121) | Kaip pakartota pirmiau (59)–(60) punktuose, Norvegijos valdžios institucijos nurodo Norvegijos kelių įstatymo 20 skirsnyje nustatytas savivaldybių užduotis eksploatuoti ir prižiūrėti savivaldybių kelius. Nors 20 skirsniu savivaldybės neįpareigojamos užtikrinti gatvių apšvietimo arba tam tikro lygio gatvių apšvietimo, šia veikla padedama siekti kelių eismo saugumo užtikrinimo tikslo. Be to, planuodama, tiesdama ir atnaujindama kelius, savivaldybė laikosi Norvegijos viešosios kelių administracijos (norv. Statens vegvesen) standarto (veinormalen). Šiame standarte nustatytos su gatvių žibintų buvimu susijusios specifikacijos (143). |
| --- | --- |

(121)

Kaip pakartota pirmiau (59)–(60) punktuose, Norvegijos valdžios institucijos nurodo Norvegijos kelių įstatymo 20 skirsnyje nustatytas savivaldybių užduotis eksploatuoti ir prižiūrėti savivaldybių kelius. Nors 20 skirsniu savivaldybės neįpareigojamos užtikrinti gatvių apšvietimo arba tam tikro lygio gatvių apšvietimo, šia veikla padedama siekti kelių eismo saugumo užtikrinimo tikslo. Be to, planuodama, tiesdama ir atnaujindama kelius, savivaldybė laikosi Norvegijos viešosios kelių administracijos (norv. Statens vegvesen) standarto (veinormalen). Šiame standarte nustatytos su gatvių žibintų buvimu susijusios specifikacijos (143).

Statens vegvesen

veinormalen

143

| (122) | Atsižvelgdamos į šias aplinkybes, Norvegijos valdžios institucijos tvirtina, kad, kaip nurodyta (61) punkte, sprendimas Selex sustiprina jų poziciją, kad kompensuojama veikla yra neekonominė (144). Be to, kaip nurodyta (62) punkte, Norvegijos valdžios institucijos remiasi Valstybės pagalbos sąvokos gairių (145) 17 punktu dėl viešųjų įgaliojimų ir valdžios institucijų. Norvegijos valdžios institucijos tvirtina, kad veiklą, kuria siekiama viešojo saugumo tikslų, bet kuriuo atveju reikėtų prilyginti neekonominei veiklai, vykdomai socialiniais, kultūriniais, švietimo ir pedagoginiais tikslais. |
| --- | --- |

(122)

Atsižvelgdamos į šias aplinkybes, Norvegijos valdžios institucijos tvirtina, kad, kaip nurodyta (61) punkte, sprendimas Selex sustiprina jų poziciją, kad kompensuojama veikla yra neekonominė (144). Be to, kaip nurodyta (62) punkte, Norvegijos valdžios institucijos remiasi Valstybės pagalbos sąvokos gairių (145) 17 punktu dėl viešųjų įgaliojimų ir valdžios institucijų. Norvegijos valdžios institucijos tvirtina, kad veiklą, kuria siekiama viešojo saugumo tikslų, bet kuriuo atveju reikėtų prilyginti neekonominei veiklai, vykdomai socialiniais, kultūriniais, švietimo ir pedagoginiais tikslais.

Selex

144

145

| (123) | Kaip jau nurodyta, siekiant nustatyti, ar veikla yra ekonominio pobūdžio, būtina patikrinti konkrečias veiklos vykdymo aplinkybes (146). Nagrinėjamu atveju šį vertinimą logiška pradėti nuo gatvių apšvietimo užtikrinimo palei Norvegijos savivaldybių kelius atžvilgiu taikomos reguliavimo sistemos ir konkrečių aplinkybių Bergene. |
| --- | --- |

(123)

Kaip jau nurodyta, siekiant nustatyti, ar veikla yra ekonominio pobūdžio, būtina patikrinti konkrečias veiklos vykdymo aplinkybes (146). Nagrinėjamu atveju šį vertinimą logiška pradėti nuo gatvių apšvietimo užtikrinimo palei Norvegijos savivaldybių kelius atžvilgiu taikomos reguliavimo sistemos ir konkrečių aplinkybių Bergene.

146

| (124) | Dėl Norvegijoje taikomos reguliavimo sistemos pažymėtina, kad Norvegijos valdžios institucijų nurodytuose teisės aktuose ir standartuose tiesiog nurodyta, kad savivaldybės yra atsakingos už savivaldybių kelių infrastruktūros eksploatavimą ir būtina įvykdyti gatvių apšvietimo buvimo reikalavimus, kad keliai atitiktų Norvegijos viešosios kelių administracijos (norv. Statens vegvesen) standartą (norv. veinormalen). Vis dėlto, kaip nurodyta pirmiau, Norvegijos kelių įstatymo 20 skirsnyje iš savivaldybių nereikalaujama užtikrinti gatvių apšvietimo arba tam tikro lygio gatvių apšvietimo. Be to, savivaldybėms niekas netrukdo sudaryti sutarčių su komerciniais subjektais (jų dalimis) dėl savivaldybės kelių eksploatavimo ir techninės priežiūros, kaip ekonominės veiklos. |
| --- | --- |

(124)

Dėl Norvegijoje taikomos reguliavimo sistemos pažymėtina, kad Norvegijos valdžios institucijų nurodytuose teisės aktuose ir standartuose tiesiog nurodyta, kad savivaldybės yra atsakingos už savivaldybių kelių infrastruktūros eksploatavimą ir būtina įvykdyti gatvių apšvietimo buvimo reikalavimus, kad keliai atitiktų Norvegijos viešosios kelių administracijos (norv. Statens vegvesen) standartą (norv. veinormalen). Vis dėlto, kaip nurodyta pirmiau, Norvegijos kelių įstatymo 20 skirsnyje iš savivaldybių nereikalaujama užtikrinti gatvių apšvietimo arba tam tikro lygio gatvių apšvietimo. Be to, savivaldybėms niekas netrukdo sudaryti sutarčių su komerciniais subjektais (jų dalimis) dėl savivaldybės kelių eksploatavimo ir techninės priežiūros, kaip ekonominės veiklos.

Statens vegvesen

veinormalen

| (125) | Dėl konkrečių aplinkybių Bergene ELPA priežiūros institucija pažymi, kad gatvių apšvietimo infrastruktūros įtraukimo parduodant „Bergen Lysverker“ poveikis buvo tas, kad BKK DA tapo vienintele tiekėja palei aptariamus savivaldybės kelius. BKK DA šią poziciją įgijo konkuruodama su dar penkiais konkurso dalyviais. |
| --- | --- |

(125)

Dėl konkrečių aplinkybių Bergene ELPA priežiūros institucija pažymi, kad gatvių apšvietimo infrastruktūros įtraukimo parduodant „Bergen Lysverker“ poveikis buvo tas, kad BKK DA tapo vienintele tiekėja palei aptariamus savivaldybės kelius. BKK DA šią poziciją įgijo konkuruodama su dar penkiais konkurso dalyviais.

| (126) | Be to, kaip aprašyta (32) punkte, į pirkimo–pardavimo sutarties 7 skirsnio c punktą buvo įtrauktas būsimos ekonominės kompensacijos reguliavimo mechanizmas. Pagal šį mechanizmą leidžiamas reguliuojamas grąžos lygis. |
| --- | --- |

(126)

Be to, kaip aprašyta (32) punkte, į pirkimo–pardavimo sutarties 7 skirsnio c punktą buvo įtrauktas būsimos ekonominės kompensacijos reguliavimo mechanizmas. Pagal šį mechanizmą leidžiamas reguliuojamas grąžos lygis.

| (127) | Tuo remdamasi, ELPA priežiūros institucija mano, kad parduodama gatvių apšvietimo infrastruktūrą ir kartu nustatydama kompensacijos mechanizmą, pagal kurį leidžiamas reguliuojamas grąžos lygis, savivaldybė sukūrė aptariamų paslaugų teikimo savivaldybei, kaip ekonominės veiklos, rinką. Vien tai, kad infrastruktūra buvo išskirtinio pobūdžio ir todėl pirkėjas tapo vieninteliu tiekėju, nereiškia, kad aptariamos BKK grupės bendrovės neteikė paslaugų rinkoje. Be to, BKK DA šią išskirtinę poziciją gavo konkuruodama su dar penkiais konkurso dalyviais. |
| --- | --- |

(127)

Tuo remdamasi, ELPA priežiūros institucija mano, kad parduodama gatvių apšvietimo infrastruktūrą ir kartu nustatydama kompensacijos mechanizmą, pagal kurį leidžiamas reguliuojamas grąžos lygis, savivaldybė sukūrė aptariamų paslaugų teikimo savivaldybei, kaip ekonominės veiklos, rinką. Vien tai, kad infrastruktūra buvo išskirtinio pobūdžio ir todėl pirkėjas tapo vieninteliu tiekėju, nereiškia, kad aptariamos BKK grupės bendrovės neteikė paslaugų rinkoje. Be to, BKK DA šią išskirtinę poziciją gavo konkuruodama su dar penkiais konkurso dalyviais.

| (128) | Šį požiūrį patvirtina veiksmai, kurių BKK grupė ir savivaldybė ėmėsi vėlesnių reguliariais intervalais sudarytų sutarčių atžvilgiu. BKK grupė, aiškindama sutarties sąlygas, siekė didinti savo pelną ir pabrėžė, kad veikia komerciškai, siekdama sukurti vertes savo akcininkams (147). O savivaldybė veikė remdamasi tuo, kad turi reikalų su komerciniu pardavėju. Norvegijos valdžios institucijos iš tikrųjų nurodė BKK grupės, kaip infrastruktūros savininkės, turimą įtaką rinkoje. |
| --- | --- |

(128)

Šį požiūrį patvirtina veiksmai, kurių BKK grupė ir savivaldybė ėmėsi vėlesnių reguliariais intervalais sudarytų sutarčių atžvilgiu. BKK grupė, aiškindama sutarties sąlygas, siekė didinti savo pelną ir pabrėžė, kad veikia komerciškai, siekdama sukurti vertes savo akcininkams (147). O savivaldybė veikė remdamasi tuo, kad turi reikalų su komerciniu pardavėju. Norvegijos valdžios institucijos iš tikrųjų nurodė BKK grupės, kaip infrastruktūros savininkės, turimą įtaką rinkoje.

147

| (129) | Be to, kaip matyti iš kelių Norvegijos viešųjų pirkimų skundų tarybai (norv. KOFA) pateiktų skundų bylų, su gatvių žibintais susijusias techninės priežiūros ir eksploatavimo paslaugas komerciniais tikslais teikia įvairūs pardavėjai (148). Remiantis šiomis aplinkybėmis, savivaldybė, kaip aprašyta 3.1.4 skirsnyje, paskelbusi konkurso procedūrą dėl šių paslaugų, gavo pasiūlymus iš kelių paslaugų teikėjų. |
| --- | --- |

(129)

Be to, kaip matyti iš kelių Norvegijos viešųjų pirkimų skundų tarybai (norv. KOFA) pateiktų skundų bylų, su gatvių žibintais susijusias techninės priežiūros ir eksploatavimo paslaugas komerciniais tikslais teikia įvairūs pardavėjai (148). Remiantis šiomis aplinkybėmis, savivaldybė, kaip aprašyta 3.1.4 skirsnyje, paskelbusi konkurso procedūrą dėl šių paslaugų, gavo pasiūlymus iš kelių paslaugų teikėjų.

KOFA

148

| (130) | Todėl ELPA priežiūros institucija mano, kad Norvegijoje ir Bergeno srityje iš tikrųjų buvo įprasta teikti techninės priežiūros ir eksploatavimo paslaugas už užmokestį. Tai taip pat rodo, kad ši veikla buvo ekonominio pobūdžio. |
| --- | --- |

(130)

Todėl ELPA priežiūros institucija mano, kad Norvegijoje ir Bergeno srityje iš tikrųjų buvo įprasta teikti techninės priežiūros ir eksploatavimo paslaugas už užmokestį. Tai taip pat rodo, kad ši veikla buvo ekonominio pobūdžio.

| (131) | Už šių savivaldybei priklausančių gatvių žibintų techninę priežiūrą ir eksploatavimą mokėtos kompensacijos atžvilgiu pažymėtina, kad sutarties sąlygose nenustatyta nieko, iš ko būtų matyti, kad ši veikla būtų vertinama skirtingai. Iki 2020 m. balandžio 1 d. sąlygos, išskyrus tai, kad nebuvo kompensuotinų kapitalo sąnaudų, išliko tokios pat kaip ir dėl BKK grupės valdomų gatvių žibintų. Nuo 2020 m. balandžio 1 d. paslaugos teiktos pagal komercinę sutartį, kuri buvo skirta remiantis konkurso procedūra (149). |
| --- | --- |

(131)

Už šių savivaldybei priklausančių gatvių žibintų techninę priežiūrą ir eksploatavimą mokėtos kompensacijos atžvilgiu pažymėtina, kad sutarties sąlygose nenustatyta nieko, iš ko būtų matyti, kad ši veikla būtų vertinama skirtingai. Iki 2020 m. balandžio 1 d. sąlygos, išskyrus tai, kad nebuvo kompensuotinų kapitalo sąnaudų, išliko tokios pat kaip ir dėl BKK grupės valdomų gatvių žibintų. Nuo 2020 m. balandžio 1 d. paslaugos teiktos pagal komercinę sutartį, kuri buvo skirta remiantis konkurso procedūra (149).

149

| (132) | Dėl Norvegijos valdžios institucijų nurodyto sprendimo Selex (150) reikėtų atminti, kad ši byla buvo susijusi su Europos saugios oro navigacijos organizacijos (Eurokontrolės) vykdyta veikla. Eurokontrolę įvairios Europos valstybės įsteigė pagal Tarptautinę konvenciją dėl bendradarbiavimo oro navigacijos saugos srityje (151). |
| --- | --- |

(132)

Dėl Norvegijos valdžios institucijų nurodyto sprendimo Selex (150) reikėtų atminti, kad ši byla buvo susijusi su Europos saugios oro navigacijos organizacijos (Eurokontrolės) vykdyta veikla. Eurokontrolę įvairios Europos valstybės įsteigė pagal Tarptautinę konvenciją dėl bendradarbiavimo oro navigacijos saugos srityje (151).

Selex

150

151

| (133) | Nagrinėdamas bylą apeliacine tvarka, Teisingumo Teismas pakartojo išvadą, padarytą ankstesnėje byloje, t. y. tai, kad, vertinant bendrai, visa Eurokontrolės veikla, atsižvelgiant į jos pobūdį, tikslą ir jai taikomas taisykles, yra susijusi su viešosios valdžios prerogatyvų dėl oro erdvės kontrolės ir priežiūros įgyvendinimu. Ši išvada taip pat galiojo pirmiausia su oro eismo valdymo srities įrangos ir sistemų įsigijimo konkursais susijusios pagalbos, kurią Eurokontrolė teikė nacionalinėms administravimo institucijoms, atžvilgiu (152). |
| --- | --- |

(133)

Nagrinėdamas bylą apeliacine tvarka, Teisingumo Teismas pakartojo išvadą, padarytą ankstesnėje byloje, t. y. tai, kad, vertinant bendrai, visa Eurokontrolės veikla, atsižvelgiant į jos pobūdį, tikslą ir jai taikomas taisykles, yra susijusi su viešosios valdžios prerogatyvų dėl oro erdvės kontrolės ir priežiūros įgyvendinimu. Ši išvada taip pat galiojo pirmiausia su oro eismo valdymo srities įrangos ir sistemų įsigijimo konkursais susijusios pagalbos, kurią Eurokontrolė teikė nacionalinėms administravimo institucijoms, atžvilgiu (152).

152

| (134) | Todėl, atsižvelgdama į (123)–(131) punktuose pateiktą vertinimą, ELPA priežiūros institucija mano, kad nagrinėjamas atvejis iš esmės skiriasi nuo sprendime Selex nagrinėto atvejo. Taip pat reikėtų atminti, kad sprendime Selex Teisingumo Teismas iš tikrųjų nenurodė, kad tai, jog subjektas siekia pelno, rodo, kad veikla yra ekonominio pobūdžio (153). |
| --- | --- |

(134)

Todėl, atsižvelgdama į (123)–(131) punktuose pateiktą vertinimą, ELPA priežiūros institucija mano, kad nagrinėjamas atvejis iš esmės skiriasi nuo sprendime Selex nagrinėto atvejo. Taip pat reikėtų atminti, kad sprendime Selex Teisingumo Teismas iš tikrųjų nenurodė, kad tai, jog subjektas siekia pelno, rodo, kad veikla yra ekonominio pobūdžio (153).

Selex

Selex

153

| (135) | ELPA priežiūros institucija taip pat negali sutikti su tuo, kad pagal a ir c priemones finansuota veikla susijusi su viešaisiais valdžios institucijos įgaliojimais pagal Valstybės pagalbos sąvokos gairių 17 punktą (154). Šioje situacijoje savivaldybė kaip tik kompensavo komerciniais ir ekonominiais tikslais veikiančiam tiekėjui. Todėl ši situacija yra analogiška situacijai, kurioje savivaldybė iš komercinio rangovo perka su savivaldybės kelių tiesimu arba technine priežiūra susijusius statybos darbus. |
| --- | --- |

(135)

ELPA priežiūros institucija taip pat negali sutikti su tuo, kad pagal a ir c priemones finansuota veikla susijusi su viešaisiais valdžios institucijos įgaliojimais pagal Valstybės pagalbos sąvokos gairių 17 punktą (154). Šioje situacijoje savivaldybė kaip tik kompensavo komerciniais ir ekonominiais tikslais veikiančiam tiekėjui. Todėl ši situacija yra analogiška situacijai, kurioje savivaldybė iš komercinio rangovo perka su savivaldybės kelių tiesimu arba technine priežiūra susijusius statybos darbus.

154

| (136) | ELPA priežiūros institucijos taip pat neįtikina tvirtinimas, kad veiklą, kuria siekiama viešojo saugumo tikslų, bet kuriuo atveju reikėtų prilyginti neekonominei veiklai, vykdomai socialiniais, kultūriniais, švietimo ir pedagoginiais tikslais. Jurisprudencijoje nėra nustatyta pagrindo, kuriuo remiantis būtų galima daryti išvadą, kad veikla savaime yra neekonominė todėl, kad ja siekiama konkretaus tikslo. Šiuo tikslu, kaip nurodyta, būtina išsiaiškinti konkrečias veiklos vykdymo aplinkybes. Pavyzdžiui, akivaizdu, kad su viešuoju turtu susijusi techninės priežiūros veikla gali būti vykdoma ekonominiais tikslais, net jei jos reikia naudotojų saugai užtikrinti. |
| --- | --- |

(136)

ELPA priežiūros institucijos taip pat neįtikina tvirtinimas, kad veiklą, kuria siekiama viešojo saugumo tikslų, bet kuriuo atveju reikėtų prilyginti neekonominei veiklai, vykdomai socialiniais, kultūriniais, švietimo ir pedagoginiais tikslais. Jurisprudencijoje nėra nustatyta pagrindo, kuriuo remiantis būtų galima daryti išvadą, kad veikla savaime yra neekonominė todėl, kad ja siekiama konkretaus tikslo. Šiuo tikslu, kaip nurodyta, būtina išsiaiškinti konkrečias veiklos vykdymo aplinkybes. Pavyzdžiui, akivaizdu, kad su viešuoju turtu susijusi techninės priežiūros veikla gali būti vykdoma ekonominiais tikslais, net jei jos reikia naudotojų saugai užtikrinti.

5.2.3.   
  Išvada

Išvada

| (137) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, ELPA priežiūros institucija daro išvadą, kad pagal a ir c priemones skirta kompensacija suteikta naudos įmonei. Todėl tiek, kiek LED šviestuvų finansavimu (b priemone) suteikta naudos tiems patiems subjektams, šis pranašumas taip pat būtų suteiktas įmonei. |
| --- | --- |

(137)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, ELPA priežiūros institucija daro išvadą, kad pagal a ir c priemones skirta kompensacija suteikta naudos įmonei. Todėl tiek, kiek LED šviestuvų finansavimu (b priemone) suteikta naudos tiems patiems subjektams, šis pranašumas taip pat būtų suteiktas įmonei.

5.3.   VALSTYBINIŲ IŠTEKLIŲ BUVIMAS

| (138) | Kad priemonė būtų valstybės pagalba, ji turi būti suteikta valstybės arba iš valstybinių išteklių. Valstybinių išteklių sąvoka apima regioninių valstybės vidaus subjektų išteklius (155). |
| --- | --- |

(138)

Kad priemonė būtų valstybės pagalba, ji turi būti suteikta valstybės arba iš valstybinių išteklių. Valstybinių išteklių sąvoka apima regioninių valstybės vidaus subjektų išteklius (155).

155

| (139) | Visos priemonės finansuojamos iš savivaldybės biudžeto. Todėl jos susijusios su valstybinių išteklių naudojimu. |
| --- | --- |

(139)

Visos priemonės finansuojamos iš savivaldybės biudžeto. Todėl jos susijusios su valstybinių išteklių naudojimu.

5.4.   PRANAŠUMAS

5.4.1.   
  Įvadas

Įvadas

| (140) | Pranašumas pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį yra bet kokia ekonominė nauda, kurios įmonė nebūtų galėjusi gauti įprastinėmis rinkos sąlygomis (156). Todėl suteikti pranašumo galima ne tik tokia teigiama nauda kaip subsidijos, paskolos arba tiesioginės investicijos, bet ir tokiomis intervencinėmis priemonėmis, kurios, nebūdamos subsidijos siaurąja prasme, yra tokio pat pobūdžio ir daro tą patį poveikį (157). Todėl negalima laikyti, kad priemonė nepatenka į valstybės pagalbos draudimo taikymo sritį vien todėl, kad nustatoma kaip abipusius įsipareigojimus apimantis susitarimas (158). |
| --- | --- |

(140)

Pranašumas pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį yra bet kokia ekonominė nauda, kurios įmonė nebūtų galėjusi gauti įprastinėmis rinkos sąlygomis (156). Todėl suteikti pranašumo galima ne tik tokia teigiama nauda kaip subsidijos, paskolos arba tiesioginės investicijos, bet ir tokiomis intervencinėmis priemonėmis, kurios, nebūdamos subsidijos siaurąja prasme, yra tokio pat pobūdžio ir daro tą patį poveikį (157). Todėl negalima laikyti, kad priemonė nepatenka į valstybės pagalbos draudimo taikymo sritį vien todėl, kad nustatoma kaip abipusius įsipareigojimus apimantis susitarimas (158).

156

157

158

5.4.2.   
  Remiantis „Altmark“ sąlygomis, pranašumo atmesti negalima.

Remiantis „Altmark“ sąlygomis, pranašumo atmesti negalima.

