# Az Európai Unió L 14/2023

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 14 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 66. évfolyam2023. január 16. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 14

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

66. évfolyam2023. január 16.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | 49. számú ENSZ-előírás – A járművekben használt kompressziós gyújtású motorok és szikragyújtású motorok gáz-halmazállapotú és szilárd szennyezőanyag-kibocsátása elleni intézkedésekre vonatkozó egységes rendelkezések [2023/64] | 1 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

49. számú ENSZ-előírás – A járművekben használt kompressziós gyújtású motorok és szikragyújtású motorok gáz-halmazállapotú és szilárd szennyezőanyag-kibocsátása elleni intézkedésekre vonatkozó egységes rendelkezések [2023/64]

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 2023.1.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 14/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.1.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 14/1

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusza és hatálybalépésének időpontja az ENSZ EGB TRANS/WP.29/343. sz. státuszdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon: https://unece.org/status-1958-agreement-and-annexed-regulations

49. számú ENSZ-előírás – A járművekben használt kompressziós gyújtású motorok és szikragyújtású motorok gáz-halmazállapotú és szilárd szennyezőanyag-kibocsátása elleni intézkedésekre vonatkozó egységes rendelkezések [2023/64]

Tartalmaz minden érvényes szöveget a következő változatig bezárólag:

Tartalmaz minden érvényes szöveget a következő változatig bezárólag:

A 07. módosítássorozat – A hatálybalépés időpontja: 2022. január 7.

A 07. módosítássorozat 1. kiegészítése – A hatálybalépés időpontja:

TARTALOMJEGYZÉK

Előírás

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jóváhagyás iránti kérelem |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

4.

| 5. | Követelmények és vizsgálatok |
| --- | --- |

5.

| 6. | A járműbe történő beépítés |
| --- | --- |

6.

| 7. | Motorcsalád |
| --- | --- |

7.

| 8. | A gyártás megfelelősége |
| --- | --- |

8.

| 9. | Használatban lévő járművek/motorok megfelelősége |
| --- | --- |

9.

| 10. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

10.

| 11. | A jóváhagyott típus módosítása és a jóváhagyás kiterjesztése |
| --- | --- |

11.

| 12. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

12.

| 13. | Átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

13.

| 14. | A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a típusjóváhagyó hatóságok neve és címe |
| --- | --- |

14.

| 1. függelék – | Eljárás a gyártás megfelelőségének vizsgálatára, ha a szórás elfogadható |
| --- | --- |

1. függelék –

| 2. függelék – | Eljárás a gyártás megfelelőségének vizsgálatára, ha a szórás nem elfogadható vagy nem ismert |
| --- | --- |

2. függelék –

| 3. függelék – | Eljárás a gyártás megfelelőségének a gyártó kérésére végzett vizsgálatára |
| --- | --- |

3. függelék –

| 4. függelék – | A földgáz- és LPG-üzemű motorok jóváhagyási eljárásának összefoglalása |
| --- | --- |

4. függelék –

Mellékletek

| 1. | Az adatközlő lap mintái |
| --- | --- |

1.

Függelék az adatközlő laphoz

| 2A. | Értesítés motortípusnak vagy -családnak önálló műszaki egységként, a szennyezőanyag-kibocsátás tekintetében, a 07. módosítássorozatot tartalmazó 49. számú előírás szerinti jóváhagyásáról |
| --- | --- |

2A.

Kiegészítés a motortípusnak vagy -családnak önálló műszaki egységként, a kipufogógáz-kibocsátás tekintetében, a 07. módosítássorozatot tartalmazó 49. számú előírás szerinti jóváhagyásáról szóló, .... számú értesítéshez

| 2B. | Értesítés jóváhagyott motorral felszerelt járműtípusnak a szennyezőanyag-kibocsátás tekintetében, a 07. módosítássorozatot tartalmazó 49. számú előírás szerinti jóváhagyásáról |
| --- | --- |

2B.

| 2C. | Értesítés járműtípusnak a szennyezőanyag-kibocsátás tekintetében, a 07. módosítássorozatot tartalmazó 49. számú előírás szerinti jóváhagyásáról |
| --- | --- |

2C.

Kiegészítés a járműtípusnak a szennyezőanyag-kibocsátás tekintetében, a 07. módosítássorozatot tartalmazó 49. számú előírás szerinti jóváhagyásáról szóló, .... számú értesítéshez

| 2D. | AES-dokumentációcsomag |
| --- | --- |

2D.

| 3. | A jóváhagyási jelek elrendezése |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vizsgálati eljárás |
| --- | --- |

4.

| 1. függelék – | WHTC motorfékpadi vizsgálóprogram |
| --- | --- |

1. függelék –

| 2. függelék – | Mérőrendszer |
| --- | --- |

2. függelék –

| 3. függelék – | Statisztika |
| --- | --- |

3. függelék –

| 4. függelék – | A szénáram ellenőrzése |
| --- | --- |

4. függelék –

| 5. függelék – | Példa a számítási eljárásra |
| --- | --- |

5. függelék –

| 6. függelék – | Segédberendezések felszerelése a kibocsátásvizsgálathoz |
| --- | --- |

6. függelék –

| 7. függelék – | Eljárás az ammóniakibocsátás mérésére |
| --- | --- |

7. függelék –

| 8. függelék – | Részecskeszám-kibocsátás mérőberendezése |
| --- | --- |

8. függelék –

| 5. | A referencia-üzemanyagok specifikációi |
| --- | --- |

5.

| 6. | A közúti közlekedésre való alkalmasság tekintetében történő típusjóváhagyáshoz szükséges kibocsátási adatok |
| --- | --- |

6.

| 7. | Motorrendszerek tartósságának ellenőrzése |
| --- | --- |

7.

| 8. | Használatban lévő motorok vagy járművek megfelelősége |
| --- | --- |

8.

| 1. függelék – | Vizsgálati eljárás járművek hordozható kibocsátásmérő rendszerekkel történő kibocsátásméréséhez |
| --- | --- |

1. függelék –

| 2. függelék – | Hordozható mérőrendszer |
| --- | --- |

2. függelék –

| 3. függelék – | Hordozható mérőrendszer kalibrálása |
| --- | --- |

3. függelék –

| 4. függelék – | Módszer a motorvezérlő egység nyomatékjele megfelelőségének ellenőrzésére |
| --- | --- |

4. függelék –

| 9A. | Fedélzeti diagnosztikai (OBD) rendszerek |
| --- | --- |

9A.

| 1. függelék – | A fedélzeti diagnosztikai rendszer használat közbeni működésének értékelése |
| --- | --- |

1. függelék –

| 2. függelék – | Minta a fedélzeti diagnosztika használat közbeni működésére vonatkozó megfelelőségi nyilatkozatra |
| --- | --- |

2. függelék –

| 9B. | Fedélzeti diagnosztikai rendszerekre (OBD) vonatkozó műszaki követelmények |
| --- | --- |

9B.

| 1. függelék – | Fedélzeti diagnosztikai rendszerek beépítésének jóváhagyása |
| --- | --- |

1. függelék –

| 2. függelék – | Működési hibák – A diagnosztikai hibakódok illusztrációja – A hibajelzés és a számlálók működésének illusztrációja |
| --- | --- |

2. függelék –

| 3. függelék – | Ellenőrzési követelmények |
| --- | --- |

3. függelék –

| 4. függelék – | Műszaki megfelelőségi jegyzőkönyv |
| --- | --- |

4. függelék –

| 5. függelék – | A pillanatfelvétel és az adatforgalom tartalma |
| --- | --- |

5. függelék –

| 6. függelék – | Hivatkozott szabványok |
| --- | --- |

6. függelék –

| 7. függelék – | Működés-ellenőrzés |
| --- | --- |

7. függelék –

| 8. függelék – | Teljes áramú dízel-részecskeszűrő működés-ellenőrzésének igazolási eljárására vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

8. függelék –

| 9C. | A fedélzeti diagnosztikai rendszerek használat közbeni működésének értékelésére vonatkozó műszaki előírások |
| --- | --- |

9C.

| 1. függelék – | Ellenőrző rutinok csoportjai |
| --- | --- |

1. függelék –

| 10. | A menetcikluson kívüli (OCE) és a használat közbeni kibocsátásokra vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

10.

| 1. függelék – | A típusjóváhagyáskor hordozható kibocsátásmérő rendszerrel végzett igazolási eljárás |
| --- | --- |

1. függelék –

| 11. | Az NOx-szabályozásra szolgáló megoldások helyes működését biztosító követelmények |
| --- | --- |

11.

x

| 1. függelék – | Az igazolásra vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

1. függelék –

| 2. függelék – | A járművezetőt figyelmeztető és a használatkorlátozó és azt feloldó mechanizmusok ismertetése |
| --- | --- |

2. függelék –

| 3. függelék – | A mérsékelt használatkorlátozás nyomatékcsökkentési mechanizmusa |
| --- | --- |

3. függelék –

| 4. függelék – | A járműbe történő helyes beépítés demonstrálása az önálló műszaki egységként típusjóváhagyással rendelkező motorok esetében |
| --- | --- |

4. függelék –

| 5. függelék – | Hozzáférés az NOx-szabályozásra vonatkozó adatokhoz |
| --- | --- |

5. függelék –

x

| 6. függelék – | A legkisebb elfogadható reagenskoncentráció (CDmin) igazolása |
| --- | --- |

6. függelék –

min

| 12. | CO2-kibocsátás és üzemanyag-fogyasztás |
| --- | --- |

12.

2

| 1. függelék – | CO2-kibocsátásra és üzemanyag-fogyasztásra vonatkozó rendelkezések 2 380 kg feletti, de 2 610 kg-ot meg nem haladó referenciatömegű, ezen előírás szerint jóváhagyott járművek típusjóváhagyásának kiterjesztéséhez |
| --- | --- |

1. függelék –

2

| 13. | A kibocsátáscsökkentő csereberendezések önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyása |
| --- | --- |

13.

| 1. függelék – | Az adatközlő lap mintája |
| --- | --- |

1. függelék –

| 2. függelék – | Értesítés kibocsátáscsökkentő csereberendezésnek a 07. módosítássorozatot tartalmazó 49. előírás alapján történő jóváhagyásáról |
| --- | --- |

2. függelék –

| 3. függelék – | A jóváhagyási jelek elrendezése |
| --- | --- |

3. függelék –

| 4. függelék – | Tartóssági eljárás a kibocsátáscsökkentő csereberendezés kibocsátáscsökkentési teljesítményének értékelésére |
| --- | --- |

4. függelék –

| 5. függelék – | A termikus öregítés sorrendje |
| --- | --- |

5. függelék –

| 6. függelék – | Vizsgálati ciklus a görgős fékpadon vagy közúton történő adatgyűjtéshez |
| --- | --- |

6. függelék –

| 7. függelék – | A kenőanyag leeresztésére és megmérésére szolgáló eljárás |
| --- | --- |

7. függelék –

| 8. függelék – | Példa a hőmérsékleti tartampróbából, kenőanyag-fogyasztási tartampróbából és regenerációs vizsgálatsorozatokból álló tartampróbára |
| --- | --- |

8. függelék –

| 9. függelék – | Folyamatábra a tartampróba végrehajtásáról |
| --- | --- |

9. függelék –

| 14. | Hozzáférés a jármű fedélzeti diagnosztikai adataihoz |
| --- | --- |

14.

| 15. | A dízel/gáz vegyes üzemű motorokra vagy járművekre vonatkozó műszaki követelmények |
| --- | --- |

15.

| 1. függelék – | A nagy teljesítményű, vegyes üzemű (HDDF) motorok és járművek típusai – a fogalommeghatározások és a fő követelmények szemléltetése |
| --- | --- |

1. függelék –

| 2. függelék – | A számláló(k), a figyelmeztető rendszer, a működési korlátozás, a karbantartási üzemmód be- és kikapcsolási mechanizmusai vegyes üzemű motorok és járművek esetében – leírás és szemléltetés |
| --- | --- |

2. függelék –

| 3. függelék – | A vegyes üzemmód kijelzője, figyelmeztető rendszer, működési korlátozás nagy teljesítményű, vegyes üzemű (HDDF) járművek esetében – Az igazoló vizsgálatokra vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

3. függelék –

| 4. függelék – | További követelmények a vegyes üzemű motorok kibocsátásának vizsgálati eljárásaival kapcsolatban |
| --- | --- |

4. függelék –

| 5. függelék – | További követelmények a vegyes üzemű motorok kibocsátásának hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett vizsgálati eljárásaival kapcsolatban |
| --- | --- |

5. függelék –

| 6. függelék – | Az összetevők mólarányai és az ugas-értékek meghatározása vegyes üzemű motorok esetében |
| --- | --- |

6. függelék –

1.   Alkalmazási kör

| 1.1. | Ezt az előírást az M1, M2, N1 és N2 kategóriájú, 2 610 kg-ot meghaladó referenciatömegű gépjárművekre, továbbá valamennyi M3 és N3 kategóriájú gépjárműre alkalmazni kell (1).
  A gyártó kérésére az ezen előírás alapján egy befejezett járműre adott típusjóváhagyást ki kell terjeszteni a 2 610 kg-nál kisebb referenciatömegű befejezetlen járműveire. A típusjóváhagyást ki kell terjeszteni, ha a gyártó igazolni tudja, hogy a nem teljes járműre várhatóan felépítendő összes felépítmény-kombináció 2 610 kg fölé növeli a jármű referenciatömegét.
  A gyártó kérésére az ezen előírás alapján egy járműre megadott típusjóváhagyást ki kell terjeszteni a 2 380 kg-nál nagyobb referenciatömegű változatokra és kivitelekre, feltéve, hogy azok az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és az üzemanyag-fogyasztás mérésére vonatkozó előírásokat is kielégítik ezen előírás 4.2. szakaszának megfelelően. |
| --- | --- |

1.1.

Ezt az előírást az M1

2

1

2

3

3

1

A gyártó kérésére az ezen előírás alapján egy befejezett járműre adott típusjóváhagyást ki kell terjeszteni a 2 610 kg-nál kisebb referenciatömegű befejezetlen járműveire. A típusjóváhagyást ki kell terjeszteni, ha a gyártó igazolni tudja, hogy a nem teljes járműre várhatóan felépítendő összes felépítmény-kombináció 2 610 kg fölé növeli a jármű referenciatömegét.

A gyártó kérésére az ezen előírás alapján egy járműre megadott típusjóváhagyást ki kell terjeszteni a 2 380 kg-nál nagyobb referenciatömegű változatokra és kivitelekre, feltéve, hogy azok az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és az üzemanyag-fogyasztás mérésére vonatkozó előírásokat is kielégítik ezen előírás 4.2. szakaszának megfelelően.

| 1.2. | Egyenértékű jóváhagyások
  A következőket nem kell ezen előírás értelmében jóváhagyni: olyan motorok, amelyeket olyan, legfeljebb 2 840 kg referenciatömegű járművekbe szereltek be, amelyekre a jóváhagyást kiterjesztésként adták meg a 83. számú vagy a 154. számú ENSZ-előírás szerint. |
| --- | --- |

1.2.

Egyenértékű jóváhagyások

A következőket nem kell ezen előírás értelmében jóváhagyni: olyan motorok, amelyeket olyan, legfeljebb 2 840 kg referenciatömegű járművekbe szereltek be, amelyekre a jóváhagyást kiterjesztésként adták meg a 83. számú vagy a 154. számú ENSZ-előírás szerint.

2.   Fogalommeghatározások

Ezen előírás alkalmazásában:

| 2.1. | „öregítési ciklus”: a tartampróba ideje alatt végrehajtandó jármű- vagy motorműködtetés (sebesség, terhelés, teljesítmény); |
| --- | --- |

2.1.

„öregítési ciklus”: a tartampróba ideje alatt végrehajtandó jármű- vagy motorműködtetés (sebesség, terhelés, teljesítmény);

| 2.2. | „motor (motorcsalád) jóváhagyása”: egy motortípusnak (motorcsaládnak) a gáz-halmazállapotú és szilárd szennyezőanyag-kibocsátás, a füstkibocsátás és a fedélzeti diagnosztikai (OBD) rendszer tekintetében történő jóváhagyása; |
| --- | --- |

2.2.

„motor (motorcsalád) jóváhagyása”: egy motortípusnak (motorcsaládnak) a gáz-halmazállapotú és szilárd szennyezőanyag-kibocsátás, a füstkibocsátás és a fedélzeti diagnosztikai (OBD) rendszer tekintetében történő jóváhagyása;

| 2.3. | „jármű jóváhagyása”: egy járműtípusnak a beépített motor gáz-halmazállapotú és szilárd szennyezőanyag-kibocsátása és füstkibocsátása, valamint a fedélzeti diagnosztikai (OBD) rendszernek és a motor járműbe történő beépítésének tekintetében történő jóváhagyása; |
| --- | --- |

2.3.

„jármű jóváhagyása”: egy járműtípusnak a beépített motor gáz-halmazállapotú és szilárd szennyezőanyag-kibocsátása és füstkibocsátása, valamint a fedélzeti diagnosztikai (OBD) rendszernek és a motor járműbe történő beépítésének tekintetében történő jóváhagyása;

| 2.4. | „kibocsátáscsökkentő segédstratégia” (AES): olyan kibocsátáscsökkentő stratégia, amely valamely konkrét cél érdekében és a környezeti és/vagy üzemállapotok valamely együttesére válaszként lép működésbe, és kizárólag e feltételek fennállásának ideje alatt felváltja vagy módosítja a kibocsátáscsökkentő alapstratégiát; |
| --- | --- |

2.4.

„kibocsátáscsökkentő segédstratégia” (AES): olyan kibocsátáscsökkentő stratégia, amely valamely konkrét cél érdekében és a környezeti és/vagy üzemállapotok valamely együttesére válaszként lép működésbe, és kizárólag e feltételek fennállásának ideje alatt felváltja vagy módosítja a kibocsátáscsökkentő alapstratégiát;

| 2.5. | „kibocsátáscsökkentő alapstratégia” (BES): olyan kibocsátáscsökkentő stratégia, amely a motor teljes sebesség- és terheléstartományában mindenkor kifejti hatását, hacsak egy kibocsátáscsökkentő segédstratégia (AES) nem lép életbe; |
| --- | --- |

2.5.

„kibocsátáscsökkentő alapstratégia” (BES): olyan kibocsátáscsökkentő stratégia, amely a motor teljes sebesség- és terheléstartományában mindenkor kifejti hatását, hacsak egy kibocsátáscsökkentő segédstratégia (AES) nem lép életbe;

| 2.6. | „folyamatos regeneráció”: a kipufogógáz-utókezelő rendszer regenerálása, amely vagy folyamatosan történik, vagy amelyre a, világszinten harmonizált tranziens menetciklus (WHTC) szerinti melegindítási vizsgálat alatt legalább egyszer sor kerül; |
| --- | --- |

2.6.

„folyamatos regeneráció”: a kipufogógáz-utókezelő rendszer regenerálása, amely vagy folyamatosan történik, vagy amelyre a, világszinten harmonizált tranziens menetciklus (WHTC) szerinti melegindítási vizsgálat alatt legalább egyszer sor kerül;

| 2.7. | „forgattyúsház”: a motor belső vagy külső tereinek összessége, amelyeket olyan belső vagy külső vezetékek csatlakoztatnak az olajteknőhöz, amelyeken keresztül a gázok és gőzök megszökhetnek; |
| --- | --- |

2.7.

„forgattyúsház”: a motor belső vagy külső tereinek összessége, amelyeket olyan belső vagy külső vezetékek csatlakoztatnak az olajteknőhöz, amelyeken keresztül a gázok és gőzök megszökhetnek;

| 2.8. | „kibocsátással kapcsolatos kritikus alkotóelemek”: a következő, elsődlegesen kibocsátáscsökkentésre tervezett alkotóelemek: minden kipufogógáz-utókezelő rendszer, az elektronikus motorvezérlő egység és a kapcsolódó érzékelők és működtetők, valamint a kipufogógáz-visszavezető rendszer (EGR), beleértve az összes kapcsolódó szűrőt, hűtőt, szabályozószelepet és csőrendszert; |
| --- | --- |

2.8.

„kibocsátással kapcsolatos kritikus alkotóelemek”: a következő, elsődlegesen kibocsátáscsökkentésre tervezett alkotóelemek: minden kipufogógáz-utókezelő rendszer, az elektronikus motorvezérlő egység és a kapcsolódó érzékelők és működtetők, valamint a kipufogógáz-visszavezető rendszer (EGR), beleértve az összes kapcsolódó szűrőt, hűtőt, szabályozószelepet és csőrendszert;

| 2.9. | „kibocsátással kapcsolatos kritikus karbantartás”: a kibocsátással kapcsolatos kritikus alkotóelemeken elvégzendő karbantartás; |
| --- | --- |

2.9.

„kibocsátással kapcsolatos kritikus karbantartás”: a kibocsátással kapcsolatos kritikus alkotóelemeken elvégzendő karbantartás;

| 2.10. | „hatástalanító stratégia”: olyan kibocsátáscsökkentő stratégia, amely nem felel meg a kibocsátáscsökkentő alap- és/vagy segédstratégiák e mellékletben meghatározott működési követelményeinek; |
| --- | --- |

2.10.

„hatástalanító stratégia”: olyan kibocsátáscsökkentő stratégia, amely nem felel meg a kibocsátáscsökkentő alap- és/vagy segédstratégiák e mellékletben meghatározott működési követelményeinek;

| 2.11. | „NOx-mentesítő rendszer”: olyan kipufogógáz-utókezelő rendszer, amelyet arra terveztek, hogy csökkentse a nitrogén-oxidok (NOx) kibocsátását (például passzív és aktív szegénykeverékes NOx-katalizátorok, Nox-csapdák és szelektív katalitikus redukciós [SCR] rendszerek); |
| --- | --- |

2.11.

„NOx

x

x

x

| 2.12. | „diagnosztikai hibakód” (DTC): működési hibát azonosító vagy címkéző szám vagy alfanumerikus azonosító; |
| --- | --- |

2.12.

„diagnosztikai hibakód” (DTC): működési hibát azonosító vagy címkéző szám vagy alfanumerikus azonosító;

| 2.13. | „dízel üzemmód”: egy vegyes üzemű motor azon szokásos üzemmódja, melynek során a motor semmilyen üzemállapotban nem használ gáz-halmazállapotú üzemanyagot; |
| --- | --- |

2.13.

„dízel üzemmód”: egy vegyes üzemű motor azon szokásos üzemmódja, melynek során a motor semmilyen üzemállapotban nem használ gáz-halmazállapotú üzemanyagot;

| 2.14. | „menetciklus”: olyan ciklus, amely a következőkből áll: a motor indítása, (a jármű) üzemelési szakasza, a motor leállítása, és a következő motorindításig eltelt idő; |
| --- | --- |

2.14.

„menetciklus”: olyan ciklus, amely a következőkből áll: a motor indítása, (a jármű) üzemelési szakasza, a motor leállítása, és a következő motorindításig eltelt idő;

| 2.15. | „vegyes üzemű motor”: olyan motorrendszer, amelyet úgy terveztek, hogy egyidejűleg működjön külön-külön adagolt dízel üzemanyaggal és gáz halmazállapotú üzemanyaggal, és az egyik üzemnyagból felhasznált mennyiség a másik üzemanyaghoz képest az üzemállapottól függően változhat; |
| --- | --- |

2.15.

„vegyes üzemű motor”: olyan motorrendszer, amelyet úgy terveztek, hogy egyidejűleg működjön külön-külön adagolt dízel üzemanyaggal és gáz halmazállapotú üzemanyaggal, és az egyik üzemnyagból felhasznált mennyiség a másik üzemanyaghoz képest az üzemállapottól függően változhat;

| 2.16. | „vegyes üzemmód”: egy vegyes üzemű motor azon szokásos üzemmódja, melynek során a motor egyes üzemállapotokban egyszerre használ dízel üzemanyagot és gáz halmazállapotú üzemanyagot; |
| --- | --- |

2.16.

„vegyes üzemmód”: egy vegyes üzemű motor azon szokásos üzemmódja, melynek során a motor egyes üzemállapotokban egyszerre használ dízel üzemanyagot és gáz halmazállapotú üzemanyagot;

| 2.17. | „vegyes üzemű jármű”: olyan, vegyes üzemű motorral meghajtott jármű, amely a motor által felhasznált üzemanyagokat a jármű fedélzetén elhelyezett külön tároló rendszerekből biztosítja; |
| --- | --- |

2.17.

„vegyes üzemű jármű”: olyan, vegyes üzemű motorral meghajtott jármű, amely a motor által felhasznált üzemanyagokat a jármű fedélzetén elhelyezett külön tároló rendszerekből biztosítja;

| 2.18. | „tervezési elem”: jármű vagy motor tekintetében:


  a) | a motorrendszer valamely eleme; |
| --- | --- | --- |

2.18.

„tervezési elem”: jármű vagy motor tekintetében:

a)

a motorrendszer valamely eleme;

| b) | bármely szabályozórendszer, beleértve a számítógépes programokat, az elektronikus szabályozórendszereket és a számítógépes logikát is; |
| --- | --- |

b)

bármely szabályozórendszer, beleértve a számítógépes programokat, az elektronikus szabályozórendszereket és a számítógépes logikát is;

| c) | szabályozórendszerek kalibrálása; vagy |
| --- | --- |

c)

szabályozórendszerek kalibrálása; vagy

| d) | rendszerkölcsönhatások eredménye; |
| --- | --- |

d)

rendszerkölcsönhatások eredménye;

| 2.19. | „kibocsátáscsökkentést ellenőrző rendszer”: az a rendszer, amely az 5.5. szakasz előírásai szerint biztosítja a motorrendszerben alkalmazott NOx-szabályozási megoldások helyes működését;

  „kibocsátáscsökkentő rendszer”: mindazon tervezési elemek és kibocsátáscsökkentő stratégiák, amelyeket a kibocsátás csökkentésére fejlesztettek ki és kalibráltak; |
| --- | --- |

2.19.

„kibocsátáscsökkentést ellenőrző rendszer”: az a rendszer, amely az 5.5. szakasz előírásai szerint biztosítja a motorrendszerben alkalmazott NOx

„kibocsátáscsökkentő rendszer”: mindazon tervezési elemek és kibocsátáscsökkentő stratégiák, amelyeket a kibocsátás csökkentésére fejlesztettek ki és kalibráltak;

| 2.20. | „kibocsátással kapcsolatos karbantartás”: olyan karbantartás, mely érdemben befolyásolja a kibocsátást vagy amely a jármű rendes használata során valószínűleg befolyásolja a jármű vagy a motor kibocsátásának romlását; |
| --- | --- |

2.20.

„kibocsátással kapcsolatos karbantartás”: olyan karbantartás, mely érdemben befolyásolja a kibocsátást vagy amely a jármű rendes használata során valószínűleg befolyásolja a jármű vagy a motor kibocsátásának romlását;

| 2.21. | „kibocsátáscsökkentő stratégia”: a motorrendszer vagy a jármű tervezésének részét képező, a kibocsátáscsökkentés céljából alkalmazott tervezési elem vagy elemek; |
| --- | --- |

2.21.

„kibocsátáscsökkentő stratégia”: a motorrendszer vagy a jármű tervezésének részét képező, a kibocsátáscsökkentés céljából alkalmazott tervezési elem vagy elemek;

| 2.22. | „utókezelő rendszer szerinti motorcsalád”: olyan motoroknak a gyártó által kialakított csoportja, amelyek megfelelnek a motorcsalád definíciójának, de amelyeket ezen belül a hasonló kipufogógáz-utókezelő rendszerük alapján további csoportokba soroltak; |
| --- | --- |

2.22.

„utókezelő rendszer szerinti motorcsalád”: olyan motoroknak a gyártó által kialakított csoportja, amelyek megfelelnek a motorcsalád definíciójának, de amelyeket ezen belül a hasonló kipufogógáz-utókezelő rendszerük alapján további csoportokba soroltak;

| 2.23. | „motorcsalád”: olyan motoroknak a gyártó által az ezen előírás 7. szakasza szerint kialakított csoportja, amelyek tervezésük folytán hasonló kipufogógáz-kibocsátási jellemzőkkel rendelkeznek; |
| --- | --- |

2.23.

„motorcsalád”: olyan motoroknak a gyártó által az ezen előírás 7. szakasza szerint kialakított csoportja, amelyek tervezésük folytán hasonló kipufogógáz-kibocsátási jellemzőkkel rendelkeznek;

| 2.24. | „motorrendszer”: a motor, a kibocsátáscsökkentő rendszer, valamint az elektronikus motorvezérlő egység(ek) (ECU) és bármely egyéb erőátviteli rendszer- vagy jármű- vezérlőegység közötti kommunikációs interfész (hardver és üzenetek); |
| --- | --- |

2.24.