5.4.2.1.   
  „Altmark“ sąlygos

„Altmark“ sąlygos

| (141) | Įmonėms, kurioms patikėta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugą (VESP), skiriamų kompensacijų už viešąsias paslaugas atžvilgiu taikoma konkreti jurisprudencija. Iš Teisingumo Teismo sprendimo Altmark matyti, kad tokiais atvejais pranašumo pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį buvimą galima atmesti, jei įvykdytos visos šios keturios sąlygos (159):






  i. | „Pirma, įmonė gavėja privalo faktiškai būti įpareigota vykdyti viešosios paslaugos įpareigojimus, o šie įpareigojimai turi būti aiškiai apibrėžti. <...> |
| --- | --- | --- |

(141)

Įmonėms, kurioms patikėta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugą (VESP), skiriamų kompensacijų už viešąsias paslaugas atžvilgiu taikoma konkreti jurisprudencija. Iš Teisingumo Teismo sprendimo Altmark matyti, kad tokiais atvejais pranašumo pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį buvimą galima atmesti, jei įvykdytos visos šios keturios sąlygos (159):

Altmark

159

i.

„Pirma, įmonė gavėja privalo faktiškai būti įpareigota vykdyti viešosios paslaugos įpareigojimus, o šie įpareigojimai turi būti aiškiai apibrėžti. <...>

| ii. | Antra, kriterijai, kuriais remiantis apskaičiuojama kompensacija, turi būti nustatyti iš anksto objektyviu ir skaidriu būdu <...>. |
| --- | --- |

ii.

Antra, kriterijai, kuriais remiantis apskaičiuojama kompensacija, turi būti nustatyti iš anksto objektyviu ir skaidriu būdu <...>.

| iii. | Trečia, kompensacija negali viršyti to, kas būtina, siekiant padengti visas ar dalį išlaidų, kurios patiriamos vykdant viešosios paslaugos įpareigojimus, atsižvelgiant į gautas atitinkamas įplaukas ir protingą pelną, susijusį su šių įsipareigojimų vykdymu. <...> |
| --- | --- |

iii.

Trečia, kompensacija negali viršyti to, kas būtina, siekiant padengti visas ar dalį išlaidų, kurios patiriamos vykdant viešosios paslaugos įpareigojimus, atsižvelgiant į gautas atitinkamas įplaukas ir protingą pelną, susijusį su šių įsipareigojimų vykdymu. <...>

| iv. | Ketvirta, kai įmonė, vykdanti viešosios paslaugos įpareigojimus, <...> nėra pasirinkta vadovaujantis viešųjų pirkimų procedūra, kuri leistų pasirinkti paraišką pateikusią organizaciją, galinčią teikti šias paslaugas mažiausiomis visuomenei išlaidomis, reikalingos kompensacijos dydis turi būti nustatytas remiantis išlaidų analize, kurių tipinė įmonė, gerai valdoma ir turinti pakankamai <...>, būtų patyrusi vykdydama šias pareigas, atsižvelgiant į atitinkamas gaunamas įplaukas ir protingą pelną, susijusį su šių įsipareigojimų vykdymu.“ |
| --- | --- |

iv.

Ketvirta, kai įmonė, vykdanti viešosios paslaugos įpareigojimus, <...> nėra pasirinkta vadovaujantis viešųjų pirkimų procedūra, kuri leistų pasirinkti paraišką pateikusią organizaciją, galinčią teikti šias paslaugas mažiausiomis visuomenei išlaidomis, reikalingos kompensacijos dydis turi būti nustatytas remiantis išlaidų analize, kurių tipinė įmonė, gerai valdoma ir turinti pakankamai <...>, būtų patyrusi vykdydama šias pareigas, atsižvelgiant į atitinkamas gaunamas įplaukas ir protingą pelną, susijusį su šių įsipareigojimų vykdymu.“

| (142) | ELPA priežiūros institucija yra paskelbusi gaires dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo už VESP skiriamai kompensacijai (160). „Altmark“ sąlygos aprašytos šių gairių 3 skirsnyje. |
| --- | --- |

(142)

ELPA priežiūros institucija yra paskelbusi gaires dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo už VESP skiriamai kompensacijai (160). „Altmark“ sąlygos aprašytos šių gairių 3 skirsnyje.

160

5.4.2.2.   
  „Altmark“ sąlygų taikymas konkrečiu atveju

„Altmark“ sąlygų taikymas konkrečiu atveju

| (143) | Pagal pirmą sąlygą iš įmonės gavėjos turi būti reikalaujama vykdyti aiškiai apibrėžtus viešosios paslaugos įpareigojimus. |
| --- | --- |

(143)

Pagal pirmą sąlygą iš įmonės gavėjos turi būti reikalaujama vykdyti aiškiai apibrėžtus viešosios paslaugos įpareigojimus.

| (144) | Remiantis Teisingumo Teismu, šios sąlygos tikslas yra užtikrinti skaidrumą ir teisinį saugumą. Reikia nustatyti, pirma, ar įmonei gavėjai faktiškai tenka įpareigojimai vykdyti viešąją paslaugą, ir, antra, ar šie įpareigojimai aiškiai apibrėžti nacionalinėje teisėje. Taigi, turi būti įvykdyti būtinieji kriterijai, dėl to, ar taikomi vienas arba keli viešosios valdžios aktai, kuriuose būtų pakankamai tiksliai apibrėžti viešosios paslaugos įpareigojimų, nustatytų įmonei (-ėms), kuriai (kurioms) pavesta juos vykdyti, pobūdis, trukmė ir taikymo sritis (161). |
| --- | --- |

(144)

Remiantis Teisingumo Teismu, šios sąlygos tikslas yra užtikrinti skaidrumą ir teisinį saugumą. Reikia nustatyti, pirma, ar įmonei gavėjai faktiškai tenka įpareigojimai vykdyti viešąją paslaugą, ir, antra, ar šie įpareigojimai aiškiai apibrėžti nacionalinėje teisėje. Taigi, turi būti įvykdyti būtinieji kriterijai, dėl to, ar taikomi vienas arba keli viešosios valdžios aktai, kuriuose būtų pakankamai tiksliai apibrėžti viešosios paslaugos įpareigojimų, nustatytų įmonei (-ėms), kuriai (kurioms) pavesta juos vykdyti, pobūdis, trukmė ir taikymo sritis (161).

161

| (145) | To laikydamasis, Teisingumo Teismas patvirtino Bendrojo Teismo sprendimą, kuriame buvo nustatyta, kad, jei konkreti paslauga nacionalinėje teisėje nėra aiškiai apibrėžta kaip VESP, pirmoji „Altmark“ sąlyga neįvykdyta. Šios išvados nebuvo galima paneigti remiantis tuo, kad aptariamoje rinkoje buvo nepakankamumas ir paslauga galėjo būti apibrėžta kaip VESP. Šios aplinkybės neturėjo reikšmės nustatant, ar aptariamoms įmonėms viešosios valdžios aktu buvo faktiškai pavesta vykdyti viešosios paslaugos įsipareigojimus ir ar šie įsipareigojimai šiame akte buvo aiškiai apibrėžti (162). |
| --- | --- |

(145)

To laikydamasis, Teisingumo Teismas patvirtino Bendrojo Teismo sprendimą, kuriame buvo nustatyta, kad, jei konkreti paslauga nacionalinėje teisėje nėra aiškiai apibrėžta kaip VESP, pirmoji „Altmark“ sąlyga neįvykdyta. Šios išvados nebuvo galima paneigti remiantis tuo, kad aptariamoje rinkoje buvo nepakankamumas ir paslauga galėjo būti apibrėžta kaip VESP. Šios aplinkybės neturėjo reikšmės nustatant, ar aptariamoms įmonėms viešosios valdžios aktu buvo faktiškai pavesta vykdyti viešosios paslaugos įsipareigojimus ir ar šie įsipareigojimai šiame akte buvo aiškiai apibrėžti (162).

162

| (146) | Be to, remiantis suformuota jurisprudencija, norint laikyti, kad įmonei pavesta teikti VESP, tai turi būti padaryta valdžios institucijos aktu (163). Šie pavedimo aktai gali apimti sutartis, jei jas yra parengusi valdžios institucija ir jos yra privalomos (164). Vis dėlto, vien to, kad paslauga sudaro viešosios sutarties dalyką, nepateikiant konkretaus paaiškinimo, nepakanka norint daryti prielaidą, kad jos statusas yra VESP (165). |
| --- | --- |

(146)

Be to, remiantis suformuota jurisprudencija, norint laikyti, kad įmonei pavesta teikti VESP, tai turi būti padaryta valdžios institucijos aktu (163). Šie pavedimo aktai gali apimti sutartis, jei jas yra parengusi valdžios institucija ir jos yra privalomos (164). Vis dėlto, vien to, kad paslauga sudaro viešosios sutarties dalyką, nepateikiant konkretaus paaiškinimo, nepakanka norint daryti prielaidą, kad jos statusas yra VESP (165).

163

164

165

| (147) | Todėl svarbu ne tai, ar savivaldybė galėjo pavesti BKK grupės bendrovėms teikti aptariamas paslaugas apimančią VESP, bet ar ji faktiškai pavedė jas teikti. |
| --- | --- |

(147)

Todėl svarbu ne tai, ar savivaldybė galėjo pavesti BKK grupės bendrovėms teikti aptariamas paslaugas apimančią VESP, bet ar ji faktiškai pavedė jas teikti.

| (148) | Šį vertinimą logiška pradėti nuo to, kad nei Norvegijos valdžios institucijos, nei „BKK Veilys“ netvirtino, kad BKK grupei buvo pavesta teikti VESP. |
| --- | --- |

(148)

Šį vertinimą logiška pradėti nuo to, kad nei Norvegijos valdžios institucijos, nei „BKK Veilys“ netvirtino, kad BKK grupei buvo pavesta teikti VESP.

| (149) | Kaip matyti iš pirmiau išdėstytų 3 ir 4 skirsnių, Norvegijos valdžios institucijos savo pastabose nenurodė apskritai jokių su VESP susijusių aktų. „BKK Veilys“ tik tvirtino, kad, jei gatvių apšvietimo užtikrinimas yra VESP, „Altmark“ sąlygos yra įvykdytos. Iš to matyti, kad, kaip nustatyta preliminarioje sprendimo pradėti tyrimą išvadoje, BKK bendrovėms nebuvo ir nėra nustatytas priemonių atžvilgiu vykdytinas viešosios paslaugos įpareigojimas (166). |
| --- | --- |

(149)

Kaip matyti iš pirmiau išdėstytų 3 ir 4 skirsnių, Norvegijos valdžios institucijos savo pastabose nenurodė apskritai jokių su VESP susijusių aktų. „BKK Veilys“ tik tvirtino, kad, jei gatvių apšvietimo užtikrinimas yra VESP, „Altmark“ sąlygos yra įvykdytos. Iš to matyti, kad, kaip nustatyta preliminarioje sprendimo pradėti tyrimą išvadoje, BKK bendrovėms nebuvo ir nėra nustatytas priemonių atžvilgiu vykdytinas viešosios paslaugos įpareigojimas (166).

166

| (150) | Šį požiūrį taip pat patvirtina Norvegijos valdžios institucijų pateiktos sutartys. |
| --- | --- |

(150)

Šį požiūrį taip pat patvirtina Norvegijos valdžios institucijų pateiktos sutartys.

| (151) | Kaip paaiškinta pirmiau 3 skirsnyje, 1996 m. pirkimo–pardavimo sutartis pasižymėjo tuo, kad savivaldybė pardavė, o BKK DA įsigijo įmonę. Nors į sutartį buvo įtrauktos nuostatos dėl būsimo gatvių apšvietimo ir susijusių paslaugų teikimo, pateiktuose dokumentuose nėra požymių, kad savivaldybė būtų pavedusi BKK DA vykdyti viešosios paslaugos įpareigojimus, kaip apibrėžta jurisprudencijoje. |
| --- | --- |

(151)

Kaip paaiškinta pirmiau 3 skirsnyje, 1996 m. pirkimo–pardavimo sutartis pasižymėjo tuo, kad savivaldybė pardavė, o BKK DA įsigijo įmonę. Nors į sutartį buvo įtrauktos nuostatos dėl būsimo gatvių apšvietimo ir susijusių paslaugų teikimo, pateiktuose dokumentuose nėra požymių, kad savivaldybė būtų pavedusi BKK DA vykdyti viešosios paslaugos įpareigojimus, kaip apibrėžta jurisprudencijoje.

| (152) | Tai pasakytina ir apie tolesnes sutartis su BKK grupės bendrovėmis. Dėl veiklos, susijusios su BKK grupės valdomais gatvių žibintais, pažymėtina, kad ji atitinka savivaldybės pirkimą iš reikiamą įnašą valdančio pardavėjo, o ne pavedimą vykdyti viešosios paslaugos įpareigojimus. Dėl šių savivaldybei priklausančių gatvių žibintų techninės priežiūros ir eksploatavimo pažymėtina, kad jie buvo įsigyti kaip įnašas į naudojantis šia infrastruktūra savivaldybės užtikrinamą gatvių apšvietimą. Abiejų rūšių veikla į sutartis įtraukta be jokių nuostatų, paaiškinimų arba nurodymų, kad BKK grupės bendrovėms patikėta teikti VESP. |
| --- | --- |

(152)

Tai pasakytina ir apie tolesnes sutartis su BKK grupės bendrovėmis. Dėl veiklos, susijusios su BKK grupės valdomais gatvių žibintais, pažymėtina, kad ji atitinka savivaldybės pirkimą iš reikiamą įnašą valdančio pardavėjo, o ne pavedimą vykdyti viešosios paslaugos įpareigojimus. Dėl šių savivaldybei priklausančių gatvių žibintų techninės priežiūros ir eksploatavimo pažymėtina, kad jie buvo įsigyti kaip įnašas į naudojantis šia infrastruktūra savivaldybės užtikrinamą gatvių apšvietimą. Abiejų rūšių veikla į sutartis įtraukta be jokių nuostatų, paaiškinimų arba nurodymų, kad BKK grupės bendrovėms patikėta teikti VESP.

5.4.2.3.   Išvada

Išvada

| (153) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, ELPA priežiūros institucija palieka galioti sprendime pradėti tyrimą pateiktą preliminarią savo išvadą. Šių trijų priemonių atžvilgiu BKK grupės bendrovės neturėjo ir neturi vykdyti viešosios paslaugos įpareigojimo. Todėl, remiantis „Altmark“ sąlygomis, pranašumo atmesti negalima. |
| --- | --- |

(153)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, ELPA priežiūros institucija palieka galioti sprendime pradėti tyrimą pateiktą preliminarią savo išvadą. Šių trijų priemonių atžvilgiu BKK grupės bendrovės neturėjo ir neturi vykdyti viešosios paslaugos įpareigojimo. Todėl, remiantis „Altmark“ sąlygomis, pranašumo atmesti negalima.

5.4.3.   
  Rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principas

Rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principas

5.4.3.1.   Bendroji informacija

Bendroji informacija

| (154) | Laikoma, kad viešojo subjekto vykdomais ekonominiais sandoriais kitai sandorio šaliai pranašumo nesuteikiama ir todėl šie sandoriai nėra valstybės pagalba, jei jie atitinka įprastines rinkos sąlygas. Šis atitikties rinkai klausimas nagrinėjamas vadovaujantis rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principu (REVVP). |
| --- | --- |

(154)

Laikoma, kad viešojo subjekto vykdomais ekonominiais sandoriais kitai sandorio šaliai pranašumo nesuteikiama ir todėl šie sandoriai nėra valstybės pagalba, jei jie atitinka įprastines rinkos sąlygas. Šis atitikties rinkai klausimas nagrinėjamas vadovaujantis rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principu (REVVP).

| (155) | Vertinant turto perleidimą pagal REVVP, svarbiausia nustatyti, ar viešasis subjektas veikė taip, kaip panašioje situacijoje būtų veikęs rinkos dalyvis (167). Todėl turi būti atsižvelgiama tik į su ekonominės veiklos vykdytojo vaidmeniu, bet ne su valdžios institucijos vaidmeniu susijusią naudą ir įpareigojimus (168). |
| --- | --- |

(155)

Vertinant turto perleidimą pagal REVVP, svarbiausia nustatyti, ar viešasis subjektas veikė taip, kaip panašioje situacijoje būtų veikęs rinkos dalyvis (167). Todėl turi būti atsižvelgiama tik į su ekonominės veiklos vykdytojo vaidmeniu, bet ne su valdžios institucijos vaidmeniu susijusią naudą ir įpareigojimus (168).

167

168

| (156) | Klausimas, ar su sandoriu susijusi valstybės pagalba, turi būti nagrinėjamas atsižvelgiant į situaciją, buvusią sprendimo dėl sandorio priėmimo metu (169). Taigi, įprastinis užmokestis nustatomas remiantis veiksniais, į kuriuos, nustatydama užmokestį, būtų atsižvelgusi įprastinėmis rinkos sąlygomis veikiantis įmonė (170). |
| --- | --- |

(156)

Klausimas, ar su sandoriu susijusi valstybės pagalba, turi būti nagrinėjamas atsižvelgiant į situaciją, buvusią sprendimo dėl sandorio priėmimo metu (169). Taigi, įprastinis užmokestis nustatomas remiantis veiksniais, į kuriuos, nustatydama užmokestį, būtų atsižvelgusi įprastinėmis rinkos sąlygomis veikiantis įmonė (170).

169

170

| (157) | Taikydama REVVP, ELPA priežiūros institucija turi atlikti sudėtingą ekonominį vertinimą (171). Šis vertinimas turi būti atliekamas remiantis esamais objektyviais ir patikrinamais įrodymais (172). |
| --- | --- |

(157)

Taikydama REVVP, ELPA priežiūros institucija turi atlikti sudėtingą ekonominį vertinimą (171). Šis vertinimas turi būti atliekamas remiantis esamais objektyviais ir patikrinamais įrodymais (172).

171

172

| (158) | Atsižvelgdama į tai, kas tvirtinama skunde, ELPA priežiūros institucija toliau vertins, ar BKK grupei už techninę priežiūrą ir eksploatavimą buvo kompensuota (a priemonė) viršijant rinkos normas. Paskui ELPA priežiūros institucija vertins, ar 12 000 LED šviestuvų finansavimu (b priemone) šiai grupei suteikta pranašumo. |
| --- | --- |

(158)

Atsižvelgdama į tai, kas tvirtinama skunde, ELPA priežiūros institucija toliau vertins, ar BKK grupei už techninę priežiūrą ir eksploatavimą buvo kompensuota (a priemonė) viršijant rinkos normas. Paskui ELPA priežiūros institucija vertins, ar 12 000 LED šviestuvų finansavimu (b priemone) šiai grupei suteikta pranašumo.

| (159) | Galiausiai ELPA priežiūros institucija vertins kapitalo sąnaudų kompensavimą (c priemonę). Atlikdama šį vertinimą, ELPA priežiūros institucija apsvarstys, pirma, ar kapitalo sąnaudų kompensavimas atitiko įprastinę rinkos praktiką. Antra, ELPA priežiūros institucija vertins, ar BKK grupei už šias išlaidas buvo kompensuota viršijant rinkos normas. |
| --- | --- |

(159)

Galiausiai ELPA priežiūros institucija vertins kapitalo sąnaudų kompensavimą (c priemonę). Atlikdama šį vertinimą, ELPA priežiūros institucija apsvarstys, pirma, ar kapitalo sąnaudų kompensavimas atitiko įprastinę rinkos praktiką. Antra, ELPA priežiūros institucija vertins, ar BKK grupei už šias išlaidas buvo kompensuota viršijant rinkos normas.

5.4.4.   
  a priemonė – eksploatavimas ir techninė priežiūra

a priemonė – eksploatavimas ir techninė priežiūra

5.4.4.1.   BKK priklausančios infrastruktūros atžvilgiu mokėta kompensacija

BKK priklausančios infrastruktūros atžvilgiu mokėta kompensacija

| (160) | Per oficialaus tyrimo procedūrą ELPA priežiūros institucija gavo papildomos informacijos apie savivaldybės atliktą „Bergen Lysverker“ pardavimą. |
| --- | --- |

(160)

Per oficialaus tyrimo procedūrą ELPA priežiūros institucija gavo papildomos informacijos apie savivaldybės atliktą „Bergen Lysverker“ pardavimą.

| (161) | Kaip aprašyta 3.1.2 skirsnyje, 1996 m. savivaldybė savo padalinį „Bergen Lysverker“, įskaitant jo turtą ir veiklą, pardavė įmonei BKK DA. Nors BKK DA padalinį „Bergen Lysverker“ įsigijo per pasiūlymų teikimo procesą, pardavimas taip pat buvo vidinis patronuojamosios įmonės perdavimas. Tuo metu įmonę BKK DA visiškai valdė savivaldybė. |
| --- | --- |

(161)

Kaip aprašyta 3.1.2 skirsnyje, 1996 m. savivaldybė savo padalinį „Bergen Lysverker“, įskaitant jo turtą ir veiklą, pardavė įmonei BKK DA. Nors BKK DA padalinį „Bergen Lysverker“ įsigijo per pasiūlymų teikimo procesą, pardavimas taip pat buvo vidinis patronuojamosios įmonės perdavimas. Tuo metu įmonę BKK DA visiškai valdė savivaldybė.

| (162) | Kompensavimo už būsimą gatvių apšvietimo užtikrinimą naudojant šią BKK DA įsigytą infrastruktūrą valdymo mechanizmas buvo nustatytas 1996 m. pirkimo–pardavimo sutarties 7 skirsnio c punkte. Remiantis 3.1.2 ir 4.1.1 skirsniuose pateikta informacija, Norvegijos valdžios institucijos ir „BKK Veilys“ sutarė, kad jos, nustatydamos kompensaciją, privalėjo ir vis dar privalo laikytis šios nuostatos. |
| --- | --- |

(162)

Kompensavimo už būsimą gatvių apšvietimo užtikrinimą naudojant šią BKK DA įsigytą infrastruktūrą valdymo mechanizmas buvo nustatytas 1996 m. pirkimo–pardavimo sutarties 7 skirsnio c punkte. Remiantis 3.1.2 ir 4.1.1 skirsniuose pateikta informacija, Norvegijos valdžios institucijos ir „BKK Veilys“ sutarė, kad jos, nustatydamos kompensaciją, privalėjo ir vis dar privalo laikytis šios nuostatos.

| (163) | Kaip nurodyta, klausimas, ar su sandoriu susijusi valstybės pagalba, turi būti nagrinėjamas atsižvelgiant į sprendimo dėl sandorio priėmimo metu buvusią situaciją (173). Taigi, jei kompensavimo mechanizmas jo parengimo metu 1996 m. pirkimo–pardavimo sutartyje buvo nustatytas taip, kad būsimos kompensacijos dydis būtų apribotas rinkos normomis, vėliau pagal šį mechanizmą apskaičiuota kompensacija nėra pranašumas (174). |
| --- | --- |

(163)

Kaip nurodyta, klausimas, ar su sandoriu susijusi valstybės pagalba, turi būti nagrinėjamas atsižvelgiant į sprendimo dėl sandorio priėmimo metu buvusią situaciją (173). Taigi, jei kompensavimo mechanizmas jo parengimo metu 1996 m. pirkimo–pardavimo sutartyje buvo nustatytas taip, kad būsimos kompensacijos dydis būtų apribotas rinkos normomis, vėliau pagal šį mechanizmą apskaičiuota kompensacija nėra pranašumas (174).