„motorrendszer”: a motor, a kibocsátáscsökkentő rendszer, valamint az elektronikus motorvezérlő egység(ek) (ECU) és bármely egyéb erőátviteli rendszer- vagy jármű- vezérlőegység közötti kommunikációs interfész (hardver és üzenetek);

| 2.25. | „motorindítás”: a gyújtás bekapcsolásából, a motor megforgatásából és az égés beindulásából álló folyamat, mely akkor fejeződik be, amikor a motor fordulatszáma eléri a rendes, bemelegedett alapjárati fordulatszámnál 150 ford./perccel alacsonyabb értéket; |
| --- | --- |

2.25.

„motorindítás”: a gyújtás bekapcsolásából, a motor megforgatásából és az égés beindulásából álló folyamat, mely akkor fejeződik be, amikor a motor fordulatszáma eléri a rendes, bemelegedett alapjárati fordulatszámnál 150 ford./perccel alacsonyabb értéket;

| 2.26. | „motortípus”: olyan motorok kategóriája, amelyek az 1. mellékletben rögzített fő jellemzőik tekintetében nem különböznek egymástól; |
| --- | --- |

2.26.

„motortípus”: olyan motorok kategóriája, amelyek az 1. mellékletben rögzített fő jellemzőik tekintetében nem különböznek egymástól;

| 2.27. | „kipufogógáz-utókezelő rendszer”: katalizátor (oxidációs, háromutas vagy másféle), részecskeszűrő, NOx-mentesítő rendszer, kombinált NOx-mentesítő és részecskeszűrő vagy a motor után beépített más kibocsátáscsökkentő eszköz; |
| --- | --- |

2.27.

„kipufogógáz-utókezelő rendszer”: katalizátor (oxidációs, háromutas vagy másféle), részecskeszűrő, NOx

x

| 2.28. | „gáz-halmazállapotú szennyező anyagok”: a kibocsátott kipufogógázban található szén-monoxid, NOx NO2-egyenértékben kifejezve, illetve szénhidrogének (azaz összes szénhidrogén, a nem metán szénhidrogének, valamint metán); |
| --- | --- |

2.28.

„gáz-halmazállapotú szennyező anyagok”: a kibocsátott kipufogógázban található szén-monoxid, NOx

2

| 2.29. | „általános nevező”: egy olyan számláló, amely azt méri, hogy a jármű hányszor működött az általános körülményekre figyelemmel; |
| --- | --- |

2.29.

„általános nevező”: egy olyan számláló, amely azt méri, hogy a jármű hányszor működött az általános körülményekre figyelemmel;

| 2.30. | „ellenőrző rutinok csoportja”: a kibocsátáscsökkentő fedélzeti diagnosztika (OBD) szerinti motorcsalád használat közbeni működése értékelésének céljaira a kibocsátáscsökkentő rendszer helyes működésének meghatározására használt fedélzeti diagnosztikai rutinok együttese; |
| --- | --- |

2.30.

„ellenőrző rutinok csoportja”: a kibocsátáscsökkentő fedélzeti diagnosztika (OBD) szerinti motorcsalád használat közbeni működése értékelésének céljaira a kibocsátáscsökkentő rendszer helyes működésének meghatározására használt fedélzeti diagnosztikai rutinok együttese;

| 2.31. | „motorindítási ciklusok számlálója”: a járműben lezajlott motorindítások számát mutató számláló; |
| --- | --- |

2.31.

„motorindítási ciklusok számlálója”: a járműben lezajlott motorindítások számát mutató számláló;

| 2.32. | „használat közbeni működési arány” (IUPR): azon feltételek előfordulási száma, melyek fennállása esetén valamely ellenőrző rutinnak vagy azok csoportjának jeleznie kellett volna valamely működési hibát, elosztva az adott ellenőrző rutin vagy ellenőrzőrutin-csoportok működése tekintetében jelentőséggel bíró menetciklusok számával; |
| --- | --- |

2.32.

„használat közbeni működési arány” (IUPR): azon feltételek előfordulási száma, melyek fennállása esetén valamely ellenőrző rutinnak vagy azok csoportjának jeleznie kellett volna valamely működési hibát, elosztva az adott ellenőrző rutin vagy ellenőrzőrutin-csoportok működése tekintetében jelentőséggel bíró menetciklusok számával;

| 2.33. | „alacsony fordulatszám (nlo)”: az a legalacsonyabb motorfordulatszám, amelynél a motor a gyártó által megadott legnagyobb teljesítmény 50 %-át adja le; |
| --- | --- |

2.33.

„alacsony fordulatszám (nlo

| 2.34. | „működési hiba”: a motorrendszer – ideértve a fedélzeti diagnosztikai rendszert is – olyan meghibásodása vagy funkciócsökkenése, amely miatt észszerűen várható a motorrendszerből kibocsátott, az ezen előírás hatálya alá eső szennyező anyagok kibocsátásának növekedése vagy a fedélzeti diagnosztikai rendszer hatékonyságának csökkenése; |
| --- | --- |

2.34.

„működési hiba”: a motorrendszer – ideértve a fedélzeti diagnosztikai rendszert is – olyan meghibásodása vagy funkciócsökkenése, amely miatt észszerűen várható a motorrendszerből kibocsátott, az ezen előírás hatálya alá eső szennyező anyagok kibocsátásának növekedése vagy a fedélzeti diagnosztikai rendszer hatékonyságának csökkenése;

| 2.35. | „hibajelző” (MI): a figyelemfelhívó rendszer részét alkotó olyan kijelző, amely működési hiba esetén egyértelműen tájékoztatja a jármű vezetőjét; |
| --- | --- |

2.35.

„hibajelző” (MI): a figyelemfelhívó rendszer részét alkotó olyan kijelző, amely működési hiba esetén egyértelműen tájékoztatja a jármű vezetőjét;

| 2.36. | „gyártó”: az a személy vagy szervezet, aki, illetve amely a típusjóváhagyó hatósággal szemben a típusjóváhagyási eljárás valamennyi szempontjának teljesüléséért és a gyártás megfelelőségének biztosításáért felel. Nem szükségszerű, hogy az érintett személy vagy szerv közvetlenül részt vegyen az engedélyeztetési eljárás tárgyát képező jármű, rendszer, alkotóelem vagy önálló műszaki egység gyártásának valamennyi szakaszában; |
| --- | --- |

2.36.

„gyártó”: az a személy vagy szervezet, aki, illetve amely a típusjóváhagyó hatósággal szemben a típusjóváhagyási eljárás valamennyi szempontjának teljesüléséért és a gyártás megfelelőségének biztosításáért felel. Nem szükségszerű, hogy az érintett személy vagy szerv közvetlenül részt vegyen az engedélyeztetési eljárás tárgyát képező jármű, rendszer, alkotóelem vagy önálló műszaki egység gyártásának valamennyi szakaszában;

| 2.37. | „legnagyobb hasznos teljesítmény”: a motor teljes terhelés mellett mért, legnagyobb hasznos teljesítménye; |
| --- | --- |

2.37.

„legnagyobb hasznos teljesítmény”: a motor teljes terhelés mellett mért, legnagyobb hasznos teljesítménye;

| 2.38. | „hasznos teljesítmény”: próbapadon a forgattyústengely vagy annak megfelelője végén adott belsőégésű motor- vagy motor-fordulatszámnál a 85. számú ENSZ-előírás szerinti segédberendezésekkel mért és a légköri referenciaviszonyok mellett meghatározott teljesítmény; |
| --- | --- |

2.38.

„hasznos teljesítmény”: próbapadon a forgattyústengely vagy annak megfelelője végén adott belsőégésű motor- vagy motor-fordulatszámnál a 85. számú ENSZ-előírás szerinti segédberendezésekkel mért és a légköri referenciaviszonyok mellett meghatározott teljesítmény;

| 2.39. | „kibocsátással nem kapcsolatos karbantartás”: az olyan karbantartás, mely érdemben nem befolyásolja a kibocsátást vagy amely a jármű rendes használata során nem fejt ki tartós hatást a jármű vagy a motor kibocsátásromlására; |
| --- | --- |

2.39.

„kibocsátással nem kapcsolatos karbantartás”: az olyan karbantartás, mely érdemben nem befolyásolja a kibocsátást vagy amely a jármű rendes használata során nem fejt ki tartós hatást a jármű vagy a motor kibocsátásromlására;

| 2.40. | „fedélzeti diagnosztikai rendszer” (OBD-rendszer): a jármű vagy motor fedélzetén található rendszer, mely képes az alábbiakra:


  a) | a motorrendszer kibocsátáscsökkentését érintő működési hibáinak észlelése; |
| --- | --- | --- |

2.40.

„fedélzeti diagnosztikai rendszer” (OBD-rendszer): a jármű vagy motor fedélzetén található rendszer, mely képes az alábbiakra:

a)

a motorrendszer kibocsátáscsökkentését érintő működési hibáinak észlelése;

| b) | ezek előfordulásának jelzése egy figyelemfelhívó rendszeren keresztül; valamint |
| --- | --- |

b)

ezek előfordulásának jelzése egy figyelemfelhívó rendszeren keresztül; valamint

| c) | a működési hiba valószínű területének beazonosítása számítógépes memóriában tárolt adatok alapján, valamint ilyen információk kiadása külső eszközre; |
| --- | --- |

c)

a működési hiba valószínű területének beazonosítása számítógépes memóriában tárolt adatok alapján, valamint ilyen információk kiadása külső eszközre;

| 2.41. | „fedélzeti diagnosztika (OBD) szerinti motorcsalád”: a gyártó által annak alapján csoportosított motorrendszerek, hogy a kibocsátással kapcsolatos működési hiba ellenőrzésére és diagnosztizálására szolgáló módszerek közösek; |
| --- | --- |

2.41.

„fedélzeti diagnosztika (OBD) szerinti motorcsalád”: a gyártó által annak alapján csoportosított motorrendszerek, hogy a kibocsátással kapcsolatos működési hiba ellenőrzésére és diagnosztizálására szolgáló módszerek közösek;

| 2.42. | „működési ciklus”: olyan ciklus, amely a következőkből áll: a motor indítása, (a motor) üzemelési szakasza, a motor leállítása, és a következő motorindításig eltelt idő, miközben a fedélzeti diagnosztika egy adott ellenőrző rutinja végig lefut, észleli az esetleges működési hibát, ha van; |
| --- | --- |

2.42.

„működési ciklus”: olyan ciklus, amely a következőkből áll: a motor indítása, (a motor) üzemelési szakasza, a motor leállítása, és a következő motorindításig eltelt idő, miközben a fedélzeti diagnosztika egy adott ellenőrző rutinja végig lefut, észleli az esetleges működési hibát, ha van;

| 2.43. | „eredeti kibocsátáscsökkentő berendezés”: olyan kibocsátáscsökkentő berendezés vagy ilyen berendezések együttese, amelyre kiterjed az adott járműre megadott típusjóváhagyás; |
| --- | --- |

2.43.

„eredeti kibocsátáscsökkentő berendezés”: olyan kibocsátáscsökkentő berendezés vagy ilyen berendezések együttese, amelyre kiterjed az adott járműre megadott típusjóváhagyás;

| 2.44. | „alapmotor”: egy motorcsaládból kiválasztott olyan motor, amelynek szennyezőanyag-kibocsátási tulajdonságai az egész motorcsaládra jellemzők; |
| --- | --- |

2.44.

„alapmotor”: egy motorcsaládból kiválasztott olyan motor, amelynek szennyezőanyag-kibocsátási tulajdonságai az egész motorcsaládra jellemzők;

| 2.45. | „részecske-utókezelő”: olyan kipufogógáz-utókezelő rendszer, amelyet arra terveztek, hogy mechanikai, aerodinamikai, diffúziós vagy inerciális leválasztással csökkentse a szilárd szennyezőanyag-kibocsátást; |
| --- | --- |

2.45.

„részecske-utókezelő”: olyan kipufogógáz-utókezelő rendszer, amelyet arra terveztek, hogy mechanikai, aerodinamikai, diffúziós vagy inerciális leválasztással csökkentse a szilárd szennyezőanyag-kibocsátást;

| 2.46. | „részecske (PM)”: bármely olyan anyag, amely a kipufogógáz tiszta és szűrt hígítólevegővel való, 315 K (42 °C) és 325 K (52 °C) hőmérséklet közötti értékre történő hígítása után a meghatározott szűrőközegen összegyűlik; ez elsődleges szén, kondenzálódott szénhidrogének és szulfátok, a hozzájuk kötődő vízzel együtt; |
| --- | --- |

2.46.

„részecske (PM)”: bármely olyan anyag, amely a kipufogógáz tiszta és szűrt hígítólevegővel való, 315 K (42 °C) és 325 K (52 °C) hőmérséklet közötti értékre történő hígítása után a meghatározott szűrőközegen összegyűlik; ez elsődleges szén, kondenzálódott szénhidrogének és szulfátok, a hozzájuk kötődő vízzel együtt;

| 2.46.1. | „részecskeszám” (PM-szám): a jármű kipufogójából kibocsátott szilárd részecskék teljes száma a 4. mellékletben meghatározott hígítási, mintavételi és mérési módszerek szerint; |
| --- | --- |

2.46.1.

„részecskeszám” (PM-szám): a jármű kipufogójából kibocsátott szilárd részecskék teljes száma a 4. mellékletben meghatározott hígítási, mintavételi és mérési módszerek szerint;

| 2.47. | „százalékos terhelés”: egy adott motorfordulatszámon rendelkezésre álló legnagyobb nyomaték része; |
| --- | --- |

2.47.

„százalékos terhelés”: egy adott motorfordulatszámon rendelkezésre álló legnagyobb nyomaték része;

| 2.48. | „működés-ellenőrzés”: alkotóelemek vagy rendszerek működési hibájának a kibocsátási küszöbértékekkel összefüggésben nem lévő funkciók és paraméterek ellenőrzéséből álló figyelése annak ellenőrzése céljából, hogy azok a megfelelő tartományban működnek-e; |
| --- | --- |

2.48.

„működés-ellenőrzés”: alkotóelemek vagy rendszerek működési hibájának a kibocsátási küszöbértékekkel összefüggésben nem lévő funkciók és paraméterek ellenőrzéséből álló figyelése annak ellenőrzése céljából, hogy azok a megfelelő tartományban működnek-e;

| 2.49. | „időszakos regeneráció”: a kibocsátáscsökkentő berendezés olyan regenerálása, amely rendszeresen, a motor szokásos működése során legalább 100 üzemóránként megtörténik; |
| --- | --- |

2.49.

„időszakos regeneráció”: a kibocsátáscsökkentő berendezés olyan regenerálása, amely rendszeresen, a motor szokásos működése során legalább 100 üzemóránként megtörténik;

| 2.50. | „hordozható kibocsátásmérő rendszer” (PEMS): az ezen előírás 8. mellékletének 2. függelékében meghatározott követelményeknek megfelelő, hordozható kibocsátásmérő rendszer; |
| --- | --- |

2.50.

„hordozható kibocsátásmérő rendszer” (PEMS): az ezen előírás 8. mellékletének 2. függelékében meghatározott követelményeknek megfelelő, hordozható kibocsátásmérő rendszer;

| 2.51. | „mellékhajtás”: a motor által meghajtott egység, amely a járműre szerelt segédberendezéseket hajtja; |
| --- | --- |

2.51.

„mellékhajtás”: a motor által meghajtott egység, amely a járműre szerelt segédberendezéseket hajtja;

| 2.52. | „minősített lerontott alkotóelem vagy rendszer”: olyan alkotóelem vagy rendszer, amelyet szándékosan lerontottak például gyorsított öregítéssel, illetve szabályozott módon történő manipulálással, és amelyet az ezen előírás 9B. mellékletének rendelkezései szerint a típusjóváhagyó hatóság a motorrendszer fedélzeti diagnosztika működésének demonstrálására történő használathoz ilyenként elfogadott; |
| --- | --- |

2.52.

„minősített lerontott alkotóelem vagy rendszer”: olyan alkotóelem vagy rendszer, amelyet szándékosan lerontottak például gyorsított öregítéssel, illetve szabályozott módon történő manipulálással, és amelyet az ezen előírás 9B. mellékletének rendelkezései szerint a típusjóváhagyó hatóság a motorrendszer fedélzeti diagnosztika működésének demonstrálására történő használathoz ilyenként elfogadott;

| 2.53. | „reagens”: a járművön lévő tartályban tárolt anyag, amelynek a kipufogógáz-utókezelő rendszerbe történő szükség szerinti adagolását a kibocsátáscsökkentő rendszer szabályozza; |
| --- | --- |

2.53.

„reagens”: a járművön lévő tartályban tárolt anyag, amelynek a kipufogógáz-utókezelő rendszerbe történő szükség szerinti adagolását a kibocsátáscsökkentő rendszer szabályozza;

| 2.54. | „átkalibrálás”: a földgázmotor finom beszabályozása annak érdekében, hogy egy másik tartományba eső földgázfajtával ugyanazok legyenek a motor jellemzői (teljesítménye, üzemanyag-fogyasztása); |
| --- | --- |

2.54.

„átkalibrálás”: a földgázmotor finom beszabályozása annak érdekében, hogy egy másik tartományba eső földgázfajtával ugyanazok legyenek a motor jellemzői (teljesítménye, üzemanyag-fogyasztása);

| 2.55. | „referenciatömeg”: a menetkész jármű tömege, a járművezető 75 kg-mal figyelembe vett átlagtömegével csökkentve, és 100 kg átlagtömeggel megnövelve; |
| --- | --- |

2.55.

„referenciatömeg”: a menetkész jármű tömege, a járművezető 75 kg-mal figyelembe vett átlagtömegével csökkentve, és 100 kg átlagtömeggel megnövelve;

| 2.56. | „kibocsátáscsökkentő csereberendezés”: olyan kibocsátáscsökkentő berendezés vagy ilyen berendezések együttese, amelyet az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezés pótlására szántak, és amelyre önálló műszaki egységként jóváhagyás szerezhető; |
| --- | --- |

2.56.

„kibocsátáscsökkentő csereberendezés”: olyan kibocsátáscsökkentő berendezés vagy ilyen berendezések együttese, amelyet az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezés pótlására szántak, és amelyre önálló műszaki egységként jóváhagyás szerezhető;

| 2.57. | „kiolvasó”: külső mérőberendezés, amely a fedélzeti diagnosztikai rendszerrel történő, ezen előírás szerinti szabványosított külső kommunikációra szolgál; |
| --- | --- |

2.57.

„kiolvasó”: külső mérőberendezés, amely a fedélzeti diagnosztikai rendszerrel történő, ezen előírás szerinti szabványosított külső kommunikációra szolgál;

| 2.58. | „tartampróba”: az utókezelő rendszer szerinti motorcsalád romlási tényezőinek meghatározása tekintetében az öregítési ciklus és az összesített használati időszak; |
| --- | --- |

2.58.

„tartampróba”: az utókezelő rendszer szerinti motorcsalád romlási tényezőinek meghatározása tekintetében az öregítési ciklus és az összesített használati időszak;

| 2.59. | „karbantartási üzemmód”: a vegyes üzemű motor olyan különleges üzemmódja, melynek célja javítás vagy a jármű forgalomból való eltávolítása, ha a vegyes üzemű motor működésképtelen (2); |
| --- | --- |

2.59.

„karbantartási üzemmód”: a vegyes üzemű motor olyan különleges üzemmódja, melynek célja javítás vagy a jármű forgalomból való eltávolítása, ha a vegyes üzemű motor működésképtelen (2

| 2.60. | „kipufogógáz-kibocsátás”: a kibocsátott gáz-halmazállapotú szennyező anyagok és légszennyező részecskék; |
| --- | --- |

2.60.

„kipufogógáz-kibocsátás”: a kibocsátott gáz-halmazállapotú szennyező anyagok és légszennyező részecskék;

| 2.61. | „manipulálás” a jármű kibocsátásszabályozó vagy meghajtórendszerének – ezen belül e rendszerek valamely szoftverének vagy más logikai szabályozó elemének – lekapcsolása, átállítása vagy módosítása, amely szándékosságtól függetlenül, a jármű kibocsátási teljesítményének csökkenését idézi elő; |
| --- | --- |

2.61.

„manipulálás” a jármű kibocsátásszabályozó vagy meghajtórendszerének – ezen belül e rendszerek valamely szoftverének vagy más logikai szabályozó elemének – lekapcsolása, átállítása vagy módosítása, amely szándékosságtól függetlenül, a jármű kibocsátási teljesítményének csökkenését idézi elő;

| 2.62. | „terheletlen tömeg”: a jármű tömege menetkész állapotban az egységesen 75 kg tömegű vezető, utasok vagy rakomány nélkül, a befogadóképessége kilencven százalékáig feltöltött üzemanyagtartállyal, valamint adott esetben a gépjárműben található szokásos szerszámkészlettel és a pótkerékkel; |
| --- | --- |

2.62.

„terheletlen tömeg”: a jármű tömege menetkész állapotban az egységesen 75 kg tömegű vezető, utasok vagy rakomány nélkül, a befogadóképessége kilencven százalékáig feltöltött üzemanyagtartállyal, valamint adott esetben a gépjárműben található szokásos szerszámkészlettel és a pótkerékkel;

| 2.63. | „hasznos élettartam”: az a kilométer-teljesítmény, illetve idő, amely alatt biztosítani kell a gáz-halmazállapotú és szilárd kibocsátásokra vonatkozó határértékeknek való megfelelést; |
| --- | --- |

2.63.

„hasznos élettartam”: az a kilométer-teljesítmény, illetve idő, amely alatt biztosítani kell a gáz-halmazállapotú és szilárd kibocsátásokra vonatkozó határértékeknek való megfelelést;

| 2.64. | „járműtípus a kibocsátások tekintetében”: olyan járművek csoportja, amelyek az 1. mellékletben rögzített fő motor- és járműjellemzők tekintetében nem különböznek egymástól; |
| --- | --- |

2.64.

„járműtípus a kibocsátások tekintetében”: olyan járművek csoportja, amelyek az 1. mellékletben rögzített fő motor- és járműjellemzők tekintetében nem különböznek egymástól;

| 2.65. | „teljes áramú dízel-részecskeszűrő”: olyan dízel-részecskeszűrő (DPF), melyben a kipufogógáz a szilárd anyagokat kiszűrő kerámiafalon halad át; |
| --- | --- |

2.65.

„teljes áramú dízel-részecskeszűrő”: olyan dízel-részecskeszűrő (DPF), melyben a kipufogógáz a szilárd anyagokat kiszűrő kerámiafalon halad át;

| 2.66. | „Wobbe-index (alsó: Wl vagy felső: Wu)”: az egységnyi térfogatú gáz megfelelő fűtőértékének és az azonos referenciaviszonyok mellett mért relatív sűrűsége négyzetgyökének hányadosa: |
| --- | --- |

2.66.

„Wobbe-index (alsó: Wl vagy felső: Wu)”: az egységnyi térfogatú gáz megfelelő fűtőértékének és az azonos referenciaviszonyok mellett mért relatív sűrűsége négyzetgyökének hányadosa:

Formula

| 2.67. | „λ-eltolási tényező (Sλ)”: az a kifejezés, amely a motorvezérlő rendszer megkívánt flexibilitását írja le arra az esetre, ha a λ levegőfelesleg-hányados megváltozik, a tiszta metántól különböző összetételű gázzal működő motorok esetében (az Sλ kiszámítását lásd a 4. melléklet 5. függelékében). |
| --- | --- |

2.67.

„λ-eltolási tényező (Sλ

λ

3.   Jóváhagyás iránti kérelem

| 3.1. | Motorrendszer vagy motorcsalád önálló műszaki egységként való típusjóváhagyása iránti kérelem |
| --- | --- |

3.1.

Motorrendszer vagy motorcsalád önálló műszaki egységként való típusjóváhagyása iránti kérelem

| 3.1.1. | A gyártó vagy meghatalmazott képviselője benyújtja a típusjóváhagyó hatósághoz a motorrendszer vagy motorcsalád önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyására vonatkozó kérelmet. |
| --- | --- |

3.1.1.

A gyártó vagy meghatalmazott képviselője benyújtja a típusjóváhagyó hatósághoz a motorrendszer vagy motorcsalád önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyására vonatkozó kérelmet.

| 3.1.2. | A 3.1.1. szakaszban említett kérelmet az 1. mellékletben mintaként szereplő adatközlő lapoknak megfelelően kell összeállítani. Erre a célra az 1. melléklet 1. részét kell használni. |
| --- | --- |

3.1.2.

A 3.1.1. szakaszban említett kérelmet az 1. mellékletben mintaként szereplő adatközlő lapoknak megfelelően kell összeállítani. Erre a célra az 1. melléklet 1. részét kell használni.

| 3.1.3. | A gyártónak a kérelemmel együtt dokumentációcsomagot is be kell adnia, amely teljeskörűen ismerteti a kibocsátást befolyásoló tervezési elemeket, a motorrendszer kibocsátáscsökkentő stratégiáját, azokat az eszközöket, melyekkel a motorrendszer a kibocsátásra hatást gyakorló kimeneti változókat szabályozza – függetlenül arról, hogy közvetlen vagy közvetett szabályozásról van-e szó –, valamint a manipulálás elleni intézkedéseket, és teljeskörűen ismerteti a 11. melléklet 4. és 5. szakaszában előírt figyelmeztető és használatkorlátozó rendszert.
  A dokumentációcsomagot a jóváhagyó hatóságnak azonosító számmal és keltezéssel kell ellátnia, és a jóváhagyás megadását követően legalább tíz évig meg kell őriznie.
  A dokumentációcsomag a következő részekből áll:


  a) | az 5.1.4. szakaszban meghatározott információk; |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

A gyártónak a kérelemmel együtt dokumentációcsomagot is be kell adnia, amely teljeskörűen ismerteti a kibocsátást befolyásoló tervezési elemeket, a motorrendszer kibocsátáscsökkentő stratégiáját, azokat az eszközöket, melyekkel a motorrendszer a kibocsátásra hatást gyakorló kimeneti változókat szabályozza – függetlenül arról, hogy közvetlen vagy közvetett szabályozásról van-e szó –, valamint a manipulálás elleni intézkedéseket, és teljeskörűen ismerteti a 11. melléklet 4. és 5. szakaszában előírt figyelmeztető és használatkorlátozó rendszert.

A dokumentációcsomagot a jóváhagyó hatóságnak azonosító számmal és keltezéssel kell ellátnia, és a jóváhagyás megadását követően legalább tíz évig meg kell őriznie.

A dokumentációcsomag a következő részekből áll:

a)

az 5.1.4. szakaszban meghatározott információk;

| b) | az ezen előírás 2D. mellékletében ismertetett AES-dokumentációcsomag, annak érdekében, hogy a jóváhagyó hatóságok értékelni tudják a kibocsátácsökkentő segédstratégia megfelelő alkalmazását. |
| --- | --- |

b)

az ezen előírás 2D. mellékletében ismertetett AES-dokumentációcsomag, annak érdekében, hogy a jóváhagyó hatóságok értékelni tudják a kibocsátácsökkentő segédstratégia megfelelő alkalmazását.

A gyártó kérésére a jóváhagyó hatóság az új járműtípusok tekintetében elvégzi a kibocsátáscsökkentő segédstratégia előzetes értékelését. Ebben az esetben a gyártónak az AES-dokumentációcsomag tervezetét a típusjóváhagyási eljárás megkezdése előtt 2–12 hónappal be kell nyújtania a jóváhagyó hatósághoz.

A jóváhagyó hatóság a gyártó által rendelkezésre bocsátott AES-dokumentációcsomag-tervezet alapján elkészíti az előzetes értékelést. A jóváhagyó hatóság az előzetes értékelést a 10. melléklet 2. függelékében meghatározott módszertannal összhangban végzi el. A jóváhagyó hatóság kivételesen és kellően indokolt esetekben eltérhet ettől a módszertantól.

Az új járműtípusok kibocsátáscsökkentő segédstratégiájának előzetes értékelése 18 hónapig marad érvényben típusjóváhagyás céljára. Ez az időszak további 12 hónappal meghosszabbítható, ha a gyártó igazolja a jóváhagyó hatóság számára, hogy nem vált elérhetővé a piacon olyan új technológia, amely megváltoztatná a kibocsátáscsökkentő segédstratégia előzetes értékelését.

| 3.1.4. | A 3.1.3. szakaszban említett információkon túl a gyártó benyújtja a következő információkat:


  a) | szikragyújtású motorok esetében a gyártó nyilatkozata a gyújtáshibáknak arról a legkisebb számáról az összes gyújtási esemény százalékában, amelyek – ha a 4. mellékletben leírt kibocsátásvizsgálat kezdetétől fogva előfordulnak – a 9A. mellékletben megadott kibocsátási határértékek túllépését okozhatják, vagy pedig a kipufogórendszer katalizátorának vagy katalizátorainak visszafordíthatatlan károsodáshoz vezető túlhevülését okozhatják; |
| --- | --- | --- |

3.1.4.

A 3.1.3. szakaszban említett információkon túl a gyártó benyújtja a következő információkat:

a)

szikragyújtású motorok esetében a gyártó nyilatkozata a gyújtáshibáknak arról a legkisebb számáról az összes gyújtási esemény százalékában, amelyek – ha a 4. mellékletben leírt kibocsátásvizsgálat kezdetétől fogva előfordulnak – a 9A. mellékletben megadott kibocsátási határértékek túllépését okozhatják, vagy pedig a kipufogórendszer katalizátorának vagy katalizátorainak visszafordíthatatlan károsodáshoz vezető túlhevülését okozhatják;

| b) | a kibocsátáscsökkentő számítógép(ek) manipulálásának és beállításai megváltoztatásának megakadályozására tett intézkedések ismertetése, ideértve a frissítési lehetőséget, amely a gyártó által jóváhagyott programot vagy kalibrációt használja; |
| --- | --- |

b)

a kibocsátáscsökkentő számítógép(ek) manipulálásának és beállításai megváltoztatásának megakadályozására tett intézkedések ismertetése, ideértve a frissítési lehetőséget, amely a gyártó által jóváhagyott programot vagy kalibrációt használja;

| c) | a fedélzeti diagnosztikai rendszer dokumentációja, a 9B. melléklet 8. szakaszában megadott követelményeknek megfelelően; |
| --- | --- |

c)

a fedélzeti diagnosztikai rendszer dokumentációja, a 9B. melléklet 8. szakaszában megadott követelményeknek megfelelően;

| d) | a fedélzeti diagnosztikával kapcsolatos információk a fedélzeti diagnosztikához hozzáférés céljára, ezen előírás 14. melléklete követelményeinek megfelelően; |
| --- | --- |

d)

a fedélzeti diagnosztikával kapcsolatos információk a fedélzeti diagnosztikához hozzáférés céljára, ezen előírás 14. melléklete követelményeinek megfelelően;

| e) | a menetcikluson kívüli kibocsátások (OCE) megfelelőségére vonatkozató nyilatkozat, a 10. melléklet 5.1.3. és 10. szakasza követelményeinek megfelelően; |
| --- | --- |

e)

a menetcikluson kívüli kibocsátások (OCE) megfelelőségére vonatkozató nyilatkozat, a 10. melléklet 5.1.3. és 10. szakasza követelményeinek megfelelően;

| f) | a fedélzeti diagnosztika használat közbeni megfelelőségére vonatkozó nyilatkozat, a 9A. melléklet 2. függeléke követelményeinek megfelelően; |
| --- | --- |

f)

a fedélzeti diagnosztika használat közbeni megfelelőségére vonatkozó nyilatkozat, a 9A. melléklet 2. függeléke követelményeinek megfelelően;

| g) | a járművek 8. melléklet 2.4. szakasza szerinti üzemeltetési vizsgálatának kezdeti terve; |
| --- | --- |

g)

a járművek 8. melléklet 2.4. szakasza szerinti üzemeltetési vizsgálatának kezdeti terve;

| h) | adott esetben más típusjóváhagyások másolatai, olyan megfelelő adatokkal, melyek lehetővé teszik a jóváhagyás kiterjesztését és a romlási tényezők meghatározását; |
| --- | --- |

h)

adott esetben más típusjóváhagyások másolatai, olyan megfelelő adatokkal, melyek lehetővé teszik a jóváhagyás kiterjesztését és a romlási tényezők meghatározását;

| i) | adott esetben az ezen előírás által az önálló műszaki egységként típusjóváhagyásban részesített motor helyes beépítéséhez előírt dokumentációcsomag. |
| --- | --- |

i)

adott esetben az ezen előírás által az önálló műszaki egységként típusjóváhagyásban részesített motor helyes beépítéséhez előírt dokumentációcsomag.

| 3.1.5. | A gyártó benyújtja a típusjóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálathoz a jóváhagyásra benyújtott típust képviselő motor vagy adott esetben alapmotor egy példányát. |
| --- | --- |

3.1.5.

A gyártó benyújtja a típusjóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálathoz a jóváhagyásra benyújtott típust képviselő motor vagy adott esetben alapmotor egy példányát.

| 3.1.6. | Egy rendszer, alkotóelem vagy önálló műszaki egység gyártmányának a típusjóváhagyás utáni megváltozása nem jár automatikusan a típusjóváhagyás érvénytelenítésével, kivéve, ha eredeti jellemzőik vagy műszaki paramétereik oly mértékben megváltoztak, hogy az érinti a motor működését vagy a szennyezéscsökkentő rendszert. |
| --- | --- |

3.1.6.

Egy rendszer, alkotóelem vagy önálló műszaki egység gyártmányának a típusjóváhagyás utáni megváltozása nem jár automatikusan a típusjóváhagyás érvénytelenítésével, kivéve, ha eredeti jellemzőik vagy műszaki paramétereik oly mértékben megváltoztak, hogy az érinti a motor működését vagy a szennyezéscsökkentő rendszert.

| 3.2. | Jóváhagyott motorrendszerrel felszerelt járműnek a kibocsátások tekintetében való típusjóváhagyása iránti kérelem |
| --- | --- |

3.2.

Jóváhagyott motorrendszerrel felszerelt járműnek a kibocsátások tekintetében való típusjóváhagyása iránti kérelem

| 3.2.1. | A gyártó vagy meghatalmazott képviselője nyújtja be a típusjóváhagyó hatósághoz a jóváhagyott motorrendszerrel felszerelt jármű kibocsátások tekintetében való típusjóváhagyására vonatkozó kérelmet. |
| --- | --- |

3.2.1.

A gyártó vagy meghatalmazott képviselője nyújtja be a típusjóváhagyó hatósághoz a jóváhagyott motorrendszerrel felszerelt jármű kibocsátások tekintetében való típusjóváhagyására vonatkozó kérelmet.

| 3.2.2. | A 3.2.1. szakaszban említett kérelmet az 1. melléklet 2. részében mintaként szereplő adatközlő lapoknak megfelelően kell összeállítani. A kérelemhez mellékelni kell a motorrendszer vagy motorcsalád mint önálló műszaki egység típusbizonyítványának másolatát. |
| --- | --- |

3.2.2.

A 3.2.1. szakaszban említett kérelmet az 1. melléklet 2. részében mintaként szereplő adatközlő lapoknak megfelelően kell összeállítani. A kérelemhez mellékelni kell a motorrendszer vagy motorcsalád mint önálló műszaki egység típusbizonyítványának másolatát.

| 3.2.3. | A gyártónak egy dokumentációcsomagot is be kell adnia, mely teljes körűen ismerteti a jármű fedélzetén található és a 11. mellékletben előírt figyelmeztető és használatkorlátozó rendszert. A dokumentációcsomagot a 3.1.3. szakasznak megfelelően kell elkészíteni. |
| --- | --- |

3.2.3.

A gyártónak egy dokumentációcsomagot is be kell adnia, mely teljes körűen ismerteti a jármű fedélzetén található és a 11. mellékletben előírt figyelmeztető és használatkorlátozó rendszert. A dokumentációcsomagot a 3.1.3. szakasznak megfelelően kell elkészíteni.

| 3.2.4. | A 3.2.3. szakaszban említett információkon túl a gyártó benyújtja a következő információkat:


  a) | az ezen előírás hatálya alá tartozó járművezérlő egységek manipulálásának és beállításai megváltoztatásának megakadályozására tett intézkedések ismertetése, ideértve a frissítési lehetőséget, amely a gyártó által jóváhagyott programot vagy kalibrációt használja; |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

A 3.2.3. szakaszban említett információkon túl a gyártó benyújtja a következő információkat:

a)

az ezen előírás hatálya alá tartozó járművezérlő egységek manipulálásának és beállításai megváltoztatásának megakadályozására tett intézkedések ismertetése, ideértve a frissítési lehetőséget, amely a gyártó által jóváhagyott programot vagy kalibrációt használja;

| b) | a jármű fedélzetén lévő fedélzeti diagnosztikai alkotóelemek ismertetése, a 9B. melléklet 8. szakaszában megadott követelményeknek megfelelően; |
| --- | --- |

b)

a jármű fedélzetén lévő fedélzeti diagnosztikai alkotóelemek ismertetése, a 9B. melléklet 8. szakaszában megadott követelményeknek megfelelően;

| c) | a jármű fedélzetén lévő fedélzeti diagnosztikai alkotóelemekkel kapcsolatos, a fedélzeti diagnosztikához való hozzáférés céljait szolgáló információk; |
| --- | --- |

c)

a jármű fedélzetén lévő fedélzeti diagnosztikai alkotóelemekkel kapcsolatos, a fedélzeti diagnosztikához való hozzáférés céljait szolgáló információk;

| d) | szükség szerint más típusjóváhagyások másolatai a vonatkozó adatokkal, a jóváhagyások kiterjesztésének lehetővé tétele érdekében. |
| --- | --- |

d)

szükség szerint más típusjóváhagyások másolatai a vonatkozó adatokkal, a jóváhagyások kiterjesztésének lehetővé tétele érdekében.

| 3.2.5. | Egy rendszer, alkotóelem vagy önálló műszaki egység gyártmányának a típusjóváhagyás utáni megváltozása nem jár automatikusan a típusjóváhagyás érvénytelenítésével, kivéve, ha eredeti jellemzőik vagy műszaki paramétereik oly mértékben megváltoztak, hogy az érinti a motor működését vagy a szennyezéscsökkentő rendszert. |
| --- | --- |

3.2.5.

Egy rendszer, alkotóelem vagy önálló műszaki egység gyártmányának a típusjóváhagyás utáni megváltozása nem jár automatikusan a típusjóváhagyás érvénytelenítésével, kivéve, ha eredeti jellemzőik vagy műszaki paramétereik oly mértékben megváltoztak, hogy az érinti a motor működését vagy a szennyezéscsökkentő rendszert.

| 3.3. | Járműnek a kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyása iránti kérelem |
| --- | --- |

3.3.

Járműnek a kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyása iránti kérelem

| 3.3.1. | A gyártó vagy meghatalmazott képviselője nyújtja be a típusjóváhagyó hatósághoz a járműnek a kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyására vonatkozó kérelmet. |
| --- | --- |

3.3.1.

A gyártó vagy meghatalmazott képviselője nyújtja be a típusjóváhagyó hatósághoz a járműnek a kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyására vonatkozó kérelmet.

| 3.3.2. | A 3.3.1. szakaszban említett kérelmet az 1. mellékletben mintaként szereplő adatközlő lapoknak megfelelően kell összeállítani. Erre a célra az említett melléklet 1. és 2. részét kell használni. |
| --- | --- |

3.3.2.

A 3.3.1. szakaszban említett kérelmet az 1. mellékletben mintaként szereplő adatközlő lapoknak megfelelően kell összeállítani. Erre a célra az említett melléklet 1. és 2. részét kell használni.

| 3.3.3. | A gyártónak dokumentációcsomagot is be kell adnia, amely teljes körűen ismerteti a kibocsátást befolyásoló tervezési elemeket, a motorrendszer kibocsátáscsökkentő stratégiáját, valamint azokat az eszközöket, melyekkel a motorrendszer a kibocsátásra hatást gyakorló kimeneti változókat szabályozza – függetlenül arról, hogy közvetlen vagy közvetett szabályozásról van-e szó –, és teljes körűen ismerteti a 11. mellékletben előírt figyelmeztető és használatkorlátozó rendszert. A dokumentációcsomagot a 3.1.3. szakasznak megfelelően kell elkészíteni. |
| --- | --- |

3.3.3.

A gyártónak dokumentációcsomagot is be kell adnia, amely teljes körűen ismerteti a kibocsátást befolyásoló tervezési elemeket, a motorrendszer kibocsátáscsökkentő stratégiáját, valamint azokat az eszközöket, melyekkel a motorrendszer a kibocsátásra hatást gyakorló kimeneti változókat szabályozza – függetlenül arról, hogy közvetlen vagy közvetett szabályozásról van-e szó –, és teljes körűen ismerteti a 11. mellékletben előírt figyelmeztető és használatkorlátozó rendszert. A dokumentációcsomagot a 3.1.3. szakasznak megfelelően kell elkészíteni.

| 3.3.4. | A 3.3.3. szakaszban említett információkon túl a gyártó benyújtja a 3.1.4. szakasz a)–h) pontjában, valamint a 3.2.4. szakasz a)–d) pontjában előírt információkat. |
| --- | --- |

3.3.4.

A 3.3.3. szakaszban említett információkon túl a gyártó benyújtja a 3.1.4. szakasz a)–h) pontjában, valamint a 3.2.4. szakasz a)–d) pontjában előírt információkat.

| 3.3.5. | A gyártó benyújtja a típusjóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálathoz a jóváhagyásra benyújtott típust képviselő motor egy példányát. |
| --- | --- |

3.3.5.

A gyártó benyújtja a típusjóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálathoz a jóváhagyásra benyújtott típust képviselő motor egy példányát.

| 3.3.6. | Egy rendszer, alkotóelem vagy önálló műszaki egység gyártmányának a típusjóváhagyás utáni megváltozása nem jár automatikusan a típusjóváhagyás érvénytelenítésével, kivéve, ha eredeti jellemzőik vagy műszaki paramétereik oly mértékben megváltoztak, hogy az érinti a motor működését vagy a szennyezéscsökkentő rendszert. |
| --- | --- |

3.3.6.

Egy rendszer, alkotóelem vagy önálló műszaki egység gyártmányának a típusjóváhagyás utáni megváltozása nem jár automatikusan a típusjóváhagyás érvénytelenítésével, kivéve, ha eredeti jellemzőik vagy műszaki paramétereik oly mértékben megváltoztak, hogy az érinti a motor működését vagy a szennyezéscsökkentő rendszert.

| 3.4. | Kibocsátáscsökkentő csereberendezés típusának önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyására vonatkozó kérelem |
| --- | --- |

3.4.

Kibocsátáscsökkentő csereberendezés típusának önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyására vonatkozó kérelem

| 3.4.1. | A gyártó benyújtja a típusjóváhagyó hatósághoz a kibocsátáscsökkentő csereberendezés típusának önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyására vonatkozó kérelmet. |
| --- | --- |

3.4.1.

A gyártó benyújtja a típusjóváhagyó hatósághoz a kibocsátáscsökkentő csereberendezés típusának önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyására vonatkozó kérelmet.

| 3.4.2. | A kérelmet a 13. melléklet 1. függelékében mintaként szereplő adatközlő lapnak megfelelően kell összeállítani. |
| --- | --- |

3.4.2.

A kérelmet a 13. melléklet 1. függelékében mintaként szereplő adatközlő lapnak megfelelően kell összeállítani.

| 3.4.3. | A gyártó benyújtja a fedélzeti diagnosztikai információkhoz való hozzáférésre vonatkozó követelményeknek való megfelelésre vonatkozó nyilatkozatot. |
| --- | --- |

3.4.3.

A gyártó benyújtja a fedélzeti diagnosztikai információkhoz való hozzáférésre vonatkozó követelményeknek való megfelelésre vonatkozó nyilatkozatot.

| 3.4.4. | A gyártó a típusjóváhagyási vizsgálatokért felelős műszaki szolgálatnak a következőket nyújtja be:


  a) | új eredeti kibocsátáscsökkentő berendezéssel felszerelt, ezen előírás szerint jóváhagyott típusú motorrendszer(ek); |
| --- | --- | --- |

3.4.4.

A gyártó a típusjóváhagyási vizsgálatokért felelős műszaki szolgálatnak a következőket nyújtja be:

a)

új eredeti kibocsátáscsökkentő berendezéssel felszerelt, ezen előírás szerint jóváhagyott típusú motorrendszer(ek);

| b) | a kibocsátáscsökkentő csereberendezés típusának egy mintapéldánya; |
| --- | --- |

b)

a kibocsátáscsökkentő csereberendezés típusának egy mintapéldánya;

| c) | a kibocsátáscsökkentő csereberendezés típusának egy további mintapéldánya, ha a kibocsátáscsökkentő csereberendezést fedélzeti diagnosztikai rendszerrel ellátott járműbe tervezik beépíteni. |
| --- | --- |

c)

a kibocsátáscsökkentő csereberendezés típusának egy további mintapéldánya, ha a kibocsátáscsökkentő csereberendezést fedélzeti diagnosztikai rendszerrel ellátott járműbe tervezik beépíteni.

| 3.4.5. | A 3.4.4. szakasz a) pontjának céljaira a vizsgálandó motorokat a típusjóváhagyó hatósággal egyeztetve a kérelmező választja ki.
  A vizsgálati feltételeknek meg kell felelniük a 4. melléklet 6. szakaszában előírt követelményeknek.
  A vizsgált motoroknak meg kell felelniük a következő követelményeknek:


  a) | nem lehetnek hibák a kibocsátáscsökkentő rendszerben; |
| --- | --- | --- |

3.4.5.

A 3.4.4. szakasz a) pontjának céljaira a vizsgálandó motorokat a típusjóváhagyó hatósággal egyeztetve a kérelmező választja ki.

A vizsgálati feltételeknek meg kell felelniük a 4. melléklet 6. szakaszában előírt követelményeknek.

A vizsgált motoroknak meg kell felelniük a következő követelményeknek:

a)

nem lehetnek hibák a kibocsátáscsökkentő rendszerben;

| b) | minden hibásan működő vagy túlzott mértékben elhasználódott, kibocsátással kapcsolatos eredeti alkotóelemet meg kell javítani vagy ki kell cserélni; |
| --- | --- |

b)

minden hibásan működő vagy túlzott mértékben elhasználódott, kibocsátással kapcsolatos eredeti alkotóelemet meg kell javítani vagy ki kell cserélni;

| c) | a vizsgált motort a kibocsátásvizsgálat előtt a gyártó specifikációinak megfelelően be kell állítani és be kell szabályozni. |
| --- | --- |

c)

a vizsgált motort a kibocsátásvizsgálat előtt a gyártó specifikációinak megfelelően be kell állítani és be kell szabályozni.

| 3.4.6. | A 3.4.4. szakasz b) és c) pontja esetében a mintapéldányon egyértelműen és eltávolíthatatlanul fel kell tüntetni a kérelmező kereskedelmi nevét vagy védjegyét, és a kereskedelmi megnevezést. |
| --- | --- |

3.4.6.

A 3.4.4. szakasz b) és c) pontja esetében a mintapéldányon egyértelműen és eltávolíthatatlanul fel kell tüntetni a kérelmező kereskedelmi nevét vagy védjegyét, és a kereskedelmi megnevezést.

| 3.4.7. | A 3.4.4. szakasz c) pontja céljaira a mintapéldánynak minősített lerontott alkotóelemnek kell lennie. |
| --- | --- |

3.4.7.

A 3.4.4. szakasz c) pontja céljaira a mintapéldánynak minősített lerontott alkotóelemnek kell lennie.

4.   Jóváhagyás

| 4.1. | Motorrendszer vagy motorcsalád önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyásának, jóváhagyott motorrendszerrel felszerelt jármű kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyásának vagy jármű kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyásának megszerzéséhez a gyártónak ezen előírás rendelkezéseinek megfelelően demonstrálnia kell, hogy a járműveken vagy motorrendszereken elvégezték a vizsgálatokat, és megfelelnek az 5. szakaszban, valamint a 4., 6., 7., 9A., 9B., 9C., 10., 11. és 12. mellékletben meghatározott követelményeknek. A gyártó továbbá biztosítja azt is, hogy a jármű megfeleljen a referencia-üzemanyagok 5. mellékletben ismertetett specifikációinak.
  Jóváhagyott motorrendszerrel felszerelt jármű kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyásának vagy jármű kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyásának megszerzéséhez a gyártó biztosítja a 6. szakaszban meghatározott beépítési előírások betartását. |
| --- | --- |

4.1.

Motorrendszer vagy motorcsalád önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyásának, jóváhagyott motorrendszerrel felszerelt jármű kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyásának vagy jármű kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyásának megszerzéséhez a gyártónak ezen előírás rendelkezéseinek megfelelően demonstrálnia kell, hogy a járműveken vagy motorrendszereken elvégezték a vizsgálatokat, és megfelelnek az 5. szakaszban, valamint a 4., 6., 7., 9A., 9B., 9C., 10., 11. és 12. mellékletben meghatározott követelményeknek. A gyártó továbbá biztosítja azt is, hogy a jármű megfeleljen a referencia-üzemanyagok 5. mellékletben ismertetett specifikációinak.

Jóváhagyott motorrendszerrel felszerelt jármű kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyásának vagy jármű kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyásának megszerzéséhez a gyártó biztosítja a 6. szakaszban meghatározott beépítési előírások betartását.

| 4.2. | A kibocsátások tekintetében ezen előírás alapján jóváhagyott, 2 380 kg feletti, de 2 610 kg referenciatömeget meg nem haladó jármű típusjóváhagyása kiterjesztésének megszerzéséhez a gyártónak teljesítenie kell a 12. melléklet 1. függelékében meghatározott követelményeket. |
| --- | --- |

4.2.

A kibocsátások tekintetében ezen előírás alapján jóváhagyott, 2 380 kg feletti, de 2 610 kg referenciatömeget meg nem haladó jármű típusjóváhagyása kiterjesztésének megszerzéséhez a gyártónak teljesítenie kell a 12. melléklet 1. függelékében meghatározott követelményeket.

| 4.3. | Vegyes üzemű motor vagy motorcsalád önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyásának, jóváhagyott vegyes üzemű motorral felszerelt vegyes üzemű jármű kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyásának vagy vegyes üzemű jármű kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyásának megszerzéséhez a gyártónak a 4.1. szakasz követelményein túl demonstrálnia kell, hogy a vegyes üzemű járműveken vagy motorokon elvégezték a vizsgálatokat, és megfelelnek a 15. mellékletben meghatározott követelményeknek |
| --- | --- |

4.3.

Vegyes üzemű motor vagy motorcsalád önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyásának, jóváhagyott vegyes üzemű motorral felszerelt vegyes üzemű jármű kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyásának vagy vegyes üzemű jármű kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyásának megszerzéséhez a gyártónak a 4.1. szakasz követelményein túl demonstrálnia kell, hogy a vegyes üzemű járműveken vagy motorokon elvégezték a vizsgálatokat, és megfelelnek a 15. mellékletben meghatározott követelményeknek

| 4.4. | Fenntartva (3) |
| --- | --- |

4.4.

Fenntartva (3

| 4.5. | Motorrendszer vagy motorcsalád önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyásának vagy jármű kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyásának megszerzéséhez a gyártó biztosítja az üzemanyag tekintetében általános jóváhagyás szerinti üzemanyag-tartományra, illetve szikragyújtású földgáz- vagy PB-motorok esetében az üzemanyag tekintetében korlátozott, a 4.6. szakaszban meghatározott jóváhagyás szerinti üzemanyag-tartományra vonatkozó követelményeknek való megfelelést. |
| --- | --- |

4.5.

Motorrendszer vagy motorcsalád önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyásának vagy jármű kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyásának megszerzéséhez a gyártó biztosítja az üzemanyag tekintetében általános jóváhagyás szerinti üzemanyag-tartományra, illetve szikragyújtású földgáz- vagy PB-motorok esetében az üzemanyag tekintetében korlátozott, a 4.6. szakaszban meghatározott jóváhagyás szerinti üzemanyag-tartományra vonatkozó követelményeknek való megfelelést.

| 4.5.1. | A földgáz-, a LPG- és a vegyes üzemű motorok jóváhagyására vonatkozó követelményeket összefoglaló táblázatokat a 4. függelék tartalmazza. |
| --- | --- |

4.5.1.

A földgáz-, a LPG- és a vegyes üzemű motorok jóváhagyására vonatkozó követelményeket összefoglaló táblázatokat a 4. függelék tartalmazza.

| 4.6. | Az üzemanyag tekintetében általános típusjóváhagyásra vonatkozó előírások
  Az üzemanyag tekintetében általános típusjóváhagyás megadása a 4.6.1–4.6.6.1. szakaszban meghatározott előírások szerint történik. |
| --- | --- |

4.6.

Az üzemanyag tekintetében általános típusjóváhagyásra vonatkozó előírások

Az üzemanyag tekintetében általános típusjóváhagyás megadása a 4.6.1–4.6.6.1. szakaszban meghatározott előírások szerint történik.

| 4.6.1. | Az alapmotornak meg kell felelnie az ezen előírás 5. mellékletében meghatározott, a megfelelő referencia-üzemanyagokra vonatkozó előírásoknak. A földgáz-/biometánmotorokra (a vegyes üzemű motorokat is beleértve) a 4.6.3. szakaszban meghatározott különös követelmények vonatkoznak. |
| --- | --- |

4.6.1.

Az alapmotornak meg kell felelnie az ezen előírás 5. mellékletében meghatározott, a megfelelő referencia-üzemanyagokra vonatkozó előírásoknak. A földgáz-/biometánmotorokra (a vegyes üzemű motorokat is beleértve) a 4.6.3. szakaszban meghatározott különös követelmények vonatkoznak.

| 4.6.2. | Ha a gyártó megengedi a járműcsalád olyan, kereskedelmi forgalomban kapható üzemanyaggal való üzemeltetését, amely nem felel meg sem az 5. mellékletben felsorolt referencia-üzemanyagoknak, sem az EN 228 CEN-szabványnak (ólmozatlan benzin esetében) vagy az EN 590 CEN-szabványnak (dízelolaj esetében), azaz például FAME B100 (EN 14214 CEN-szabvány), FAME B20/B30 dízelkeverékekkel (EN 16709 CEN-szabvány), paraffinos üzemanyagokkal (EN 15940 CEN-szabvány) vagy egyéb üzemanyagokkal való üzemeltetését, a gyártónak a 4.6.1. szakasz követelményein túlmenően teljesítenie kell a következő követelményeket:


  a) | az 1. melléklet 1. részében meghatározott adatközlő lap 3.2.2.2.1. szakaszában meg kell adnia, hogy a motorcsalád milyen üzemanyagokkal üzemeltethető, hivatkozva vagy egy hivatalos szabványra, vagy a 4.6.2. szakaszban említett hivatalos szabványoknak nem megfelelő, márkaspecifikus, kereskedelmi forgalomban kapható üzemanyag gyártási specifikációjára. A gyártónak arról is nyilatkoznia kell, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer működését nem befolyásolja a megadott üzemanyag használata; |
| --- | --- | --- |

4.6.2.

Ha a gyártó megengedi a járműcsalád olyan, kereskedelmi forgalomban kapható üzemanyaggal való üzemeltetését, amely nem felel meg sem az 5. mellékletben felsorolt referencia-üzemanyagoknak, sem az EN 228 CEN-szabványnak (ólmozatlan benzin esetében) vagy az EN 590 CEN-szabványnak (dízelolaj esetében), azaz például FAME B100 (EN 14214 CEN-szabvány), FAME B20/B30 dízelkeverékekkel (EN 16709 CEN-szabvány), paraffinos üzemanyagokkal (EN 15940 CEN-szabvány) vagy egyéb üzemanyagokkal való üzemeltetését, a gyártónak a 4.6.1. szakasz követelményein túlmenően teljesítenie kell a következő követelményeket:

a)

az 1. melléklet 1. részében meghatározott adatközlő lap 3.2.2.2.1. szakaszában meg kell adnia, hogy a motorcsalád milyen üzemanyagokkal üzemeltethető, hivatkozva vagy egy hivatalos szabványra, vagy a 4.6.2. szakaszban említett hivatalos szabványoknak nem megfelelő, márkaspecifikus, kereskedelmi forgalomban kapható üzemanyag gyártási specifikációjára. A gyártónak arról is nyilatkoznia kell, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer működését nem befolyásolja a megadott üzemanyag használata;

| b) | meg kell határoznia a teljesítménykorrekciós tényezőt minden egyes megadott üzemanyagra adott esetben a 9.4.2.7. szakasz rendelkezéseinek megfelelően a 9.4.2.8. szakasz szerint. Adott esetben meg kell adnia az egyes üzemanyagokra vonatkozó tényezőt az 1. melléklet 1. részében meghatározott adatközlő lap 3.2.2.2.2. pontjában; |
| --- | --- |

b)

meg kell határoznia a teljesítménykorrekciós tényezőt minden egyes megadott üzemanyagra adott esetben a 9.4.2.7. szakasz rendelkezéseinek megfelelően a 9.4.2.8. szakasz szerint. Adott esetben meg kell adnia az egyes üzemanyagokra vonatkozó tényezőt az 1. melléklet 1. részében meghatározott adatközlő lap 3.2.2.2.2. pontjában;

| c) | igazolnia kell, hogy az alapmotor megfelel az ezen előírás 4. mellékletében és 10. mellékletének 1. függelékében a megadott üzemanyagokra vonatkozóan meghatározott követelményeknek; a jóváhagyó hatóság kérheti a 7. és a 9A. mellékletben meghatározott követelményeknek az igazolási követelmények közé való felvételét; |
| --- | --- |

c)

igazolnia kell, hogy az alapmotor megfelel az ezen előírás 4. mellékletében és 10. mellékletének 1. függelékében a megadott üzemanyagokra vonatkozóan meghatározott követelményeknek; a jóváhagyó hatóság kérheti a 7. és a 9A. mellékletben meghatározott követelményeknek az igazolási követelmények közé való felvételét;

| d) | felelnie kell a 8. mellékletben a használatban lévő járművek megfelelőségére vonatkozó követelményeknek a megadott üzemanyagok tekintetében történő teljesítéséért, ideértve a megadott üzemanyagok és a vonatkozó szabványoknak megfelelő üzemanyagok bármely keverékét. |
| --- | --- |

d)

felelnie kell a 8. mellékletben a használatban lévő járművek megfelelőségére vonatkozó követelményeknek a megadott üzemanyagok tekintetében történő teljesítéséért, ideértve a megadott üzemanyagok és a vonatkozó szabványoknak megfelelő üzemanyagok bármely keverékét.