173

174

| (164) | Todėl pirmiausia reikia įvertinti, ar kompensavimo mechanizmas buvo parengtas taip, kad būsimas užmokestis būtų apribotas rinkos normomis. Antra, jei į šį klausimą bus atsakyta teigiamai, reikia įvertinti, ar šio mechanizmo faktiškai laikytasi. |
| --- | --- |

(164)

Todėl pirmiausia reikia įvertinti, ar kompensavimo mechanizmas buvo parengtas taip, kad būsimas užmokestis būtų apribotas rinkos normomis. Antra, jei į šį klausimą bus atsakyta teigiamai, reikia įvertinti, ar šio mechanizmo faktiškai laikytasi.

| (165) | Byloje, susijusioje su užmokesčio, mokėto už pagalbą, kurią Prancūzijos paštas „La Poste“ teikė savo patronuojamajai įmonei „SFMI-Chronopost“ (toliau – „Chronopost“), atitiktimi rinkai Teisingumo Teismas pabrėžė, kad įmonei „Chronopost“ teiktos paslaugos buvo neatsiejamai susijusios su unikaliu įmonės „La Poste“ valdomu pašto tinklu. Kadangi šis tinklas buvo sukurtas ne remiantis komerciniais aspektais, privati įmonė jo be valstybės įsikišimo sukūrusi nebūtų (175). |
| --- | --- |

(165)

Byloje, susijusioje su užmokesčio, mokėto už pagalbą, kurią Prancūzijos paštas „La Poste“ teikė savo patronuojamajai įmonei „SFMI-Chronopost“ (toliau – „Chronopost“), atitiktimi rinkai Teisingumo Teismas pabrėžė, kad įmonei „Chronopost“ teiktos paslaugos buvo neatsiejamai susijusios su unikaliu įmonės „La Poste“ valdomu pašto tinklu. Kadangi šis tinklas buvo sukurtas ne remiantis komerciniais aspektais, privati įmonė jo be valstybės įsikišimo sukūrusi nebūtų (175).

175

| (166) | Teisingumo Teismas nusprendė, kad šioje situacijoje aptariamų paslaugų teikimo atžvilgiu „La Poste“ patirtos išlaidos galėtų būti objektyvūs ir patikrinami elementai, kuriais remiantis turėtų būti vertinama užmokesčio atitiktis rinkai. Pranašumo buvimą būtų galima atmesti, jei, pirma, nustatyta kaina tinkamai padengtos teikiant paslaugas patirtos papildomos kintamosios išlaidos, tinkamas įnašas į pastoviąsias išlaidas ir tinkama kapitalo investicijų grąža, ir, antra, nebuvo nieko, iš ko būtų matyti, kad šie elementai buvo apskaičiuoti klaidingai arba nustatyti neobjektyviai (176). |
| --- | --- |

(166)

Teisingumo Teismas nusprendė, kad šioje situacijoje aptariamų paslaugų teikimo atžvilgiu „La Poste“ patirtos išlaidos galėtų būti objektyvūs ir patikrinami elementai, kuriais remiantis turėtų būti vertinama užmokesčio atitiktis rinkai. Pranašumo buvimą būtų galima atmesti, jei, pirma, nustatyta kaina tinkamai padengtos teikiant paslaugas patirtos papildomos kintamosios išlaidos, tinkamas įnašas į pastoviąsias išlaidas ir tinkama kapitalo investicijų grąža, ir, antra, nebuvo nieko, iš ko būtų matyti, kad šie elementai buvo apskaičiuoti klaidingai arba nustatyti neobjektyviai (176).

176

| (167) | Nagrinėjamas atvejis taip pat susijęs su paslaugomis, kurios yra neatsiejamai susijusios su unikaliu tinklu, kuris buvo sukurtas ne remiantis komerciniu požiūriu ir kurio, neįsikišus valstybei, nebūtų sukūrusi privati įmonė. Be to, pirkimo–pardavimo sutarties sudarymo metu BKK DA iš tikrųjų visiškai priklausė savivaldybei. |
| --- | --- |

(167)

Nagrinėjamas atvejis taip pat susijęs su paslaugomis, kurios yra neatsiejamai susijusios su unikaliu tinklu, kuris buvo sukurtas ne remiantis komerciniu požiūriu ir kurio, neįsikišus valstybei, nebūtų sukūrusi privati įmonė. Be to, pirkimo–pardavimo sutarties sudarymo metu BKK DA iš tikrųjų visiškai priklausė savivaldybei.

| (168) | Tuo remdamasi, ELPA priežiūros institucija mano, kad nustatant 1996 m. pirkimo–pardavimo sutartyje nurodytą kompensavimo mechanizmą buvusią situaciją galima palyginti su situacija, kurią Teisingumo Teismas vertino Sprendime Chronopost. Todėl, kadangi šis kompensavimo mechanizmas atitinka Sprendime Chronopost išdėstytas nuostatas, ELPA mano, kad jis dera su rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(168)

Tuo remdamasi, ELPA priežiūros institucija mano, kad nustatant 1996 m. pirkimo–pardavimo sutartyje nurodytą kompensavimo mechanizmą buvusią situaciją galima palyginti su situacija, kurią Teisingumo Teismas vertino Sprendime Chronopost. Todėl, kadangi šis kompensavimo mechanizmas atitinka Sprendime Chronopost išdėstytas nuostatas, ELPA mano, kad jis dera su rinkos sąlygomis.

Chronopost

Chronopost

| (169) | Kaip aprašyta 3.1.2 skirsnyje, 1996 m. pirkimo–pardavimo sutarties 7 skirsnio c dalyje nustatyta, kad kompensacija turėtų padengti BKK veiklos išlaidas ir reguliuojamą numatytojo kapitalo grąžą. Todėl su technine priežiūra ir eksploatavimu susijusio elemento atžvilgiu pagal šį mechanizmą galima tik padengti išlaidas. ELPA priežiūros institucija taip pat negavo jokios informacijos, iš kurios būtų matyti, kad išlaidos, kurios yra nustatytos klaidingai arba neobjektyviai, pvz., dėl dirbtinai mažo efektyvumo arba netinkamo netiesioginių išlaidų paskirstymo, atitiktų kompensacijos skyrimo reikalavimus. Tuo remdamasi ELPA mano, kad su technine priežiūra ir eksploatavimu susijęs kompensavimo mechanizmo elementas atitinka Sprendime Chronopost nustatytas sąlygas. |
| --- | --- |

(169)

Kaip aprašyta 3.1.2 skirsnyje, 1996 m. pirkimo–pardavimo sutarties 7 skirsnio c dalyje nustatyta, kad kompensacija turėtų padengti BKK veiklos išlaidas ir reguliuojamą numatytojo kapitalo grąžą. Todėl su technine priežiūra ir eksploatavimu susijusio elemento atžvilgiu pagal šį mechanizmą galima tik padengti išlaidas. ELPA priežiūros institucija taip pat negavo jokios informacijos, iš kurios būtų matyti, kad išlaidos, kurios yra nustatytos klaidingai arba neobjektyviai, pvz., dėl dirbtinai mažo efektyvumo arba netinkamo netiesioginių išlaidų paskirstymo, atitiktų kompensacijos skyrimo reikalavimus. Tuo remdamasi ELPA mano, kad su technine priežiūra ir eksploatavimu susijęs kompensavimo mechanizmo elementas atitinka Sprendime Chronopost nustatytas sąlygas.

Chronopost

| (170) | Dėl antrojo klausimo, ar 1996 m. pirkimo–pardavimo sutartyje nustatyto kompensavimo mechanizmo laikytasi, pažymėtina, kad racionalus privatus veiklos vykdytojas, atsižvelgdamas į susijusias sumas, būtų investavęs pakankamai išteklių atitikčiai užtikrinti. Šiuo tikslu būtų buvę atliekami patikrinimai, remiantis BKK grupės pateiktomis kainomis, įskaitant tai, kaip nustatytos tiesioginės ir netiesioginės išlaidos. Be to, ELPA yra įsitikinusi tuo, kad privatus pirkėjas, susidūręs su tiekėju, kuris nėra pasirengęs dokumentais pagrįsti, kad jo kainos atitinka sutartą kompensavimo mechanizmą, būtų ėmęsis teisinių veiksmų. |
| --- | --- |

(170)

Dėl antrojo klausimo, ar 1996 m. pirkimo–pardavimo sutartyje nustatyto kompensavimo mechanizmo laikytasi, pažymėtina, kad racionalus privatus veiklos vykdytojas, atsižvelgdamas į susijusias sumas, būtų investavęs pakankamai išteklių atitikčiai užtikrinti. Šiuo tikslu būtų buvę atliekami patikrinimai, remiantis BKK grupės pateiktomis kainomis, įskaitant tai, kaip nustatytos tiesioginės ir netiesioginės išlaidos. Be to, ELPA yra įsitikinusi tuo, kad privatus pirkėjas, susidūręs su tiekėju, kuris nėra pasirengęs dokumentais pagrįsti, kad jo kainos atitinka sutartą kompensavimo mechanizmą, būtų ėmęsis teisinių veiksmų.

| (171) | Kaip aprašyta 3.3 skirsnyje, savivaldybė ginčijo BKK grupės nustatytas kainas, kurios jai atrodė esančios per didelės. Be to, savivaldybė pripažino, kad negali atmesti, jog tokio dydžio kompensacija yra permoka, ir kad problemų kyla dėl dokumentų, kuriais remiantis nustatytos kainos, trūkumo. Be to, savivaldybė šį susirūpinimą reiškė į oficialaus tyrimo procedūros taikymo sritį patenkančiu laikotarpiu. |
| --- | --- |

(171)

Kaip aprašyta 3.3 skirsnyje, savivaldybė ginčijo BKK grupės nustatytas kainas, kurios jai atrodė esančios per didelės. Be to, savivaldybė pripažino, kad negali atmesti, jog tokio dydžio kompensacija yra permoka, ir kad problemų kyla dėl dokumentų, kuriais remiantis nustatytos kainos, trūkumo. Be to, savivaldybė šį susirūpinimą reiškė į oficialaus tyrimo procedūros taikymo sritį patenkančiu laikotarpiu.

| (172) | Dėl „BKK Veilys“ pateiktos informacijos pažymėtina, kad, kaip nurodyta 4.1.3 skirsnyje, joje nepateikta jokių konkrečių su kainų nustatymo pagrindu susijusių duomenų. Konkrečiai šioje informacijoje nenurodytos tiesioginės ir netiesioginės su eksploatavimo ir techninės priežiūros veikla susijusios išlaidos ir, kaip jos buvo nustatytos. Dėl netiesioginių išlaidų pažymėtina, kad nėra informacijos apie tai, koks taikomas skyrimo mechanizmas ir kodėl jis laikomas tinkamu. Šis nepakankamas konkretumas rodo, kad 1996 m. pirkimo–pardavimo sutartyje nustatyto kompensavimo mechanizmo nesilaikyta. |
| --- | --- |

(172)

Dėl „BKK Veilys“ pateiktos informacijos pažymėtina, kad, kaip nurodyta 4.1.3 skirsnyje, joje nepateikta jokių konkrečių su kainų nustatymo pagrindu susijusių duomenų. Konkrečiai šioje informacijoje nenurodytos tiesioginės ir netiesioginės su eksploatavimo ir techninės priežiūros veikla susijusios išlaidos ir, kaip jos buvo nustatytos. Dėl netiesioginių išlaidų pažymėtina, kad nėra informacijos apie tai, koks taikomas skyrimo mechanizmas ir kodėl jis laikomas tinkamu. Šis nepakankamas konkretumas rodo, kad 1996 m. pirkimo–pardavimo sutartyje nustatyto kompensavimo mechanizmo nesilaikyta.

| (173) | Dėl duomenų iš duomenų bazės KOSTRA pažymėtina, kad, kaip aprašyta (69) punkte, šie duomenys rodo kiekvienos savivaldybės bendras išlaidas už vieną apšvietimo tašką per metus, įskaitant elektros energiją. Iš šių duomenų matyti, kad 2015–2019 m. užregistruotos savivaldybės išlaidos buvo didžiausios iš dešimties nurodytų didžiųjų savivaldybių. |
| --- | --- |

(173)

Dėl duomenų iš duomenų bazės KOSTRA pažymėtina, kad, kaip aprašyta (69) punkte, šie duomenys rodo kiekvienos savivaldybės bendras išlaidas už vieną apšvietimo tašką per metus, įskaitant elektros energiją. Iš šių duomenų matyti, kad 2015–2019 m. užregistruotos savivaldybės išlaidos buvo didžiausios iš dešimties nurodytų didžiųjų savivaldybių.

| (174) | Kaip paaiškinta pirmiau (67)–(68) ir (94) punktuose, savivaldybių išlaidos gali skirtis dėl įvairių veiksnių. Vis dėlto nei Norvegijos valdžios institucijos, nei „BKK Veilys“ nepateikė informacijos, kuri patvirtintų, kad duomenų bazėje KOSTRA nurodyto dydžio išlaidos yra pagrįstos. „BKK Veilys“ tik tvirtino, kad išlaidoms Bergene turi įtakos konkretūs veiksniai, bet dokumentais šio tvirtinimo išsamiau nepagrindė. |
| --- | --- |

(174)

Kaip paaiškinta pirmiau (67)–(68) ir (94) punktuose, savivaldybių išlaidos gali skirtis dėl įvairių veiksnių. Vis dėlto nei Norvegijos valdžios institucijos, nei „BKK Veilys“ nepateikė informacijos, kuri patvirtintų, kad duomenų bazėje KOSTRA nurodyto dydžio išlaidos yra pagrįstos. „BKK Veilys“ tik tvirtino, kad išlaidoms Bergene turi įtakos konkretūs veiksniai, bet dokumentais šio tvirtinimo išsamiau nepagrindė.

| (175) | Todėl ELPA mano, kad duomenų bazės KOSTRA duomenys rodo, jog BKK grupei buvo mokėta per didelė kompensacija. Vis dėlto šie duomenys nėra pakankamai išsamūs, kad būtų galima daryti išvadą, kokiu mastu kompensacijos permoka susijusi su technine priežiūra ir eksploatavimu (a priemone) arba kapitalo sąnaudomis (c priemone). |
| --- | --- |

(175)

Todėl ELPA mano, kad duomenų bazės KOSTRA duomenys rodo, jog BKK grupei buvo mokėta per didelė kompensacija. Vis dėlto šie duomenys nėra pakankamai išsamūs, kad būtų galima daryti išvadą, kokiu mastu kompensacijos permoka susijusi su technine priežiūra ir eksploatavimu (a priemone) arba kapitalo sąnaudomis (c priemone).

| (176) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, pažymėtina, kad iš visos pateiktos informacijos matyti, kad kompensacija tikriausiai viršijo 1996 m. pirkimo–pardavimo sutartyje nustatytą mechanizmą atitinkantį dydį. Tai rodo, kad savivaldybė nesiėmė reikiamų veiksmų užtikrinti šio mechanizmo laikymąsi. Todėl savivaldybė veikė ne taip, kaip privatus pirkėjas. |
| --- | --- |

(176)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, pažymėtina, kad iš visos pateiktos informacijos matyti, kad kompensacija tikriausiai viršijo 1996 m. pirkimo–pardavimo sutartyje nustatytą mechanizmą atitinkantį dydį. Tai rodo, kad savivaldybė nesiėmė reikiamų veiksmų užtikrinti šio mechanizmo laikymąsi. Todėl savivaldybė veikė ne taip, kaip privatus pirkėjas.

5.4.4.2.   Kompensacija savivaldybei priklausančios infrastruktūros atžvilgiu

Kompensacija savivaldybei priklausančios infrastruktūros atžvilgiu

| (177) | Kaip aprašyta 3.1.3, 3.1.4 ir 3.1.5 skirsniuose, savivaldybei priklausė ir vis dar priklauso tam tikras skaičius palei jos savivaldybės kelius esančių gatvių žibintų. Be to, kaip nurodyta 3.1.4 skirsnyje, nuo 2020 m. balandžio 1 d. šios savivaldybei priklausančios infrastruktūros techninė priežiūra ir eksploatavimas vykdomi pagal sutartį, dėl kurios savivaldybė buvo surengusi konkursą. |
| --- | --- |

(177)

Kaip aprašyta 3.1.3, 3.1.4 ir 3.1.5 skirsniuose, savivaldybei priklausė ir vis dar priklauso tam tikras skaičius palei jos savivaldybės kelius esančių gatvių žibintų. Be to, kaip nurodyta 3.1.4 skirsnyje, nuo 2020 m. balandžio 1 d. šios savivaldybei priklausančios infrastruktūros techninė priežiūra ir eksploatavimas vykdomi pagal sutartį, dėl kurios savivaldybė buvo surengusi konkursą.

| (178) | Kaip matyti iš kvietimo teikti pasiūlymus dėl šios sutarties, savivaldybė galėjo laisvai pirkti jai priklausančios infrastruktūros techninės priežiūros ir eksploatavimo paslaugas iš bet kurio jas teikti pasirengusio paslaugų teikėjo ir neprivalėjo laikytis jokio iš anksto nustatyto kompensavimo mechanizmo. Todėl ELPA priežiūros institucija šios veiklos atžvilgiu mokėtą kompensaciją vertins atskirai. |
| --- | --- |

(178)

Kaip matyti iš kvietimo teikti pasiūlymus dėl šios sutarties, savivaldybė galėjo laisvai pirkti jai priklausančios infrastruktūros techninės priežiūros ir eksploatavimo paslaugas iš bet kurio jas teikti pasirengusio paslaugų teikėjo ir neprivalėjo laikytis jokio iš anksto nustatyto kompensavimo mechanizmo. Todėl ELPA priežiūros institucija šios veiklos atžvilgiu mokėtą kompensaciją vertins atskirai.

| (179) | Iš 3.1.4 skirsnyje pristatytos informacijos matyti, kad sutartis, dėl kurios buvo surengtas konkursas, buvo skirta laikantis konkurencingos, skaidrios, nediskriminacinės ir besąlyginės EEE viešųjų pirkimų teisę atitinkančios procedūros. Sprendimas skirti sutartį buvo grindžiamas mažiausia kaina ir nėra nieko, iš ko būtų matyti, kad rinkos norma iš tikrųjų būtų buvusi mažesnė nei pasiektoji. Tuo remdamasi ELPA priežiūros institucija mano, kad pagal sutartį, dėl kurios buvo surengtas konkursas, už techninę priežiūrą ir eksploatavimą mokėta kompensacija pranašumo BKK grupei nesuteikta (177). |
| --- | --- |

(179)

Iš 3.1.4 skirsnyje pristatytos informacijos matyti, kad sutartis, dėl kurios buvo surengtas konkursas, buvo skirta laikantis konkurencingos, skaidrios, nediskriminacinės ir besąlyginės EEE viešųjų pirkimų teisę atitinkančios procedūros. Sprendimas skirti sutartį buvo grindžiamas mažiausia kaina ir nėra nieko, iš ko būtų matyti, kad rinkos norma iš tikrųjų būtų buvusi mažesnė nei pasiektoji. Tuo remdamasi ELPA priežiūros institucija mano, kad pagal sutartį, dėl kurios buvo surengtas konkursas, už techninę priežiūrą ir eksploatavimą mokėta kompensacija pranašumo BKK grupei nesuteikta (177).

177

| (180) | Dėl kompensacijos už iki 2020 m. balandžio 1 d. vykdytą veiklą ELPA priežiūros institucija pažymi, kad, nors savivaldybei atrodė, kad kaina yra per didelė, ji nepatikrino, ar paslaugas būtų buvę galima pirkti iš kito paslaugų teikėjo mažesnėmis išlaidomis. Vietoj to ji sutiko su tuo, kad vienam gatvių žibintui būtų taikoma tokia pat kaina kaip BKK grupės valdomos infrastruktūros atžvilgiu. Todėl ELPA mano, kad savivaldybė veikė ne taip, kaip būtų veikęs privatus pirkėjas. |
| --- | --- |

(180)

Dėl kompensacijos už iki 2020 m. balandžio 1 d. vykdytą veiklą ELPA priežiūros institucija pažymi, kad, nors savivaldybei atrodė, kad kaina yra per didelė, ji nepatikrino, ar paslaugas būtų buvę galima pirkti iš kito paslaugų teikėjo mažesnėmis išlaidomis. Vietoj to ji sutiko su tuo, kad vienam gatvių žibintui būtų taikoma tokia pat kaina kaip BKK grupės valdomos infrastruktūros atžvilgiu. Todėl ELPA mano, kad savivaldybė veikė ne taip, kaip būtų veikęs privatus pirkėjas.

| (181) | Dėl kompensacijos dydžio pažymėtina, kad, kaip nurodyta, vienam žibintui buvo taikoma tokia kompensacija kaip ir BKK grupės valdomų gatvių žibintų atžvilgiu. Kaip pažymėta (176) punkte, iš visos pateiktos informacijos matyti, kad kompensacija buvo didesnė nei buvo leidžiama pagal 1996 m. pirkimo–pardavimo sutartyje nustatytą išlaidomis grindžiamą mechanizmą. Iš to taip pat matyti, kad savivaldybė mokėjo daugiau, nei būtų mokėjusi, jei paslaugas būtų pirkusi atviroje rinkoje. |
| --- | --- |

(181)

Dėl kompensacijos dydžio pažymėtina, kad, kaip nurodyta, vienam žibintui buvo taikoma tokia kompensacija kaip ir BKK grupės valdomų gatvių žibintų atžvilgiu. Kaip pažymėta (176) punkte, iš visos pateiktos informacijos matyti, kad kompensacija buvo didesnė nei buvo leidžiama pagal 1996 m. pirkimo–pardavimo sutartyje nustatytą išlaidomis grindžiamą mechanizmą. Iš to taip pat matyti, kad savivaldybė mokėjo daugiau, nei būtų mokėjusi, jei paslaugas būtų pirkusi atviroje rinkoje.

| (182) | Pateiktoje informacijoje nėra nieko, kas rodytų, kad buvo priešingai. Kaip nurodyta (173)–(175) punktuose, duomenys iš duomenų bazės KOSTRA iš tikrųjų rodo, kad BKK grupei mokėta per didelė kompensacija. Vis dėlto šie duomenys nėra pakankamai išsamūs, kad būtų galima daryti išvadą, kokiu mastu kompensacijos permoka susijusi su technine priežiūra ir eksploatavimu (a priemone) arba kapitalo sąnaudomis (c priemone). |
| --- | --- |

(182)

Pateiktoje informacijoje nėra nieko, kas rodytų, kad buvo priešingai. Kaip nurodyta (173)–(175) punktuose, duomenys iš duomenų bazės KOSTRA iš tikrųjų rodo, kad BKK grupei mokėta per didelė kompensacija. Vis dėlto šie duomenys nėra pakankamai išsamūs, kad būtų galima daryti išvadą, kokiu mastu kompensacijos permoka susijusi su technine priežiūra ir eksploatavimu (a priemone) arba kapitalo sąnaudomis (c priemone).

| (183) | Toliau ELPA nagrinėjo konkurso dėl paslaugų, teiktų nuo 2020 m. balandžio 1 d., surengto konkurso rezultatus. Vis dėlto, kaip aprašyta (48) punkte, sutartis, dėl kurios buvo surengtas konkursas, taip pat apėmė BKK priklausančiame tinkle įrengtų 12 000 LED šviestuvų. Todėl pagal sutartį, dėl kurios buvo surengtas konkursas, pasiektos sąlygos nėra tinkamas lyginamasis rodiklis anksčiau su savivaldybei priklausančiais gatvių žibintais susijusių nustatytų kainų atžvilgiu. |
| --- | --- |

(183)

Toliau ELPA nagrinėjo konkurso dėl paslaugų, teiktų nuo 2020 m. balandžio 1 d., surengto konkurso rezultatus. Vis dėlto, kaip aprašyta (48) punkte, sutartis, dėl kurios buvo surengtas konkursas, taip pat apėmė BKK priklausančiame tinkle įrengtų 12 000 LED šviestuvų. Todėl pagal sutartį, dėl kurios buvo surengtas konkursas, pasiektos sąlygos nėra tinkamas lyginamasis rodiklis anksčiau su savivaldybei priklausančiais gatvių žibintais susijusių nustatytų kainų atžvilgiu.

| (184) | Todėl ELPA priežiūros institucija savo išvadas turi grįsti kita esama informacija. Kaip nurodyta (180)–(182) punktuose, iš visos šios informacijos matyti, kad BKK grupė per didelę kompensaciją taip pat gavo šių savivaldybei priklausančių gatvių žibintų atžvilgiu. |
| --- | --- |

(184)

Todėl ELPA priežiūros institucija savo išvadas turi grįsti kita esama informacija. Kaip nurodyta (180)–(182) punktuose, iš visos šios informacijos matyti, kad BKK grupė per didelę kompensaciją taip pat gavo šių savivaldybei priklausančių gatvių žibintų atžvilgiu.