A gyártó kérésére az e szakaszban meghatározott követelményeket kell alkalmazni a katonai célokra használt üzemanyagokra is.

A 4.6.2. szakasz a) pontjának alkalmazásában amennyiben a kibocsátási vizsgálatokat az ezen előírásban előírt követelményeknek való megfelelés igazolására végzik, a vizsgálati jegyzőkönyvhöz csatolni kell a vizsgálathoz használt üzemanyagról készült üzemanyag-elemzési jelentést, amelynek legalább az üzemanyag gyártójának hivatalos specifikációjában meghatározott paramétereket tartalmaznia kell.

| 4.6.3. | Földgáz-/biometánüzemű motorok esetében (a vegyes üzemű motorokat is beleértve) a gyártónak az alapmotor tekintetében be kell mutatnia, hogy az alapmotor a kereskedelmi forgalomban kapható bármely földgáz-biometán összetételhez képes alkalmazkodni. Ezt az igazoló eljárást e szakasz szerint kell végrehajtani, illetve vegyes üzemű járművek esetében az ezen előírás 15. mellékletének 6.4. szakaszában az üzemanyag minőségéhez való alkalmazkodás eljárására vonatkozó további rendelkezéseket is figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

4.6.3.

Földgáz-/biometánüzemű motorok esetében (a vegyes üzemű motorokat is beleértve) a gyártónak az alapmotor tekintetében be kell mutatnia, hogy az alapmotor a kereskedelmi forgalomban kapható bármely földgáz-biometán összetételhez képes alkalmazkodni. Ezt az igazoló eljárást e szakasz szerint kell végrehajtani, illetve vegyes üzemű járművek esetében az ezen előírás 15. mellékletének 6.4. szakaszában az üzemanyag minőségéhez való alkalmazkodás eljárására vonatkozó további rendelkezéseket is figyelembe kell venni.

| 4.6.3.1. | Sűrített földgáz (CNG)/biometán esetében általában kétféle üzemanyag-fajta létezik: a nagy fűtőértékű üzemanyag (H tartományú gáz) és a kis fűtőértékű üzemanyag (L tartományú gáz), de mindkét tartományon belül nagyok az eltérések; a gázok jelentős mértékben különböznek egymástól a Wobbe-indexszel kifejezett energiatartalmukban és λ-eltolódási tényezőjükben (Sλ). A 0,89 és 1,08 közötti λ-eltolódási tényezőjű földgázokat (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08) a H tartományba, míg az 1,08 és 1,19 közötti λ-eltolódási tényezőjű földgázokat (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19) az L tartományba tartozónak tekintik. A referencia-üzemanyagok összetétele az Sλ lehetséges szélső értékeit tükrözi.
  Az alapmotornak az 5. mellékletben meghatározott GR (1. üzemanyag) és G25 (2. üzemanyag) referencia-üzemanyagokkal meg kell felelnie ezen előírás követelményeinek anélkül, hogy a két vizsgálat között kézzel utánállítanák a motor üzemanyag-ellátó rendszerét (önállóan alkalmazkodnia kell). Az üzemanyag-váltás után alkalmazkodási menetként le lehet folytatni egy melegindításos WHTC-ciklust vizsgálat nélkül. Az alkalmazkodási menet után a motort a 4. melléklet 7.6.1. szakaszának megfelelően le kell hűteni. |
| --- | --- |

4.6.3.1.

Sűrített földgáz (CNG)/biometán esetében általában kétféle üzemanyag-fajta létezik: a nagy fűtőértékű üzemanyag (H tartományú gáz) és a kis fűtőértékű üzemanyag (L tartományú gáz), de mindkét tartományon belül nagyok az eltérések; a gázok jelentős mértékben különböznek egymástól a Wobbe-indexszel kifejezett energiatartalmukban és λ-eltolódási tényezőjükben (Sλ

λ

λ

λ

Az alapmotornak az 5. mellékletben meghatározott GR (1. üzemanyag) és G25 (2. üzemanyag) referencia-üzemanyagokkal meg kell felelnie ezen előírás követelményeinek anélkül, hogy a két vizsgálat között kézzel utánállítanák a motor üzemanyag-ellátó rendszerét (önállóan alkalmazkodnia kell). Az üzemanyag-váltás után alkalmazkodási menetként le lehet folytatni egy melegindításos WHTC-ciklust vizsgálat nélkül. Az alkalmazkodási menet után a motort a 4. melléklet 7.6.1. szakaszának megfelelően le kell hűteni.

R

25

| 4.6.3.1.1. | A gyártó kérésére a motor egy harmadik üzemanyaggal (3. üzemanyag) is bevizsgálható, ha a λ-eltolódási tényező (Sλ) 0,89 (vagyis GR alsó értéke) és 1,19 (vagyis G25 felső értéke) között van, például ha a 3. üzemanyag kereskedelmi forgalomban kapható üzemanyag. Ennek a vizsgálatnak az eredményei alapul szolgálhatnak a gyártás megfelelőségének értékeléséhez. |
| --- | --- |

4.6.3.1.1.

A gyártó kérésére a motor egy harmadik üzemanyaggal (3. üzemanyag) is bevizsgálható, ha a λ-eltolódási tényező (Sλ

R

25

| 4.6.3.2. | Cseppfolyósított földgáz/cseppfolyósított biometán (LNG) esetében az alapmotornak az 5. mellékletben meghatározott GR (1. üzemanyag) és G20 (2. üzemanyag) referencia-üzemanyagokkal meg kell felelnie ezen előírás követelményeinek anélkül, hogy a két vizsgálat között kézzel utánállítanák a motor üzemanyag-ellátó rendszerét (önállóan alkalmazkodnia kell). Az üzemanyag-váltás után alkalmazkodási menetként le lehet folytatni egy melegindításos WHTC-ciklust vizsgálat nélkül. Az alkalmazkodási menet után a motort a 4. melléklet 7.6.1. szakaszának megfelelően le kell hűteni. |
| --- | --- |

4.6.3.2.

Cseppfolyósított földgáz/cseppfolyósított biometán (LNG) esetében az alapmotornak az 5. mellékletben meghatározott GR

20

| 4.6.4. | Olyan sűrített földgáz- (CNG)-/biometánüzemű motor esetében, amely önműködően alkalmazkodik egyfelől a H-tartományú gázokhoz, másfelől az L-tartományú gázokhoz, és amelynél egy kapcsolóval kell átváltani a H tartomány és az L tartomány között, az alapmotort az egyes tartományokra az 5. mellékletben meghatározott megfelelő referencia-üzemanyaggal kell vizsgálni a kapcsoló mindkét állásában. A két üzemanyag a H tartományba tartozó gázok esetében a GR (1. üzemanyag) és a G23 (3. üzemanyag), az L tartományba eső gázok esetében pedig a G25 (2. üzemanyag) és a G23 (3. üzemanyag). Az alapmotornak a kapcsoló mindkét állásában meg kell felelnie ezen előírás követelményeinek anélkül, hogy a kétféle kapcsolóállásban végzett két vizsgálat között bármilyen utánállítást végeznének az üzemanyag változtatása miatt. Az üzemanyag-váltás után alkalmazkodási menetként le lehet folytatni egy melegindításos WHTC-ciklust vizsgálat nélkül. Az alkalmazkodási menet után a motort a 4. melléklet 7.6.1. szakaszának megfelelően le kell hűteni. |
| --- | --- |

4.6.4.

Olyan sűrített földgáz- (CNG)-/biometánüzemű motor esetében, amely önműködően alkalmazkodik egyfelől a H-tartományú gázokhoz, másfelől az L-tartományú gázokhoz, és amelynél egy kapcsolóval kell átváltani a H tartomány és az L tartomány között, az alapmotort az egyes tartományokra az 5. mellékletben meghatározott megfelelő referencia-üzemanyaggal kell vizsgálni a kapcsoló mindkét állásában. A két üzemanyag a H tartományba tartozó gázok esetében a GR

23

25

23

| 4.6.4.1. | A gyártó kérésére a motort a G23 (3. üzemanyag) helyett egy harmadik üzemanyaggal is lehet vizsgálni, ha a λ-eltolódási tényező (Sλ) 0,89 (vagyis GR alsó értéke) és 1,19 (vagyis G25 felső értéke) között van, például ha a 3. üzemanyag kereskedelmi forgalomban kapható üzemanyag. Ennek a vizsgálatnak az eredményei alapul szolgálhatnak a gyártás megfelelőségének értékeléséhez. |
| --- | --- |

4.6.4.1.

A gyártó kérésére a motort a G23

λ

R

25

| 4.6.5. | Földgáz-/biometánmotorok esetében a kibocsátási eredmények „r” viszonyszámát minden egyes szennyező anyagra az alábbiak szerint kell meghatározni:


  r = | a 2. referencia-üzemanyaggal mért kibocsátás |
| --- | --- | --- |
| az 1. referencia-üzemanyaggal mért kibocsátás |

4.6.5.

Földgáz-/biometánmotorok esetében a kibocsátási eredmények „r” viszonyszámát minden egyes szennyező anyagra az alábbiak szerint kell meghatározni:

r =

a 2. referencia-üzemanyaggal mért kibocsátás

az 1. referencia-üzemanyaggal mért kibocsátás

vagy

| ra = | a 2. referencia-üzemanyaggal mért kibocsátás |
| --- | --- |
| a 3. referencia-üzemanyaggal mért kibocsátás |

ra =

a

a 2. referencia-üzemanyaggal mért kibocsátás

a 3. referencia-üzemanyaggal mért kibocsátás

és

| rb = | az 1. referencia-üzemanyaggal mért kibocsátás |
| --- | --- |
| a 3. referencia-üzemanyaggal mért kibocsátás |

rb =

b

az 1. referencia-üzemanyaggal mért kibocsátás

a 3. referencia-üzemanyaggal mért kibocsátás

| 4.6.6. | LPG esetében a gyártónak az alapmotor tekintetében demonstrálnia kell, hogy az a kereskedelmi forgalomban kapható bármely üzemanyag-összetételhez képes alkalmazkodni.
  LPG esetében a C3/C4 összetétel többféle lehet. A referencia-üzemanyagok tükrözik ezeket a változatokat. Az alapmotornak ki kell elégítenie a szennyezőanyag-kibocsátási követelményeket az 5. mellékletben meghatározott „A” és „B” referencia-üzemanyaggal anélkül, hogy a két vizsgálat között az üzemanyag változása miatt bármilyen utánállítást végeznének. Az üzemanyag-váltás után alkalmazkodási menetként le lehet folytatni egy melegindításos WHTC-ciklust vizsgálat nélkül. Az alkalmazkodási menet után a motort a 4. melléklet 7.6.1. szakaszának megfelelően le kell hűteni. |
| --- | --- |

4.6.6.

LPG esetében a gyártónak az alapmotor tekintetében demonstrálnia kell, hogy az a kereskedelmi forgalomban kapható bármely üzemanyag-összetételhez képes alkalmazkodni.

LPG esetében a C3/C4 összetétel többféle lehet. A referencia-üzemanyagok tükrözik ezeket a változatokat. Az alapmotornak ki kell elégítenie a szennyezőanyag-kibocsátási követelményeket az 5. mellékletben meghatározott „A” és „B” referencia-üzemanyaggal anélkül, hogy a két vizsgálat között az üzemanyag változása miatt bármilyen utánállítást végeznének. Az üzemanyag-váltás után alkalmazkodási menetként le lehet folytatni egy melegindításos WHTC-ciklust vizsgálat nélkül. Az alkalmazkodási menet után a motort a 4. melléklet 7.6.1. szakaszának megfelelően le kell hűteni.

| 4.6.6.1. | A szennyezőanyag-kibocsátási eredmények „r” viszonyszámát az egyes szennyező anyagokra az alábbiak szerint kell meghatározni:


  r = | a B referencia-üzemanyaggal mért kibocsátás |
| --- | --- | --- |
| az A referencia-üzemanyaggal mért kibocsátás |

4.6.6.1.

A szennyezőanyag-kibocsátási eredmények „r” viszonyszámát az egyes szennyező anyagokra az alábbiak szerint kell meghatározni:

r =

a B referencia-üzemanyaggal mért kibocsátás

az A referencia-üzemanyaggal mért kibocsátás

| 4.7. | Üzemanyag tekintetében korlátozott típusjóváhagyásra vonatkozó előírások földgáz/biometán- vagy LPG-üzemű motorok esetében, a vegyes üzemű motorokat is beleértve.
  Az üzemanyag tekintetében korlátozott típusjóváhagyás megadása az alábbi 4.7.1–4.7.2.3. szakaszban meghatározott követelmények szerint történik. |
| --- | --- |

4.7.

Üzemanyag tekintetében korlátozott típusjóváhagyásra vonatkozó előírások földgáz/biometán- vagy LPG-üzemű motorok esetében, a vegyes üzemű motorokat is beleértve.

Az üzemanyag tekintetében korlátozott típusjóváhagyás megadása az alábbi 4.7.1–4.7.2.3. szakaszban meghatározott követelmények szerint történik.

| 4.7.1. | Kipufogógáz-kibocsátási típusjóváhagyás a H-tartományú vagy az L-tartományú gázokkal való üzemelésre kialakított, sűrített földgázzal működő motorra. |
| --- | --- |

4.7.1.

Kipufogógáz-kibocsátási típusjóváhagyás a H-tartományú vagy az L-tartományú gázokkal való üzemelésre kialakított, sűrített földgázzal működő motorra.

| 4.7.1.1. | Az alapmotort a vonatkozó tartományra az 5. mellékletben meghatározott megfelelő referencia-üzemanyaggal kell vizsgálni. A két üzemanyag a H tartományba tartozó gázok esetében a GR (1. üzemanyag) és a G23 (3. üzemanyag), az L tartományba eső gázok esetében pedig a G25 (2. üzemanyag) és a G23 (3. üzemanyag). Az alapmotornak meg kell felelnie ezen előírás követelményeinek anélkül, hogy a két vizsgálat között bármilyen utánállítást végeznének az üzemanyag változtatása miatt. Az üzemanyag-váltás után alkalmazkodási menetként le lehet folytatni egy melegindításos WHTC-ciklust vizsgálat nélkül. Az alkalmazkodási menet után a motort a 4. melléklet 7.6.1. szakaszának megfelelően le kell hűteni. |
| --- | --- |

4.7.1.1.

Az alapmotort a vonatkozó tartományra az 5. mellékletben meghatározott megfelelő referencia-üzemanyaggal kell vizsgálni. A két üzemanyag a H tartományba tartozó gázok esetében a GR

23

25

23

| 4.7.1.2. | A gyártó kérésére a motort a G23 (3. üzemanyag) helyett egy harmadik üzemanyaggal is lehet vizsgálni, ha a λ-eltolódási tényező (Sλ) 0,89 (vagyis GR alsó értéke) és 1,19 (vagyis G25 felső értéke) között van, például ha a 3. üzemanyag kereskedelmi forgalomban kapható üzemanyag. Ennek a vizsgálatnak az eredményei alapul szolgálhatnak a gyártás megfelelőségének értékeléséhez. |
| --- | --- |

4.7.1.2.

A gyártó kérésére a motort a G23

λ

R

25

| 4.7.1.3. | A szennyezőanyag-kibocsátási eredmények „r” viszonyszámát az egyes szennyező anyagokra az alábbiak szerint kell meghatározni:


  r = | a 2. referencia-üzemanyaggal mért kibocsátás |
| --- | --- | --- |
| az 1. referencia-üzemanyaggal mért kibocsátás |

4.7.1.3.

A szennyezőanyag-kibocsátási eredmények „r” viszonyszámát az egyes szennyező anyagokra az alábbiak szerint kell meghatározni:

r =

a 2. referencia-üzemanyaggal mért kibocsátás

az 1. referencia-üzemanyaggal mért kibocsátás

vagy

| ra = | a 2. referencia-üzemanyaggal mért kibocsátás |
| --- | --- |
| a 3. referencia-üzemanyaggal mért kibocsátás |

ra =

a

a 2. referencia-üzemanyaggal mért kibocsátás

a 3. referencia-üzemanyaggal mért kibocsátás

és

| rb = | az 1. referencia-üzemanyaggal mért kibocsátás |
| --- | --- |
| a 3. referencia-üzemanyaggal mért kibocsátás |

rb =

b

az 1. referencia-üzemanyaggal mért kibocsátás

a 3. referencia-üzemanyaggal mért kibocsátás

| 4.7.1.4. | A vevőnek való átadáskor a motoron lennie kell egy címkének (lásd a 4.12.8. szakaszt), amelyen fel van tüntetve, hogy a motort a gázok mely tartományára hagyták jóvá. |
| --- | --- |

4.7.1.4.

A vevőnek való átadáskor a motoron lennie kell egy címkének (lásd a 4.12.8. szakaszt), amelyen fel van tüntetve, hogy a motort a gázok mely tartományára hagyták jóvá.

| 4.7.2. | Kipufogógáz-kibocsátási típusjóváhagyás egy meghatározott összetételű gázzal történő üzemelésre kialakított földgáz- vagy LPG-üzemű motorra. |
| --- | --- |

4.7.2.

Kipufogógáz-kibocsátási típusjóváhagyás egy meghatározott összetételű gázzal történő üzemelésre kialakított földgáz- vagy LPG-üzemű motorra.

| 4.7.2.1. | Az alapmotornak ki kell elégítenie a szennyezőanyag-kibocsátásra vonatkozó követelményeket az ezen előírás 5. mellékletében meghatározott referencia-üzemanyaggal, vagyis sűrített földgázzal működő motor esetében a GR és G25, cseppfolyósított földgázzal működő motor esetében a GR és G20, LPG-üzemű motor esetében pedig az „A” és „B” referencia-üzemanyaggal. A vizsgálatok között megengedett az üzemanyag-rendszer finombeállítása. Ez a finombeállítás az üzemanyag-adatbázis átkalibrálása lehet úgy, hogy sem az alapvető szabályozási stratégia, sem az adatbázis alapszerkezete nem változhat. Szükség esetén megengedett az üzemanyagáramra közvetlenül kiható elemek (például befecskendezők) cseréje. |
| --- | --- |

4.7.2.1.

Az alapmotornak ki kell elégítenie a szennyezőanyag-kibocsátásra vonatkozó követelményeket az ezen előírás 5. mellékletében meghatározott referencia-üzemanyaggal, vagyis sűrített földgázzal működő motor esetében a GR

25

R

20

| 4.7.2.2. | Sűrített földgáz esetén a gyártó kérésére a motor bevizsgálható a GR és G23, vagy a G25 és G23 referencia-üzemanyaggal, amely esetben a típusjóváhagyás ennek megfelelően csak a gázok H, illetve L tartományára érvényes. |
| --- | --- |

4.7.2.2.

Sűrített földgáz esetén a gyártó kérésére a motor bevizsgálható a GR

23

25

23

| 4.7.2.3. | A vevőnek történő átadáskor a motoron lennie kell egy címkének (lásd az alábbi 4.12.8. szakaszt), amelyen fel van tüntetve, hogy a motort milyen üzemanyag-összetételre kalibrálták. |
| --- | --- |

4.7.2.3.

A vevőnek történő átadáskor a motoron lennie kell egy címkének (lásd az alábbi 4.12.8. szakaszt), amelyen fel van tüntetve, hogy a motort milyen üzemanyag-összetételre kalibrálták.

| 4.8. | Üzemanyag-specifikus típusjóváhagyásra vonatkozó előírások cseppfolyósítottföldgáz (LNG)-/cseppfolyósítottbiometán-motorok esetében
  Cseppfolyósított földgáz/cseppfolyósított biometán esetében üzemanyag-specifikus típusjóváhagyás adható a 4.8.1–4.8.2. szakaszban meghatározott követelmények szerint. |
| --- | --- |

4.8.

Üzemanyag-specifikus típusjóváhagyásra vonatkozó előírások cseppfolyósítottföldgáz (LNG)-/cseppfolyósítottbiometán-motorok esetében

Cseppfolyósított földgáz/cseppfolyósított biometán esetében üzemanyag-specifikus típusjóváhagyás adható a 4.8.1–4.8.2. szakaszban meghatározott követelmények szerint.

| 4.8.1. | Üzemanyag-specifikus típusjóváhagyásra irányuló kérelemre vonatkozó feltételek cseppfolyósítottföldgáz (LNG)-/cseppfolyósítottbiometán-motorok esetében |
| --- | --- |

4.8.1.

Üzemanyag-specifikus típusjóváhagyásra irányuló kérelemre vonatkozó feltételek cseppfolyósítottföldgáz (LNG)-/cseppfolyósítottbiometán-motorok esetében

| 4.8.1.1. | A gyártó csak abban az esetben kérelmezhet üzemanyag-specifikus típusjóváhagyást, ha a motort bizonyos összetételű cseppfolyósított földgázra (4) kalibrálták, és a kapott λ-eltolódási tényező legfeljebb 3 százalékkal tér el az 5. mellékletben meghatározott G20 üzemanyag λ-eltolódási tényezőjétől, és az üzemanyag etántartalma nem haladja meg a 1,5 százalékot. |
| --- | --- |

4.8.1.1.

A gyártó csak abban az esetben kérelmezhet üzemanyag-specifikus típusjóváhagyást, ha a motort bizonyos összetételű cseppfolyósított földgázra (4

20

| 4.8.1.2. | A gyártó minden más esetben az üzemanyag tekintetében általános típusjóváhagyás iránti kérelmet nyújt be a 4.6.3.2. szakasz előírásai szerint. |
| --- | --- |

4.8.1.2.

A gyártó minden más esetben az üzemanyag tekintetében általános típusjóváhagyás iránti kérelmet nyújt be a 4.6.3.2. szakasz előírásai szerint.

| 4.8.2. | Egyedi vizsgálati követelmények üzemanyag-specifikus típusjóváhagyás (LNG) esetén |
| --- | --- |

4.8.2.

Egyedi vizsgálati követelmények üzemanyag-specifikus típusjóváhagyás (LNG) esetén

| 4.8.2.1. | Vegyes üzemű motorcsalád esetében, ha a motorokat meghatározott összetételű cseppfolyósított földgázra2 kalibrálták, és a kapott λ-eltolódási tényező legfeljebb 3 százalékkal tér el az 5. mellékletben meghatározott G20 üzemanyag λ-eltolódási tényezőjétől, és az üzemanyag etántartalma nem haladja meg a 1,5 százalékot, az alapmotort csak az 5. mellékletben meghatározott G20 referencia-üzemanyaggal kell vizsgálni. |
| --- | --- |

4.8.2.1.

Vegyes üzemű motorcsalád esetében, ha a motorokat meghatározott összetételű cseppfolyósított földgázra2

20

20

| 4.9. | Motorcsalád egy tagjának kipufogógáz-kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyása |
| --- | --- |

4.9.

Motorcsalád egy tagjának kipufogógáz-kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyása

| 4.9.1. | A 4.8.2. szakaszban említett eset kivételével az alapmotorra vonatkozó típusjóváhagyást minden további vizsgálat nélkül ki kell terjeszteni a motorcsalád minden tagjára, (a 4.7.2. szakaszban leírt motorok esetében) abba a tartományba tartozó minden üzemanyag-összetételre, amely tartományra az alapmotort jóváhagyták, vagy (a 4.6. vagy 4.7. szakaszban leírt motorok esetében) ugyanarra az üzemanyag-tartományra, amelyre az alapmotort jóváhagyták. |
| --- | --- |

4.9.1.

A 4.8.2. szakaszban említett eset kivételével az alapmotorra vonatkozó típusjóváhagyást minden további vizsgálat nélkül ki kell terjeszteni a motorcsalád minden tagjára, (a 4.7.2. szakaszban leírt motorok esetében) abba a tartományba tartozó minden üzemanyag-összetételre, amely tartományra az alapmotort jóváhagyták, vagy (a 4.6. vagy 4.7. szakaszban leírt motorok esetében) ugyanarra az üzemanyag-tartományra, amelyre az alapmotort jóváhagyták.

| 4.9.2. | Ha a műszaki szolgálat úgy ítéli meg, hogy a kiválasztott alapmotor tekintetében a benyújtott kérelem nem reprezentatív teljes mértékben az 1. melléklet 1. részében meghatározott motorcsaládra, a műszaki szolgálat egy alternatív és szükség esetén egy további referenciamotort is kiválaszthat és megvizsgálhat. |
| --- | --- |

4.9.2.

Ha a műszaki szolgálat úgy ítéli meg, hogy a kiválasztott alapmotor tekintetében a benyújtott kérelem nem reprezentatív teljes mértékben az 1. melléklet 1. részében meghatározott motorcsaládra, a műszaki szolgálat egy alternatív és szükség esetén egy további referenciamotort is kiválaszthat és megvizsgálhat.

| 4.10. | A fedélzeti diagnosztikai rendszer tekintetében történő jóváhagyásra vonatkozó előírások |
| --- | --- |

4.10.

A fedélzeti diagnosztikai rendszer tekintetében történő jóváhagyásra vonatkozó előírások

| 4.10.1. | A gyártók biztosítják, hogy az összes motorrendszer és jármű el legyen látva fedélzeti diagnosztikai rendszerrel. |
| --- | --- |

4.10.1.

A gyártók biztosítják, hogy az összes motorrendszer és jármű el legyen látva fedélzeti diagnosztikai rendszerrel.

| 4.10.2. | A fedélzeti diagnosztikai rendszereket a 9A. mellékletnek megfelelően kell kialakítani, legyártani és a járműbe beépíteni, hogy képesek legyenek a jármű teljes élettartama alatt az említett mellékletben meghatározott funkciócsökkenések vagy működési hibák típusainak felismerésére, rögzítésére és közlésére. |
| --- | --- |

4.10.2.

A fedélzeti diagnosztikai rendszereket a 9A. mellékletnek megfelelően kell kialakítani, legyártani és a járműbe beépíteni, hogy képesek legyenek a jármű teljes élettartama alatt az említett mellékletben meghatározott funkciócsökkenések vagy működési hibák típusainak felismerésére, rögzítésére és közlésére.

| 4.10.3. | A gyártó biztosítja, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer minden szokásos és észszerűen feltételezhető vezetési körülmény mellett – ideértve a 9B. mellékletében meghatározottak szokásos használati körülményeket – megfeleljen a 9A. mellékletben előírt követelményeknek, ideértve a használat közbeni működésre vonatkozó fedélzeti diagnosztikai követelményeket. |
| --- | --- |

4.10.3.

A gyártó biztosítja, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer minden szokásos és észszerűen feltételezhető vezetési körülmény mellett – ideértve a 9B. mellékletében meghatározottak szokásos használati körülményeket – megfeleljen a 9A. mellékletben előírt követelményeknek, ideértve a használat közbeni működésre vonatkozó fedélzeti diagnosztikai követelményeket.

| 4.10.4. | Hibás alkatrésszel történő tesztelés során a fedélzeti diagnosztikai rendszer hibajelzőjének a 9B. mellékletnek megfelelően be kell kapcsolnia. A fedélzeti diagnosztikai rendszer hibajelzője a 9A. mellékletben megadott fedélzeti diagnosztikai küszöbértékek alatti kibocsátások esetén is bekapcsolhat. |
| --- | --- |

4.10.4.

Hibás alkatrésszel történő tesztelés során a fedélzeti diagnosztikai rendszer hibajelzőjének a 9B. mellékletnek megfelelően be kell kapcsolnia. A fedélzeti diagnosztikai rendszer hibajelzője a 9A. mellékletben megadott fedélzeti diagnosztikai küszöbértékek alatti kibocsátások esetén is bekapcsolhat.

| 4.10.5. | A gyártó biztosítja a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládok használat közbeni működésére vonatkozó, a 9A. mellékletben foglalt rendelkezések betartását. |
| --- | --- |

4.10.5.

A gyártó biztosítja a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládok használat közbeni működésére vonatkozó, a 9A. mellékletben foglalt rendelkezések betartását.

| 4.10.6. | A használat közbeni teljesítménnyel kapcsolatos fedélzeti diagnosztikai adatokat el kell tárolni és a fedélzeti diagnosztikai rendszer titkosítás nélküli, szabványos fedélzeti diagnosztikai kommunikációs protokollja révén kell elérhetővé tenni, a 9A. melléklet rendelkezéseinek megfelelően. |
| --- | --- |

4.10.6.

A használat közbeni teljesítménnyel kapcsolatos fedélzeti diagnosztikai adatokat el kell tárolni és a fedélzeti diagnosztikai rendszer titkosítás nélküli, szabványos fedélzeti diagnosztikai kommunikációs protokollja révén kell elérhetővé tenni, a 9A. melléklet rendelkezéseinek megfelelően.

| 4.10.7. | Ha a gyártó ezt választja, a 13.2.3. szakaszban megadott dátumig, az új típusjóváhagyások esetében a fedélzeti diagnosztikai rendszerek a 9A. mellékletben megadott és e szakaszra hivatkozó, alternatív rendelkezéseknek is megfelelhetnek. |
| --- | --- |

4.10.7.

Ha a gyártó ezt választja, a 13.2.3. szakaszban megadott dátumig, az új típusjóváhagyások esetében a fedélzeti diagnosztikai rendszerek a 9A. mellékletben megadott és e szakaszra hivatkozó, alternatív rendelkezéseknek is megfelelhetnek.

| 4.10.8. | Ha a gyártó ezt választja, a 13.2.3. szakaszban megadott dátumig, az új típusjóváhagyások esetében a dízel-részecskeszűrő (DPF) megfigyelésére a 9A. melléklet 2.3.2.2. szakaszában megadott alternatív rendelkezéseket is alkalmazhatja. |
| --- | --- |

4.10.8.

Ha a gyártó ezt választja, a 13.2.3. szakaszban megadott dátumig, az új típusjóváhagyások esetében a dízel-részecskeszűrő (DPF) megfigyelésére a 9A. melléklet 2.3.2.2. szakaszában megadott alternatív rendelkezéseket is alkalmazhatja.

| 4.11. | A kibocsátáscsökkentő berendezések tekintetében történő jóváhagyásra vonatkozó előírások |
| --- | --- |

4.11.

A kibocsátáscsökkentő berendezések tekintetében történő jóváhagyásra vonatkozó előírások

| 4.11.1. | A gyártó biztosítja, hogy az ezen előírás hatálya alá tartozó típusjóváhagyással rendelkező motorrendszerekbe vagy járművekbe beépítendő kibocsátáscsökkentő csereberendezések rendelkezzenek önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyással, a 4.11.2–4.11.5. szakasz követelményeinek megfelelően.
  Ezen előírás alkalmazásában a katalizátoros átalakítók, az NOx-mentesítő berendezések és a részecskeszűrők kibocsátáscsökkentő berendezésnek minősülnek. |
| --- | --- |

4.11.1.

A gyártó biztosítja, hogy az ezen előírás hatálya alá tartozó típusjóváhagyással rendelkező motorrendszerekbe vagy járművekbe beépítendő kibocsátáscsökkentő csereberendezések rendelkezzenek önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyással, a 4.11.2–4.11.5. szakasz követelményeinek megfelelően.

Ezen előírás alkalmazásában a katalizátoros átalakítók, az NOx-mentesítő berendezések és a részecskeszűrők kibocsátáscsökkentő berendezésnek minősülnek.

x

| 4.11.2. | Az 1. melléklet 1. részének 3.2.12. szakaszában megadott típusú és a vonatkozó típusbizonyítványban szereplő járműbe való beépítésre szánt eredeti kibocsátáscsökkentő csereberendezéseknek nem kell megfelelniük a 13. melléklet összes előírásának, feltéve, hogy eleget tesznek az említett melléklet 2.1., 2.2. és 2.3. szakasza előírásainak. |
| --- | --- |

4.11.2.

Az 1. melléklet 1. részének 3.2.12. szakaszában megadott típusú és a vonatkozó típusbizonyítványban szereplő járműbe való beépítésre szánt eredeti kibocsátáscsökkentő csereberendezéseknek nem kell megfelelniük a 13. melléklet összes előírásának, feltéve, hogy eleget tesznek az említett melléklet 2.1., 2.2. és 2.3. szakasza előírásainak.

| 4.11.3. | A gyártó gondoskodik arról, hogy az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezéseken fel legyenek tüntetve az azonosító jelölések. |
| --- | --- |

4.11.3.

A gyártó gondoskodik arról, hogy az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezéseken fel legyenek tüntetve az azonosító jelölések.

| 4.11.4. | A 4.11.3. szakaszban említett azonosító jelölések a következőket tartalmazzák:


  a) | a jármű vagy motor gyártójának neve vagy védjegye; |
| --- | --- | --- |

4.11.4.

A 4.11.3. szakaszban említett azonosító jelölések a következőket tartalmazzák:

a)

a jármű vagy motor gyártójának neve vagy védjegye;

| b) | az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezés gyártmánya és termékazonosító száma, ahogy az az 1. melléklet 1. részének 3.2.12.2. szakaszában említett információkban szerepel. |
| --- | --- |

b)

az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezés gyártmánya és termékazonosító száma, ahogy az az 1. melléklet 1. részének 3.2.12.2. szakaszában említett információkban szerepel.

| 4.11.5. | A kibocsátáscsökkentő csereberendezések típusjóváhagyását az ezen előírás 13. mellékletében meghatározott egyedi vizsgálati követelmények szerint kell elvégezni (5). |
| --- | --- |

4.11.5.

A kibocsátáscsökkentő csereberendezések típusjóváhagyását az ezen előírás 13. mellékletében meghatározott egyedi vizsgálati követelmények szerint kell elvégezni (5

| 4.12. | A motorrendszerek és járművek jóváhagyási jelei és címkézése |
| --- | --- |

4.12.

A motorrendszerek és járművek jóváhagyási jelei és címkézése

| 4.12.1. | Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma (jelen esetben ez a 07. módosítássorozatnak megfelelően 07). Ugyanaz a szerződő fél nem rendelheti hozzá ugyanazt a számot másik motortípushoz vagy járműtípushoz. |
| --- | --- |

4.12.1.

Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma (jelen esetben ez a 07. módosítássorozatnak megfelelően 07). Ugyanaz a szerződő fél nem rendelheti hozzá ugyanazt a számot másik motortípushoz vagy járműtípushoz.

| 4.12.2. | Egy motortípusnak vagy járműtípusnak az ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás kiterjesztéséről vagy elutasításáról, illetve gyártásának végleges leállításáról értesíteni kell az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket az ezen előírás 2A., 2B. vagy 2C. mellékletének megfelelő nyomtatványon. Az értesítésnek a típusvizsgálat során mért értékeket is tartalmaznia kell. |
| --- | --- |

4.12.2.

Egy motortípusnak vagy járműtípusnak az ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás kiterjesztéséről vagy elutasításáról, illetve gyártásának végleges leállításáról értesíteni kell az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket az ezen előírás 2A., 2B. vagy 2C. mellékletének megfelelő nyomtatványon. Az értesítésnek a típusvizsgálat során mért értékeket is tartalmaznia kell.

| 4.12.3. | Minden olyan motoron vagy járművön, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott típusnak, könnyen hozzáférhető helyen, jól látható módon fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll: |
| --- | --- |

4.12.3.

Minden olyan motoron vagy járművön, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott típusnak, könnyen hozzáférhető helyen, jól látható módon fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:

| 4.12.3.1. | egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (6); |
| --- | --- |

4.12.3.1.

egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (6

| 4.12.3.2. | ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 4.12.3.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán. |
| --- | --- |

4.12.3.2.

ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 4.12.3.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán.

| 4.12.3.3. | A jóváhagyási jelnek a típusjóváhagyási szám után még egy kötőjelet és egy karaktert kell tartalmaznia, amely azt mutatja, hogy a jóváhagyást mely fázisra vonatkozóan adták meg a 13.2. szakasz szerint, és amely a 3. melléklet 1. táblázatban szerepel. |
| --- | --- |

4.12.3.3.

A jóváhagyási jelnek a típusjóváhagyási szám után még egy kötőjelet és egy karaktert kell tartalmaznia, amely azt mutatja, hogy a jóváhagyást mely fázisra vonatkozóan adták meg a 13.2. szakasz szerint, és amely a 3. melléklet 1. táblázatban szerepel.

| 4.12.3.3.1. | Dízelolajjal működő kompressziós gyújtású motorok esetében a jóváhagyási jelnek az országkód után tartalmaznia kell egy „D” betűt annak jelzésére, hogy a jóváhagyást milyen motortípusra adták ki. |
| --- | --- |

4.12.3.3.1.

Dízelolajjal működő kompressziós gyújtású motorok esetében a jóváhagyási jelnek az országkód után tartalmaznia kell egy „D” betűt annak jelzésére, hogy a jóváhagyást milyen motortípusra adták ki.

| 4.12.3.3.2. | Dízel-etanollal (ED95) működő kompressziós gyújtású motorok esetében a jóváhagyási jelnek az országkód után tartalmaznia kell az „ED” betűket annak jelzésére, hogy a jóváhagyást milyen motortípusra adták ki. |
| --- | --- |

4.12.3.3.2.

Dízel-etanollal (ED95) működő kompressziós gyújtású motorok esetében a jóváhagyási jelnek az országkód után tartalmaznia kell az „ED” betűket annak jelzésére, hogy a jóváhagyást milyen motortípusra adták ki.

| 4.12.3.3.3. | Etanollal (E85) működő szikragyújtású motorok esetében a jóváhagyási jelnek az országkód után tartalmaznia kell az „E85” jelet annak jelzésére, hogy a jóváhagyást milyen motortípusra adták ki. |
| --- | --- |

4.12.3.3.3.

Etanollal (E85) működő szikragyújtású motorok esetében a jóváhagyási jelnek az országkód után tartalmaznia kell az „E85” jelet annak jelzésére, hogy a jóváhagyást milyen motortípusra adták ki.

| 4.12.3.3.4. | Benzinnel működő szikragyújtású motorok esetében a jóváhagyási jelnek az országkód után tartalmaznia kell egy „P” betűt annak jelzésére, hogy a jóváhagyást milyen motortípusra adták ki. |
| --- | --- |

4.12.3.3.4.

Benzinnel működő szikragyújtású motorok esetében a jóváhagyási jelnek az országkód után tartalmaznia kell egy „P” betűt annak jelzésére, hogy a jóváhagyást milyen motortípusra adták ki.

| 4.12.3.3.5. | LPG-üzemű szikragyújtású motorok esetében a jóváhagyási jelnek az országkód után tartalmaznia kell egy „Q” betűt annak jelzésére, hogy a jóváhagyást milyen motortípusra adták ki. |
| --- | --- |

4.12.3.3.5.

LPG-üzemű szikragyújtású motorok esetében a jóváhagyási jelnek az országkód után tartalmaznia kell egy „Q” betűt annak jelzésére, hogy a jóváhagyást milyen motortípusra adták ki.

| 4.12.3.3.6. | Földgáz-/biometán-üzemű motorok esetében a jóváhagyási jelnek az országkód után tartalmaznia kell egy vagy több betűt annak jelzésére, hogy a jóváhagyást melyik gáztartományra adták ki. Ez(ek) a betű(k) a következő(k) lehet(nek):


  a) | H a H tartományú gázokra jóváhagyott és kalibrált motor esetében; |
| --- | --- | --- |

4.12.3.3.6.

Földgáz-/biometán-üzemű motorok esetében a jóváhagyási jelnek az országkód után tartalmaznia kell egy vagy több betűt annak jelzésére, hogy a jóváhagyást melyik gáztartományra adták ki. Ez(ek) a betű(k) a következő(k) lehet(nek):

a)

H a H tartományú gázokra jóváhagyott és kalibrált motor esetében;

| b) | L az L tartományú gázokra jóváhagyott és kalibrált motor esetében; |
| --- | --- |

b)

L az L tartományú gázokra jóváhagyott és kalibrált motor esetében;

| c) | HL a mind a H, mind pedig az L tartományú gázokra jóváhagyott és kalibrált motor esetében; |
| --- | --- |

c)

HL a mind a H, mind pedig az L tartományú gázokra jóváhagyott és kalibrált motor esetében;

| d) | Ht olyan motor esetében, amelyet egy bizonyos összetételű, H gáztartományba tartozó gázra hagytak jóvá és kalibráltak, és amely a motor üzemanyagadagoló-rendszerének finomhangolásával egy másik H gáztartományba tartozó adott gázra átalakítható; |
| --- | --- |

d)

Ht olyan motor esetében, amelyet egy bizonyos összetételű, H gáztartományba tartozó gázra hagytak jóvá és kalibráltak, és amely a motor üzemanyagadagoló-rendszerének finomhangolásával egy másik H gáztartományba tartozó adott gázra átalakítható;

t

| e) | Lt olyan motor esetében, amelyet egy bizonyos összetételű, L gáztartományba tartozó gázra hagytak jóvá és kalibráltak, és amely a motor üzemanyagadagoló-rendszerének finomhangolásával egy másik L gáztartományba tartozó adott gázra átalakítható; |
| --- | --- |

e)

Lt olyan motor esetében, amelyet egy bizonyos összetételű, L gáztartományba tartozó gázra hagytak jóvá és kalibráltak, és amely a motor üzemanyagadagoló-rendszerének finomhangolásával egy másik L gáztartományba tartozó adott gázra átalakítható;

t

| f) | HLt olyan motor esetében, amelyet egy bizonyos összetételű, H vagy L gáztartományba tartozó gázra hagytak jóvá és kalibráltak, és amely a motor üzemanyagadagoló-rendszerének finomhangolásával egy másik H vagy L gáztartományba tartozó adott gázra átalakítható; |
| --- | --- |

f)

HLt olyan motor esetében, amelyet egy bizonyos összetételű, H vagy L gáztartományba tartozó gázra hagytak jóvá és kalibráltak, és amely a motor üzemanyagadagoló-rendszerének finomhangolásával egy másik H vagy L gáztartományba tartozó adott gázra átalakítható;

t

| g) | CNGfr minden egyéb olyan motor esetében, amely sűrített földgázzal/biometánnal üzemel, és amelyet egy korlátozott tartományú, gáz-halmazállapotú üzemanyaggal történő üzemelésre alakítottak ki; |
| --- | --- |

g)

CNGfr minden egyéb olyan motor esetében, amely sűrített földgázzal/biometánnal üzemel, és amelyet egy korlátozott tartományú, gáz-halmazállapotú üzemanyaggal történő üzemelésre alakítottak ki;

fr

| h) | LNGfr az olyan motorok esetében, amelyek cseppfolyósított földgázzal üzemelnek, és amelyeket egy korlátozott tartományú, gáz-halmazállapotú üzemanyaggal történő üzemelésre alakítottak ki; |
| --- | --- |

h)

LNGfr az olyan motorok esetében, amelyek cseppfolyósított földgázzal üzemelnek, és amelyeket egy korlátozott tartományú, gáz-halmazállapotú üzemanyaggal történő üzemelésre alakítottak ki;

fr

| i) | LPGfr az olyan motorok esetében, amelyek cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelnek, és amelyeket egy korlátozott tartományú, gáz-halmazállapotú üzemanyaggal történő üzemelésre alakítottak ki; |
| --- | --- |

i)

LPGfr az olyan motorok esetében, amelyek cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelnek, és amelyeket egy korlátozott tartományú, gáz-halmazállapotú üzemanyaggal történő üzemelésre alakítottak ki;

fr

| j) | LNG20 olyan motor esetében, amelyet egy bizonyos összetételű cseppfolyósított földgázra/cseppfolyósított biometánra hagytak jóvá és kalibráltak, és a kapott λ-eltolódási tényező legfeljebb 3 százalékkal tér el az ezen előírás 5. mellékletében meghatározott G20 üzemanyag λ-eltolódási tényezőjétől, és az üzemanyag etántartalma nem haladja meg a 1,5 százalékot; |
| --- | --- |

j)

LNG20 olyan motor esetében, amelyet egy bizonyos összetételű cseppfolyósított földgázra/cseppfolyósított biometánra hagytak jóvá és kalibráltak, és a kapott λ-eltolódási tényező legfeljebb 3 százalékkal tér el az ezen előírás 5. mellékletében meghatározott G20 üzemanyag λ-eltolódási tényezőjétől, és az üzemanyag etántartalma nem haladja meg a 1,5 százalékot;

20

| k) | LNG a minden egyéb összetételű cseppfolyósított földgázra/cseppfolyósított biometánra jóváhagyott és kalibrált motor esetében. |
| --- | --- |

k)

LNG a minden egyéb összetételű cseppfolyósított földgázra/cseppfolyósított biometánra jóváhagyott és kalibrált motor esetében.

| 4.12.3.3.7. | Vegyes üzemű motorok esetében a jóváhagyási jelnek az országkód után tartalmaznia kell egy karaktersort annak jelzésére, hogy a jóváhagyást milyen vegyes üzemű motortípusra és melyik gáztartományra adták ki.
  Ezt a karaktersort a 15. mellékletben meghatározott, a vegyes üzemű motortípust azonosító két karakter és a 4.12.3.3.1–4.12.3.3.6. szakaszban meghatározott, a motor földgáz-biometán összetételének megfelelő betű alkotja.
  A 15. melléklet fogalommeghatározásai szerinti vegyes üzemű motortípusokat azonosító karakterpárok a következők:


  a) | 1A az 1A típusú vegyes üzemű motorokra; |
| --- | --- | --- |

4.12.3.3.7.

Vegyes üzemű motorok esetében a jóváhagyási jelnek az országkód után tartalmaznia kell egy karaktersort annak jelzésére, hogy a jóváhagyást milyen vegyes üzemű motortípusra és melyik gáztartományra adták ki.

Ezt a karaktersort a 15. mellékletben meghatározott, a vegyes üzemű motortípust azonosító két karakter és a 4.12.3.3.1–4.12.3.3.6. szakaszban meghatározott, a motor földgáz-biometán összetételének megfelelő betű alkotja.

A 15. melléklet fogalommeghatározásai szerinti vegyes üzemű motortípusokat azonosító karakterpárok a következők:

a)

1A az 1A típusú vegyes üzemű motorokra;

| b) | 1B az 1B. típusú vegyes üzemű motorokra; |
| --- | --- |

b)

1B az 1B. típusú vegyes üzemű motorokra;

| c) | 2A a 2A. típusú vegyes üzemű motorokra; |
| --- | --- |

c)

2A a 2A. típusú vegyes üzemű motorokra;

| d) | 2B a 2B. típusú vegyes üzemű motorokra; |
| --- | --- |

d)

2B a 2B. típusú vegyes üzemű motorokra;

| e) | 3B a 3B. típusú vegyes üzemű motorokra. |
| --- | --- |

e)

3B a 3B. típusú vegyes üzemű motorokra.

| 4.12.3.4. | A motorra rögzített jelen kívül a jóváhagyási jel a műszerfalról is előhívható lehet. Ebben az esetben ellenőrzés céljából egyszerűen elérhetőnek kell lennie, a hozzáférésre vonatkozó információkat pedig fel kell tüntetni a jármű felhasználói kézikönyvében. |
| --- | --- |

4.12.3.4.

A motorra rögzített jelen kívül a jóváhagyási jel a műszerfalról is előhívható lehet. Ebben az esetben ellenőrzés céljából egyszerűen elérhetőnek kell lennie, a hozzáférésre vonatkozó információkat pedig fel kell tüntetni a jármű felhasználói kézikönyvében.

| 4.12.4. | Ha a jármű megfelel a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több további előírás szerint abban az országban jóváhagyott járműtípusnak, amely ezen előírás alapján megadta a jóváhagyást, akkor a 4.12.3.1. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni. Ilyen esetben az előírás és a jóváhagyás számát, valamint az összes olyan előírás kiegészítő jelét, amelyek szerint a jóváhagyást megadták, a fenti 4.12.3.1. szakaszban előírt jel jobb oldalán egymás alatt kell feltüntetni. |
| --- | --- |

4.12.4.

Ha a jármű megfelel a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több további előírás szerint abban az országban jóváhagyott járműtípusnak, amely ezen előírás alapján megadta a jóváhagyást, akkor a 4.12.3.1. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni. Ilyen esetben az előírás és a jóváhagyás számát, valamint az összes olyan előírás kiegészítő jelét, amelyek szerint a jóváhagyást megadták, a fenti 4.12.3.1. szakaszban előírt jel jobb oldalán egymás alatt kell feltüntetni.

| 4.12.5. | A jóváhagyási jelet a gyártó által a jóváhagyott típusú motorra/járműre szerelt adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni. |
| --- | --- |

4.12.5.

A jóváhagyási jelet a gyártó által a jóváhagyott típusú motorra/járműre szerelt adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni.

| 4.12.6. | Ezen előírás 3. mellékletében találhatók példák a jóváhagyási jelek elrendezésére. |
| --- | --- |

4.12.6.

Ezen előírás 3. mellékletében találhatók példák a jóváhagyási jelek elrendezésére.

| 4.12.7. | Az önálló műszaki egységként jóváhagyásban részesített motoron a jóváhagyási jel mellett fel kell tüntetni az alábbiakat is: |
| --- | --- |

4.12.7.

Az önálló műszaki egységként jóváhagyásban részesített motoron a jóváhagyási jel mellett fel kell tüntetni az alábbiakat is:

| 4.12.7.1. | a motor gyártójának védjegye vagy kereskedelmi neve; |
| --- | --- |

4.12.7.1.

a motor gyártójának védjegye vagy kereskedelmi neve;

| 4.12.7.2. | a motor kereskedelmi leírása a gyártótól. |
| --- | --- |

4.12.7.2.

a motor kereskedelmi leírása a gyártótól.

| 4.12.8. | Földgáz/biometán- és LPG-üzemű motorok címkéi
  Földgáz- vagy LPG-üzemű, az üzemanyag-tartomány tekintetében korlátozott típusjóváhagyással rendelkező motorok esetében az alábbi címkék alkalmazhatók: |
| --- | --- |

4.12.8.

Földgáz/biometán- és LPG-üzemű motorok címkéi

Földgáz- vagy LPG-üzemű, az üzemanyag-tartomány tekintetében korlátozott típusjóváhagyással rendelkező motorok esetében az alábbi címkék alkalmazhatók:

| 4.12.8.1. | Tartalom
  Az alábbi információkat kell megadni:
  A 4.7.1.4. szakasz szerinti esetben a címkén fel kell tüntetni: „CSAK A H TARTOMÁNYBA TARTOZÓ FÖLDGÁZZAL ÜZEMELTETHETŐ”. L tartományba tartozó földgáz esetén a „H” helyett értelemszerűen „L” betűt kell használni.
  A 4.7.2.3. szakasz szerinti esetben a címkén fel kell tüntetni: „CSAK ... ELŐÍRÁSNAK MEGFELELŐ FÖLDGÁZZAL ÜZEMELTETHETŐ” vagy pedig „CSAK ... ELŐÍRÁSNAK MEGFELELŐ CSEPPFOLYÓSÍTOTT SZÉNHIDROGÉNGÁZZAL ÜZEMELTETHETŐ”. A motor gyártója által előírt egyes összetevőkkel és határértékekkel együtt az 5. melléklet megfelelő táblázatában (táblázataiban) szereplő minden információt meg kell adni.
  A betűknek és számoknak legalább 4 mm magasnak kell lenniük.

  Megjegyzés: ha a fenti címke helyhiány miatt nem helyezhető el, egyszerűsített kódot lehet alkalmazni. Ebben az esetben az összes fenti információt tartalmazó magyarázó jegyzéknek könnyen hozzáférhetőnek kell lennie minden olyan személy számára, aki az üzemanyagtartályt megtölti, vagy karbantartást vagy javítást végez a motoron és tartozékain, továbbá az érintett hatóságok számára. A magyarázatok helyét és tartalmát a gyártónak és a típusjóváhagyó hatóságnak közös megegyezéssel kell meghatároznia. |
| --- | --- |

4.12.8.1.

Tartalom

Az alábbi információkat kell megadni:

A 4.7.1.4. szakasz szerinti esetben a címkén fel kell tüntetni: „CSAK A H TARTOMÁNYBA TARTOZÓ FÖLDGÁZZAL ÜZEMELTETHETŐ”. L tartományba tartozó földgáz esetén a „H” helyett értelemszerűen „L” betűt kell használni.

A 4.7.2.3. szakasz szerinti esetben a címkén fel kell tüntetni: „CSAK ... ELŐÍRÁSNAK MEGFELELŐ FÖLDGÁZZAL ÜZEMELTETHETŐ” vagy pedig „CSAK ... ELŐÍRÁSNAK MEGFELELŐ CSEPPFOLYÓSÍTOTT SZÉNHIDROGÉNGÁZZAL ÜZEMELTETHETŐ”. A motor gyártója által előírt egyes összetevőkkel és határértékekkel együtt az 5. melléklet megfelelő táblázatában (táblázataiban) szereplő minden információt meg kell adni.

A betűknek és számoknak legalább 4 mm magasnak kell lenniük.

Megjegyzés: ha a fenti címke helyhiány miatt nem helyezhető el, egyszerűsített kódot lehet alkalmazni. Ebben az esetben az összes fenti információt tartalmazó magyarázó jegyzéknek könnyen hozzáférhetőnek kell lennie minden olyan személy számára, aki az üzemanyagtartályt megtölti, vagy karbantartást vagy javítást végez a motoron és tartozékain, továbbá az érintett hatóságok számára. A magyarázatok helyét és tartalmát a gyártónak és a típusjóváhagyó hatóságnak közös megegyezéssel kell meghatároznia.

Megjegyzés:

| 4.12.8.2. | Tulajdonságok
  A címkéknek a motor hasznos élettartama végéig meg kell őrizniük épségüket. A címkéknek jól olvashatónak, a rajtuk szereplő betűknek és számoknak eltávolíthatatlannak kell lenniük. Ezenfelül a címkéket úgy kell felerősíteni, hogy rögzítésük a motor hasznos élettartama alatt megmaradjon, és megsemmisítésük vagy olvashatatlanná tételük nélkül ne lehessen azokat eltávolítani. |
| --- | --- |

4.12.8.2.

Tulajdonságok

A címkéknek a motor hasznos élettartama végéig meg kell őrizniük épségüket. A címkéknek jól olvashatónak, a rajtuk szereplő betűknek és számoknak eltávolíthatatlannak kell lenniük. Ezenfelül a címkéket úgy kell felerősíteni, hogy rögzítésük a motor hasznos élettartama alatt megmaradjon, és megsemmisítésük vagy olvashatatlanná tételük nélkül ne lehessen azokat eltávolítani.

| 4.12.8.3. | Elhelyezés
  A címkéket a motor olyan részéhez kell rögzíteni, amely a motor rendes működéséhez szükséges, és szokásos esetben a motor élettartama során nem kell kicserélni. Ezenfelül a címkéket úgy kell elhelyezni, hogy azok jól láthatóak legyenek, miután a motort – a működéséhez szükséges összes segédberendezéssel együtt – összeszerelték. |
| --- | --- |

4.12.8.3.

Elhelyezés

A címkéket a motor olyan részéhez kell rögzíteni, amely a motor rendes működéséhez szükséges, és szokásos esetben a motor élettartama során nem kell kicserélni. Ezenfelül a címkéket úgy kell elhelyezni, hogy azok jól láthatóak legyenek, miután a motort – a működéséhez szükséges összes segédberendezéssel együtt – összeszerelték.

| 4.13. | Abban az esetben, ha egy járműtípus jóváhagyását a motor tekintetében kérik, a 4.12.8. szakaszban meghatározott jelet az üzemanyag-betöltőnyílás közelében is el kell helyezni. |
| --- | --- |

4.13.