5.4.4.3.   Išvada

Išvada

| (185) | Remdamasi pirmiau išdėstytu vertinimu, ELPA priežiūros institucija daro išvadą, kad BKK grupė už palei savivaldybės kelius Bergene esančių gatvių žibintų techninę priežiūrą ir eksploatavimą gavo per didelę kompensaciją. BKK grupei priklausančių gatvių žibintų atžvilgiu ši kompensacijos permoka mokama toliau. Savivaldybei priklausančių gatvių žibintų atžvilgiu kompensacijos permoka apsiriboja 2020 m. balandžio 1 d. vykdyta veikla. |
| --- | --- |

(185)

Remdamasi pirmiau išdėstytu vertinimu, ELPA priežiūros institucija daro išvadą, kad BKK grupė už palei savivaldybės kelius Bergene esančių gatvių žibintų techninę priežiūrą ir eksploatavimą gavo per didelę kompensaciją. BKK grupei priklausančių gatvių žibintų atžvilgiu ši kompensacijos permoka mokama toliau. Savivaldybei priklausančių gatvių žibintų atžvilgiu kompensacijos permoka apsiriboja 2020 m. balandžio 1 d. vykdyta veikla.

| (186) | Nors pateikta informacija patvirtina, kad buvo suteiktas pranašumas, jo sumos ELPA priežiūros institucija nustatyti negali. Į tai atsižvelgta toliau 10 skirsnyje nurodytame vykdomajame rašte sumoms susigrąžinti. |
| --- | --- |

(186)

Nors pateikta informacija patvirtina, kad buvo suteiktas pranašumas, jo sumos ELPA priežiūros institucija nustatyti negali. Į tai atsižvelgta toliau 10 skirsnyje nurodytame vykdomajame rašte sumoms susigrąžinti.

5.4.5.   
  b priemonė – 12 000 LED šviestuvų finansavimas

b priemonė – 12 000 LED šviestuvų finansavimas

| (187) | Iš pirmiau 3.4 ir 4.1.4 skirsniuose pateiktos informacijos matyti, kad LED šviestuvus savivaldybė pirko iš išorės tiekėjo. Jų nuosavybė BKK grupei nėra ir nebus perleista. Todėl, savivaldybei neišlaikant LED šviestuvų nuosavybės, pranašumo suteikta nebuvo. |
| --- | --- |

(187)

Iš pirmiau 3.4 ir 4.1.4 skirsniuose pateiktos informacijos matyti, kad LED šviestuvus savivaldybė pirko iš išorės tiekėjo. Jų nuosavybė BKK grupei nėra ir nebus perleista. Todėl, savivaldybei neišlaikant LED šviestuvų nuosavybės, pranašumo suteikta nebuvo.

| (188) | Norvegijos valdžios institucijos ir „BKK Veilys“ taip pat paaiškino, kad LED šviestuvų pirkimas buvo ypatingas atnaujinimas, kurio „BKK Veilys“ neprivalėjo atlikti. Tuo remiantis, galima daryti išvadą, kad, savivaldybei atleidus „BKK Veilys“ nuo mokesčių, kuriuos ji būtų turėjusi mokėti pagal sutarties (-čių) sąlygas, pranašumo suteikta nebuvo. |
| --- | --- |

(188)

Norvegijos valdžios institucijos ir „BKK Veilys“ taip pat paaiškino, kad LED šviestuvų pirkimas buvo ypatingas atnaujinimas, kurio „BKK Veilys“ neprivalėjo atlikti. Tuo remiantis, galima daryti išvadą, kad, savivaldybei atleidus „BKK Veilys“ nuo mokesčių, kuriuos ji būtų turėjusi mokėti pagal sutarties (-čių) sąlygas, pranašumo suteikta nebuvo.

| (189) | Dėl LED šviestuvų eksploatavimo ir techninės priežiūros pažymėtina, kad šios užduotys buvo įtrauktos į atskirą sutartį, dėl kurios buvo surengtas konkursas. Dėl (179) nurodytų priežasčių kompensacija pagal šią sutartį pranašumo BKK grupei suteikta nebuvo. |
| --- | --- |

(189)

Dėl LED šviestuvų eksploatavimo ir techninės priežiūros pažymėtina, kad šios užduotys buvo įtrauktos į atskirą sutartį, dėl kurios buvo surengtas konkursas. Dėl (179) nurodytų priežasčių kompensacija pagal šią sutartį pranašumo BKK grupei suteikta nebuvo.

| (190) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, ELPA priežiūros institucija mano, kad 12 000 LED šviestuvų finansavimu (b priemonė) savaime BKK grupės bendrovėms pranašumo nesuteikta. Tačiau dėl toliau (191) ir (192) punktuose nurodytų priežasčių ELPA priežiūros institucija pabrėžia, kad, nustatant kompensacijos permoką pagal a ir c priemones, būtina atsižvelgti į LED šviestuvų įrengimą. |
| --- | --- |

(190)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, ELPA priežiūros institucija mano, kad 12 000 LED šviestuvų finansavimu (b priemonė) savaime BKK grupės bendrovėms pranašumo nesuteikta. Tačiau dėl toliau (191) ir (192) punktuose nurodytų priežasčių ELPA priežiūros institucija pabrėžia, kad, nustatant kompensacijos permoką pagal a ir c priemones, būtina atsižvelgti į LED šviestuvų įrengimą.

| (191) | Dėl šio įrengimo sumažėjusios eksploatavimo ir techninės priežiūros išlaidos, dėl to nesumažinant kompensacijos pagal 1996 m. pirkimo–pardavimo sutartyje nustatytą išlaidomis grindžiamą mechanizmą, būtų kompensacijos permoka pagal a priemonę. Šiuo atžvilgiu ELPA priežiūros institucija pažymi, kad, nors sutartis, dėl kurios buvo surengtas konkursas, apima LED šviestuvų eksploatavimą ir techninę priežiūrą, atrodo, kad BKK grupei pagal (45) punkte aprašytą sutartį vis dar kompensuojama už infrastruktūros, kurioje įrengti šie šviestuvai, techninę priežiūrą ir eksploatavimą. Be to, atrodo, kad kompensacijos dydis išliko toks pat, koks buvo, kai sutartis taip pat apėmė šviestuvus, kurie buvo pakeisti LED šviestuvais (178). |
| --- | --- |

(191)

Dėl šio įrengimo sumažėjusios eksploatavimo ir techninės priežiūros išlaidos, dėl to nesumažinant kompensacijos pagal 1996 m. pirkimo–pardavimo sutartyje nustatytą išlaidomis grindžiamą mechanizmą, būtų kompensacijos permoka pagal a priemonę. Šiuo atžvilgiu ELPA priežiūros institucija pažymi, kad, nors sutartis, dėl kurios buvo surengtas konkursas, apima LED šviestuvų eksploatavimą ir techninę priežiūrą, atrodo, kad BKK grupei pagal (45) punkte aprašytą sutartį vis dar kompensuojama už infrastruktūros, kurioje įrengti šie šviestuvai, techninę priežiūrą ir eksploatavimą. Be to, atrodo, kad kompensacijos dydis išliko toks pat, koks buvo, kai sutartis taip pat apėmė šviestuvus, kurie buvo pakeisti LED šviestuvais (178).

178

| (192) | Dėl c priemonės pažymėtina, kad, siekiant nustatyti tinkamo dydžio kompensaciją pagal 1996 m. pirkimo–pardavimo sutartyje nustatytą grąžos reguliavimą, būtina atsižvelgti į tai, kad LED šviestuvai priklauso savivaldybei. Kadangi LED šviestuvai priklauso savivaldybei, jų negalima įtraukti į kapitalo bazę, kuriai taikoma kompensacija. Be to, iš šios kapitalo bazės turėjo būti pašalinta visa likusi šviestuvų, kurie buvo pakeisti LED šviestuvais, vertė. |
| --- | --- |

(192)

Dėl c priemonės pažymėtina, kad, siekiant nustatyti tinkamo dydžio kompensaciją pagal 1996 m. pirkimo–pardavimo sutartyje nustatytą grąžos reguliavimą, būtina atsižvelgti į tai, kad LED šviestuvai priklauso savivaldybei. Kadangi LED šviestuvai priklauso savivaldybei, jų negalima įtraukti į kapitalo bazę, kuriai taikoma kompensacija. Be to, iš šios kapitalo bazės turėjo būti pašalinta visa likusi šviestuvų, kurie buvo pakeisti LED šviestuvais, vertė.

5.4.6.   
  c priemonė – kapitalo sąnaudų kompensavimas

c priemonė – kapitalo sąnaudų kompensavimas

5.4.6.1.   Įvadas

Įvadas

| (193) | Kaip paaiškinta 3.1.2 skirsnyje, kapitalo sąnaudų kompensavimas yra antrasis 1996 m. pirkimo–pardavimo sutartyje nustatyto mechanizmo elementas. Kaip išsamiau aprašyta 3.5 skirsnyje, su infrastruktūra susijusios kapitalo sąnaudos yra vienas iš kelių su gatvių apšvietimo užtikrinimo susijusių išlaidų sudedamųjų dalių. Taigi, jei infrastruktūra būtų priklausiusi pačiai savivaldybei, ji šias kapitalo sąnaudas būtų dengusi tiesiogiai pati. Ir priešingai, jei gatvių apšvietimas užtikrinamas naudojantis kitam teisės subjektui priklausančia infrastruktūra, kapitalo sąnaudos tenka šiam subjektui. Remdamasi šia nauja informacija, ELPA priežiūros institucija mano, kad kapitalo sąnaudų kompensavimas infrastruktūros savininkui atitinka įprastinę praktiką. |
| --- | --- |

(193)

Kaip paaiškinta 3.1.2 skirsnyje, kapitalo sąnaudų kompensavimas yra antrasis 1996 m. pirkimo–pardavimo sutartyje nustatyto mechanizmo elementas. Kaip išsamiau aprašyta 3.5 skirsnyje, su infrastruktūra susijusios kapitalo sąnaudos yra vienas iš kelių su gatvių apšvietimo užtikrinimo susijusių išlaidų sudedamųjų dalių. Taigi, jei infrastruktūra būtų priklausiusi pačiai savivaldybei, ji šias kapitalo sąnaudas būtų dengusi tiesiogiai pati. Ir priešingai, jei gatvių apšvietimas užtikrinamas naudojantis kitam teisės subjektui priklausančia infrastruktūra, kapitalo sąnaudos tenka šiam subjektui. Remdamasi šia nauja informacija, ELPA priežiūros institucija mano, kad kapitalo sąnaudų kompensavimas infrastruktūros savininkui atitinka įprastinę praktiką.

| (194) | Pagal 1996 m. pirkimo–pardavimo sutartyje nustatytą mechanizmą BKK grupė turi teisę į numatytojo kapitalo sąnaudas, lygias NVE nustatytą reguliuojamos elektros tinklo infrastruktūros grąžos normai. Kaip ir dėl kompensacijos už BKK priklausančių gatvių žibintų techninę priežiūrą bei eksploatavimo ELPA priežiūros institucija mano, kad, jei šis kompensavimo mechanizmo elementas buvo parengtas taip, kad pirkimo–pardavimo sutarties sudarymo metu jis buvo apribotas būsimu užmokesčiu rinkos normomis, vėliau pagal šį mechanizmą apskaičiuota kompensacija pranašumas nesuteiktas (179). |
| --- | --- |

(194)

Pagal 1996 m. pirkimo–pardavimo sutartyje nustatytą mechanizmą BKK grupė turi teisę į numatytojo kapitalo sąnaudas, lygias NVE nustatytą reguliuojamos elektros tinklo infrastruktūros grąžos normai. Kaip ir dėl kompensacijos už BKK priklausančių gatvių žibintų techninę priežiūrą bei eksploatavimo ELPA priežiūros institucija mano, kad, jei šis kompensavimo mechanizmo elementas buvo parengtas taip, kad pirkimo–pardavimo sutarties sudarymo metu jis buvo apribotas būsimu užmokesčiu rinkos normomis, vėliau pagal šį mechanizmą apskaičiuota kompensacija pranašumas nesuteiktas (179).

179

| (195) | Remiantis Sprendimu Chronopost, kaip nurodyta (166) punkte, kapitalo sąnaudos turi būti vertinamos remiantis kriterijumi, ar grąža viršija tinkamą investuoto kapitalo grąžą. Todėl nagrinėtini klausimai yra, pirma, ar pagal 1996 m. pirkimo–pardavimo sutartyje nustatytą reguliavimą leidžiama tinkama, bet ne perteklinė grąža. Jei į šį klausimą atsakoma teigiamai, reikia, antra, apsvarstyti, ar kompensuojant šio apribojimo laikytasi. |
| --- | --- |

(195)

Remiantis Sprendimu Chronopost, kaip nurodyta (166) punkte, kapitalo sąnaudos turi būti vertinamos remiantis kriterijumi, ar grąža viršija tinkamą investuoto kapitalo grąžą. Todėl nagrinėtini klausimai yra, pirma, ar pagal 1996 m. pirkimo–pardavimo sutartyje nustatytą reguliavimą leidžiama tinkama, bet ne perteklinė grąža. Jei į šį klausimą atsakoma teigiamai, reikia, antra, apsvarstyti, ar kompensuojant šio apribojimo laikytasi.

Chronopost

| (196) | 1996 m. pirkimo–pardavimo sutartyje nustatytą kapitalo grąžos reguliavimą sudaro du elementai: i) palūkanų norma ir ii) kapitalo bazė, kuriai turi būti taikoma norma. Gautą sumą sudaro alternatyviosios kapitalo sąnaudos, apimančios nuosavo kapitalo finansavimo ir skolos sąnaudas. |
| --- | --- |

(196)

1996 m. pirkimo–pardavimo sutartyje nustatytą kapitalo grąžos reguliavimą sudaro du elementai: i) palūkanų norma ir ii) kapitalo bazė, kuriai turi būti taikoma norma. Gautą sumą sudaro alternatyviosios kapitalo sąnaudos, apimančios nuosavo kapitalo finansavimo ir skolos sąnaudas.

| (197) | Pirmiausia ELPA pažymi, kad alternatyviųjų kapitalo sąnaudų koncepcija yra bendrai pripažinta ir dera su tinkamos investuoto kapitalo grąžos kriterijumi. Todėl toliau ELPA priežiūros institucija nagrinės šiuos du reguliavimo elementus (palūkanų normą ir kapitalo bazę). |
| --- | --- |

(197)

Pirmiausia ELPA pažymi, kad alternatyviųjų kapitalo sąnaudų koncepcija yra bendrai pripažinta ir dera su tinkamos investuoto kapitalo grąžos kriterijumi. Todėl toliau ELPA priežiūros institucija nagrinės šiuos du reguliavimo elementus (palūkanų normą ir kapitalo bazę).

5.4.6.2.   Palūkanų norma

Palūkanų norma

| (198) | Kaip minėta 3.1.1 skirsnyje, elektros tinklai yra natūralūs monopoliai, kuriems Norvegijoje taikomas konkrečiam sektoriui skirtas reguliavimas. Laikantis šios tvarkos, NVE nustato savo orientacinę normą, kad infrastruktūros savininkai galėtų gauti pagrįstą investicijų grąžą (180). |
| --- | --- |

(198)

Kaip minėta 3.1.1 skirsnyje, elektros tinklai yra natūralūs monopoliai, kuriems Norvegijoje taikomas konkrečiam sektoriui skirtas reguliavimas. Laikantis šios tvarkos, NVE nustato savo orientacinę normą, kad infrastruktūros savininkai galėtų gauti pagrįstą investicijų grąžą (180).

180

| (199) | Metinės bazės normą NVE apskaičiuoja taikydama vidutinės svertinės kapitalo kainos (toliau – VSKK) metodiką. NVE vidutinės svertinės kapitalo kainos skaičiavimų įvesties parametrus sudaro keli su rinka susiję elektros tinklų pramonei būdingi veiksniai. Pirmiausia jie apima nuosavo kapitalo beta koeficientą, pramonės kredito priemokas ir optimalią kapitalo struktūrą. Praėjusį dešimtmetį orientacinė norma buvo 5–7 % (181). |
| --- | --- |

(199)

Metinės bazės normą NVE apskaičiuoja taikydama vidutinės svertinės kapitalo kainos (toliau – VSKK) metodiką. NVE vidutinės svertinės kapitalo kainos skaičiavimų įvesties parametrus sudaro keli su rinka susiję elektros tinklų pramonei būdingi veiksniai. Pirmiausia jie apima nuosavo kapitalo beta koeficientą, pramonės kredito priemokas ir optimalią kapitalo struktūrą. Praėjusį dešimtmetį orientacinė norma buvo 5–7 % (181).

181

| (200) | Remiantis NVE, elektros tinklo operacijoms būdingos stabilios ir nuspėjamos pajamos ir paprastai laikoma, kad joms būdinga maža rizika. Todėl VSKK nuosavo kapitalo beta koeficiento parametras apskaičiuojamas remiantis reguliariais pajamų srautais pasižyminčiomis biržinėmis bendrovėmis, pvz., įvairiais viešųjų paslaugų tinklų tiekėjais (182). |
| --- | --- |

(200)

Remiantis NVE, elektros tinklo operacijoms būdingos stabilios ir nuspėjamos pajamos ir paprastai laikoma, kad joms būdinga maža rizika. Todėl VSKK nuosavo kapitalo beta koeficiento parametras apskaičiuojamas remiantis reguliariais pajamų srautais pasižyminčiomis biržinėmis bendrovėmis, pvz., įvairiais viešųjų paslaugų tinklų tiekėjais (182).

182

| (201) | Alternatyviųjų kapitalo sąnaudų koncepcija, kaip nurodyta pirmiau, dera su kriterijumi, kad, remiantis nustatyta kaina, būtų galima gauti tinkamą investuoto kapitalo grąžą. Be to, VSKK koncepcija yra standartinis šių išlaidų apskaičiavimo metodas. |
| --- | --- |

(201)

Alternatyviųjų kapitalo sąnaudų koncepcija, kaip nurodyta pirmiau, dera su kriterijumi, kad, remiantis nustatyta kaina, būtų galima gauti tinkamą investuoto kapitalo grąžą. Be to, VSKK koncepcija yra standartinis šių išlaidų apskaičiavimo metodas.

| (202) | Vis dėlto, taikant nagrinėjamu atveju vertinamoms paslaugoms tinkamą VSKK, turėtų būti atsižvelgiama į alternatyviąsias investicijų į gatvių apšvietimo infrastruktūrą sąnaudas. Todėl, nustatant tinkamą VSKK, turėtų būti atsižvelgiama į su šia veikla susijusią riziką. |
| --- | --- |

(202)

Vis dėlto, taikant nagrinėjamu atveju vertinamoms paslaugoms tinkamą VSKK, turėtų būti atsižvelgiama į alternatyviąsias investicijų į gatvių apšvietimo infrastruktūrą sąnaudas. Todėl, nustatant tinkamą VSKK, turėtų būti atsižvelgiama į su šia veikla susijusią riziką.

| (203) | Aptariama gatvių apšvietimo infrastruktūra, panašiai kaip elektros tinklai, yra natūralus iš esmės ilgaamžis monopolis. Atsižvelgiant į tai, kad savivaldybei gatvių apšvietimo reikia nuolat, pajamų svyravimo rizika yra maža. Be to, atsižvelgiant į tai, kad už elektros energiją moka savivaldybė, galima tikėtis, kad išlaidos taip pat bus stabilios. |
| --- | --- |

(203)

Aptariama gatvių apšvietimo infrastruktūra, panašiai kaip elektros tinklai, yra natūralus iš esmės ilgaamžis monopolis. Atsižvelgiant į tai, kad savivaldybei gatvių apšvietimo reikia nuolat, pajamų svyravimo rizika yra maža. Be to, atsižvelgiant į tai, kad už elektros energiją moka savivaldybė, galima tikėtis, kad išlaidos taip pat bus stabilios.

| (204) | Šie veiksniai rodo, kad taikyta NVE orientacinė norma buvo tinkamas pakaitinis reikiamos gatvių apšvietimo infrastruktūros operacijų rinkos grąžos kintamasis. ELPA priežiūros institucija nėra gavusi jokios informacijos, iš kurios būtų matyti, kad yra priešingai. |
| --- | --- |

(204)

Šie veiksniai rodo, kad taikyta NVE orientacinė norma buvo tinkamas pakaitinis reikiamos gatvių apšvietimo infrastruktūros operacijų rinkos grąžos kintamasis. ELPA priežiūros institucija nėra gavusi jokios informacijos, iš kurios būtų matyti, kad yra priešingai.

| (205) | Tuo remdamasi, ELPA priežiūros institucija mano, kad sąlyga dėl NVE orientacinės normos taikymo atitiko tinkamą grąžos lygį ir todėl dera su Sprendimu Chronopost. Vis dėlto, kaip bus matyti iš toliau pateikto su kapitalo baze susijusio vertinimo, pateiktoje informacijoje nenustatyta, kaip kompensacija buvo apskaičiuojama praktiškai. |
| --- | --- |

(205)

Tuo remdamasi, ELPA priežiūros institucija mano, kad sąlyga dėl NVE orientacinės normos taikymo atitiko tinkamą grąžos lygį ir todėl dera su Sprendimu Chronopost. Vis dėlto, kaip bus matyti iš toliau pateikto su kapitalo baze susijusio vertinimo, pateiktoje informacijoje nenustatyta, kaip kompensacija buvo apskaičiuojama praktiškai.

Chronopost

5.4.6.3.   Kapitalo bazė

Kapitalo bazė

| (206) | 1996 m. pirkimo–pardavimo sutartyje nenurodyta metodika, taikytina nustatant numatytąjį kapitalą, kuris yra kapitalo bazė. Vis dėlto iš formuluotės nematyti nieko, kas rodytų, kad BKK grupė turi teisę į perteklinį grąžos lygį nuomos monopolistinėmis sąlygomis forma. Siekiant užtikrinti tinkamą kompensaciją, reguliuojamuose sektoriuose kaip tik paprastai taikomi tokie sąnaudų su antkainiu mechanizmai, koks įtrauktas į pirkimo–pardavimo sutartį. Tuo remdamasi, ELPA priežiūros institucija mano, kad sąlyga, pagal kurią NVE orientacinė norma turi būti taikoma numatytajam kapitalui, reiškia, kad kapitalo bazė turi būti nustatoma tinkamai, užtikrinant tinkamą grąžos lygį. Todėl šis elementas taip pat atitinka sprendimo Chronopost sąlygas. |
| --- | --- |

(206)

1996 m. pirkimo–pardavimo sutartyje nenurodyta metodika, taikytina nustatant numatytąjį kapitalą, kuris yra kapitalo bazė. Vis dėlto iš formuluotės nematyti nieko, kas rodytų, kad BKK grupė turi teisę į perteklinį grąžos lygį nuomos monopolistinėmis sąlygomis forma. Siekiant užtikrinti tinkamą kompensaciją, reguliuojamuose sektoriuose kaip tik paprastai taikomi tokie sąnaudų su antkainiu mechanizmai, koks įtrauktas į pirkimo–pardavimo sutartį. Tuo remdamasi, ELPA priežiūros institucija mano, kad sąlyga, pagal kurią NVE orientacinė norma turi būti taikoma numatytajam kapitalui, reiškia, kad kapitalo bazė turi būti nustatoma tinkamai, užtikrinant tinkamą grąžos lygį. Todėl šis elementas taip pat atitinka sprendimo Chronopost sąlygas.

Chronopost

| (207) | Tačiau dėl klausimo, kaip šis mechanizmas buvo taikomas praktiškai, pažymėtina, kad pateiktoje informacijoje nenustatyta, kaip buvo apskaičiuojamos reikalavimus atitinkančios kapitalo sąnaudos. Norvegijos valdžios institucijos konkrečių duomenų pateikti negalėjo ir laikėsi nuomonės, kad jų atliekamą kontrolę apsunkino tai, kad nebuvo atskirta apskaita. „BKK Veilys“ tik apskritai nurodė kapitalą, kurio galėtų prireikti statant panašią infrastruktūrą. Taip, kaip dėl kompensacijos už eksploatavimą ir techninę priežiūrą, pažymėtina, kad šis nepakankamas tikslumas savaime rodo, kad 1996 m. pirkimo–pardavimo sutarties nesilaikyta. |
| --- | --- |

(207)

Tačiau dėl klausimo, kaip šis mechanizmas buvo taikomas praktiškai, pažymėtina, kad pateiktoje informacijoje nenustatyta, kaip buvo apskaičiuojamos reikalavimus atitinkančios kapitalo sąnaudos. Norvegijos valdžios institucijos konkrečių duomenų pateikti negalėjo ir laikėsi nuomonės, kad jų atliekamą kontrolę apsunkino tai, kad nebuvo atskirta apskaita. „BKK Veilys“ tik apskritai nurodė kapitalą, kurio galėtų prireikti statant panašią infrastruktūrą. Taip, kaip dėl kompensacijos už eksploatavimą ir techninę priežiūrą, pažymėtina, kad šis nepakankamas tikslumas savaime rodo, kad 1996 m. pirkimo–pardavimo sutarties nesilaikyta.

| (208) | Taip pat reikėtų atsižvelgti į NVE orientacinės normos taikymą. Kadangi NVE orientacinė norma yra bendrąją infliaciją jau apimanti nominalioji palūkanų norma, taikant ją pakeitimo sąnaudų metodu nustatytai kapitalo bazei, bendroji infliacija būtų kompensuojama du kartus (183). Pagal NVE reguliavimą, kurį akivaizdžiai atitinka kompensavimo mechanizmas, NVE orientacinė norma atitinkamai taikoma produktyviai naudojamo elektros tinklo turto balansinei vertei, t. y. istorinei jo vertei, atėmus iš jos nusidėvėjimą (184). |
| --- | --- |

(208)

Taip pat reikėtų atsižvelgti į NVE orientacinės normos taikymą. Kadangi NVE orientacinė norma yra bendrąją infliaciją jau apimanti nominalioji palūkanų norma, taikant ją pakeitimo sąnaudų metodu nustatytai kapitalo bazei, bendroji infliacija būtų kompensuojama du kartus (183). Pagal NVE reguliavimą, kurį akivaizdžiai atitinka kompensavimo mechanizmas, NVE orientacinė norma atitinkamai taikoma produktyviai naudojamo elektros tinklo turto balansinei vertei, t. y. istorinei jo vertei, atėmus iš jos nusidėvėjimą (184).

183

184

| (209) | Šiuo atžvilgiu ELPA priežiūros institucija atsižvelgė į savivaldybės ir BKK grupės nesutarimą. Kaip nuodyta 3.5 skirsnyje, atrodo, kad, nors nustatant kapitalo bazę savivaldybė ragino taikyti balansinę vertę, BKK grupė pasisakė už turto pakeitimo sąnaudų taikymą. Be to, atrodo, kad šis nesutarimas išliko aptariamu laikotarpiu ir kad todėl kapitalo bazė galėjo būti nustatyta tokiu būdu, kuris neatitinka pakankamos grąžos reguliavimo pagal 1996 m. pirkimo–pardavimo sutartyje nustatytą kompensavimo mechanizmą. |
| --- | --- |

(209)

Šiuo atžvilgiu ELPA priežiūros institucija atsižvelgė į savivaldybės ir BKK grupės nesutarimą. Kaip nuodyta 3.5 skirsnyje, atrodo, kad, nors nustatant kapitalo bazę savivaldybė ragino taikyti balansinę vertę, BKK grupė pasisakė už turto pakeitimo sąnaudų taikymą. Be to, atrodo, kad šis nesutarimas išliko aptariamu laikotarpiu ir kad todėl kapitalo bazė galėjo būti nustatyta tokiu būdu, kuris neatitinka pakankamos grąžos reguliavimo pagal 1996 m. pirkimo–pardavimo sutartyje nustatytą kompensavimo mechanizmą.

| (210) | Galiausiai iš (69) punkte pristatytų duomenų bazės KOSTRA duomenų matyti, kad 2015–2019 m. laikotarpiu savivaldybės išlaidos buvo didžiausios užregistruotos gatvių apšvietimo išlaidos iš nurodytų dešimties didžiųjų savivaldybių. Nors duomenys nėra pakankamai išsamūs, kad būtų galima daryti išvadą dėl to, kiek užregistruotos išlaidos susijusios su technine priežiūra ir eksploatavimu (a priemone) arba kapitalo sąnaudomis (c priemone), jie rodo, kad BKK grupei kompensuota viršijant tinkamą grąžos lygį. |
| --- | --- |

(210)

Galiausiai iš (69) punkte pristatytų duomenų bazės KOSTRA duomenų matyti, kad 2015–2019 m. laikotarpiu savivaldybės išlaidos buvo didžiausios užregistruotos gatvių apšvietimo išlaidos iš nurodytų dešimties didžiųjų savivaldybių. Nors duomenys nėra pakankamai išsamūs, kad būtų galima daryti išvadą dėl to, kiek užregistruotos išlaidos susijusios su technine priežiūra ir eksploatavimu (a priemone) arba kapitalo sąnaudomis (c priemone), jie rodo, kad BKK grupei kompensuota viršijant tinkamą grąžos lygį.

| (211) | Todėl iš visos pateiktos informacijos matyti, kad kompensacija tikriausiai viršijo pagal 1996 m. pirkimo–pardavimo sutartį leidžiamą tinkamą grąžos lygį. Taip, kaip dėl kompensacijos už techninę priežiūrą ir eksploatavimą (a priemonės), tai rodo, kad savivaldybė nesiėmė reikiamų veiksmų užtikrinti, kad būtų laikomasi kompensavimo mechanizmo. Todėl savivaldybė veikė ne taip, kaip privatus pirkėjas. |
| --- | --- |

(211)

Todėl iš visos pateiktos informacijos matyti, kad kompensacija tikriausiai viršijo pagal 1996 m. pirkimo–pardavimo sutartį leidžiamą tinkamą grąžos lygį. Taip, kaip dėl kompensacijos už techninę priežiūrą ir eksploatavimą (a priemonės), tai rodo, kad savivaldybė nesiėmė reikiamų veiksmų užtikrinti, kad būtų laikomasi kompensavimo mechanizmo. Todėl savivaldybė veikė ne taip, kaip privatus pirkėjas.

5.4.6.4.   Išvada

Išvada

| (212) | Remdamasi pirmiau išdėstytu vertinimu, ELPA priežiūros institucija daro išvadą, kad BKK grupė palei savivaldybės kelius Bergene esančių savo gatvių žibintų kapitalo sąnaudų atžvilgiu gavo per didelę kompensaciją. |
| --- | --- |

(212)

Remdamasi pirmiau išdėstytu vertinimu, ELPA priežiūros institucija daro išvadą, kad BKK grupė palei savivaldybės kelius Bergene esančių savo gatvių žibintų kapitalo sąnaudų atžvilgiu gavo per didelę kompensaciją.

| (213) | Nors pateikta informacija patvirtina, kad buvo suteiktas pranašumas, jo sumos ELPA priežiūros institucija nustatyti negali. Į tai atsižvelgta toliau 10 skirsnyje nurodytame vykdomajame rašte sumoms susigrąžinti. |
| --- | --- |

(213)

Nors pateikta informacija patvirtina, kad buvo suteiktas pranašumas, jo sumos ELPA priežiūros institucija nustatyti negali. Į tai atsižvelgta toliau 10 skirsnyje nurodytame vykdomajame rašte sumoms susigrąžinti.

5.5.   ATRANKUMAS

| (214) | Kad pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį priemonės būtų valstybės pagalba, jos turi būti atrankinės, palaikančios „tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą“. |
| --- | --- |

(214)

Kad pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį priemonės būtų valstybės pagalba, jos turi būti atrankinės, palaikančios „tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą“.

| (215) | Priemonės susijusios su BKK grupės bendrovėmis. Todėl jos yra atrankinės. |
| --- | --- |

(215)

Priemonės susijusios su BKK grupės bendrovėmis. Todėl jos yra atrankinės.

5.6.   ĮTAKA PREKYBAI IR KONKURENCIJAI

5.6.1.   
  Teisinis kriterijus

Teisinis kriterijus

| (216) | Įmonei suteiktas pranašumas valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį yra tik jei jis, palaikydamas „tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti“ ir tik tiek, kiek jis „daro įtaką“ EEE valstybių tarpusavio „prekybai“. Kad šie kriterijai būtų įvykdyti, nebūtina nustatyti, kad konkurencija faktiškai iškraipoma ir kad pagalba daro realią įtaką EEE valstybių tarpusavio prekybai. Pakanka išnagrinėti, ar pagalba galėtų iškraipyti konkurenciją ir daryti įtaką prekybai (185). |
| --- | --- |

(216)

Įmonei suteiktas pranašumas valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį yra tik jei jis, palaikydamas „tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti“ ir tik tiek, kiek jis „daro įtaką“ EEE valstybių tarpusavio „prekybai“. Kad šie kriterijai būtų įvykdyti, nebūtina nustatyti, kad konkurencija faktiškai iškraipoma ir kad pagalba daro realią įtaką EEE valstybių tarpusavio prekybai. Pakanka išnagrinėti, ar pagalba galėtų iškraipyti konkurenciją ir daryti įtaką prekybai (185).

185

| (217) | Su konkurencijos iškraipymu susijusios sąlygos atžvilgiu Valstybės pagalbos sąvokos gairėse nurodyta, kad šį iškraipymą galima atmesti tik jei įvykdytos visos kumuliacinės sąlygos. Šios sąlygos yra tai, kad: a) paslauga teikiama pagal EEE teisės aktus sukurto teisėto monopolio sąlygomis; b) teisėtu monopoliu ne tik panaikinama konkurencija rinkoje, bet ir konkurencija dėl rinkos; c) paslauga nekonkuruoja su kitomis paslaugomis ir d) jei paslaugos teikėjas veikia kitoje konkurencijai atviroje rinkoje, galima atmesti kryžminio subsidijavimo galimybę (186). |
| --- | --- |

(217)

Su konkurencijos iškraipymu susijusios sąlygos atžvilgiu Valstybės pagalbos sąvokos gairėse nurodyta, kad šį iškraipymą galima atmesti tik jei įvykdytos visos kumuliacinės sąlygos. Šios sąlygos yra tai, kad: a) paslauga teikiama pagal EEE teisės aktus sukurto teisėto monopolio sąlygomis; b) teisėtu monopoliu ne tik panaikinama konkurencija rinkoje, bet ir konkurencija dėl rinkos; c) paslauga nekonkuruoja su kitomis paslaugomis ir d) jei paslaugos teikėjas veikia kitoje konkurencijai atviroje rinkoje, galima atmesti kryžminio subsidijavimo galimybę (186).

186

| (218) | Naujausioje jurisprudencijoje Teisingumo Teismas rėmėsi lygiaverčiu atitinkamo Europos Komisijos pranešimo dėl valstybės pagalbos sąvokos (187) punktu. Dėl b sąlygos Teisingumo Teismas pabrėžė, kad nepakanka, jog paslauga būtų teikiama teisėto monopolio sąlygomis. Teisėtas monopolis papildomai turi panaikinti bet kokią galimą konkurenciją dėl teisės tapti išimtiniu paslaugos teikėju (188). |
| --- | --- |

(218)

Naujausioje jurisprudencijoje Teisingumo Teismas rėmėsi lygiaverčiu atitinkamo Europos Komisijos pranešimo dėl valstybės pagalbos sąvokos (187) punktu. Dėl b sąlygos Teisingumo Teismas pabrėžė, kad nepakanka, jog paslauga būtų teikiama teisėto monopolio sąlygomis. Teisėtas monopolis papildomai turi panaikinti bet kokią galimą konkurenciją dėl teisės tapti išimtiniu paslaugos teikėju (188).

187

188

| (219) | Su įtaka prekybai susijusios sąlygos atžvilgiu pažymėtina, kad ši įtaka daroma, kai pagalba sustiprinama EEE valstybių tarpusavio prekyboje konkuruojančios įmonės pozicija. Vis dėlto pagalbos gavėjas nebūtinai turi dalyvauti šioje prekyboje. Kai EEE valstybė teikia pagalbą įmonei, gali būti išlaikyta arba padidinta vidaus veiklos apimtis, todėl sumažėti kitose EEE valstybėse įsisteigusių įmonių galimybės patekti į rinką. Todėl norint atmesti, kad dėl pagalbos daroma įtaka EEE valstybių tarpusavio prekybai, nepakanka remtis tuo, kad paslaugos yra vietos arba regioninio pobūdžio (189). |
| --- | --- |

(219)

Su įtaka prekybai susijusios sąlygos atžvilgiu pažymėtina, kad ši įtaka daroma, kai pagalba sustiprinama EEE valstybių tarpusavio prekyboje konkuruojančios įmonės pozicija. Vis dėlto pagalbos gavėjas nebūtinai turi dalyvauti šioje prekyboje. Kai EEE valstybė teikia pagalbą įmonei, gali būti išlaikyta arba padidinta vidaus veiklos apimtis, todėl sumažėti kitose EEE valstybėse įsisteigusių įmonių galimybės patekti į rinką. Todėl norint atmesti, kad dėl pagalbos daroma įtaka EEE valstybių tarpusavio prekybai, nepakanka remtis tuo, kad paslaugos yra vietos arba regioninio pobūdžio (189).

189

5.6.2.   
  Teisinio kriterijaus taikymas nagrinėjamu atveju

Teisinio kriterijaus taikymas nagrinėjamu atveju

| (220) | Nei Norvegijos valdžios institucijos, nei „BKK Veilys“ nenurodė, kad kompensuota veikla buvo vykdoma teisėtai sukurto teisėto monopolio taikymo srityje. Todėl konkurencijos iškraipymo negalima atmesti remiantis pirmiau (217) punkte pakartotomis kumuliacinėmis Valstybės pagalbos sąvokos gairėse nurodytomis sąlygomis. |
| --- | --- |

(220)

Nei Norvegijos valdžios institucijos, nei „BKK Veilys“ nenurodė, kad kompensuota veikla buvo vykdoma teisėtai sukurto teisėto monopolio taikymo srityje. Todėl konkurencijos iškraipymo negalima atmesti remiantis pirmiau (217) punkte pakartotomis kumuliacinėmis Valstybės pagalbos sąvokos gairėse nurodytomis sąlygomis.

| (221) | Be to, kompensuota veikla apima gatvių žibintų eksploatavimą ir techninę priežiūrą. Surengusi konkursą dėl šių paslaugų, savivaldybė gavo pasiūlymus iš daugelio įvairių įmonių. Be to, Norvegijos viešųjų pirkimų skundų taryboje (norv. KOFA) nagrinėtos kelios bylos, susijusios su šio dalyko sutartimis, dėl kurių buvo arba turėjo būti surengiami EEE konkursai, apie kuriuos turėjo būti pranešama duomenų bazėje TED (190). Todėl ELPA priežiūros institucija mano, kad Norvegijoje yra sukurtos su gatvių žibintų eksploatavimu ir technine priežiūra susijusių paslaugų rinkos. Be to, šios rinkos apima sutartis, kurios gali būti svarbios visai EEE. |
| --- | --- |

(221)

Be to, kompensuota veikla apima gatvių žibintų eksploatavimą ir techninę priežiūrą. Surengusi konkursą dėl šių paslaugų, savivaldybė gavo pasiūlymus iš daugelio įvairių įmonių. Be to, Norvegijos viešųjų pirkimų skundų taryboje (norv. KOFA) nagrinėtos kelios bylos, susijusios su šio dalyko sutartimis, dėl kurių buvo arba turėjo būti surengiami EEE konkursai, apie kuriuos turėjo būti pranešama duomenų bazėje TED (190). Todėl ELPA priežiūros institucija mano, kad Norvegijoje yra sukurtos su gatvių žibintų eksploatavimu ir technine priežiūra susijusių paslaugų rinkos. Be to, šios rinkos apima sutartis, kurios gali būti svarbios visai EEE.

190

| (222) | Kaip nurodyta (54) punkte, BKK grupės bendrovės taip pat veikia keliose kitose rinkose. Nepaisant to, Norvegijos valdžios institucijos negali atmesti, kad buvo kryžmiškai subsidijuojama kita ekonominė veikla. |
| --- | --- |

(222)

Kaip nurodyta (54) punkte, BKK grupės bendrovės taip pat veikia keliose kitose rinkose. Nepaisant to, Norvegijos valdžios institucijos negali atmesti, kad buvo kryžmiškai subsidijuojama kita ekonominė veikla.

| (223) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, ELPA priežiūros institucija yra įsitikinusi tuo, kad BKK grupei suteiktais pranašumais gali būti iškraipoma konkurencija, nes sudaromos sąlygos išlaikyti arba didinti savo dalį rinkose. |
| --- | --- |

(223)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, ELPA priežiūros institucija yra įsitikinusi tuo, kad BKK grupei suteiktais pranašumais gali būti iškraipoma konkurencija, nes sudaromos sąlygos išlaikyti arba didinti savo dalį rinkose.

| (224) | Be to, atsižvelgiant į tai, kad Norvegijos vietos valdžios institucijos reguliariai rengė konkursus dėl gatvių žibintų techninės priežiūros ir eksploatavimo sutarčių, rengdamos EEE konkursus, realu, kad kitose EEE valstybėse įsisteigusios įmonės galėtų apsvarstyti galimybę didinti su šia veikla susijusią savo rinkos dalį Norvegijoje. Vis dėlto BKK grupė, naudodamasi jai suteiktais pranašumais, gali išlaikyti arba plėsti savo veiklą šių konkurentų sąskaita. Jei vyko kryžminis subsidijavimas, tai tikriausiai taikoma ir ekonominei veiklai kitose konkurencijai atvirose rinkose. |
| --- | --- |

(224)

Be to, atsižvelgiant į tai, kad Norvegijos vietos valdžios institucijos reguliariai rengė konkursus dėl gatvių žibintų techninės priežiūros ir eksploatavimo sutarčių, rengdamos EEE konkursus, realu, kad kitose EEE valstybėse įsisteigusios įmonės galėtų apsvarstyti galimybę didinti su šia veikla susijusią savo rinkos dalį Norvegijoje. Vis dėlto BKK grupė, naudodamasi jai suteiktais pranašumais, gali išlaikyti arba plėsti savo veiklą šių konkurentų sąskaita. Jei vyko kryžminis subsidijavimas, tai tikriausiai taikoma ir ekonominei veiklai kitose konkurencijai atvirose rinkose.

| (225) | Tuo remdamasi ELPA priežiūros institucija mano, kad kompensacijos permoka taip pat gali daryti įtaką prekybai. |
| --- | --- |

(225)

Tuo remdamasi ELPA priežiūros institucija mano, kad kompensacijos permoka taip pat gali daryti įtaką prekybai.

5.6.3.   
  Išvada

Išvada

| (226) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, ELPA priežiūros institucija daro išvadą, kad kompensacijos permoka gali iškraipyti konkurenciją ir daryti įtaką prekybai. |
| --- | --- |

(226)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, ELPA priežiūros institucija daro išvadą, kad kompensacijos permoka gali iškraipyti konkurenciją ir daryti įtaką prekybai.

5.7.   Išvada dėl valstybės pagalbos buvimo

| (227) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, ELPA priežiūros institucija daro išvadą, kad kompensacijos permoka už techninę priežiūrą ir eksploatavimą (a priemonė) ir kapitalo sąnaudas (c priemonė) yra valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(227)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, ELPA priežiūros institucija daro išvadą, kad kompensacijos permoka už techninę priežiūrą ir eksploatavimą (a priemonė) ir kapitalo sąnaudas (c priemonė) yra valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį.