Abban az esetben, ha egy járműtípus jóváhagyását a motor tekintetében kérik, a 4.12.8. szakaszban meghatározott jelet az üzemanyag-betöltőnyílás közelében is el kell helyezni.

| 4.14. | Abban az esetben, ha egy jóváhagyott motorral felszerelt járműtípus jóváhagyását kérik, a 4.12.8. szakaszban meghatározott jelet az üzemanyag-betöltőnyílás közelében is el kell helyezni. |
| --- | --- |

4.14.

Abban az esetben, ha egy jóváhagyott motorral felszerelt járműtípus jóváhagyását kérik, a 4.12.8. szakaszban meghatározott jelet az üzemanyag-betöltőnyílás közelében is el kell helyezni.

5.   Követelmények és vizsgálatok

| 5.1. | Általános követelmények |
| --- | --- |

5.1.

Általános követelmények

| 5.1.1. | A gyártó olyan felszereléssel látja el a járművet és a motort, hogy a kibocsátásokat valószínűsíthetően befolyásoló alkotóelemek tervezése, kialakítása és összeállítása lehetővé tegye, hogy a jármű és a motor a rendes használat során megfeleljen ezen előírásnak és végrehajtási intézkedéseinek. |
| --- | --- |

5.1.1.

A gyártó olyan felszereléssel látja el a járművet és a motort, hogy a kibocsátásokat valószínűsíthetően befolyásoló alkotóelemek tervezése, kialakítása és összeállítása lehetővé tegye, hogy a jármű és a motor a rendes használat során megfeleljen ezen előírásnak és végrehajtási intézkedéseinek.

| 5.1.2. | A gyártónak olyan műszaki megoldásokat kell alkalmaznia, amelyek biztosítják a kipufogógáz-kibocsátás hatékony korlátozását ezen előírásnak megfelelően, a jármű hasznos élettartama alatt és szokásos használati körülmények között. |
| --- | --- |

5.1.2.

A gyártónak olyan műszaki megoldásokat kell alkalmaznia, amelyek biztosítják a kipufogógáz-kibocsátás hatékony korlátozását ezen előírásnak megfelelően, a jármű hasznos élettartama alatt és szokásos használati körülmények között.

| 5.1.2.1. | Az 5.1.2. szakaszban említett intézkedések közé tartozik a kibocsátáscsökkentő rendszerekben használt tömlők és csatlakozók biztonsága is, amelyeket úgy kell kialakítani, hogy megfeleljenek az eredetileg tervezési célnak. |
| --- | --- |

5.1.2.1.

Az 5.1.2. szakaszban említett intézkedések közé tartozik a kibocsátáscsökkentő rendszerekben használt tömlők és csatlakozók biztonsága is, amelyeket úgy kell kialakítani, hogy megfeleljenek az eredetileg tervezési célnak.

| 5.1.2.2. | A gyártó biztosítja, hogy az ezen előírásban meghatározott vizsgálati feltételek között végzett kibocsátásvizsgálat eredményei megfeleljenek a vonatkozó határértékeknek. |
| --- | --- |

5.1.2.2.

A gyártó biztosítja, hogy az ezen előírásban meghatározott vizsgálati feltételek között végzett kibocsátásvizsgálat eredményei megfeleljenek a vonatkozó határértékeknek.

| 5.1.2.3. | Minden olyan motorrendszert és tervezési elemet, amely várhatóan befolyásolja a gáz-halmazállapotú szennyező anyagok és légszennyező részecskék kibocsátását, úgy kell megtervezni, megépíteni, összeszerelni és beszerelni, hogy a motor rendeltetésszerű használat esetén teljesíteni tudja ezen előírás előírásait. A gyártó továbbá azt is biztosítja, hogy a jármű megfeleljen az 5.1.3. szakaszban és a 10. mellékletben ismertetett, menetcikluson kívüli kibocsátási követelményeknek. |
| --- | --- |

5.1.2.3.

Minden olyan motorrendszert és tervezési elemet, amely várhatóan befolyásolja a gáz-halmazállapotú szennyező anyagok és légszennyező részecskék kibocsátását, úgy kell megtervezni, megépíteni, összeszerelni és beszerelni, hogy a motor rendeltetésszerű használat esetén teljesíteni tudja ezen előírás előírásait. A gyártó továbbá azt is biztosítja, hogy a jármű megfeleljen az 5.1.3. szakaszban és a 10. mellékletben ismertetett, menetcikluson kívüli kibocsátási követelményeknek.

| 5.1.2.4. | Tilos a kibocsátáscsökkentő berendezések hatékonyságát csökkentő hatástalanító stratégiák használata. |
| --- | --- |

5.1.2.4.

Tilos a kibocsátáscsökkentő berendezések hatékonyságát csökkentő hatástalanító stratégiák használata.

| 5.1.2.5. | Benzin- vagy E85 etanolmotor típusjóváhagyásának megszerzéséhez a gyártó biztosítja, hogy a szikragyújtású benzin- vagy E85 etanolmotorral felszerelt járművek üzemanyagtartályának töltőelemeire vonatkozó, a 6.3. szakaszban foglalt különös követelmények teljesüljenek. |
| --- | --- |

5.1.2.5.

Benzin- vagy E85 etanolmotor típusjóváhagyásának megszerzéséhez a gyártó biztosítja, hogy a szikragyújtású benzin- vagy E85 etanolmotorral felszerelt járművek üzemanyagtartályának töltőelemeire vonatkozó, a 6.3. szakaszban foglalt különös követelmények teljesüljenek.

| 5.1.3. | A menetcikluson kívüli kibocsátásokra vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

5.1.3.

A menetcikluson kívüli kibocsátásokra vonatkozó követelmények

| 5.1.3.1. | Az 5.1.2. szakaszban foglalt követelmények teljesítésére szolgáló intézkedéseknek a következőket kell figyelembe venniük:


  a) | a10. mellékletben meghatározott általános követelmények, ideértve a konkrét előírásokat és a hatástalanító stratégiák tilalmát; |
| --- | --- | --- |

5.1.3.1.

Az 5.1.2. szakaszban foglalt követelmények teljesítésére szolgáló intézkedéseknek a következőket kell figyelembe venniük:

a)

a10. mellékletben meghatározott általános követelmények, ideértve a konkrét előírásokat és a hatástalanító stratégiák tilalmát;

| b) | a kipufogógáz-kibocsátásnak a jármű várható üzemállapotai szerinti és az esetlegesen előforduló környezetifeltétel-tartományban történő hatékony korlátozására vonatkozó követelmények; |
| --- | --- |

b)

a kipufogógáz-kibocsátásnak a jármű várható üzemállapotai szerinti és az esetlegesen előforduló környezetifeltétel-tartományban történő hatékony korlátozására vonatkozó követelmények;

| c) | a kibocsátásoknak a típusjóváhagyáskor a menetcikluson kívüli laboratóriumi vizsgálatára vonatkozó követelmények; |
| --- | --- |

c)

a kibocsátásoknak a típusjóváhagyáskor a menetcikluson kívüli laboratóriumi vizsgálatára vonatkozó követelmények;

| d) | a típusjóváhagyáskor a hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett igazolási eljárásra vonatkozó követelmények, valamint a használatban lévő járművek menetcikluson kívüli kibocsátásának vizsgálatára vonatkozó, ezen előírásban előírt minden további követelmény; |
| --- | --- |

d)

a típusjóváhagyáskor a hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett igazolási eljárásra vonatkozó követelmények, valamint a használatban lévő járművek menetcikluson kívüli kibocsátásának vizsgálatára vonatkozó, ezen előírásban előírt minden további követelmény;

| e) | a gyártóra a menetcikluson kívüli kibocsátások korlátozása tekintetében vonatkozó követelményeknek való megfelelési nyilatkozat adása tekintetében vonatkozó követelmény. |
| --- | --- |

e)

a gyártóra a menetcikluson kívüli kibocsátások korlátozása tekintetében vonatkozó követelményeknek való megfelelési nyilatkozat adása tekintetében vonatkozó követelmény.

| 5.1.3.2. | A gyártónak teljesítenie kell a 10. mellékletben meghatározott különös követelményeket, a kapcsolódó vizsgálati eljárásokkal együtt. |
| --- | --- |

5.1.3.2.

A gyártónak teljesítenie kell a 10. mellékletben meghatározott különös követelményeket, a kapcsolódó vizsgálati eljárásokkal együtt.

| 5.1.4. | A dokumentációra vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

5.1.4.

A dokumentációra vonatkozó követelmények

| 5.1.4.1. | Az ezen előírás 3. szakaszában előírt dokumentációcsomag, mely lehetővé teszi a típusjóváhagyó hatóság számára, hogy értékelje a kibocsátáscsökkentő stratégiákat, valamint a járműnek és a motornak az NOx-szabályozási megoldások helyes működését biztosító fedélzeti rendszereit, továbbá az ezen előírás 10. mellékletében (menetcikluson kívüli kibocsátások), 9A. és 9B. mellékletében (fedélzeti diagnosztikai rendszer) és 15. mellékletében (vegyes üzemű motorok) előírt dokumentációcsomagok a következő információkat tartalmazzák:


  a) | a 11. mellékletben előírt használatkorlátozó rendszer teljes körű ismertetése, ideértve a kapcsolódó ellenőrzési stratégiákat; |
| --- | --- | --- |

5.1.4.1.

Az ezen előírás 3. szakaszában előírt dokumentációcsomag, mely lehetővé teszi a típusjóváhagyó hatóság számára, hogy értékelje a kibocsátáscsökkentő stratégiákat, valamint a járműnek és a motornak az NOx

a)

a 11. mellékletben előírt használatkorlátozó rendszer teljes körű ismertetése, ideértve a kapcsolódó ellenőrzési stratégiákat;

| b) | a 3.1.4. szakasz b) pontjában és a 3.2.4. szakasz a) pontjában említett, manipulálás elleni intézkedések leírása. |
| --- | --- |

b)

a 3.1.4. szakasz b) pontjában és a 3.2.4. szakasz a) pontjában említett, manipulálás elleni intézkedések leírása.

| 5.1.4.2. | A hivatalos dokumentációcsomag lehet tömör, de abból minden olyan kimeneti állapotnak azonosíthatónak kell lennie, amelyet a különböző egységek bemeneti jeleit felhasználó szabályozási mátrix lehetővé tesz. A dokumentációnak ismertetnie kell a 11. mellékletben előírt használatkorlátozó rendszer működését, ideértve az e rendszerhez kapcsolódó információk kinyeréséhez szükséges paramétereket. Ezt az anyagot a típusjóváhagyó hatóságnak meg kell őriznie. |
| --- | --- |

5.1.4.2.

A hivatalos dokumentációcsomag lehet tömör, de abból minden olyan kimeneti állapotnak azonosíthatónak kell lennie, amelyet a különböző egységek bemeneti jeleit felhasználó szabályozási mátrix lehetővé tesz. A dokumentációnak ismertetnie kell a 11. mellékletben előírt használatkorlátozó rendszer működését, ideértve az e rendszerhez kapcsolódó információk kinyeréséhez szükséges paramétereket. Ezt az anyagot a típusjóváhagyó hatóságnak meg kell őriznie.

| 5.1.4.3. | A részletes dokumentációcsomag a következőket tartalmazza:


  a) | információk az összes kibocsátáscsökkentő segédstratégia és kibocsátáscsökkentő alapstratégia működéséről, ideértve mindazon paraméterek ismertetését, melyeket valamely kibocsátáscsökkentő segédstratégia módosít, és azokat a peremfeltételeket, melyek mellett a kibocsátáscsökkentő segédstratégia működik, illetve annak megjelölése, hogy az ezen előírás 10. mellékletében meghatározott vizsgálati eljárások feltételei mellett mely kibocsátáscsökkentő segédstratégia és kibocsátáscsökkentő alapstratégia lép valószínűleg működésbe; |
| --- | --- | --- |

5.1.4.3.

A részletes dokumentációcsomag a következőket tartalmazza:

a)

információk az összes kibocsátáscsökkentő segédstratégia és kibocsátáscsökkentő alapstratégia működéséről, ideértve mindazon paraméterek ismertetését, melyeket valamely kibocsátáscsökkentő segédstratégia módosít, és azokat a peremfeltételeket, melyek mellett a kibocsátáscsökkentő segédstratégia működik, illetve annak megjelölése, hogy az ezen előírás 10. mellékletében meghatározott vizsgálati eljárások feltételei mellett mely kibocsátáscsökkentő segédstratégia és kibocsátáscsökkentő alapstratégia lép valószínűleg működésbe;

| b) | az üzemanyagrendszer szabályozásának logikája, az időzítési stratégiák és a „ki-be” kapcsolási pontok valamennyi üzemmódra; |
| --- | --- |

b)

az üzemanyagrendszer szabályozásának logikája, az időzítési stratégiák és a „ki-be” kapcsolási pontok valamennyi üzemmódra;

| c) | az ezen előírás 11. mellékletében előírt használatkorlátozó rendszer teljes körű ismertetése, ideértve a kapcsolódó ellenőrzési stratégiákat; |
| --- | --- |

c)

az ezen előírás 11. mellékletében előírt használatkorlátozó rendszer teljes körű ismertetése, ideértve a kapcsolódó ellenőrzési stratégiákat;

| d) | az ezen előírás 3.1.4. szakaszának b) pontjában és 3.2.4. szakaszának a) pontjában említett, manipulálás elleni intézkedések leírása. |
| --- | --- |

d)

az ezen előírás 3.1.4. szakaszának b) pontjában és 3.2.4. szakaszának a) pontjában említett, manipulálás elleni intézkedések leírása.

| 5.1.4.4. | A részletes dokumentációcsomagot szigorúan bizalmasan kezelik. A csomagot őrizheti a típusjóváhagyó hatóság vagy a típusjóváhagyó hatóság döntése alapján a gyártó. Amennyiben a dokumentációcsomagot a gyártó őrzi, a típusjóváhagyó hatóság azt az áttekintést ás jóváhagyást követően azonosító számmal és keltezéssel látja el. A csomagot a jóváhagyás alkalmával vagy a jóváhagyás érvényességi ideje során bármikor a típusjóváhagyó hatóság rendelkezésére kell bocsátani betekintésre. |
| --- | --- |

5.1.4.4.

A részletes dokumentációcsomagot szigorúan bizalmasan kezelik. A csomagot őrizheti a típusjóváhagyó hatóság vagy a típusjóváhagyó hatóság döntése alapján a gyártó. Amennyiben a dokumentációcsomagot a gyártó őrzi, a típusjóváhagyó hatóság azt az áttekintést ás jóváhagyást követően azonosító számmal és keltezéssel látja el. A csomagot a jóváhagyás alkalmával vagy a jóváhagyás érvényességi ideje során bármikor a típusjóváhagyó hatóság rendelkezésére kell bocsátani betekintésre.

| 5.1.5. | Az elektronikus rendszer biztonságára vonatkozó rendelkezések |
| --- | --- |

5.1.5.

Az elektronikus rendszer biztonságára vonatkozó rendelkezések

| 5.1.5.1. | Az általános követelmények – beleértve az elektronikus rendszerek biztonságára vonatkozó különös követelményeket – az ezen előírás 9B. mellékletének 4. szakaszában és 9A. mellékletének 2. szakaszában meghatározott követelmények. |
| --- | --- |

5.1.5.1.

Az általános követelmények – beleértve az elektronikus rendszerek biztonságára vonatkozó különös követelményeket – az ezen előírás 9B. mellékletének 4. szakaszában és 9A. mellékletének 2. szakaszában meghatározott követelmények.

| 5.2. | A gáz-halmazállapotú és szilárd szennyezőanyag-kibocsátásra vonatkozó előírások |
| --- | --- |

5.2.

A gáz-halmazállapotú és szilárd szennyezőanyag-kibocsátásra vonatkozó előírások

| 5.2.1. | A 4. mellékletben előírt vizsgálatok során a gáz-halmazállapotú és szilárd szennyezőanyag-kibocsátás nem haladhatja meg az 1. táblázatban megadott értékeket. |
| --- | --- |

5.2.1.

A 4. mellékletben előírt vizsgálatok során a gáz-halmazállapotú és szilárd szennyezőanyag-kibocsátás nem haladhatja meg az 1. táblázatban megadott értékeket.

| 5.2.2. | A 6. mellékletben ismertetett vizsgálatnak alávetett szikragyújtású motorok esetében a normál alapjárati fordulatszámon a kipufogógáz legnagyobb megengedett szén-monoxid-tartalma az, amit a járműgyártó megad. A maximális szén-monoxid-tartalom azonban nem haladhatja meg a 0,3 térfogatszázalékot.
  Magas alapjárati fordulatszámon a szén-monoxidnak a kipufogógáz térfogatára vonatkoztatott mennyisége nem haladhatja meg a 0,2 térfogatszázalékot akkor, amikor a motorfordulatszám legalább 2 000 ford./perc és a lambda 1 ± 0,03 vagy a gyártó specifikációi szerinti. |
| --- | --- |

5.2.2.

A 6. mellékletben ismertetett vizsgálatnak alávetett szikragyújtású motorok esetében a normál alapjárati fordulatszámon a kipufogógáz legnagyobb megengedett szén-monoxid-tartalma az, amit a járműgyártó megad. A maximális szén-monoxid-tartalom azonban nem haladhatja meg a 0,3 térfogatszázalékot.

Magas alapjárati fordulatszámon a szén-monoxidnak a kipufogógáz térfogatára vonatkoztatott mennyisége nem haladhatja meg a 0,2 térfogatszázalékot akkor, amikor a motorfordulatszám legalább 2 000 ford./perc és a lambda 1 ± 0,03 vagy a gyártó specifikációi szerinti.

| 5.2.3. | Zárt forgattyúsház esetében a gyártó biztosítja, hogy a 4. melléklet 6.10. és 6.11. szakaszában ismertetett vizsgálatok során a motor szellőztető rendszere ne engedjen kartergázt a légkörbe. Ha a forgattyúsház nyitott, a kibocsátásokat meg kell mérni és a 4. melléklet 6.10. szakaszában meghatározott rendelkezéseket követve hozzá kell adni a kipufogógáz-kibocsátáshoz. |
| --- | --- |

5.2.3.

Zárt forgattyúsház esetében a gyártó biztosítja, hogy a 4. melléklet 6.10. és 6.11. szakaszában ismertetett vizsgálatok során a motor szellőztető rendszere ne engedjen kartergázt a légkörbe. Ha a forgattyúsház nyitott, a kibocsátásokat meg kell mérni és a 4. melléklet 6.10. szakaszában meghatározott rendelkezéseket követve hozzá kell adni a kipufogógáz-kibocsátáshoz.

| 5.2.4. | A szikragyújtású motorok kipufogógáz-hígító rendszerrel történő hígított kipufogógáz-méréséhez megengedett az olyan gázelemző készülékek használata, melyek a 83. számú vagy a 154. számú ENSZ-előírás általános követelményeinek és kalibrációs eljárásainak felelnek meg. Ebben az esetben nem kell alkalmazni az ezen előírás 4. melléklete 9. szakaszának és 2. függelékének rendelkezéseit.
  Alkalmazni kell viszont az ezen előírás 4. mellékletének 7. szakaszában előírt vizsgálati eljárásokat és a 4. melléklet 8. szakaszában előírt kibocsátásszámításokat. |
| --- | --- |

5.2.4.

A szikragyújtású motorok kipufogógáz-hígító rendszerrel történő hígított kipufogógáz-méréséhez megengedett az olyan gázelemző készülékek használata, melyek a 83. számú vagy a 154. számú ENSZ-előírás általános követelményeinek és kalibrációs eljárásainak felelnek meg. Ebben az esetben nem kell alkalmazni az ezen előírás 4. melléklete 9. szakaszának és 2. függelékének rendelkezéseit.

Alkalmazni kell viszont az ezen előírás 4. mellékletének 7. szakaszában előírt vizsgálati eljárásokat és a 4. melléklet 8. szakaszában előírt kibocsátásszámításokat.

| 5.3. | Kibocsátási határérték
  Az 1. táblázatban szerepelnek az ezen előírásra vonatkozó kibocsátási határértékek.

  1. táblázat


  Kibocsátási határérték | Határértékek |
| --- | --- | --- |
| CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC
  (mg/kWh) | CH4

  (mg/kWh) | NOX
   (*1)

  (mg/kWh) | NH3

  (ppm) | PM-tömeg
  (mg/kWh) | PM-szám
  (#/kWh) |
| WHSC (CI) | 1 500 | 130 | | | 400 | 10 | 10 | 8,0 x 10 11 |
| WHTC (CI) | 4 000 | 160 | | | 460 | 10 | 10 | 6,0 x 10 11
   (*2) |
| WHTC (PI) | 4 000 | | 160 | 500 | 460 | 10 | 10 | 6,0 x 10 11
   (*2) |
| Megjegyzések:


  PI | szikragyújtás |

5.3.

Kibocsátási határérték

Az 1. táblázatban szerepelnek az ezen előírásra vonatkozó kibocsátási határértékek.

1. táblázat

1. táblázat

Kibocsátási határérték

Kibocsátási határérték

Határértékek

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC

(mg/kWh)

CH4

4

(mg/kWh)

NOX
   (*1)

X

*1

(mg/kWh)

NH3

3

(ppm)

PM-tömeg

(mg/kWh)

PM-szám

(#/kWh)

WHSC (CI)

1 500

130

400

10

10

8,0 x 10 11

11

WHTC (CI)

4 000

160

460

10

10

6,0 x 10 11
   (*2)

11

*2

WHTC (PI)

4 000

160

500

460

10

10

6,0 x 10 11
   (*2)

11

*2

Megjegyzések:

Megjegyzések:

PI

szikragyújtás

| CI | kompressziós gyújtás |
| --- | --- |

CI

kompressziós gyújtás

| 5.4. | Tartósság és romlási tényezők
  A gyártó meghatározza azokat a romlási tényezőket, amelyek annak demonstrálására szolgálnak, hogy a motorcsalád vagy az utókezelő rendszer szerinti motorcsalád gáz-halmazállapotú és szilárd szennyezőanyag-kibocsátása az alábbiakban meghatározott, szokásos hasznos élettartam alatt mindvégig megfelel az 5.3. szakaszban meghatározott kibocsátási határértékeknek.
  A 7. melléklet tartalmazza azokat az eljárásokat, amelyekkel demonstrálható a motorrendszer vagy az utókezelő rendszer szerinti motorcsalád szokásos hasznos élettartam alatti megfelelősége.
  A járművek és motorok típusjóváhagyásához és használat közbeni megfelelőségének vizsgálatához a kibocsátáscsökkentő berendezések tartóssági vizsgálatát a következő kilométer-teljesítmény, illetve referencia-időszak után kell elvégezni:


  a) | 160 000 km megtétele vagy öt év – amelyik előbb következik be – az M1, N1 és M2 kategóriájú járművekbe szerelt motorok esetében; |
| --- | --- | --- |

5.4.

Tartósság és romlási tényezők

A gyártó meghatározza azokat a romlási tényezőket, amelyek annak demonstrálására szolgálnak, hogy a motorcsalád vagy az utókezelő rendszer szerinti motorcsalád gáz-halmazállapotú és szilárd szennyezőanyag-kibocsátása az alábbiakban meghatározott, szokásos hasznos élettartam alatt mindvégig megfelel az 5.3. szakaszban meghatározott kibocsátási határértékeknek.

A 7. melléklet tartalmazza azokat az eljárásokat, amelyekkel demonstrálható a motorrendszer vagy az utókezelő rendszer szerinti motorcsalád szokásos hasznos élettartam alatti megfelelősége.

A járművek és motorok típusjóváhagyásához és használat közbeni megfelelőségének vizsgálatához a kibocsátáscsökkentő berendezések tartóssági vizsgálatát a következő kilométer-teljesítmény, illetve referencia-időszak után kell elvégezni:

a)

160 000 km megtétele vagy öt év – amelyik előbb következik be – az M1, N1 és M2 kategóriájú járművekbe szerelt motorok esetében;

1

1

2

| b) | 300 000 km megtétele vagy hat év – amelyik előbb következik be – a legfeljebb 16 tonna műszakilag megengedett legnagyobb tömegű N2 vagy N3 kategóriájú és a legfeljebb 7,5 tonna műszakilag megengedett legnagyobb tömegű M3 kategóriájú, I. osztályú, II. osztályú és A. osztályú vagy B. osztályú járművekbe szerelt motorok esetében; |
| --- | --- |

b)

300 000 km megtétele vagy hat év – amelyik előbb következik be – a legfeljebb 16 tonna műszakilag megengedett legnagyobb tömegű N2 vagy N3 kategóriájú és a legfeljebb 7,5 tonna műszakilag megengedett legnagyobb tömegű M3 kategóriájú, I. osztályú, II. osztályú és A. osztályú vagy B. osztályú járművekbe szerelt motorok esetében;

2

3

3

| c) | 700 000 km megtétele vagy hét év – amelyik előbb következik be – a 16 tonnát meghaladó műszakilag megengedett legnagyobb tömegű N3 kategóriájú és a 7,5 tonnát meghaladó műszakilag megengedett legnagyobb tömegű M3 kategóriájú, III. osztályú és B. osztályú járművekbe szerelt motorok esetében. |
| --- | --- |

c)

700 000 km megtétele vagy hét év – amelyik előbb következik be – a 16 tonnát meghaladó műszakilag megengedett legnagyobb tömegű N3 kategóriájú és a 7,5 tonnát meghaladó műszakilag megengedett legnagyobb tömegű M3 kategóriájú, III. osztályú és B. osztályú járművekbe szerelt motorok esetében.

3

3

| 5.5. | Az NOx-szabályozási megoldások helyes működését biztosító követelmények |
| --- | --- |

5.5.

Az NOx

| 5.5.1. | Típusjóváhagyás kérelmezésekor a gyártóknak be kell mutatniuk a típusjóváhagyó hatóságnak az azt igazoló információkat, hogy az NOx-mentesítő rendszer a régióban (pl. az Európai Unió területén) szokásosan előforduló valamennyi üzemi feltétel mellett – különösen alacsony hőmérsékleten – képes ellátni kibocsátáscsökkentő feladatát.
  Ezenkívül a gyártóknak információkat kell szolgáltatniuk a típusjóváhagyó hatóságnak a kipufogógáz-visszavezető rendszer (EGR) működési stratégiájáról, beleértve az alacsony környezeti hőmérsékleteken való működését is.
  Ezen információkban azt is le kell írni, hogy a rendszer alacsony környezeti hőmérsékleten történő üzemeltetése milyen hatást gyakorol a kibocsátásokra.
  Az ezen követelmények kielégítésére szolgáló vizsgálatokra és eljárásokra vonatkozó információk a 11. mellékletben találhatók. |
| --- | --- |

5.5.1.

Típusjóváhagyás kérelmezésekor a gyártóknak be kell mutatniuk a típusjóváhagyó hatóságnak az azt igazoló információkat, hogy az NOx

Ezenkívül a gyártóknak információkat kell szolgáltatniuk a típusjóváhagyó hatóságnak a kipufogógáz-visszavezető rendszer (EGR) működési stratégiájáról, beleértve az alacsony környezeti hőmérsékleteken való működését is.

Ezen információkban azt is le kell írni, hogy a rendszer alacsony környezeti hőmérsékleten történő üzemeltetése milyen hatást gyakorol a kibocsátásokra.

Az ezen követelmények kielégítésére szolgáló vizsgálatokra és eljárásokra vonatkozó információk a 11. mellékletben találhatók.

6.   A járműbe történő beépítés

| 6.1. | A motort úgy kell a járműbe építeni, hogy biztosított legyen a típusjóváhagyási követelmények teljesülése. A motor típusjóváhagyása tekintetében a következő jellemzőket kell figyelembe venni: |
| --- | --- |

6.1.

A motort úgy kell a járműbe építeni, hogy biztosított legyen a típusjóváhagyási követelmények teljesülése. A motor típusjóváhagyása tekintetében a következő jellemzőket kell figyelembe venni:

| 6.1.1. | a szívási nyomásesés nem lehet nagyobb a motor típusjóváhagyásához az 1. melléklet 1. részében megadott értéknél; |
| --- | --- |

6.1.1.

a szívási nyomásesés nem lehet nagyobb a motor típusjóváhagyásához az 1. melléklet 1. részében megadott értéknél;

| 6.1.2. | a kipufogási ellennyomás nem lehet nagyobb a motor típusjóváhagyásához az 1. melléklet 1. részében megadott értéknél; |
| --- | --- |

6.1.2.

a kipufogási ellennyomás nem lehet nagyobb a motor típusjóváhagyásához az 1. melléklet 1. részében megadott értéknél;

| 6.1.3. | a motor üzemeltetéséhez szükséges segédberendezések teljesítményfelvétele nem lehet nagyobb a motor típusjóváhagyásához az 1. melléklet 1. részében megadott értéknél. |
| --- | --- |

6.1.3.

a motor üzemeltetéséhez szükséges segédberendezések teljesítményfelvétele nem lehet nagyobb a motor típusjóváhagyásához az 1. melléklet 1. részében megadott értéknél.

| 6.1.4. | A kipufogógáz-utókezelő rendszer jellemzőinek meg kell felelniük a motor típusjóváhagyásához az 1. melléklet 1. részében megadott jellemzőknek. |
| --- | --- |

6.1.4.