6.   INDIVIDUALI PAGALBA ARBA PAGALBOS SCHEMA

INDIVIDUALI PAGALBA ARBA PAGALBOS SCHEMA

| (228) | 3 protokolo II dalies 1 straipsnio d punkte pagalbos schema apibrėžiama kaip „<...> bet kuris teisės aktas, pagal kurį bendrai ir abstrakčiai teisės aktuose apibrėžtoms įmonėms netaikant kitų įgyvendinimo priemonių galima teikti individualią pagalbą, ir bet kuris teisės aktas, pagal kurį vienai arba kelioms įmonėms gali būti teikiama su konkrečiu projektu nesusijusi ir neribotam laikotarpiui skirta pagalba, ir (arba) neriboto dydžio pagalba.“ Sąvoka „individuali pagalba“ apibrėžta to paties straipsnio e punkte kaip „<...> pagalba, kuri skiriama neatsižvelgiant į teikiamos pagalbos, ir pagalba, kurią skiriant atsižvelgiant į teikiamos pagalbos schemą turi būti pranešta.“ |
| --- | --- |

(228)

3 protokolo II dalies 1 straipsnio d punkte pagalbos schema apibrėžiama kaip „<...> bet kuris teisės aktas, pagal kurį bendrai ir abstrakčiai teisės aktuose apibrėžtoms įmonėms netaikant kitų įgyvendinimo priemonių galima teikti individualią pagalbą, ir bet kuris teisės aktas, pagal kurį vienai arba kelioms įmonėms gali būti teikiama su konkrečiu projektu nesusijusi ir neribotam laikotarpiui skirta pagalba, ir (arba) neriboto dydžio pagalba.“ Sąvoka „individuali pagalba“ apibrėžta to paties straipsnio e punkte kaip „<...> pagalba, kuri skiriama neatsižvelgiant į teikiamos pagalbos, ir pagalba, kurią skiriant atsižvelgiant į teikiamos pagalbos schemą turi būti pranešta.“

| (229) | Dėl BKK grupės valdomos infrastruktūros atžvilgiu suteiktos pagalbos pažymėtina, kad, kaip nurodyta 5.4.4.1 ir 5.4.6 skirsniuose, ji apima sumas, kurios viršija pagal 1996 m. pirkimo–pardavimo sutarties 7 skirsnio c punkte nustatytą mechanizmą leidžiamą kompensaciją. Nei Norvegijos valdžios institucijos, nei „BKK Veilys“ nenurodė ankstesnių aktų, pagal kuriuos ši kompensacijos permoka būtų leidžiama. |
| --- | --- |

(229)

Dėl BKK grupės valdomos infrastruktūros atžvilgiu suteiktos pagalbos pažymėtina, kad, kaip nurodyta 5.4.4.1 ir 5.4.6 skirsniuose, ji apima sumas, kurios viršija pagal 1996 m. pirkimo–pardavimo sutarties 7 skirsnio c punkte nustatytą mechanizmą leidžiamą kompensaciją. Nei Norvegijos valdžios institucijos, nei „BKK Veilys“ nenurodė ankstesnių aktų, pagal kuriuos ši kompensacijos permoka būtų leidžiama.

| (230) | Panašiai ir dėl pagalbos, susijusios su savivaldybei priklausančios infrastruktūros technine priežiūra ir eksploatavimu, pažymėtina, kad, kaip nurodyta 5.4.4.2 skirsnyje, Norvegijos valdžios institucijos ir „BKK Veilys“ netvirtino, kad ši kompensacija buvo skirta remiantis aktu, kaip apibrėžta 3 protokolo II dalies 1 straipsnio d punkte. Į tai atsižvelgiant pažymėtina, kad per oficialią tyrimo procedūrą pateiktoje informacijoje nėra požymių, kad pagalba buvo teikta remiantis šiuo aktu. |
| --- | --- |

(230)

Panašiai ir dėl pagalbos, susijusios su savivaldybei priklausančios infrastruktūros technine priežiūra ir eksploatavimu, pažymėtina, kad, kaip nurodyta 5.4.4.2 skirsnyje, Norvegijos valdžios institucijos ir „BKK Veilys“ netvirtino, kad ši kompensacija buvo skirta remiantis aktu, kaip apibrėžta 3 protokolo II dalies 1 straipsnio d punkte. Į tai atsižvelgiant pažymėtina, kad per oficialią tyrimo procedūrą pateiktoje informacijoje nėra požymių, kad pagalba buvo teikta remiantis šiuo aktu.

| (231) | Tuo remdamasi ELPA priežiūros institucija daro išvadą, kad aptariama pagalba yra individuali pagalba, apibrėžta 3 protokolo II dalies 1 straipsnio e punkte. |
| --- | --- |

(231)

Tuo remdamasi ELPA priežiūros institucija daro išvadą, kad aptariama pagalba yra individuali pagalba, apibrėžta 3 protokolo II dalies 1 straipsnio e punkte.

7.   PROCEDŪRINIAI REIKALAVIMAI

PROCEDŪRINIAI REIKALAVIMAI

| (232) | 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalyje nurodyta, kad „[a]pie visus ketinimus suteikti ar pakeisti pagalbą ELPA priežiūros institucija turi būti laiku informuojama, kad galėtų pateikti savo pastabas. <...> Atitinkama valstybė narė savo pasiūlytų priemonių neįgyvendina tol, kol priimamas galutinis sprendimas.“ |
| --- | --- |

(232)

3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalyje nurodyta, kad „[a]pie visus ketinimus suteikti ar pakeisti pagalbą ELPA priežiūros institucija turi būti laiku informuojama, kad galėtų pateikti savo pastabas. <...> Atitinkama valstybė narė savo pasiūlytų priemonių neįgyvendina tol, kol priimamas galutinis sprendimas.“

| (233) | ELPA priežiūros institucija iš pradžių skundu buvo informuota apie jau suteiktą pagalbą. Todėl pagal 3 protokolo II dalies 1 straipsnio f punktą pagalba yra neteisėta. |
| --- | --- |

(233)

ELPA priežiūros institucija iš pradžių skundu buvo informuota apie jau suteiktą pagalbą. Todėl pagal 3 protokolo II dalies 1 straipsnio f punktą pagalba yra neteisėta.

8.   SUDERINAMUMAS

SUDERINAMUMAS

| (234) | EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad, jei nenustatyta kitaip, valstybės pagalbos priemonės yra nesuderinamos su susitarimo veikimu. Norvegijos valdžios institucijos nepateikė argumentų, kad aptariamos priemonės yra suderinama pagalba. |
| --- | --- |

(234)

EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad, jei nenustatyta kitaip, valstybės pagalbos priemonės yra nesuderinamos su susitarimo veikimu. Norvegijos valdžios institucijos nepateikė argumentų, kad aptariamos priemonės yra suderinama pagalba.

| (235) | EEE susitarimo 61 straipsnio 2 dalyje pateikta nukrypti leidžianti nuostata netaikoma, nes pagalba nepadedama siekti šioje nuostatoje išvardytų tikslų. Dėl tos pačios priežasties nagrinėjamu atveju netaikomi ir EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a ir b punktai. |
| --- | --- |

(235)

EEE susitarimo 61 straipsnio 2 dalyje pateikta nukrypti leidžianti nuostata netaikoma, nes pagalba nepadedama siekti šioje nuostatoje išvardytų tikslų. Dėl tos pačios priežasties nagrinėjamu atveju netaikomi ir EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a ir b punktai.

| (236) | 61 straipsnio 3 dalies c punkto atžvilgiu ELPA priežiūros institucija pažymi, kad pagalbos priemonės susijusios su kompensacijos permoka, kuri viršija aptariamai ekonominei veiklai paskatinti būtiną kompensaciją. Iš nusistovėjusios jurisprudencijos matyti, kad pagalba, kuria gerinama jos gavėjo finansinė padėtis, bet kuri nėra būtina 61 straipsnio 3 dalyje nurodytiems tikslams pasiekti, negali būti laikoma suderinama su EEE susitarimu (191). Todėl, kadangi kompensacijos permoka nebuvo būtina nagrinėjamai ekonominei veiklai skatinti, ji yra nesuderinama su EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu. |
| --- | --- |

(236)

61 straipsnio 3 dalies c punkto atžvilgiu ELPA priežiūros institucija pažymi, kad pagalbos priemonės susijusios su kompensacijos permoka, kuri viršija aptariamai ekonominei veiklai paskatinti būtiną kompensaciją. Iš nusistovėjusios jurisprudencijos matyti, kad pagalba, kuria gerinama jos gavėjo finansinė padėtis, bet kuri nėra būtina 61 straipsnio 3 dalyje nurodytiems tikslams pasiekti, negali būti laikoma suderinama su EEE susitarimu (191). Todėl, kadangi kompensacijos permoka nebuvo būtina nagrinėjamai ekonominei veiklai skatinti, ji yra nesuderinama su EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu.

191

| (237) | Dėl EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalyje pateiktos nukrypti leidžiančios nuostatos ELPA priežiūros institucija pažymi, kad, kaip nustatyta 5.4.2.2 skirsnyje, BKK grupės bendrovės aptariamų paslaugų atžvilgiu neturėjo ir neturi vykdyti viešosios paslaugos įsipareigojimo. Kadangi kompensacija teikiama ne įmonei, kuriai pavesta teikti VESP, 59 straipsnio 2 dalyje pateikta nukrypti leidžianti nuostata netaikoma. |
| --- | --- |

(237)

Dėl EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalyje pateiktos nukrypti leidžiančios nuostatos ELPA priežiūros institucija pažymi, kad, kaip nustatyta 5.4.2.2 skirsnyje, BKK grupės bendrovės aptariamų paslaugų atžvilgiu neturėjo ir neturi vykdyti viešosios paslaugos įsipareigojimo. Kadangi kompensacija teikiama ne įmonei, kuriai pavesta teikti VESP, 59 straipsnio 2 dalyje pateikta nukrypti leidžianti nuostata netaikoma.

| (238) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, ELPA priežiūros institucija daro išvadą, kad kompensacijos permokos už techninę priežiūrą ir eksploatavimą (a priemonė) ir kapitalo sąnaudas (c priemonė) negalima pripažinti suderinama su EEE susitarimo veikimu. |
| --- | --- |

(238)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, ELPA priežiūros institucija daro išvadą, kad kompensacijos permokos už techninę priežiūrą ir eksploatavimą (a priemonė) ir kapitalo sąnaudas (c priemonė) negalima pripažinti suderinama su EEE susitarimo veikimu.

9.   IŠVADA

IŠVADA

| (239) | Dėl pirmiau išvardytų priežasčių ELPA priežiūros institucija daro išvadą, kad gatvių žibintų palei savivaldybėje esančius savivaldybės kelius atžvilgiu BKK grupės bendrovėms mokėtos kompensacijos permoka už techninę priežiūrą ir eksploatavimą (a priemonė) ir kapitalo sąnaudas (c priemonė) yra su EEE susitarimo veikimu nesuderinama neteisėta valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(239)

Dėl pirmiau išvardytų priežasčių ELPA priežiūros institucija daro išvadą, kad gatvių žibintų palei savivaldybėje esančius savivaldybės kelius atžvilgiu BKK grupės bendrovėms mokėtos kompensacijos permoka už techninę priežiūrą ir eksploatavimą (a priemonė) ir kapitalo sąnaudas (c priemonė) yra su EEE susitarimo veikimu nesuderinama neteisėta valstybės pagalba.

| (240) | Pirma, kompensacijos permoka už techninę priežiūrą ir eksploatavimą (a priemonė) susijusi su BKK grupės valdoma gatvių apšvietimo infrastruktūra (192). Su šia infrastruktūra susijusi kompensacijos permoka apima elementus, viršijančius išlaidas, atitinkančias kompensacijos skyrimo pagal 1996 m. pirkimo–pardavimo sutarties 7 skirsnio c punkte nustatytą mechanizmą reikalavimus. |
| --- | --- |

(240)

Pirma, kompensacijos permoka už techninę priežiūrą ir eksploatavimą (a priemonė) susijusi su BKK grupės valdoma gatvių apšvietimo infrastruktūra (192). Su šia infrastruktūra susijusi kompensacijos permoka apima elementus, viršijančius išlaidas, atitinkančias kompensacijos skyrimo pagal 1996 m. pirkimo–pardavimo sutarties 7 skirsnio c punkte nustatytą mechanizmą reikalavimus.

192

| (241) | Antra, kompensacijos permoka už techninę priežiūrą ir eksploatavimą (a priemonė) susijusi su paslaugomis, teikiamomis savivaldybei priklausančios gatvių apšvietimo infrastruktūros atžvilgiu. Su šiomis paslaugomis susijusi kompensacijos permoka yra lygi sumoms, viršijančioms rinkos kainą, kurią būtų buvę galima gauti atviroje rinkoje. |
| --- | --- |

(241)

Antra, kompensacijos permoka už techninę priežiūrą ir eksploatavimą (a priemonė) susijusi su paslaugomis, teikiamomis savivaldybei priklausančios gatvių apšvietimo infrastruktūros atžvilgiu. Su šiomis paslaugomis susijusi kompensacijos permoka yra lygi sumoms, viršijančioms rinkos kainą, kurią būtų buvę galima gauti atviroje rinkoje.

| (242) | Išvada dėl neteisėtos ir nesuderinamos kompensacijos permokos už techninę priežiūrą ir eksploatavimą (a priemonės) apsiriboja laikotarpiu nuo 2016 m. sausio 1 d. BKK grupės valdomos gatvių apšvietimo infrastruktūros atžvilgiu ši kompensacijos permoka mokama toliau. Savivaldybei priklausančios gatvių apšvietimo infrastruktūros atžvilgiu ji apima veiklą, vykdytą iki 2020 m. balandžio 1 d. |
| --- | --- |

(242)

Išvada dėl neteisėtos ir nesuderinamos kompensacijos permokos už techninę priežiūrą ir eksploatavimą (a priemonės) apsiriboja laikotarpiu nuo 2016 m. sausio 1 d. BKK grupės valdomos gatvių apšvietimo infrastruktūros atžvilgiu ši kompensacijos permoka mokama toliau. Savivaldybei priklausančios gatvių apšvietimo infrastruktūros atžvilgiu ji apima veiklą, vykdytą iki 2020 m. balandžio 1 d.

| (243) | kapitalo sąnaudų kompensavimo (c priemonės) atžvilgiu neteisėta ir nesuderinama valstybės pagalba yra kompensacija, viršijanti pagal 1996 m. pirkimo–pardavimo sutarties 7 skirsnio c punkte nustatytą mechanizmą leidžiamą tinkamą grąžos lygį. Kadangi ši išvada neapsiriboja laikotarpiu nuo 2016 m. sausio 1 d., ji apima visą per dešimties metų senaties terminą skirtos kompensacijos permoką (193). Senaties terminas buvo nutrauktas, kai ELPA priežiūros institucija perdavė skundą Norvegijos valdžios institucijoms ir 2017 m. birželio 1 d. raštu paragino jas pateikti dėl jo pastabas (194). |
| --- | --- |

(243)

kapitalo sąnaudų kompensavimo (c priemonės) atžvilgiu neteisėta ir nesuderinama valstybės pagalba yra kompensacija, viršijanti pagal 1996 m. pirkimo–pardavimo sutarties 7 skirsnio c punkte nustatytą mechanizmą leidžiamą tinkamą grąžos lygį. Kadangi ši išvada neapsiriboja laikotarpiu nuo 2016 m. sausio 1 d., ji apima visą per dešimties metų senaties terminą skirtos kompensacijos permoką (193). Senaties terminas buvo nutrauktas, kai ELPA priežiūros institucija perdavė skundą Norvegijos valdžios institucijoms ir 2017 m. birželio 1 d. raštu paragino jas pateikti dėl jo pastabas (194).

193

194

10.   SUSIGRĄŽINIMAS

SUSIGRĄŽINIMAS

| (244) | ELPA teismas yra konstatavęs, kad prievolė panaikinti nesuderinamą pagalbą nustatyta siekiant atkurti anksčiau buvusią padėtį (195). Šis tikslas pasiekiamas, kai gavėjas grąžina paskyrus neteisėtą ir nesuderinamą pagalbą suteiktas sumas, taigi netenka prieš konkurentus turėto pranašumo (196). Be to, remiantis nusistovėjusia jurisprudencija, nereikalaujama, kad ELPA priežiūros institucija, nurodydama susigrąžinti su EEE susitarimo veikimu nesuderinama pripažintą pagalbą, nustatytų tikslią susigrąžintinos pagalbos sumą (197). |
| --- | --- |

(244)

ELPA teismas yra konstatavęs, kad prievolė panaikinti nesuderinamą pagalbą nustatyta siekiant atkurti anksčiau buvusią padėtį (195). Šis tikslas pasiekiamas, kai gavėjas grąžina paskyrus neteisėtą ir nesuderinamą pagalbą suteiktas sumas, taigi netenka prieš konkurentus turėto pranašumo (196). Be to, remiantis nusistovėjusia jurisprudencija, nereikalaujama, kad ELPA priežiūros institucija, nurodydama susigrąžinti su EEE susitarimo veikimu nesuderinama pripažintą pagalbą, nustatytų tikslią susigrąžintinos pagalbos sumą (197).

195

196

197

| (245) | 3 protokolo II dalyje pateiktos išsamios susigrąžinimo taisyklės. Laikantis jurisprudencijos, jos 14 straipsnio 1 dalyje nustatyta ELPA priežiūros institucijos prievolė nurodyti susigrąžinti neteisėtą ir nesuderinamą pagalbą, nebent tai prieštarautų bendriesiems teisės principams. Jame taip pat nurodyta, kad aptariama valstybė turi imtis visų reikiamų priemonių, siekdama susigrąžinti pagalbą, kuri buvo nustatyta kaip nesuderinama. |
| --- | --- |

(245)

3 protokolo II dalyje pateiktos išsamios susigrąžinimo taisyklės. Laikantis jurisprudencijos, jos 14 straipsnio 1 dalyje nustatyta ELPA priežiūros institucijos prievolė nurodyti susigrąžinti neteisėtą ir nesuderinamą pagalbą, nebent tai prieštarautų bendriesiems teisės principams. Jame taip pat nurodyta, kad aptariama valstybė turi imtis visų reikiamų priemonių, siekdama susigrąžinti pagalbą, kuri buvo nustatyta kaip nesuderinama.

| (246) | Pagal 14 straipsnio 2 dalį susigrąžintina pagalba apima palūkanas, apskaičiuotas nuo tos dienos, kurią gavėjas galėjo disponuoti pagalba, iki jos susigrąžinimo dienos. Be to, kaip nurodyta 14 straipsnio 3 dalyje, susigrąžinimas turi būti vykdomas nedelsiant ir laikantis pagal nacionalinę teisę taikomų procedūrų. Pagal šias nacionalines procedūras sprendimą dėl susigrąžinimo turi būti galima vykdyti nedelsiant ir veiksmingai. |
| --- | --- |

(246)

Pagal 14 straipsnio 2 dalį susigrąžintina pagalba apima palūkanas, apskaičiuotas nuo tos dienos, kurią gavėjas galėjo disponuoti pagalba, iki jos susigrąžinimo dienos. Be to, kaip nurodyta 14 straipsnio 3 dalyje, susigrąžinimas turi būti vykdomas nedelsiant ir laikantis pagal nacionalinę teisę taikomų procedūrų. Pagal šias nacionalines procedūras sprendimą dėl susigrąžinimo turi būti galima vykdyti nedelsiant ir veiksmingai.

| (247) | Papildomos su susigrąžinimu susijusios įgyvendinimo nuostatos įtrauktos į 2004 m. liepos 14 d. sprendimą Nr. 195/04/COL (198). ELPA priežiūros institucija taip pat yra paskelbusi Gaires dėl neteisėtos ir nesuderinamos pagalbos susigrąžinimo (199). |
| --- | --- |

(247)

Papildomos su susigrąžinimu susijusios įgyvendinimo nuostatos įtrauktos į 2004 m. liepos 14 d. sprendimą Nr. 195/04/COL (198). ELPA priežiūros institucija taip pat yra paskelbusi Gaires dėl neteisėtos ir nesuderinamos pagalbos susigrąžinimo (199).

198

199

| (248) | Todėl, remdamasi pirmiau išdėstytu vertinimu ir laikydamasi pirmiau nurodytų neteisėtos ir nesuderinamos pagalbos susigrąžinimo sąlygų, ELPA priėmė šį sprendimą. |
| --- | --- |

(248)

Todėl, remdamasi pirmiau išdėstytu vertinimu ir laikydamasi pirmiau nurodytų neteisėtos ir nesuderinamos pagalbos susigrąžinimo sąlygų, ELPA priėmė šį sprendimą.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Gatvių žibintų palei savivaldybėje esančius savivaldybės kelius atžvilgiu BKK grupės bendrovėms mokėtos kompensacijos permoka už techninę priežiūrą ir eksploatavimą (a priemonė) ir kapitalo sąnaudas (c priemonė) yra su EEE susitarimo veikimu nesuderinama neteisėta valstybės pagalba.

2 straipsnis

Pirma, kompensacijos permoka už techninę priežiūrą ir eksploatavimą (a priemonė) susijusi su BKK grupės valdoma gatvių apšvietimo infrastruktūra. Su šia infrastruktūra susijusi kompensacijos permoka apima elementus, viršijančius išlaidas, atitinkančias kompensacijos skyrimo pagal 1996 m. pirkimo–pardavimo sutarties 7 skirsnio c punkte nustatytą mechanizmą reikalavimus.

Antra, kompensacijos permoka už techninę priežiūrą ir eksploatavimą (a priemonė) susijusi su paslaugomis, teikiamomis savivaldybei priklausančios gatvių apšvietimo infrastruktūros atžvilgiu. Su šiomis paslaugomis susijusi kompensacijos permoka yra lygi sumoms, viršijančioms rinkos kainą, kurią būtų buvę galima gauti atviroje rinkoje.

3 straipsnis

Kapitalo sąnaudų kompensavimo permoka (c priemonė) apima kompensaciją, viršijančią pagal 1996 m. pirkimo–pardavimo sutarties 7 skirsnio c punkte nustatytą mechanizmą leidžiamą pakankamą grąžos lygį.

4 straipsnis

Išvada dėl neteisėtos ir nesuderinamos kompensacijos už techninę priežiūrą ir eksploatavimą (a priemonės) permokos galioja tik laikotarpiui nuo 2016 m. sausio 1 d. BKK grupės valdomos gatvių apšvietimo infrastruktūros atžvilgiu ši kompensacijos permoka mokama toliau. Kompensacijos už savivaldybei priklausančios gatvių apšvietimo infrastruktūros permoka apima veiklą, vykdytą iki 2020 m. balandžio 1 d.

5 straipsnis

Neteisėta ir nesuderinama pagalba pripažintas kapitalo sąnaudų kompensavimas (c priemonė) apima visas per 3 protokolo II dalies 15 straipsnyje nurodytą dešimties metų senaties terminą skirtas kompensacijos permokas. Šis senaties terminas buvo nutrauktas, kai ELPA priežiūros institucija perdavė skundą Norvegijos valdžios institucijoms ir 2017 m. birželio 1 d. raštu paragino jas pateikti dėl jo pastabų.

6 straipsnis

Norvegijos valdžios institucijos imasi visų būtinų priemonių, kad susigrąžintų 1, 2, 3, 4 ir 5 straipsniuose nurodytą neteisėtą ir nesuderinamą pagalbą.

Susigrąžintina pagalba apima palūkanas ir sudėtines palūkanas, apskaičiuotas nuo tos dienos, kurią gavėjas galėjo disponuoti pagalba, iki jos susigrąžinimo dienos. Palūkanos apskaičiuojamos remiantis iš dalies pakeisto ELPA priežiūros institucijos sprendimo Nr. 195/04/COL 9 straipsniu.

7 straipsnis

Susigrąžinimas vykdomas nedelsiant ir laikantis pagal Norvegijos nacionalinę teisę nustatytų procedūrų, su sąlyga, kad pagal jas šį sprendimą galima vykdyti nedelsiant ir veiksmingai.

Norvegijos valdžios institucijos privalo užtikrinti, kad pagalbos susigrąžinimas būtų įgyvendinamas per keturis mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos.

8 straipsnis

Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos Norvegijos valdžios institucijos ELPA priežiūros institucijai pateikia šią informaciją:

| 1. | visą susigrąžintiną sumą (pagrindinę sumą ir susigrąžinimo palūkanas); |
| --- | --- |

1.

visą susigrąžintiną sumą (pagrindinę sumą ir susigrąžinimo palūkanas);

| 2. | datas, kuriomis susigrąžintinos sumos buvo perduotos aptariamoms BKK grupės bendrovėms; |
| --- | --- |

2.

datas, kuriomis susigrąžintinos sumos buvo perduotos aptariamoms BKK grupės bendrovėms;

| 3. | padarytos pažangos ir priemonių, kurių buvo imtasi vykdant šį sprendimą, ataskaitą. |
| --- | --- |

3.

padarytos pažangos ir priemonių, kurių buvo imtasi vykdant šį sprendimą, ataskaitą.