A kipufogógáz-utókezelő rendszer jellemzőinek meg kell felelniük a motor típusjóváhagyásához az 1. melléklet 1. részében megadott jellemzőknek.

| 6.2. | Típusjóváhagyással rendelkező motor járműbe történő beépítése |
| --- | --- |

6.2.

Típusjóváhagyással rendelkező motor járműbe történő beépítése

| 6.2.1. | Az önálló műszaki egységként jóváhagyott motor járműbe történő beépítésének ezen túlmenően a következő előírásoknak is meg kell felelnie:


  a) | a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelelősége tekintetében a beépítésnek az ezen előírás 9B. mellékletének 1. függeléke szerint teljesítenie kell a gyártónak az 1. melléklet 1. részében meghatározott beépítési előírásait; |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

Az önálló műszaki egységként jóváhagyott motor járműbe történő beépítésének ezen túlmenően a következő előírásoknak is meg kell felelnie:

a)

a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelelősége tekintetében a beépítésnek az ezen előírás 9B. mellékletének 1. függeléke szerint teljesítenie kell a gyártónak az 1. melléklet 1. részében meghatározott beépítési előírásait;

| b) | az NOx-szabályozásra szolgáló megoldások helyes működését biztosító rendszer megfelelősége tekintetében a beépítésnek az ezen előírás 11. mellékletének 4. függeléke szerint meg kell felelnie a gyártó által meghatározott, az ezen előírás 1. mellékletének 1. részében szereplő beépítési előírásoknak; |
| --- | --- |

b)

az NOx-szabályozásra szolgáló megoldások helyes működését biztosító rendszer megfelelősége tekintetében a beépítésnek az ezen előírás 11. mellékletének 4. függeléke szerint meg kell felelnie a gyártó által meghatározott, az ezen előírás 1. mellékletének 1. részében szereplő beépítési előírásoknak;

x

| c) | az önálló műszaki egységként jóváhagyott típusú vegyes üzemű motor járműbe történő beépítésének ezenkívül meg kell felelnie az ezen előírás 15. mellékletében meghatározott egyedi beépítési követelményeknek és gyártó által előírt beépítési követelményeknek. |
| --- | --- |

c)

az önálló műszaki egységként jóváhagyott típusú vegyes üzemű motor járműbe történő beépítésének ezenkívül meg kell felelnie az ezen előírás 15. mellékletében meghatározott egyedi beépítési követelményeknek és gyártó által előírt beépítési követelményeknek.

| 6.3. | Üzemanyagtartály töltőnyílása benzin- vagy E85 etanolmotor esetében |
| --- | --- |

6.3.

Üzemanyagtartály töltőnyílása benzin- vagy E85 etanolmotor esetében

| 6.3.1. | A benzin- vagy E85 etanoltartály töltőnyílását úgy kell kialakítani, hogy a tartályt ne lehessen 23,6 mm vagy nagyobb külső átmérőjű benzinkúti töltőpisztollyal feltölteni. |
| --- | --- |

6.3.1.

A benzin- vagy E85 etanoltartály töltőnyílását úgy kell kialakítani, hogy a tartályt ne lehessen 23,6 mm vagy nagyobb külső átmérőjű benzinkúti töltőpisztollyal feltölteni.

| 6.3.2. | A 6.3.1. szakasz nem vonatkozik olyan járművekre, amelyek teljesítik mind a két következő feltételt:


  a) | a járművet úgy tervezték és gyártották, hogy a gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátás csökkentésére szolgáló eszközöket nem érinti hátrányosan az ólmozott benzin; |
| --- | --- | --- |

6.3.2.

A 6.3.1. szakasz nem vonatkozik olyan járművekre, amelyek teljesítik mind a két következő feltételt:

a)

a járművet úgy tervezték és gyártották, hogy a gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátás csökkentésére szolgáló eszközöket nem érinti hátrányosan az ólmozott benzin;

| b) | a járművet feltűnően, olvashatóan és letörölhetetlenül megjelölték az ólmozatlan benzinnek az ISO 2575:2004 szabványban előírt jelzésével, az üzemanyagtartályba üzemanyagot töltő személy számára közvetlenül látható helyen. Kiegészítő jelölések használata megengedett. |
| --- | --- |

b)

a járművet feltűnően, olvashatóan és letörölhetetlenül megjelölték az ólmozatlan benzinnek az ISO 2575:2004 szabványban előírt jelzésével, az üzemanyagtartályba üzemanyagot töltő személy számára közvetlenül látható helyen. Kiegészítő jelölések használata megengedett.

| 6.3.3. | Gondoskodni kell arról, hogy a tanksapka hiánya esetén se következhessen be túlzott mértékű párolgási kibocsátás, illetve üzemanyag-kiömlés. Ez az alábbi megoldások egyikével érhető el:


  a) | automatikusan nyíló és záródó, nem eltávolítható tanksapka; |
| --- | --- | --- |

6.3.3.

Gondoskodni kell arról, hogy a tanksapka hiánya esetén se következhessen be túlzott mértékű párolgási kibocsátás, illetve üzemanyag-kiömlés. Ez az alábbi megoldások egyikével érhető el:

a)

automatikusan nyíló és záródó, nem eltávolítható tanksapka;

| b) | olyan tervezési jellemzők, amelyekkel a tanksapka hiánya esetén elkerülhető a túlzott párolgási kibocsátás; |
| --- | --- |

b)

olyan tervezési jellemzők, amelyekkel a tanksapka hiánya esetén elkerülhető a túlzott párolgási kibocsátás;

| c) | M1 vagy N1 kategóriájú járművek esetében bármely, ugyanilyen hatással járó megoldás. Ilyen megoldások lehetnek például (a teljesség igénye nélkül) a rögzített vagy láncra fűzött tanksapka, vagy a tanksapkához ugyanannak a kulcsnak a használata, amely a jármű indítására is szolgál. Ebben az esetben gondoskodni kell arról, hogy a kulcsot csak akkor lehessen kivenni a tanksapkából, ha az zárt állásban van. |
| --- | --- |

c)

M1 vagy N1 kategóriájú járművek esetében bármely, ugyanilyen hatással járó megoldás. Ilyen megoldások lehetnek például (a teljesség igénye nélkül) a rögzített vagy láncra fűzött tanksapka, vagy a tanksapkához ugyanannak a kulcsnak a használata, amely a jármű indítására is szolgál. Ebben az esetben gondoskodni kell arról, hogy a kulcsot csak akkor lehessen kivenni a tanksapkából, ha az zárt állásban van.

1

1

7.   Motorcsalád

| 7.1. | A motorcsaládot meghatározó paraméterek
  A gyártó által kialakított motorcsaládnak meg kell felelnie a 4. melléklet 5.2. szakaszának.
  Vegyes üzemű motor esetében a motorcsaládnak a 15. melléklet 3.1.1. szakaszában lévő további követelményeknek is meg kell felelnie. |
| --- | --- |

7.1.

A motorcsaládot meghatározó paraméterek

A gyártó által kialakított motorcsaládnak meg kell felelnie a 4. melléklet 5.2. szakaszának.

Vegyes üzemű motor esetében a motorcsaládnak a 15. melléklet 3.1.1. szakaszában lévő további követelményeknek is meg kell felelnie.

| 7.2. | Az alapmotor kiválasztása
  A család alapmotorját a 4. melléklet 5.2.4. szakaszában előírt követelményeknek megfelelően kell kiválasztani.
  Vegyes üzemű motor esetében az alapmotorcsaládnak a 15. melléklet 3.1.2. szakaszában lévő további követelményeknek is meg kell felelnie. |
| --- | --- |

7.2.

Az alapmotor kiválasztása

A család alapmotorját a 4. melléklet 5.2.4. szakaszában előírt követelményeknek megfelelően kell kiválasztani.

Vegyes üzemű motor esetében az alapmotorcsaládnak a 15. melléklet 3.1.2. szakaszában lévő további követelményeknek is meg kell felelnie.

| 7.3. | Kiterjesztés új motorrendszernek a motorcsaládba való felvétele céljából |
| --- | --- |

7.3.

Kiterjesztés új motorrendszernek a motorcsaládba való felvétele céljából

| 7.3.1. | A gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyásával fel lehet venni új motorrendszert egy jóváhagyott motorcsaládba, ha megfelel a 7.1. szakaszban meghatározott kritériumoknak. |
| --- | --- |

7.3.1.

A gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyásával fel lehet venni új motorrendszert egy jóváhagyott motorcsaládba, ha megfelel a 7.1. szakaszban meghatározott kritériumoknak.

| 7.3.2. | Ha az alapmotorrendszer tervezési elemei az új motorrendszer tervezési elemeit is képviselik a 7.2. szakasz szerint, vagy vegyes üzemű motorok esetében a 15. melléklet 3.1.2. szakasza szerint, akkor az alapmotorrendszer nem változik, és a gyártó módosítja az 1. mellékletben megadott adatközlő lapot. |
| --- | --- |

7.3.2.

Ha az alapmotorrendszer tervezési elemei az új motorrendszer tervezési elemeit is képviselik a 7.2. szakasz szerint, vagy vegyes üzemű motorok esetében a 15. melléklet 3.1.2. szakasza szerint, akkor az alapmotorrendszer nem változik, és a gyártó módosítja az 1. mellékletben megadott adatközlő lapot.

| 7.3.3. | Ha az új motorrendszer olyan tervezési elemeket is tartalmaz, amelyeket az alapmotorrendszer tervezési elemei nem képviselnek a 7.2. szakasz szerint, vagy vegyes üzemű motorok esetében a 15. melléklet 3.1.2. szakasza szerint, de maga az új motorrendszer a teljes családot képviselné e szakaszok szerint, akkor az új motorrendszer lesz az új alapmotor. Ebben az esetben bizonyítani kell, hogy az új tervezési elemek megfelelnek ezen előírás rendelkezéseinek, és módosítani kell az 1. mellékletben megadott adatközlő lapot. |
| --- | --- |

7.3.3.

Ha az új motorrendszer olyan tervezési elemeket is tartalmaz, amelyeket az alapmotorrendszer tervezési elemei nem képviselnek a 7.2. szakasz szerint, vagy vegyes üzemű motorok esetében a 15. melléklet 3.1.2. szakasza szerint, de maga az új motorrendszer a teljes családot képviselné e szakaszok szerint, akkor az új motorrendszer lesz az új alapmotor. Ebben az esetben bizonyítani kell, hogy az új tervezési elemek megfelelnek ezen előírás rendelkezéseinek, és módosítani kell az 1. mellékletben megadott adatközlő lapot.

| 7.4. | A fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládot meghatározó paraméterek
  A fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládot olyan alapvető tervezési paraméterekkel lehet meghatározni, amelyek a motorcsaládba tartozó motorrendszerek tekintetében a 9B. melléklet 6.1. szakasza szerint közösek. |
| --- | --- |

7.4.

A fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládot meghatározó paraméterek

A fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládot olyan alapvető tervezési paraméterekkel lehet meghatározni, amelyek a motorcsaládba tartozó motorrendszerek tekintetében a 9B. melléklet 6.1. szakasza szerint közösek.

8.   A gyártás megfelelősége

| 8.1. | Az ezen előírás által előírt jóváhagyási jellel ellátott minden motort és járművet oly módon kell gyártani, hogy a jóváhagyási értesítésben és annak mellékleteiben megadott leírás tekintetében megfeleljenek a jóváhagyott típusnak. A gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük az 1958. évi megállapodás (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. függelékében megállapított eljárásoknak, valamint a 8.2–8.5. szakaszban megállapított előírásoknak. |
| --- | --- |

8.1.

Az ezen előírás által előírt jóváhagyási jellel ellátott minden motort és járművet oly módon kell gyártani, hogy a jóváhagyási értesítésben és annak mellékleteiben megadott leírás tekintetében megfeleljenek a jóváhagyott típusnak. A gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük az 1958. évi megállapodás (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. függelékében megállapított eljárásoknak, valamint a 8.2–8.5. szakaszban megállapított előírásoknak.

| 8.1.1. | A gyártás megfelelőségét a 2A., 2B., illetve 2C. mellékletben meghatározott típusbizonyítványban szereplő leírás alapján kell ellenőrizni. |
| --- | --- |

8.1.1.

A gyártás megfelelőségét a 2A., 2B., illetve 2C. mellékletben meghatározott típusbizonyítványban szereplő leírás alapján kell ellenőrizni.

| 8.1.2. | A gyártásmegfelelőséget az e szakaszban foglalt egyedi feltételek, valamint az 1., 2. és 3. függelékben foglalt vonatkozó statisztikai módszerek alapján kell értékelni. |
| --- | --- |

8.1.2.

A gyártásmegfelelőséget az e szakaszban foglalt egyedi feltételek, valamint az 1., 2. és 3. függelékben foglalt vonatkozó statisztikai módszerek alapján kell értékelni.

| 8.2. | Általános követelmények |
| --- | --- |

8.2.

Általános követelmények

| 8.2.1. | Az 1., 2. vagy 3. függelék alkalmazásában a gyártásmegfelelőség ellenőrzésének tárgyát képező motorok mért gáz-halmazállapotú és szilárd szennyezőanyag-kibocsátását az adott motorra az ezen előírás szerint megadott típusbizonyítvány kiegészítésében rögzített megfelelő romlási tényezőket alkalmazva ki kell igazítani. |
| --- | --- |

8.2.1.

Az 1., 2. vagy 3. függelék alkalmazásában a gyártásmegfelelőség ellenőrzésének tárgyát képező motorok mért gáz-halmazállapotú és szilárd szennyezőanyag-kibocsátását az adott motorra az ezen előírás szerint megadott típusbizonyítvány kiegészítésében rögzített megfelelő romlási tényezőket alkalmazva ki kell igazítani.

| 8.2.2. | Ha a jóváhagyási hatóságok nincsenek megelégedve a gyártó ellenőrzési eljárásával, az 1958. évi megállapodás (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. függelékében megállapított rendelkezéseit kell alkalmazni. |
| --- | --- |

8.2.2.

Ha a jóváhagyási hatóságok nincsenek megelégedve a gyártó ellenőrzési eljárásával, az 1958. évi megállapodás (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. függelékében megállapított rendelkezéseit kell alkalmazni.

| 8.2.3. | A vizsgálatok elvégzéséhez minden motort a sorozatgyártásból kell véletlenszerűen kiválasztani. |
| --- | --- |

8.2.3.

A vizsgálatok elvégzéséhez minden motort a sorozatgyártásból kell véletlenszerűen kiválasztani.

| 8.3. | Szennyezőanyag-kibocsátás |
| --- | --- |

8.3.

Szennyezőanyag-kibocsátás

| 8.3.1. | Amennyiben mérni kell a szennyezőanyag-kibocsátást, és egy motor típusjóváhagyásának egy vagy több kiterjesztése van, a vizsgálatokat a szóban forgó kiterjesztésre vonatkozó információs csomagban leírt motorokon kell elvégezni. |
| --- | --- |

8.3.1.

Amennyiben mérni kell a szennyezőanyag-kibocsátást, és egy motor típusjóváhagyásának egy vagy több kiterjesztése van, a vizsgálatokat a szóban forgó kiterjesztésre vonatkozó információs csomagban leírt motorokon kell elvégezni.

| 8.3.2. | Szennyezőanyag-vizsgálatnak alávetett motor megfelelősége:
  a motor hatóságoknak történő átadását követően a gyártó többé semmiféle beállítást sem végezhet a kiválasztott motorokon. |
| --- | --- |

8.3.2.

Szennyezőanyag-vizsgálatnak alávetett motor megfelelősége:

a motor hatóságoknak történő átadását követően a gyártó többé semmiféle beállítást sem végezhet a kiválasztott motorokon.

| 8.3.2.1. | A vizsgált motorok sorozatgyártásából három motort kell kiválasztani. A motorokon el kell végezni a WHTC-vizsgálatot és adott esetben a WHSC-vizsgálatot a gyártás megfelelőségének ellenőrzéséhez. A határértékek az 5.3. szakaszban meghatározott értékek. |
| --- | --- |

8.3.2.1.

A vizsgált motorok sorozatgyártásából három motort kell kiválasztani. A motorokon el kell végezni a WHTC-vizsgálatot és adott esetben a WHSC-vizsgálatot a gyártás megfelelőségének ellenőrzéséhez. A határértékek az 5.3. szakaszban meghatározott értékek.

| 8.3.2.2. | Amennyiben a típusjóváhagyó hatóság egyetért a gyártó által az 1958. évi megállapodás (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/ Rev.2) 2. függeléke szerint megadott gyártástechnológiai szórás értékével, a vizsgálatokat az 1. függelék szerint kell elvégezni.
  Amennyiben a típusjóváhagyó hatóság nem ért egyet a gyártó által az 1958. évi megállapodás (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/ 505/Rev.2) 2. függeléke szerint megadott gyártástechnológiai szórás értékével, a vizsgálatokat a 2. függelék szerint kell elvégezni.
  A gyártó kérésére a vizsgálatokat a 3. függelék szerint is el lehet végezni. |
| --- | --- |

8.3.2.2.

Amennyiben a típusjóváhagyó hatóság egyetért a gyártó által az 1958. évi megállapodás (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/ Rev.2) 2. függeléke szerint megadott gyártástechnológiai szórás értékével, a vizsgálatokat az 1. függelék szerint kell elvégezni.

Amennyiben a típusjóváhagyó hatóság nem ért egyet a gyártó által az 1958. évi megállapodás (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/ 505/Rev.2) 2. függeléke szerint megadott gyártástechnológiai szórás értékével, a vizsgálatokat a 2. függelék szerint kell elvégezni.

A gyártó kérésére a vizsgálatokat a 3. függelék szerint is el lehet végezni.

| 8.3.2.3. | A 8.3.2.2. szakaszban meghatározottak szerint mintaként kiválasztott motor vizsgálata alapján a vizsgált motorok sorozatgyártását megfelelőnek kell tekinteni, ha a vonatkozó függelék vizsgálati kritériumai alapján az összes szennyező anyaggal kapcsolatban „megfelelő” döntés született, és nem megfelelőnek kell tekinteni, ha egy szennyező anyaggal kapcsolatban „nem megfelelő” döntés született.
  Ha egy szennyező anyagra nézve „megfelelő” döntés született, ezt a döntést más szennyező anyagokkal kapcsolatos döntés érdekében végzett további vizsgálatok eredményei következtében nem változtathatják meg.
  Ha nem született „megfelelő” döntés minden szennyező anyag tekintetében és nem született „nem megfelelő” döntés egy szennyező anyag tekintetében sem, a vizsgálatot egy másik motoron kell elvégezni (lásd az 1. ábrát).
  Ha nem született döntés, a gyártó bármikor leállíthatja a vizsgálatot. Ebben az esetben a „nem megfelelő” döntést kell rögzíteni. |
| --- | --- |

8.3.2.3.

A 8.3.2.2. szakaszban meghatározottak szerint mintaként kiválasztott motor vizsgálata alapján a vizsgált motorok sorozatgyártását megfelelőnek kell tekinteni, ha a vonatkozó függelék vizsgálati kritériumai alapján az összes szennyező anyaggal kapcsolatban „megfelelő” döntés született, és nem megfelelőnek kell tekinteni, ha egy szennyező anyaggal kapcsolatban „nem megfelelő” döntés született.

Ha egy szennyező anyagra nézve „megfelelő” döntés született, ezt a döntést más szennyező anyagokkal kapcsolatos döntés érdekében végzett további vizsgálatok eredményei következtében nem változtathatják meg.

Ha nem született „megfelelő” döntés minden szennyező anyag tekintetében és nem született „nem megfelelő” döntés egy szennyező anyag tekintetében sem, a vizsgálatot egy másik motoron kell elvégezni (lásd az 1. ábrát).

Ha nem született döntés, a gyártó bármikor leállíthatja a vizsgálatot. Ebben az esetben a „nem megfelelő” döntést kell rögzíteni.

1. ábra

1. ábra

A gyártásmegfelelőség vizsgálatának folyamatábrája

A gyártásmegfelelőség vizsgálatának folyamatábrája

Image 1

| 8.3.3. | A vizsgálatokat újonnan gyártott motorokon kell végezni. |
| --- | --- |

8.3.3.

A vizsgálatokat újonnan gyártott motorokon kell végezni.

| 8.3.3.1. | A gyártó kérésére a vizsgálatokat olyan motorokon is el lehet végezni, amelyeket – legfeljebb 125 órán keresztül – bejárattak. Ebben az esetben a bejáratást a gyártó végzi el, akinek vállalnia kell, hogy semmilyen beállítást nem változtat meg ezeken a motorokon. |
| --- | --- |

8.3.3.1.

A gyártó kérésére a vizsgálatokat olyan motorokon is el lehet végezni, amelyeket – legfeljebb 125 órán keresztül – bejárattak. Ebben az esetben a bejáratást a gyártó végzi el, akinek vállalnia kell, hogy semmilyen beállítást nem változtat meg ezeken a motorokon.

| 8.3.3.2. | Ha a gyártó kéri, hogy a 8.3.3.1. szakasz szerint végezhessen bejáratást, akkor az a következőkön végezhető el:


  a) | minden vizsgálandó motoron; |
| --- | --- | --- |

8.3.3.2.

Ha a gyártó kéri, hogy a 8.3.3.1. szakasz szerint végezhessen bejáratást, akkor az a következőkön végezhető el:

a)

minden vizsgálandó motoron;

| b) | az első vizsgált motoron úgy, hogy egy változási együtthatót is meghatároz az alábbiak szerint:


  i. | a szennyezőanyag-kibocsátást mind az újonnan gyártott motoron, mind – a 8.3.3.1. szakaszban meghatározott, legfeljebb 125 órás bejáratás előtt – az első vizsgált motoron meg kell mérni, |
| --- | --- | --- |

b)

az első vizsgált motoron úgy, hogy egy változási együtthatót is meghatároz az alábbiak szerint:

i.

a szennyezőanyag-kibocsátást mind az újonnan gyártott motoron, mind – a 8.3.3.1. szakaszban meghatározott, legfeljebb 125 órás bejáratás előtt – az első vizsgált motoron meg kell mérni,

| ii. | minden szennyező anyagra kiszámítják a szennyezőanyag-kibocsátás két vizsgálat közötti változási együtthatóját:
  kibocsátás a második vizsgálatban/kibocsátás az első vizsgálatban;
  a változási együttható értéke lehet egynél kisebb. |
| --- | --- |

ii.

minden szennyező anyagra kiszámítják a szennyezőanyag-kibocsátás két vizsgálat közötti változási együtthatóját:

kibocsátás a második vizsgálatban/kibocsátás az első vizsgálatban;

a változási együttható értéke lehet egynél kisebb.

A további motorokat nem kell bejáratni, hanem az újonnan gyártott motorok szennyezőanyag-kibocsátását be kell szorozni a változási együtthatóval.

Ebben az esetben tehát a következő értékeket kell használni:

| a) | az első motor tekintetében a második vizsgálatból származó értékek; |
| --- | --- |

a)

az első motor tekintetében a második vizsgálatból származó értékek;

| b) | a többi motor tekintetében az újonnan gyártott motorok szennyezőanyag-kibocsátásának értékei szorozva a változási együtthatóval. |
| --- | --- |

b)

a többi motor tekintetében az újonnan gyártott motorok szennyezőanyag-kibocsátásának értékei szorozva a változási együtthatóval.

| 8.3.3.3. | A dízel-, dízel-etanol- (ED95), benzin-, E85-, LNG20-, LNG- és LPG-üzemű motorok esetében (a vegyes üzemű motorokat is beleértve) minden említett vizsgálatot el lehet végezni a kereskedelmi forgalomban kapható üzemanyagokkal. Azonban a gyártó kérésére az ezen előírás 5. mellékletében leírt referencia-üzemanyagok is használhatók. Ez az ezen előírás 4. szakaszában leírt vizsgálatokat jelenti. |
| --- | --- |

8.3.3.3.

A dízel-, dízel-etanol- (ED95), benzin-, E85-, LNG20

| 8.3.3.4. | Sűrített földgázzal működő motorok esetében (a vegyes üzemű motorokat is beleértve) valamennyi vizsgálat elvégezhető kereskedelmi forgalomban kapható üzemanyaggal a következő módon:


  a) | H jelű motorok esetében a H tartományba tartozó, kereskedelmi forgalomban kapható üzemanyaggal (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00); |
| --- | --- | --- |

8.3.3.4.

Sűrített földgázzal működő motorok esetében (a vegyes üzemű motorokat is beleértve) valamennyi vizsgálat elvégezhető kereskedelmi forgalomban kapható üzemanyaggal a következő módon:

a)

H jelű motorok esetében a H tartományba tartozó, kereskedelmi forgalomban kapható üzemanyaggal (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00);

λ

| b) | L jelű motorok esetében az L tartományba tartozó, kereskedelmi forgalomban kapható üzemanyaggal (1,00≤ Sλ ≤ 1,19); |
| --- | --- |

b)

L jelű motorok esetében az L tartományba tartozó, kereskedelmi forgalomban kapható üzemanyaggal (1,00≤ Sλ ≤ 1,19);

λ

| c) | HL jelű motorok esetében a λ-eltolódási tényező szélső értékei közé eső, kereskedelmi forgalomban kapható üzemanyaggal (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19). |
| --- | --- |

c)

HL jelű motorok esetében a λ-eltolódási tényező szélső értékei közé eső, kereskedelmi forgalomban kapható üzemanyaggal (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19).

λ

A gyártó kérésére azonban az 5. mellékletben leírt referencia-üzemanyagok is használhatók. Ebben az esetben a 4. szakaszban leírt vizsgálatokat kell elvégezni.

| 8.3.3.5. | A gáz- és a vegyes üzemű motorok meg nem felelése
  Ha kereskedelmi forgalomban levő üzemanyag használatakor a gázmotorok (a vegyes üzemű motorokat is beleértve) meg nem felelése következtében vita alakulna ki, a vizsgálatokat minden olyan referencia-üzemanyaggal el kell végezni, amellyel az alapmotort vizsgálták, valamint a gyártó kérésére az ezen előírás 4.6.4.1. és 4.7.1.2. szakaszában említett esetleges további 3. üzemanyaggal, amellyel az alapmotort vizsgálhatták.
  Adott esetben az eredményt az ezen előírás 4.6.5., 4.6.6.1. és 4.7.1.3. szakaszában leírt megfelelő „r”, „ra
  ” vagy „rb
  ” viszonyszámot alkalmazva át kell számítani. Ha az r, ra vagy rb kisebb egynél, nem kell korrekciót végezni.
  A mért és adott esetben a számított eredményeknek igazolniuk kell, hogy a motor minden vonatkozó üzemanyaggal (például földgázmotorok esetében az 1., 2. és adott esetben 3. üzemanyaggal, LPG-motorok esetében pedig az A. és B. üzemanyaggal) megfelel a határértékeknek. |
| --- | --- |

8.3.3.5.

A gáz- és a vegyes üzemű motorok meg nem felelése

Ha kereskedelmi forgalomban levő üzemanyag használatakor a gázmotorok (a vegyes üzemű motorokat is beleértve) meg nem felelése következtében vita alakulna ki, a vizsgálatokat minden olyan referencia-üzemanyaggal el kell végezni, amellyel az alapmotort vizsgálták, valamint a gyártó kérésére az ezen előírás 4.6.4.1. és 4.7.1.2. szakaszában említett esetleges további 3. üzemanyaggal, amellyel az alapmotort vizsgálhatták.

Adott esetben az eredményt az ezen előírás 4.6.5., 4.6.6.1. és 4.7.1.3. szakaszában leírt megfelelő „r”, „ra
  ” vagy „rb
  ” viszonyszámot alkalmazva át kell számítani. Ha az r, ra vagy rb kisebb egynél, nem kell korrekciót végezni.

a

b

a

b

A mért és adott esetben a számított eredményeknek igazolniuk kell, hogy a motor minden vonatkozó üzemanyaggal (például földgázmotorok esetében az 1., 2. és adott esetben 3. üzemanyaggal, LPG-motorok esetében pedig az A. és B. üzemanyaggal) megfelel a határértékeknek.

| 8.3.3.6. | Egy meghatározott összetételű üzemanyaggal való működésre tervezett gázmotor gyártásmegfelelőségi vizsgálatát azzal az üzemanyaggal kell elvégezni, amelyre a motort beállították. |
| --- | --- |

8.3.3.6.