9 straipsnis

Jei Norvegijos valdžios institucijos susidurtų su dideliais sunkumais, dėl kurių jos negalėtų laikytis kurio nors iš 7 ir 8 straipsniuose nustatytų terminų, jos apie šiuos sunkumus privalo pranešti ELPA priežiūros institucijai. Norvegijos valdžios institucijoms pateikus tinkamą pagrindimą, ELPA priežiūros institucija, vadovaudamasi lojalaus bendradarbiavimo principo, šiuos terminus gali pratęsti.

10 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Norvegijos Karalystei.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Arne RØKSUND

Pirmininkas

Atsakingasis kolegijos narys

Stefan BARRIGA

Kolegijos narys

Árni Páll ÁRNASON

Kolegijos narys

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

Už teisinius ir vykdomuosius reikalus atsakinga direktorė,

kontrasignuojanti sprendimą

---

(1)  
  2019 m. balandžio 16 d. Sprendimas Nr. 27/19/COL pradėti suteiktos galimos valstybės pagalbos, susijusios su gatvių žibintais Bergene, oficialų tyrimą, OL C 197, 2019 6 13, p. 25, ir EEE priedas Nr. 46, 2019 6 13, p. 1.

1

(2)  Tuo metu, kai buvo priimamas šis sprendimas, su informacija apie „Nelfo“ buvo galima susipažinti adresu https://www.nho.no/en/english/nho-sectoral-federations/.

2

(3)  Dokumentas Nr. 855990 su priedais, kurie užregistruoti kaip dokumentai Nr. 855997, 855996, 855995, 858823, 858813, 858821 ir 855991. Remiantis svetainėje www.proff.no pateikta viešai prieinama informacija, pavadinimas „BKK AS“ neseniai buvo pakeistas į „Eviny AS“. Vis dėlto, atsižvelgiant į aptariamą laikotarpį ir siekiant užtikrinti nuoseklumą su sprendimu pradėti tyrimą, šiame sprendime vartojamas pavadinimas „BKK AS“. Kitos nurodytos bendrovės vadinamos taip, kaip skunde ir Norvegijos valdžios institucijų bei suinteresuotųjų šalių pateiktoje informacijoje.

3

(4)  Dokumentas Nr. 858239.

4

(5)  Dokumentai Nr. 863097, 863099, 864432 ir 864434.

5

(6)  Dokumentas Nr. 872926.

6

(7)  
  Ten pat.

7

Ten pat

(8)  Dokumentas Nr. 873252.

8

(9)  Dokumentas Nr. 923689.

9

(10)  Dokumentas Nr. 1058456.

10

(11)  Šio skundo atvejų nagrinėjimui turėjo įtakos COVID-19 protrūkis ir dėl jo atsiradęs itin didelis su pranešimais susijęs darbo krūvis.

11

(12)  Dokumentas Nr. 1070238.

12

(13)  Dokumentas Nr. 1073541, įskaitant priedus, kurie užregistruoti kaip dokumentai Nr. 1073542 ir 1073543.

13

(14)  Dokumentas Nr. 1082647.

14

(15)  Dokumentas Nr. 1126799.

15

(16)  Dokumentas Nr. 1126803.

16

(17)  Dokumentas Nr. 1126801.

17

(18)  Dokumentas Nr. 1178400.

18

(19)  Norvegijos valdžios institucijos atsakė 2021 m. balandžio 12 d. el. laišku, kuris užregistruotas kaip dokumentas Nr. 1202143. Pridedamas raštas su priedais užregistruoti kaip dokumentai Nr. 1194243, 1194249, 1194179, 1194189, 1194181, 1194183, 1194199, 1194185, 1194187, 1194217, 1194191, 1194193, 1194197, 1194195, 1194255, 1194253, 1194205, 1194201, 1194203, 1194209, 1194207, 1194211, 1194213, 1194223, 1194215, 1194229, 1194219, 1194221, 1194225, 1194233, 1194227, 1194235, 1194231, 1194239, 1194251, 1194237, 1194245, 1194241 ir 1194247.

19

(20)  Dokumentas Nr. 863099, p. 1. Daugiau informacijos pateikta toliau išdėstytuose 3 ir 4 punktuose dėl Norvegijos valdžios institucijų ir suinteresuotųjų šalių pastabų.

20

(21)  Duomenys gauti iš svetainės www.proff.no.

21

(22)  Dokumentai Nr. 1126803, p. 1, ir 1126801, p. 1.

22

(23)  Žr. sprendimo pradėti tyrimą 19 ir 34 punktus.

23

(24)  Dokumentas Nr. 855990, p. 6.

24

(25)  Dokumentas Nr. 855990, p. 7–10.

25

(26)  
  2003 m. liepos 24 d. Teisingumo Teismo sprendimo Altmark Trans ir Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, EU:C:2003:415, 87–93 punktai.

26

Altmark Trans ir Regierungspräsidium Magdeburg

(27)  
  2012 m. balandžio 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 360/2012 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai, skiriamai visuotinės ekonominės svarbos paslaugas teikiančioms įmonėms (OL L 114, 2012 4 26, p. 8), nurodytas EEE susitarimo XV priedo 1ha punkte, žr. Jungtinio komiteto sprendimo Nr. 225/2012, paskelbto OL L 81, 2013 3 21, p. 27, ir EEE priedo Nr. 18, 2013 3 21, p. 32, su pakeitimais, padarytais 2018 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentu (ES) 2018/1923, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 360/2012 nuostatos, susijusios su jo taikymo laikotarpiu (OL L 313, 2018 12 10, p. 2), žr. Jungtinio komiteto sprendimą Nr. 266/2019 (dar nepaskelbtas) ir 2020 m. spalio 13 d. Komisijos reglamentą (ES) 2020/1474, kuriuo dėl taikymo laikotarpio pratęsimo ir laikinos nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo dėl COVID-19 pandemijos poveikio sunkumų patiriančioms įmonėms iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 360/2012 (OL L 337, 2020 10 14, p. 1), žr. Jungtinio komiteto sprendimą Nr. 68/2021 (dar nepaskelbtas).

27

de minimis

(28)  
  2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendimas 2012/21/ES dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 106 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai, kompensacijos už viešąją paslaugą forma skiriamai tam tikroms įmonėms, kurioms pavesta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas (OL L 7, 2012 1 11, p. 3), nurodytas EEE susitarimo XV priedo 1h punkte, žr. Jungtinio komiteto sprendimo Nr. 66/2012, paskelbto OL L 207, 2012 8 2, p. 46 ir EEE priedo Nr. 43, 2012 8 2, p. 56.

28

(29)  Dokumentas Nr. 855990, p. 8.

29

(30)  Dokumentas Nr. 1126801, p. 3.

30

(31)  Dokumentas Nr. 1126801, p. 3.

31

(32)  Dokumentas Nr. 1126801, p. 3.

32

(33)  Dokumentas Nr. 1126801, p. 3.

33

(34)  Dokumentas Nr. 1126801, p. 3.

34

(35)  Dokumentas Nr. 1194249, p. 2.

35

(36)  Dokumentas Nr. 1194249, p. 4.

36

(37)  Dokumentas Nr. 1194189, p. 2 (sunumeruotas kaip 1372 puslapis).

37

(38)  Dokumentas Nr. 1194189, p. 2–3 (sunumeruoti kaip 1372 ir 1373 puslapiai).

38

(39)  Dokumentas Nr. 1194189, p. 5 (sunumeruotas kaip 1375 puslapis).

39

(40)  Dokumentas Nr. 1194189, p. 5 ir p. 7 (sunumeruoti kaip 1375 ir 1376 puslapiai).

40

(41)  Dokumentas Nr. 1194179.

41

(42)  Dokumentas Nr. 1194249.

42

(43)  Dokumentas Nr. 1194179. Originalioje formuluotėje norvegų kalba šiame skirsnyje nurodyta: „<...> kjøperen står fritt til å avtale på markedsmessige betingelser drift av veilys som skal innebære kostnadsdekning + NVE rente for den kapital som er bundet.“

43

(44)  Dokumentai Nr. 1194249, p. 3–4, ir 1194183.

44

(45)  Dokumentas Nr. 1194249, p. 6.

45

(46)  Dokumentas Nr. 1194253, p. 1–5.

46

(47)  Dokumentas Nr. 1194253.

47

(48)  Dokumentas Nr. 1194253.

48

(49)  Dokumentas Nr. 1194205, p. 1–5.

49

(50)  Sutarties kopija ELPA priežiūros institucijai buvo pateikta 2019 m. vasario 28 d. Ji užregistruota kaip dokumentas Nr. 1058456.

50

(51)  Dokumentas Nr. 1058456.

51

(52)  Dokumentas Nr. 1194203.

52

(53)  Dokumentas Nr. 1194209.

53

(54)  Dokumentas Nr. 1194211.

54

(55)  Dokumentas Nr. 1194213.

55

(56)  Dokumentas Nr. 1194223.

56

(57)  Dokumentas Nr. 1194201.

57

(58)  Ši sutartis nurodyta rašte, kuris užregistruotas kaip dokumentas Nr. 1194203.

58

(59)  Dokumentai Nr. 1126801, p. 4, ir 1194249, p. 13.

59

(60)  Dokumentas Nr. 1194249, p. 13.

60

(61)  Dokumentas Nr. 1194251, 1.6, 2.2 ir 8 punktai.

61

(62)  Dokumentas Nr. 1194249, p. 13.

62

(63)  Dokumentas Nr. 1194231.

63

(64)  Dokumentas Nr. 1194249, p. 14.

64

(65)  Šio sprendimo priėmimo metu suvestinė informacija apie BKK grupės teikiamas paslaugas buvo pateikta adresu https://www.eviny.no/vare-tjenester.

65

(66)  Dokumentas Nr. 1194249, p. 1.

66

(67)  Dokumentas Nr. 1194249, p. 15.

67

(68)  Dokumentas Nr. 1194249, p. 15.

68

(69)  Dokumentas Nr. 1194249, p. 16.

69

(70)  Dokumentas Nr. 1126801, p. 4.

70

(71)  Dokumentas Nr. 1126803, p. 2.

71

(72)  Dokumentas Nr. 1126801, p. 4, 6 ir 7.

72

(73)  Dokumentas Nr. 1126801, p. 4.

73

(74)  
  Lov om vegar (Kelių įstatymas), LOV-1963–06–21–23.

74

Lov om vegar

(75)  Dokumentas Nr. 1126801, p. 4.

75

(76)  Dokumentai Nr. 1126801, p. 4, ir 1194249, p. 5.

76

(77)  Norvegijos valdžios institucijos apskritai remiasi sprendimu Selex. Remdamasi ankstesniu susirašinėjimu ir sprendimu pradėti tyrimą, ELPA priežiūros institucija mano, kad Norvegijos valdžios institucijos nurodo 2009 m. kovo 26 d. Teisingumo Teismo sprendimą Selex Sistemi Integrati prieš Komisiją, C-113/07P, EU:C:2009:191, ir 2006 m. gruodžio 12 d. Bendrojo Teismo sprendimu Selex Sistemi Integrati prieš Komisiją, T-155/04, EU:T:2006:387.

77

Selex

Selex Sistemi Integrati prieš Komisiją

Selex Sistemi Integrati prieš Komisiją

(78)  Dokumentai Nr. 1126803, p. 1, ir 1126801, p. 4–9.

78

(79)  
  2017 m. sausio 18 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 3/17/COL, kuriuo šimtas antrą kartą iš dalies keičiamos procesinės ir materialinės valstybės pagalbos taisyklės nustatant naujas Europos ekonominės erdvės susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje vartojamos valstybės pagalbos sąvokos gaires [2017/2413], OL L 342, 2017 12 21, p. 35–84, ir EEE priedas Nr. 82, 2017 12 21, p. 1.

79

(80)  Dokumentas Nr. 1126801, p. 5–6.

80

(81)  Dokumentas Nr. 1126801, p. 6.

81

(82)  Dokumentas Nr. 1126801, p. 6.

82

(83)  Dokumentas Nr. 1126801, p. 6.

83

(84)  Dokumentas Nr. 1126803, p. 2.

84

(85)  Dokumentas Nr. 1194249, p. 7.

85

(86)  Dokumentas Nr. 1126801, p. 7.

86

(87)  Dokumentas Nr. 1126801, p. 7.

87

(88)  Norvegijos valdžios institucijų teigimu, sąvoka „KOSTRA“ yra žodžių junginio „KOmmune-STat-RApportering“ trumpinys. Pagrindinis duomenų agregavimo duomenų bazėje KOSTRA tikslas yra nustatyti lyginamąjį įvairių viešųjų paslaugų išlaidų dydžio indeksą. Statistinius duomenis valdo Norvegijos statistikos tarnyba Statistisk sentralbyrå (norv. SSB). Žr. dokumentą Nr. 1194249, p. 10.

88

Statistisk sentralbyrå

(89)  Dokumentai Nr. 1126801, p. 7, ir 1194249, p. 10. Lentelė pateikta dokumento Nr. 1194249 10 puslapyje.

89

(90)  Dokumentai Nr. 1126801, p. 7, ir 1194249, p. 16.

90

(91)  Dokumentai Nr. 1126801, p. 7–8, ir 1194249, p. 16.

91

(92)  
  Ten pat.

92

Ten pat

(93)  Dokumentas Nr. 1194249, p. 11.

93

(94)  Dokumentai Nr. 1126801, p. 8, ir 1194249, p. 12.

94

(95)  Dokumentas Nr. 1126801, p. 8.

95

(96)  Dokumentas Nr. 1194249, p. 12.

96

(97)  Dokumentas Nr. 1194249, p. 11–12.

97

(98)  Dokumentas Nr. 1194249, p. 11.

98

(99)  Dokumentai Nr. 1126801, p. 8, ir 1194249, p. 7.

99

(100)  Dokumentas Nr. 1194179. Kaip nurodyta 43 išnašoje, originalioje formuluotėje norvegų kalba šiame skirsnyje nurodyta: „<...> kjøperen står fritt til å avtale på markedsmessige betingelser drift av veilys som skal innebære kostnadsdekning + NVE rente for den kapital som er bundet.“

100

(101)  Dokumentas Nr. 1194249, p. 7–8.

101

(102)  Dokumentai Nr. 1194249, p. 8, ir 1194229, p. 4.

102

(103)  Dokumentai Nr. 1194249, p. 8, ir 1194221.

103

(104)  Dokumentai Nr. 1194249, p. 8–9, ir 1194225.

104

(105)  Dokumentas Nr. 1194249, p. 9.

105

(106)  Dokumentai Nr. 1194249, p. 8, ir 1194233.

106

(107)  Dokumentas Nr. 1194227.

107

(108)  Dokumentas Nr. 1194249, p. 9–10.

108

(109)  Dokumentai Nr. 1126801, p. 8, ir 1194249, p. 10.

109

(110)  Dokumentas Nr. 1194235.

110

(111)  Dokumentas Nr. 1194249, p. 10.

111

(112)  Dokumentas Nr. 1194249, p. 10.

112

(113)  Dokumentas Nr. 1073541, p. 2.

113

(114)  Dokumentas Nr. 1073541, p. 2.

114

(115)  Dokumentas Nr. 1073541, p. 2.

115

(116)  Dokumentas Nr. 1073541, p. 1–2.

116

(117)  Dokumentas Nr. 1073541, p. 2.

117

(118)  Dokumentas Nr. 1073541, p. 1.

118

(119)  Dokumentas Nr. 1073541, p. 3.

119

(120)  Dokumentas Nr. 1073541, p. 3.

120

(121)  Dokumentas Nr. 1073541, p. 3.

121

(122)  Dokumentas Nr. 1073541, p. 3.

122

(123)  Dokumentas Nr. 1073541, p. 2–3.

123

(124)  Dokumentas Nr. 1073541, p. 3.

124

(125)  Dokumentas Nr. 1073541, p. 3.

125

(126)  Išnašoje 79 nurodytas 2017 m. sausio 18 d. Sprendimas Nr. 3/17/COL.

126

(127)  
  2020 m. lapkričio 17 d. ELPA teismo sprendimas E-9/19 Abelia ir WTW AS prieš ELPA priežiūros instituciją, 87 punktas; 2008 m. vasario 21 d. ELPA teismo sprendimas E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund prieš ELPA priežiūros instituciją, [2008] ELPA teismo ataskaita, p. 62, 78 punktas; 2002 m. kovo 22 d. ELPA teismo sprendimo E-8/00 Landsorganisasjonen i Norge prieš Kommunenes Sentralforbund ir kitus, [2002] ELPA teismo ataskaita, p. 114, 62 punktas.

127

Abelia ir WTW AS prieš ELPA priežiūros instituciją

Private Barnehagers Landsforbund prieš ELPA priežiūros instituciją

Landsorganisasjonen i Norge prieš Kommunenes Sentralforbund ir kitus

(128)  
  2011 m. gegužės 10 d. ELPA teismo sprendimo Lichtenšteino Kunigaikštystė ir kiti prieš ELPA priežiūros instituciją, sujungtos bylos E-4/10, E-6/10 ir E-7/10, [2011] ELPA teismo ataskaita, p. 16, 54 punktas; 1987 m. birželio 16 d. Teisingumo Teismo sprendimo Komisijaprieš Italiją, 118/85, EU:C:1987:283, 7 punktas; 1998 m. birželio 18 d. Teisingumo Teismo sprendimo Komisijaprieš Italiją, C-35/96, EU:C:1998:303, 36 punktas; 2000 m. rugsėjo 12 d. Teisingumo Teismo sprendimo Pavlov ir kiti, sujungtos bylos C-180/98–C-184/98, EU:C:2000:428, 75 punktas.

128

Lichtenšteino Kunigaikštystė ir kiti prieš ELPA priežiūros instituciją

Komisijaprieš Italiją

Komisijaprieš Italiją

Pavlov ir kiti

(129)  127 išnašoje nurodyto sprendimo Abelia ir WTW AS prieš ELPA priežiūros instituciją 88 punktas; 127 išnašoje nurodyto sprendimo Private Barnehagers Landsforbund prieš ELPA priežiūros instituciją 80 punktas.

129

Abelia ir WTW AS prieš ELPA priežiūros instituciją

Private Barnehagers Landsforbund prieš ELPA priežiūros instituciją

(130)  127 išnašoje nurodyto sprendimo Abelia ir WTW AS prieš ELPA priežiūros instituciją 89 punktas; 2019 m. lapkričio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Aanbestedingskalender ir kiti prieš Komisiją, C-687/17 P, EU:C:2019:932, 15–16 punktai.

130

Abelia ir WTW AS prieš ELPA priežiūros instituciją

Aanbestedingskalender ir kiti prieš Komisiją

(131)  
  1993 m. vasario 17 d. Teisingumo Teismo sprendimo Poucet ir Pistre prieš AGF ir Cancava, sujungtos bylos C-159/91 ir C-160/91, EU:C:1993:63, 16–20 punktai.

131

Poucet ir Pistre prieš AGF ir Cancava

(132)  
  2008 m. liepos 1 d. Teisingumo Teismo sprendimo Motosykletistiki Omospondia Ellados NPID (MOTOE) prieš Elliniko Dimosio, C-49/07, EU:C:2008:376, 25 punktas.

132

Motosykletistiki Omospondia Ellados NPID (MOTOE) prieš Elliniko Dimosio

(133)  127 išnašoje nurodyto sprendimo Abelia ir WTW AS prieš ELPA priežiūros instituciją 90 punktas; 130 išnašoje nurodyto sprendimo Aanbestedingskalender ir kiti prieš Komisiją 17–19 punktai; 2012 m. liepos 12 d. Teisingumo Teismo sprendimo Compass-Datenbank GmbH prieš Austrijos Respubliką, C-138/11, EU:C:2012:449, 38 punktas.

133

Abelia ir WTW AS prieš ELPA priežiūros instituciją

Aanbestedingskalender ir kiti prieš Komisiją

Compass-Datenbank GmbH prieš Austrijos Respubliką

(134)  127 išnašoje nurodyto sprendimo Private Barnehagers Landsforbund prieš ELPA priežiūros instituciją 80–81 punktai.

134

Private Barnehagers Landsforbund prieš ELPA priežiūros instituciją

(135)  
  2020 m. gruodžio 10 d. ELPA teismo sprendimo E-13/19 Hraðbraut ehf. prieš mennta- og menningarmálaráðuneytið, Verzlunarskóli Íslands ses., Tækniskólinn ehf., ir Menntaskóli Borgarfjarðar ehf. 91 punktas; 127 išnašoje nurodyto sprendimo Private Barnehagers Landsforbund prieš ELPA priežiūros instituciją 81 punktas; 1988 m. rugsėjo 27 d. Teisingumo Teismo sprendimo Belgijos valstybė prieš Humbel ir Edel, 263/86, EU:C:1988:451, 17 punktas.

135

Hraðbraut ehf. prieš mennta- og menningarmálaráðuneytið, Verzlunarskóli Íslands ses., Tækniskólinn ehf., ir Menntaskóli Borgarfjarðar ehf.

Private Barnehagers Landsforbund prieš ELPA priežiūros instituciją

Belgijos valstybė prieš Humbel ir Edel

(136)  135 išnašoje nurodyto sprendimo Belgijos valstybė prieš Humbel ir Edel 17 punktas.

136

Belgijos valstybė prieš Humbel ir Edel

(137)  135 išnašoje nurodyto sprendimo Belgijos valstybė prieš Humbel ir Edel 16 punktas.

137

Belgijos valstybė prieš Humbel ir Edel

(138)  135 išnašoje nurodyto sprendimo Hraðbraut ehf 92 punktas.

138

Hraðbraut ehf

(139)  127 išnašoje nurodyto sprendimo Private Barnehagers Landsforbund prieš ELPA priežiūros instituciją 82–84 punktai.

139

Private Barnehagers Landsforbund prieš ELPA priežiūros instituciją

(140)  127 išnašoje nurodyto sprendimo Abelia ir WTW AS prieš ELPA priežiūros instituciją 95–97 punktai.

140

Abelia ir WTW AS prieš ELPA priežiūros instituciją

(141)  
  2017 m. birželio 27 d. sprendimo Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania prieš Ayuntamiento de Getafe, C-74/16, EU:C:2017:496, 51 punktas.

141

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania prieš Ayuntamiento de Getafe

(142)  Dokumentas Nr. 1126801, p. 7.

142

(143)  Dokumentai Nr. 1126801, p. 4, ir 1194249, p. 5.

143

(144)  77 išnašoje nurodyti Teisingumo Teismo ir Bendrojo Teismo sprendimai.

144

(145)  79 išnašoje nurodytos Valstybės pagalbos sąvokos gairės.

145

(146)  127 išnašoje nurodyto sprendimo Abelia ir WTW AS prieš ELPA priežiūros instituciją 88 punktas; 127 išnašoje nurodyto sprendimo Private Barnehagers Landsforbund prieš ELPA priežiūros instituciją 80 punktas.

146

Abelia ir WTW AS prieš ELPA priežiūros instituciją

Private Barnehagers Landsforbund prieš ELPA priežiūros instituciją

(147)  Dokumentas Nr. 1194227, p. 2.

147

(148)  
  2022 m. kovo 23 d. Sprendimas Otera Traftec AS prieš Lilehamerio savivaldybę, byla 2021/1439; 2021 m. kovo 24 d. Sprendimas Nett-Tjenester AS prieš Fredrikstado savivaldybę, byla 2021/367; 2015 m. rugsėjo 14 d. Sprendimas Nettpartner AS prieš Stavangerio savivaldybę ir kitus, sujungtos bylos 2015/47, 2015/48, 2015/49 ir 2015/50; 2015 m. rugsėjo 2 d. Sprendimas Traftec AS prieš Vakarų Agderio fiulkės savivaldybę, byla 2015/71. Su sprendimais galima susipažinti adresu https://www.klagenemndssekretariatet.no/klagenemda-for-offentlige-anskaffelser-kofa/.

148

Otera Traftec AS prieš Lilehamerio savivaldybę

Nett-Tjenester AS prieš Fredrikstado savivaldybę

Nettpartner AS

Stavangerio savivaldybę ir kitus

Traftec AS prieš Vakarų Agderio fiulkės savivaldybę

(149)  Žr. 3.1.3 ir 3.1.4 skirsnius.

149

(150)  77 išnašoje nurodyti Teisingumo Teismo ir Bendrojo Teismo sprendimai.

150

(151)  77 išnašoje nurodyto Bendrojo Teismo sprendimo 1 punktas.

151

(152)  77 išnašoje nurodyto Teisingumo Teismo sprendimo 71–72 punktai.

152

(153)  77 išnašoje nurodyto Teisingumo Teismo sprendimo 116–117 punktai.

153

(154)  79 išnašoje nurodytos Valstybės pagalbos sąvokos gairės.

154

(155)  79 išnašoje nurodytų Valstybės pagalbos sąvokos gairių 48 punktas ir nurodyta jurisprudencija.

155

(156)  79 išnašoje nurodytų Valstybės pagalbos sąvokos gairių 66 punktas; 1996 m. liepos 11 d. Teisingumo Teismo sprendimo Syndicat français de l’Express international (SFEI) ir kiti prieš La Poste ir kitus, C-39/94, EU:C:1996:285, 60 punktas; 1999 m. balandžio 29 d. Teisingumo Teismo sprendimo Ispanija prieš Komisiją, C-342/96, EU:C:1999:210, 41 punktas.

156

Syndicat français de l’Express international (SFEI) ir kiti prieš La Poste ir kitus

Ispanija prieš Komisiją

(157)  
  1974 m. liepos 2 d. Teisingumo Teismo sprendimo Italija prieš Komisiją, 173/73, EU:C:1974:71, 13 punktas; 2012 m. rugpjūčio 17 d. ELPA teismo sprendimo E-12/11 Asker Brygge prieš ELPA priežiūros instituciją, [2012] ELPA teismo ataskaita, p. 536, 55 punktas; 2003 m. lapkričio 20 d. Teisingumo Teismo sprendimo Ministère de l’Économie, des Finances et de l’Industrie prieš GEMO SA, C-126/01, EU:C:2003:622, 28 punktas.

157

Italija prieš Komisiją

Asker Brygge prieš ELPA priežiūros instituciją

Ministère de l’Économie, des Finances et de l’Industrie prieš GEMO SA

(158)  
  1999 m. sausio 28 d. Bendrojo Teismo sprendimo BAI prieš Komisiją, T-14/96, EU:T:1999:12, 71 punktas.

158

BAI prieš Komisiją

(159)  26 išnašoje nurodyto sprendimo Altmark 87–93 punktai.

159

Altmark

(160)  
  OL L 161, 2013 6 13, p. 12 (I priedas) ir EEE priedas Nr. 34, 2013 6 13, p. 1 (I priedas).

160

(161)  
  2017 m. gruodžio 20 d. Teisingumo Teismo sprendimo Comunidad Autónoma del País Vasco ir kiti prieš Komisiją, C-66/16 P, EU:C:2017:654, 72–73 punktai.

161

Comunidad Autónoma del País Vasco ir kiti prieš Komisiją

(162)  Ten pat, 74–75 punktai.

162

(163)  
  1997 m. spalio 23 d. Teisingumo Teismo sprendimo Komisija prieš Prancūzijos Respubliką, C-159/94, EU:C:1997:501, 65 punktas.

163

Komisija prieš Prancūzijos Respubliką

(164)  
  2012 m. lapkričio 7 d. Bendrojo Teismo sprendimo Coordination bruxelloise d’institutions sociales et de santé (CBI) prieš Komisiją, T-137/10, EU:T:2012:584, 109 punktas.

164

Coordination bruxelloise d’institutions sociales et de santé (CBI) prieš Komisiją

(165)  
  2015 m. lapkričio 26 d. Bendrojo Teismo sprendimo Ispanija prieš Komisiją, T-461/13, EU:T:2015:891, 71 punktas. Šis sprendimas apeliacine tvarka buvo patvirtintas 2017 m. gruodžio 20 d. Teisingumo Teismo sprendime Ispanija prieš Komisiją, C-81/16 P, EU:C:2017:1003. Žr. pirmiausia Teisingumo Teismo sprendimo 49 punktą.

165

Ispanija prieš Komisiją

Ispanija prieš Komisiją

(166)  Sprendimo pradėti tyrimą 33 punktas.

166

(167)  79 išnašoje nurodytų Valstybės pagalbos sąvokos gairių 76 punktas; 1991 m. kovo 21 d. Teisingumo Teismo sprendimo Italija prieš Komisiją, C-305/89, EU:C:1991:142, 19 punktas; 2003 m. kovo 6 d. Bendrojo Teismo sprendimo Westdeutsche Landesbank Girozentrale ir Land Nordrhein-Westfalen prieš Komisiją, sujungtos bylos T-228/99 ir T-233/99, EU:T:2003:57, 208 punktas.

167

Italija prieš Komisiją

Westdeutsche Landesbank Girozentrale ir Land Nordrhein-Westfalen prieš Komisiją

(168)  79 išnašoje nurodytų Valstybės pagalbos sąvokos gairių 77 punktas; 2012 m. birželio 5 d. Teisingumo Teismo sprendimo Komisija prieš Électricité de France (EDF), C-124/10 P, EU:C:2012:318, 79, 80 ir 81 punktai.

168

Komisija prieš Électricité de France (EDF)

(169)  167 išnašoje nurodyto sprendimo Westdeutsche Landesbank Girozentrale 245–246 punktai.

169

Westdeutsche Landesbank Girozentrale

(170)  156 išnašoje nurodyto sprendimo Syndicat français de l’Express international (SFEI) 60–61 punktai.

170

Syndicat français de l’Express international (SFEI)

(171)  
  2010 m. rugsėjo 2 d. Teisingumo Teismo sprendimo Komisija prieš Scott SA, C-290/07 P, EU:C:2010:480, 68 punktas. Taip pat žr. 2022 m. balandžio 27 d. Bendrojo Teismo sprendimo PETRA Flašker prieš Komisiją, T-392/20, EU:T:2022:245, 42 punktą.

171

Komisija prieš Scott SA

PETRA Flašker prieš Komisiją

(172)  168 išnašoje nurodyto sprendimo Électricité de France (EDF) 102 punktas.

172

Électricité de France (EDF)

(173)  167 išnašoje nurodyto sprendimo Westdeutsche Landesbank Girozentrale 245 ir 246 punktai.

173

Westdeutsche Landesbank Girozentrale

(174)  Dėl pasirinkimo sandorių žr. 157 išnašoje nurodyto sprendimo Asker Brygge 57 punktą su kitomis nuorodomis į jurisprudenciją.

174

Asker Brygge

(175)  
  2003 m. liepos 3 d. Teisingumo Teismo sprendimo Chronopost prieš Ufex ir kitus, sujungtos bylos C-83/01 P, C-93/01 P ir C-94/01 P, EU:C:2003:388, 36–37 punktai.

175

Chronopost prieš Ufex ir kitus

(176)  Ten pat, 38–40 punktai.

176

(177)  79 išnašoje nurodytų Valstybės pagalbos sąvokos gairių 89–96 punktai.

177

(178)  
  2021 m. balandžio 12 d. rašte, kuris užregistruotas kaip dokumentas Nr. 1194249, Norvegijos valdžios institucijos 11 puslapyje nurodė, kad „Bergeno savivaldybės ir bendrovės „Veilys AS“ eksploatavimo ir techninės priežiūros sutarties sąlygos <...> dėl LED šviestuvų įrengimo nepasikeitė.“

178

(179)  Žr. pirmiau išdėstytą (163) punktą su nuorodomis į jurisprudenciją.

179

(180)  NVE informacijos suvestinė Nr. 3/2021, paskiausiai atnaujinta 2021 m. gruodžio 14 d. Šio sprendimo priėmimo metu su informacijos suvestine buvo galima susipažinti adresu https://webfileservice.nve.no/API/PublishedFiles/Download/968a7fea-1dde-4094-836a-6ad8ef9aef7c/202119109/3425690.

180

(181)  NVE informacijos suvestinė Nr. 8/2021, paskiausiai atnaujinta 2021 m. gruodžio 14 d. Šio sprendimo priėmimo metu su informacijos suvestine buvo galima susipažinti adresu https://webfileservice.nve.no/API/PublishedFiles/Download/6c8f4e29-3c0e-418c-a1b4-3d366df1bd71/202119109/3425693.

181

(182)  
  Ten pat.

182

Ten pat.

(183)  Pirmiau 181 išnašoje nurodyta NVE informacijos suvestinė Nr. 8/2021.

183

(184)  Pirmiau 180 išnašoje nurodyta NVE informacijos suvestinė Nr. 3/2021.

184

(185)  
  2019 m. liepos 29 d. Teisingumo Teismo sprendimo Istituto nazionale della previdenza sociale (INPS) prieš Azienda Napoletana Mobilità SpA, C-659/17, EU:C:2019:633, 29 punktas ir nurodyta jurisprudencija.

185

Istituto nazionale della previdenza sociale (INPS) prieš Azienda Napoletana Mobilità SpA

(186)  79 išnašoje nurodytų Valstybės pagalbos sąvokos gairių 188 punktas;

186

(187)  Europos Komisijos pranešimą dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje vartojamos valstybės pagalbos sąvokos, OL C 262, 2016 7 19, p. 1.

187

(188)  
  2019 m. gruodžio 19 d. Teisingumo Teismo sprendimo Arriva Italia Srl ir kiti prieš Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, C-385/18, EU:C:2019:1121, 57–58 punktai.

188

Arriva Italia Srl ir kiti prieš Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti

(189)  185 išnašoje nurodyto sprendimo INPS 30–31 punktai ir nurodyta jurisprudencija.

189

INPS

(190)  148 išnašoje nurodyti sprendimai bylose 2021/1439, 2021/367 ir 2015/71.

190

(191)  Šiuo atžvilgiu žr. 2008 m. balandžio 15 d. Teisingumo Teismo sprendimo Nuova Agricast Srl prieš Ministero delle Attività Produttive, C-390/06, EU:C:2008:224, 68 punktą ir nurodytą jurisprudenciją.

191

Nuova Agricast Srl prieš Ministero delle Attività Produttive

(192)  ELPA priežiūros institucijos supratimu, remiantis pateikta informacija, dabar šie gatvių žibintai priklauso bendrovei „Veilys AS“.

192

(193)  3 protokolo II dalies 15 straipsnis. Taip pat žr. 2005 m. spalio 6 d. Teisingumo Teismo sprendimą Scott SA prieš Komisiją, C-276/03, EU:C:2005:590.

193

Scott SA prieš Komisiją

(194)  Dokumentas Nr. 858239.

194

(195)  128 išnašoje nurodyto sprendimo Lichtenšteino Kunigaikštystė ir kiti 142 punktas; 2012 m. spalio 8 d. ELPA teismo sprendimo sujungtose bylose E-10/11 ir E-11/11 Hurtigruten ASA prieš ELPA priežiūros instituciją, [2012] ELPA teismo ataskaita, p. 758, 286 punktas.

195

Lichtenšteino Kunigaikštystė ir kiti

Hurtigruten ASA prieš ELPA priežiūros instituciją

(196)  
  1999 m. birželio 17 d. Teisingumo Teismo sprendimo Belgija prieš Komisiją, C-75/97, EU:C:1999:311, 64–65 punktai; sprendimo sujungtose bylose E-5/04, E-6/04 ir E-7/04 Fesil ir Finnfjord, PIL ir kiti ir Norvegija prieš ELPA priežiūros instituciją, [2005] ELPA teismo ataskaita, p. 121, 178 punktas; 2002 m. kovo 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Italija prieš Komisiją, C-310/99, EU:C:2002:143, 98 punktas.

196

Belgija prieš Komisiją

,

Fesil ir Finnfjord, PIL ir kiti ir Norvegija prieš ELPA priežiūros instituciją

Italija prieš Komisiją

(197)  Žr. toliau 199 išnašoje nurodytų Gairių dėl neteisėtos ir nesuderinamos valstybės pagalbos susigrąžinimo 36 punktą su nuorodomis į 2000 m. spalio 12 d. Teisingumo Teismo sprendimo Ispanija prieš Komisiją, C-480/98, EU:C:2000:559, 25 punktą ir 1988 m. vasario 2 d. Teisingumo Teismo sprendimą Kwekerij Gebroeders van der Kooy BV ir kiti prieš Komisiją, sujungtos bylos C-67/85, C-68/85 ir C-70/85, EU:C:1988:38. Taip pat žr. 2014 m. vasario 13 d. Teisingumo Teismo sprendimo MEDIAset SpA prieš Ministero dello Sviluppo economico, C-69/13, EU:C:2014:71, 21 punktą su nuorodomis į jurisprudenciją.

197

Ispanija prieš Komisiją

Kwekerij Gebroeders van der Kooy BV ir kiti prieš Komisiją

MEDIAset SpA prieš Ministero dello Sviluppo economico

(198)  
  2004 m. liepos 14 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 195/04/COL dėl įgyvendinimo nuostatų, nurodytų ELPA valstybių susitarimo dėl priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo II dalies 27 straipsnyje, OL L 139, 2006 5 25, p. 37, ir EEE priedas Nr. 26/2006, 2006 5 25, p. 1, su pakeitimais, padarytais 2008 m. gruodžio 17 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimu Nr. 789/08/COL, kuriuo keičiamas Kolegijos sprendimas Nr. 195/04/COL dėl įgyvendinimo nuostatų, nurodytų ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo II dalies 27 straipsnyje dėl standartinių pranešimo apie pagalbą formų, OL L 340, 2010 12 22, p. 1, ir EEE priedas Nr. 72/2010, 2010 12 22, p. 1.

198

(199)  
  2008 m. gruodžio 17 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 788/08/COL, šešiasdešimt septintąjį kartą iš dalies keičiantis procedūrines ir esmines taisykles valstybės pagalbos srityje, įtraukiant naują skyrių dėl neteisėtos ir nesuderinamos valstybės pagalbos susigrąžinimo, OL L 105, 2011 4 21, p. 32–78, ir EEE priedas Nr. 23/2011, 2011 4 21, p. 1. Gairės atitinka Komisijos pranešimą dėl veiksmingo Komisijos sprendimų, kuriais valstybėms narėms nurodoma susigrąžinti neteisėtą ir nesuderinamą valstybės pagalbą, įgyvendinimo, OL C 272, 2007 11 15, p. 4.

199

---

Klaidų ištaisymas

| 2023 1 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 10/110 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 1 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 10/110

---

2022 m. balandžio 6 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/2088 papildomas techniniais reguliavimo standartais, kuriais patikslinamas su reikšmingos žalos nedarymo principu susijusios informacijos turinys ir pateikimas, patikslinamas su tvarumo rodikliais ir neigiamu poveikiu tvarumui susijusios informacijos turinys, metodika ir pateikimas ir su aplinkos ar socialinių ypatumų bei tvarių investicijų tikslų skatinimu susijusios informacijos turinys ir pateikimas ikisutartiniuose dokumentuose, interneto svetainėse ir periodinėse ataskaitose, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 196, 2022 m. liepos 25 d.
  )

1 puslapis, pavadinimas:

yra:

„
  2022 m. balandžio 6 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/..., kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/2088 papildomas techniniais reguliavimo standartais, kuriais patikslinamas su reikšmingos žalos nedarymo principu susijusios informacijos turinys ir pateikimas, patikslinamas su tvarumo rodikliais ir neigiamu poveikiu tvarumui susijusios informacijos turinys, metodika ir pateikimas ir su aplinkos ar socialinių ypatumų bei tvarių investicijų tikslų skatinimu susijusios informacijos turinys ir pateikimas ikisutartiniuose dokumentuose, interneto svetainėse ir periodinėse ataskaitose“,

turi būti:

„
  2022 m. balandžio 6 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/1288, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/2088 papildomas techniniais reguliavimo standartais, kuriais patikslinamas su reikšmingos žalos nedarymo principu susijusios informacijos turinys ir pateikimas, patikslinamas su tvarumo rodikliais ir neigiamu poveikiu tvarumui susijusios informacijos turinys, metodika ir pateikimas ir su aplinkos ar socialinių ypatumų bei tvarių investicijų tikslų skatinimu susijusios informacijos turinys ir pateikimas ikisutartiniuose dokumentuose, interneto svetainėse ir periodinėse ataskaitose“.

---

| 2023 1 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 10/111 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 1 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 10/111

---

2021 m. rugsėjo 6 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2021/2268, kuriuo iš dalies keičiami Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2017/653 nustatyti techniniai reguliavimo standartai, susiję su pagrindine veiklos rezultatų scenarijų rengimo metodika ir jų pateikimu, išlaidų pateikimu ir suminių išlaidų rodiklių apskaičiavimo metodika, informacijos apie ankstesnės veiklos rezultatus turiniu ir pateikimu bei išlaidų pateikimu pagal įvairias investavimo galimybes teikiančius mažmeninių investicinių produktų paketus ir draudimo principu pagrįstus investicinius produktus (MIPP ir DIP) ir MIPP ir DIP teikėjams, siūlantiems Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1286/2014 32 straipsnyje nurodytų fondų investicinius vienetus kaip pagrindines investavimo galimybes, taikomo pereinamojo laikotarpio priemonės suderinimu su pratęsta tame straipsnyje nustatyta pereinamojo laikotarpio priemone, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 455 I, 2021 m. gruodžio 20 d.
  )

1 puslapis, pavadinimas:

yra:

„

  2021 m. rugsėjo 6 d.Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/..., kuriuo iš dalies keičiami Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2017/653 nustatyti techniniai reguliavimo standartai, susiję su pagrindine veiklos rezultatų scenarijų rengimo metodika ir jų pateikimu, išlaidų pateikimu ir suminių išlaidų rodiklių apskaičiavimo metodika, informacijos apie ankstesnės veiklos rezultatus turiniu ir pateikimu bei išlaidų pateikimu pagal įvairias investavimo galimybes teikiančius mažmeninių investicinių produktų paketus ir draudimo principu pagrįstus investicinius produktus (MIPP ir DIP) ir MIPP ir DIP teikėjams, siūlantiems Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1286/2014 32 straipsnyje nurodytų fondų investicinius vienetus kaip pagrindines investavimo galimybes, taikomo pereinamojo laikotarpio priemonės suderinimu su pratęsta tame straipsnyje nustatyta pereinamojo laikotarpio priemone
  “,

turi būti:

„

  2021 m. rugsėjo 6 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/2268, kuriuo iš dalies keičiami Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2017/653 nustatyti techniniai reguliavimo standartai, susiję su pagrindine veiklos rezultatų scenarijų rengimo metodika ir jų pateikimu, išlaidų pateikimu ir suminių išlaidų rodiklių apskaičiavimo metodika, informacijos apie ankstesnės veiklos rezultatus turiniu ir pateikimu bei išlaidų pateikimu pagal įvairias investavimo galimybes teikiančius mažmeninių investicinių produktų paketus ir draudimo principu pagrįstus investicinius produktus (MIPP ir DIP) ir MIPP ir DIP teikėjams, siūlantiems Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1286/2014 32 straipsnyje nurodytų fondų investicinius vienetus kaip pagrindines investavimo galimybes, taikomo pereinamojo laikotarpio priemonės suderinimu su pratęsta tame straipsnyje nustatyta pereinamojo laikotarpio priemone
  “.

---

| 2023 1 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 10/112 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 1 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 10/112

---

2022 m. birželio 17 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/2580, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES papildoma techniniais reguliavimo standartais, kuriais nustatoma informacija, pateiktina prašyme išduoti kredito įstaigos veiklos leidimą, ir galimos kliūtys kompetentingoms institucijoms veiksmingai vykdyti priežiūros funkcijas, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 335, 2022 m. gruodžio 29 d.
  )

66 puslapis, 14 konstatuojamoji dalis:

yra:

„
  kad kompetentingoms institucijoms ir prašymą teikiančioms kredito įstaigoms būtų suteikta pakankamai laiko įvykdyti šiame reglamente nustatytus reikalavimus, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo ... m. ... ... d.“,

turi būti:

„kad kompetentingoms institucijoms ir prašymą teikiančioms kredito įstaigoms būtų suteikta pakankamai laiko įvykdyti šiame reglamente nustatytus reikalavimus, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2023 m. liepos 18 d.
  “

75 puslapis, 13 straipsnis:

yra:

„Šis reglamentas taikomas nuo .... m. .... .... d.“,

turi būti:

„Šis reglamentas taikomas nuo 2023 m. liepos 18 d.
  “

---

| 2023 1 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 10/113 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 1 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 10/113

---

2022 m. birželio 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/2581, kuriuo nustatomi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES taikymo techniniai įgyvendinimo standartai, susiję su informacija, pateiktina prašyme išduoti kredito įstaigos veiklos leidimą, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 335, 2022 m. gruodžio 29 d.
  )

86 puslapis, 2 išnaša:

yra:

„
  2022 m. birželio 17 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/2580, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES papildoma techniniais reguliavimo standartais, kuriais nustatoma informacija, pateiktina prašyme išduoti kredito įstaigos veiklos leidimą, ir galimos kliūtys kompetentingoms institucijoms veiksmingai vykdyti priežiūros funkcijas (OL L 335, XXXX XX XX, p. 64).“,

turi būti:

„
  2022 m. birželio 17 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/2580, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES papildoma techniniais reguliavimo standartais, kuriais nustatoma informacija, pateiktina prašyme išduoti kredito įstaigos veiklos leidimą, ir galimos kliūtys kompetentingoms institucijoms veiksmingai vykdyti priežiūros funkcijas (OL L 335, 2022 12 29, p. 64).“

87 puslapis, 3 straipsnis:

yra:

„Šis reglamentas taikomas prašymams išduoti kredito įstaigos veiklos leidimą, pateiktiems XXXX XX XX arba vėliau.“,

turi būti:

„Šis reglamentas taikomas prašymams išduoti kredito įstaigos veiklos leidimą, pateiktiems 2023 m. liepos 18 d. arba vėliau.“

87 puslapis, 4 straipsnis:

yra:

„Šis reglamentas taikomas nuo XXXX XX XX.“,

turi būti:

„Šis reglamentas taikomas nuo 2023 m. liepos 18 d.
  “

88 puslapis, priedas, 1 išnaša:

yra:

„OL L 335, XXXX XX XX, p. 64.“,

turi būti:

„
  OL L 335, 2022 12 29, p. 64.“

---