Egy meghatározott összetételű üzemanyaggal való működésre tervezett gázmotor gyártásmegfelelőségi vizsgálatát azzal az üzemanyaggal kell elvégezni, amelyre a motort beállították.

| 8.4. | Fedélzeti diagnosztikai (OBD-) rendszer |
| --- | --- |

8.4.

Fedélzeti diagnosztikai (OBD-) rendszer

| 8.4.1. | Ha a típusjóváhagyó hatóság megállapítja, hogy a gyártás minősége nem tűnik kielégítőnek, kérheti a fedélzeti diagnosztikai rendszer gyártása megfelelőségének igazolását. Az igazolást a következők szerint kell elvégezni:
  A sorozatgyártásból véletlenszerűen kiválasztott motoron el kell végezni a 9B. mellékletben ismertetett vizsgálatokat, vegyes üzemű motorok esetében pedig el kell végezni az ezen előírás 15. mellékletének 7. szakaszában előírt kiegészítő vizsgálatokat. A vizsgálatot olyan motoron is el lehet elvégezni, amelyet már – legfeljebb 125 üzemórán keresztül – bejárattak. |
| --- | --- |

8.4.1.

Ha a típusjóváhagyó hatóság megállapítja, hogy a gyártás minősége nem tűnik kielégítőnek, kérheti a fedélzeti diagnosztikai rendszer gyártása megfelelőségének igazolását. Az igazolást a következők szerint kell elvégezni:

A sorozatgyártásból véletlenszerűen kiválasztott motoron el kell végezni a 9B. mellékletben ismertetett vizsgálatokat, vegyes üzemű motorok esetében pedig el kell végezni az ezen előírás 15. mellékletének 7. szakaszában előírt kiegészítő vizsgálatokat. A vizsgálatot olyan motoron is el lehet elvégezni, amelyet már – legfeljebb 125 üzemórán keresztül – bejárattak.

| 8.4.2. | A gyártást megfelelőnek kell tekinteni, ha ez a motor megfelelőnek bizonyul az ezen előírás 9B. mellékletében előírt vizsgálatokon, valamint – vegyes üzemű motorok esetében – megfelel az ezen előírás 15. mellékletének 7. szakaszában megállapított kiegészítő követelményeknek. |
| --- | --- |

8.4.2.

A gyártást megfelelőnek kell tekinteni, ha ez a motor megfelelőnek bizonyul az ezen előírás 9B. mellékletében előírt vizsgálatokon, valamint – vegyes üzemű motorok esetében – megfelel az ezen előírás 15. mellékletének 7. szakaszában megállapított kiegészítő követelményeknek.

| 8.4.3. | Ha a sorozatgyártásból kiválasztott motor nem teljesíti a fenti 8.4.1. szakasz előírásait, a sorozatgyártásból egy további, négy motorból álló véletlenszerű mintát kell venni, és ezeken kell elvégezni a 9B. mellékletben ismertetett vizsgálatokat, valamint vegyes üzemű motorok esetében az ezen előírás 15. mellékletének 7. szakaszában megállapított kiegészítő vizsgálatokat. A vizsgálatokat olyan motorokon is el lehet végezni, amelyeket már – legfeljebb 125 üzemórán keresztül – bejárattak. |
| --- | --- |

8.4.3.

Ha a sorozatgyártásból kiválasztott motor nem teljesíti a fenti 8.4.1. szakasz előírásait, a sorozatgyártásból egy további, négy motorból álló véletlenszerű mintát kell venni, és ezeken kell elvégezni a 9B. mellékletben ismertetett vizsgálatokat, valamint vegyes üzemű motorok esetében az ezen előírás 15. mellékletének 7. szakaszában megállapított kiegészítő vizsgálatokat. A vizsgálatokat olyan motorokon is el lehet végezni, amelyeket már – legfeljebb 125 üzemórán keresztül – bejárattak.

| 8.4.4. | A gyártást megfelelőnek kell tekinteni, ha a további, négy motorból álló véletlenszerű mintából legalább három motor megfelelőnek bizonyul a 9B. mellékletben ismertetett vizsgálatokon. |
| --- | --- |

8.4.4.

A gyártást megfelelőnek kell tekinteni, ha a további, négy motorból álló véletlenszerű mintából legalább három motor megfelelőnek bizonyul a 9B. mellékletben ismertetett vizsgálatokon.

| 8.5. | Az elektronikus motorvezérlő egység (ECU) használatban lévő járművek vizsgálatához szükséges információi |
| --- | --- |

8.5.

Az elektronikus motorvezérlő egység (ECU) használatban lévő járművek vizsgálatához szükséges információi

| 8.5.1. | A 9.4.2.1. szakaszban kért adatforgalmi információknak a 9.4.2.2. szakasz követelményeinek megfelelő elérhetőségét a 9B. mellékletben ismertetett fedélzeti diagnosztikai kiolvasó segítségével kell igazolni. |
| --- | --- |

8.5.1.

A 9.4.2.1. szakaszban kért adatforgalmi információknak a 9.4.2.2. szakasz követelményeinek megfelelő elérhetőségét a 9B. mellékletben ismertetett fedélzeti diagnosztikai kiolvasó segítségével kell igazolni.

| 8.5.2. | Abban az esetben, ha ezeket az információkat az előírt módon, a 9B. melléklet szerint megfelelően működő kiolvasóval nem lehet kinyerni, a motort nem megfelelőnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

8.5.2.

Abban az esetben, ha ezeket az információkat az előírt módon, a 9B. melléklet szerint megfelelően működő kiolvasóval nem lehet kinyerni, a motort nem megfelelőnek kell tekinteni.

| 8.5.3. | A motorvezérlő egység nyomatékjelének a 9.4.2.2. és 9.4.2.3. szakasz követelményeinek való megfelelését a 4. melléklet szerinti WHSC-vizsgálat elvégzésével kell igazolni. |
| --- | --- |

8.5.3.

A motorvezérlő egység nyomatékjelének a 9.4.2.2. és 9.4.2.3. szakasz követelményeinek való megfelelését a 4. melléklet szerinti WHSC-vizsgálat elvégzésével kell igazolni.

| 8.5.4. | Abban az esetben, ha a vizsgálati berendezés nem felel meg a 85. számú előírásban a segédberendezésekre meghatározott követelményeknek, a mért nyomatékot a 4. mellékletben meghatározott korrekciós módszerrel kell korrigálni. |
| --- | --- |

8.5.4.

Abban az esetben, ha a vizsgálati berendezés nem felel meg a 85. számú előírásban a segédberendezésekre meghatározott követelményeknek, a mért nyomatékot a 4. mellékletben meghatározott korrekciós módszerrel kell korrigálni.

| 8.5.5. | A motorvezérlő egység nyomatékjelének megfelelősége elegendőnek minősül, ha a számított nyomaték a 9.4.2.5. szakaszban meghatározott tűrésen belül marad. |
| --- | --- |

8.5.5.

A motorvezérlő egység nyomatékjelének megfelelősége elegendőnek minősül, ha a számított nyomaték a 9.4.2.5. szakaszban meghatározott tűrésen belül marad.

| 8.5.6. | A motorvezérlő egység (ECU) használatban lévő járművek vizsgálatához szükséges információi elérhetőségének és megfelelőségének ellenőrzését a gyártónak rendszeresen el kell végeznie minden gyártott motorcsalád minden egyes gyártott motortípusán. |
| --- | --- |

8.5.6.

A motorvezérlő egység (ECU) használatban lévő járművek vizsgálatához szükséges információi elérhetőségének és megfelelőségének ellenőrzését a gyártónak rendszeresen el kell végeznie minden gyártott motorcsalád minden egyes gyártott motortípusán.

| 8.5.7. | A gyártó által végzett felmérés eredményét kérésre a típusjóváhagyó hatóság rendelkezésére kell bocsátani. |
| --- | --- |

8.5.7.

A gyártó által végzett felmérés eredményét kérésre a típusjóváhagyó hatóság rendelkezésére kell bocsátani.

| 8.5.8. | A típusjóváhagyó hatóság kérésére a gyártónak a motorvezérlő egység információnak elérhetőségét vagy megfelelőségét a sorozatgyártásban a 8.5.1–8.5.4. szakaszban említett megfelelő vizsgálatoknak az azonos motortípusból választott motorok mintáján való elvégzésével kell igazolni. A mintavételi szabályok – a minta méretét és a statisztikai megfelelési és nem megfelelési kritériumokat is beleértve – a 8.1–8.3. szakaszban a kibocsátások megfelelőségének ellenőrzésére meghatározott szabályok. |
| --- | --- |

8.5.8.

A típusjóváhagyó hatóság kérésére a gyártónak a motorvezérlő egység információnak elérhetőségét vagy megfelelőségét a sorozatgyártásban a 8.5.1–8.5.4. szakaszban említett megfelelő vizsgálatoknak az azonos motortípusból választott motorok mintáján való elvégzésével kell igazolni. A mintavételi szabályok – a minta méretét és a statisztikai megfelelési és nem megfelelési kritériumokat is beleértve – a 8.1–8.3. szakaszban a kibocsátások megfelelőségének ellenőrzésére meghatározott szabályok.

9.   Használatban lévő járművek/motorok megfelelősége

| 9.1. | Bevezetés
  Ez a szakasz az ezen előírás szerint jóváhagyott típusú járművek használat közbeni megfelelőségére vonatkozó előírásokat állapítja meg. |
| --- | --- |

9.1.

Bevezetés

Ez a szakasz az ezen előírás szerint jóváhagyott típusú járművek használat közbeni megfelelőségére vonatkozó előírásokat állapítja meg.

| 9.2. | Használat közbeni megfelelőség |
| --- | --- |

9.2.

Használat közbeni megfelelőség

| 9.2.1. | Az 1958. évi megállapodás (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/ Rev.2) 2. függeléke szerint intézkedéseket kell hozni az ezen előírás szerint jóváhagyott típusú járművek vagy motorrendszerek használat közbeni megfelelőségének biztosítására, az ezen előírás szerint jóváhagyott típusú járművek vagy motorrendszerek esetében ezen előírás 8. mellékletének előírásait betartva. |
| --- | --- |

9.2.1.

Az 1958. évi megállapodás (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/ Rev.2) 2. függeléke szerint intézkedéseket kell hozni az ezen előírás szerint jóváhagyott típusú járművek vagy motorrendszerek használat közbeni megfelelőségének biztosítására, az ezen előírás szerint jóváhagyott típusú járművek vagy motorrendszerek esetében ezen előírás 8. mellékletének előírásait betartva.

| 9.2.2. | A gyártónak olyan műszaki intézkedéseket kell tennie, hogy azok a motor hasznos élettartama alatt, szokásos használati körülmények között biztosítsák a kipufogógáz-kibocsátás hatékony korlátozását. Ezen előírás rendelkezéseinek való megfelelés ellenőrzése a járműbe beépített motorrendszer hasznos élettartama alatt szokásos használati körülmények között ezen előírás 8. mellékletében meghatározottak szerint történik. |
| --- | --- |

9.2.2.

A gyártónak olyan műszaki intézkedéseket kell tennie, hogy azok a motor hasznos élettartama alatt, szokásos használati körülmények között biztosítsák a kipufogógáz-kibocsátás hatékony korlátozását. Ezen előírás rendelkezéseinek való megfelelés ellenőrzése a járműbe beépített motorrendszer hasznos élettartama alatt szokásos használati körülmények között ezen előírás 8. mellékletében meghatározottak szerint történik.

| 9.2.3. | A gyártó a típusjóváhagyáskor benyújtott kezdeti terv szerint jelenti az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságnak a használatban lévő járművek vizsgálatának eredményeit. A kezdeti tervtől való bármely eltérést hitelt érdemlően indokolni kell a típusjóváhagyó hatóságnak. |
| --- | --- |

9.2.3.

A gyártó a típusjóváhagyáskor benyújtott kezdeti terv szerint jelenti az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságnak a használatban lévő járművek vizsgálatának eredményeit. A kezdeti tervtől való bármely eltérést hitelt érdemlően indokolni kell a típusjóváhagyó hatóságnak.

| 9.2.4. | Ha az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság nem fogadja el a gyártónak a 8. melléklet 10. szakasza szerinti jelentését, vagy bizonyított, hogy a használatban lévő jármű/motor megfelelősége nem kielégítő, a hatóság utasíthatja a gyártót, hogy igazolás céljából végezzen vizsgálatot. A típusjóváhagyó hatóság megvizsgálja a gyártó által benyújtott igazoló vizsgálati jegyzőkönyvet. |
| --- | --- |

9.2.4.

Ha az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság nem fogadja el a gyártónak a 8. melléklet 10. szakasza szerinti jelentését, vagy bizonyított, hogy a használatban lévő jármű/motor megfelelősége nem kielégítő, a hatóság utasíthatja a gyártót, hogy igazolás céljából végezzen vizsgálatot. A típusjóváhagyó hatóság megvizsgálja a gyártó által benyújtott igazoló vizsgálati jegyzőkönyvet.

| 9.2.5. | Ha az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság a 8. mellékletben foglalt kritériumok alapján vagy a használatban lévő járművek valamely szerződő fél által végzett vizsgálata alapján nem fogadja el a használatban lévő járművek vizsgálata vagy az igazoló vizsgálat eredményeit, a meg nem felelés orvoslására ezen előírás 9.3. szakaszának és a 8. melléklet 9. szakaszának megfelelően javítási terv benyújtását írja elő a gyártónak. |
| --- | --- |

9.2.5.

Ha az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság a 8. mellékletben foglalt kritériumok alapján vagy a használatban lévő járművek valamely szerződő fél által végzett vizsgálata alapján nem fogadja el a használatban lévő járművek vizsgálata vagy az igazoló vizsgálat eredményeit, a meg nem felelés orvoslására ezen előírás 9.3. szakaszának és a 8. melléklet 9. szakaszának megfelelően javítási terv benyújtását írja elő a gyártónak.

| 9.2.6. | Bármelyik szerződő fél elvégezheti a 8. mellékletben foglalt, a használatban lévő járművek megfelelésének ellenőrzésére szolgáló eljáráson alapuló, saját felügyeleti vizsgálatát, és jelentést készíthet arról. A beszerzésre, karbantartásra és a gyártó e tevékenységekben való részvételére vonatkozó információkat fel kell jegyezni. Valamely típusjóváhagyó hatóság kérésére az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság megadja a típusjóváhagyásra vonatkozó, a 8. mellékletben foglalt eljárás szerinti vizsgálat lehetővé tételéhez szükséges információkat. |
| --- | --- |

9.2.6.

Bármelyik szerződő fél elvégezheti a 8. mellékletben foglalt, a használatban lévő járművek megfelelésének ellenőrzésére szolgáló eljáráson alapuló, saját felügyeleti vizsgálatát, és jelentést készíthet arról. A beszerzésre, karbantartásra és a gyártó e tevékenységekben való részvételére vonatkozó információkat fel kell jegyezni. Valamely típusjóváhagyó hatóság kérésére az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság megadja a típusjóváhagyásra vonatkozó, a 8. mellékletben foglalt eljárás szerinti vizsgálat lehetővé tételéhez szükséges információkat.

| 9.2.7. | Ha egy szerződő fél megállapítja, hogy egy motor- vagy járműtípus nem felel meg e szakasz (azaz a 9.2. szakasz) és a 8. melléklet vonatkozó követelményeinek, saját típusjóváhagyó hatóságán keresztül haladéktalanul értesíti erről az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságot. Ilyen értesítés esetében az érintett típusjóváhagyó hatóság a lehető leghamarabb, de minden esetben az értesítés keltétől számított hat hónapos határidőn belül meghozza a szükséges intézkedéseket.
  Az értesítés után az eredeti típusjóváhagyást kiadó szerződő fél típusjóváhagyó hatósága haladéktalanul tájékoztatja a gyártót arról, hogy a motor- vagy járműtípus nem felel meg e rendelkezések előírásainak. |
| --- | --- |

9.2.7.

Ha egy szerződő fél megállapítja, hogy egy motor- vagy járműtípus nem felel meg e szakasz (azaz a 9.2. szakasz) és a 8. melléklet vonatkozó követelményeinek, saját típusjóváhagyó hatóságán keresztül haladéktalanul értesíti erről az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságot. Ilyen értesítés esetében az érintett típusjóváhagyó hatóság a lehető leghamarabb, de minden esetben az értesítés keltétől számított hat hónapos határidőn belül meghozza a szükséges intézkedéseket.

Az értesítés után az eredeti típusjóváhagyást kiadó szerződő fél típusjóváhagyó hatósága haladéktalanul tájékoztatja a gyártót arról, hogy a motor- vagy járműtípus nem felel meg e rendelkezések előírásainak.

| 9.2.8. | A 9.2.7. szakaszban említett értesítést követően, valamint azokban az esetekben, amikor a használatban lévő járműveken végzett korábbi megfelelőségi vizsgálatok a megfelelést igazolták, az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság kötelezheti a gyártót arra, hogy a nem megfelelő járművet bejelentő szerződő fél szakértőivel való konzultációt követően végezzen további igazoló vizsgálatokat.
  Ha ilyen vizsgálati adatok nem állnak rendelkezésre, a gyártó a 9.2.7. szakaszban említett értesítés kézhezvételét követő 60 munkanapon belül a 9.3. szakasz szerint javítási tervet nyújt be az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságnak, vagy pedig ugyanolyan, használatban lévő járművön további megfelelőségi vizsgálatokat végez annak ellenőrzésére, hogy a motor- vagy járműtípus nem teljesíti a követelményeket. A típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság hosszabb időtartamot biztosíthat a gyártónak abban az esetben, ha a gyártó az illetékes típusjóváhagyó hatóság számára elfogadható módon igazolni tudja, hogy a további vizsgálatok elvégzéséhez hosszabb idő szükséges. |
| --- | --- |

9.2.8.

A 9.2.7. szakaszban említett értesítést követően, valamint azokban az esetekben, amikor a használatban lévő járműveken végzett korábbi megfelelőségi vizsgálatok a megfelelést igazolták, az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság kötelezheti a gyártót arra, hogy a nem megfelelő járművet bejelentő szerződő fél szakértőivel való konzultációt követően végezzen további igazoló vizsgálatokat.

Ha ilyen vizsgálati adatok nem állnak rendelkezésre, a gyártó a 9.2.7. szakaszban említett értesítés kézhezvételét követő 60 munkanapon belül a 9.3. szakasz szerint javítási tervet nyújt be az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságnak, vagy pedig ugyanolyan, használatban lévő járművön további megfelelőségi vizsgálatokat végez annak ellenőrzésére, hogy a motor- vagy járműtípus nem teljesíti a követelményeket. A típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság hosszabb időtartamot biztosíthat a gyártónak abban az esetben, ha a gyártó az illetékes típusjóváhagyó hatóság számára elfogadható módon igazolni tudja, hogy a további vizsgálatok elvégzéséhez hosszabb idő szükséges.

| 9.2.9. | A nem megfelelő motor- vagy járműtípust a 9.2.7. szakasz szerint jelentő szerződő fél szakértőit meg kell hívni, hogy vegyenek részt a 9.2.8. szakaszban említett, használatban lévő járművön végzett további megfelelőségi vizsgálatokon. Ezen túlmenően a vizsgálatok eredményeit jelenteni kell ennek a szerződő félnek és a típusjóváhagyó hatóságoknak.
  Ha a használatban lévő járművön végzett további megfelelőségi vizsgálatok vagy igazoló vizsgálatok a motor- vagy járműtípus nem megfelelését igazolják, a típusjóváhagyó hatóság kötelezi a meg nem felelés orvoslására javítási terv benyújtására a gyártót. A javítási tervnek meg kell felelnie ezen előírás 9.3. szakaszának és a 8. melléklet 9. szakaszának.
  Ha a használatban lévő járművön végzett további megfelelőségi vizsgálatok vagy igazoló vizsgálatok a megfelelést bizonyítják, a gyártó jelentést nyújt be az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságnak. A jelentést az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság benyújtja a nem megfelelő járműtípust bejelentő szerződő félnek és a típusjóváhagyó hatóságoknak. Ennek a jelentésnek a vizsgálati eredményeket kell tartalmaznia a 8. melléklet 10. szakasza szerint. |
| --- | --- |

9.2.9.

A nem megfelelő motor- vagy járműtípust a 9.2.7. szakasz szerint jelentő szerződő fél szakértőit meg kell hívni, hogy vegyenek részt a 9.2.8. szakaszban említett, használatban lévő járművön végzett további megfelelőségi vizsgálatokon. Ezen túlmenően a vizsgálatok eredményeit jelenteni kell ennek a szerződő félnek és a típusjóváhagyó hatóságoknak.

Ha a használatban lévő járművön végzett további megfelelőségi vizsgálatok vagy igazoló vizsgálatok a motor- vagy járműtípus nem megfelelését igazolják, a típusjóváhagyó hatóság kötelezi a meg nem felelés orvoslására javítási terv benyújtására a gyártót. A javítási tervnek meg kell felelnie ezen előírás 9.3. szakaszának és a 8. melléklet 9. szakaszának.

Ha a használatban lévő járművön végzett további megfelelőségi vizsgálatok vagy igazoló vizsgálatok a megfelelést bizonyítják, a gyártó jelentést nyújt be az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságnak. A jelentést az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság benyújtja a nem megfelelő járműtípust bejelentő szerződő félnek és a típusjóváhagyó hatóságoknak. Ennek a jelentésnek a vizsgálati eredményeket kell tartalmaznia a 8. melléklet 10. szakasza szerint.

| 9.2.10. | Az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság folyamatosan tájékoztatja a gyártóval folyó tárgyalások, az igazoló vizsgálatok és a javítás állásáról és eredményéről azt a szerződő felet, amely megállapította, hogy a motor- vagy járműtípus nem felel meg a vonatkozó követelményeknek. |
| --- | --- |

9.2.10.

Az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság folyamatosan tájékoztatja a gyártóval folyó tárgyalások, az igazoló vizsgálatok és a javítás állásáról és eredményéről azt a szerződő felet, amely megállapította, hogy a motor- vagy járműtípus nem felel meg a vonatkozó követelményeknek.

| 9.3. | Javítás |
| --- | --- |

9.3.

Javítás

| 9.3.1. | A típusjóváhagyó hatóság kérésére és a használatban lévő járművek 9.2. szakasz szerinti vizsgálatát követően a gyártó a típusjóváhagyó hatóság általi értesítés kézhezvételét követően legkésőbb 60 munkanapon belül benyújtja a javítási tervet jóváhagyásra az említett hatósághoz. A típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság hosszabb időtartamot biztosíthat a gyártónak abban az esetben, ha a gyártó az illetékes típusjóváhagyó hatóság számára elfogadható módon igazolni tudja, hogy hosszabb időre van szüksége a megfelelés hiányának a javítási terv benyújtásához szükséges kivizsgálásához. |
| --- | --- |

9.3.1.

A típusjóváhagyó hatóság kérésére és a használatban lévő járművek 9.2. szakasz szerinti vizsgálatát követően a gyártó a típusjóváhagyó hatóság általi értesítés kézhezvételét követően legkésőbb 60 munkanapon belül benyújtja a javítási tervet jóváhagyásra az említett hatósághoz. A típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság hosszabb időtartamot biztosíthat a gyártónak abban az esetben, ha a gyártó az illetékes típusjóváhagyó hatóság számára elfogadható módon igazolni tudja, hogy hosszabb időre van szüksége a megfelelés hiányának a javítási terv benyújtásához szükséges kivizsgálásához.

| 9.3.2. | A javítást az adott motorcsaládba vagy fedélzeti diagnosztikai rendszer szerinti motorcsaládba tartozó valamennyi használatban lévő motorra alkalmazni kell, és ki kell terjeszteni azokra a motorcsaládokra vagy fedélzeti diagnosztikai rendszer szerinti motorcsaládokra is, amelyeket a hiba valószínűleg érint. A gyártónak értékelnie kell, hogy szükség van-e a típusjóváhagyási dokumentumok módosítására, és az eredményt jelentenie kell a típusjóváhagyó hatóságnak. |
| --- | --- |

9.3.2.

A javítást az adott motorcsaládba vagy fedélzeti diagnosztikai rendszer szerinti motorcsaládba tartozó valamennyi használatban lévő motorra alkalmazni kell, és ki kell terjeszteni azokra a motorcsaládokra vagy fedélzeti diagnosztikai rendszer szerinti motorcsaládokra is, amelyeket a hiba valószínűleg érint. A gyártónak értékelnie kell, hogy szükség van-e a típusjóváhagyási dokumentumok módosítására, és az eredményt jelentenie kell a típusjóváhagyó hatóságnak.

| 9.3.3. | A típusjóváhagyó hatóságnak konzultálnia kell a gyártóval annak érdekében, hogy megállapodjanak a javítási tervről és a terv végrehajtásáról. Ha az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság azt állapítja meg, hogy nem tudnak megállapodni, akkor meg kell hoznia a szükséges intézkedéseket, többek között szükség esetén vissza kell vonnia a típusjóváhagyást, hogy a gyártott járművek, rendszerek, alkotóelemek vagy adott esetben önálló műszaki egységek újra megfeleljenek a jóváhagyott típusnak. A típusjóváhagyó hatóság tájékoztatja a többi szerződő fél típusjóváhagyó hatóságát a meghozott intézkedésekről. A típusjóváhagyás visszavonása esetén a típusjóváhagyó hatóság 20 munkanapon belül tájékoztatja a többi szerződő fél típusjóváhagyó hatóságát a visszavonásról és annak okáról. |
| --- | --- |

9.3.3.

A típusjóváhagyó hatóságnak konzultálnia kell a gyártóval annak érdekében, hogy megállapodjanak a javítási tervről és a terv végrehajtásáról. Ha az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság azt állapítja meg, hogy nem tudnak megállapodni, akkor meg kell hoznia a szükséges intézkedéseket, többek között szükség esetén vissza kell vonnia a típusjóváhagyást, hogy a gyártott járművek, rendszerek, alkotóelemek vagy adott esetben önálló műszaki egységek újra megfeleljenek a jóváhagyott típusnak. A típusjóváhagyó hatóság tájékoztatja a többi szerződő fél típusjóváhagyó hatóságát a meghozott intézkedésekről. A típusjóváhagyás visszavonása esetén a típusjóváhagyó hatóság 20 munkanapon belül tájékoztatja a többi szerződő fél típusjóváhagyó hatóságát a visszavonásról és annak okáról.

| 9.3.4. | A típusjóváhagyó hatóság a gyártó által benyújtott javítási terv kézhezvételétől számított 30 munkanapon belül jóváhagyja vagy elutasítja azt. A típusjóváhagyó hatóság ugyanezen határidőn belül értesíti a gyártót és az összes szerződő felet a javítási tervet jóváhagyó vagy elutasító határozatáról. |
| --- | --- |

9.3.4.

A típusjóváhagyó hatóság a gyártó által benyújtott javítási terv kézhezvételétől számított 30 munkanapon belül jóváhagyja vagy elutasítja azt. A típusjóváhagyó hatóság ugyanezen határidőn belül értesíti a gyártót és az összes szerződő felet a javítási tervet jóváhagyó vagy elutasító határozatáról.

| 9.3.5. | A jóváhagyott javítási terv végrehajtásáért a gyártó felelős. |
| --- | --- |

9.3.5.

A jóváhagyott javítási terv végrehajtásáért a gyártó felelős.

| 9.3.6. | A gyártó nyilvántartást vezet minden visszahívott és javított, illetve módosított motorrendszerről vagy járműről, valamint a javítást végző műhelyről. A típusjóváhagyó hatóság a javítási terv végrehajtása alatt és a végrehajtás végétől számított öt éven keresztül kérésre betekinthet a nyilvántartásba. |
| --- | --- |

9.3.6.

A gyártó nyilvántartást vezet minden visszahívott és javított, illetve módosított motorrendszerről vagy járműről, valamint a javítást végző műhelyről. A típusjóváhagyó hatóság a javítási terv végrehajtása alatt és a végrehajtás végétől számított öt éven keresztül kérésre betekinthet a nyilvántartásba.

| 9.3.7. | A 9.3.6. szakaszban említett minden javítást vagy módosítást rögzíteni kell egy, a gyártó által a motor vagy jármű tulajdonosának átadott tanúsítványban. |
| --- | --- |

9.3.7.

A 9.3.6. szakaszban említett minden javítást vagy módosítást rögzíteni kell egy, a gyártó által a motor vagy jármű tulajdonosának átadott tanúsítványban.

| 9.4. | A használatban lévő járművek vizsgálatára vonatkozó előírások és vizsgálatok |
| --- | --- |

9.4.

A használatban lévő járművek vizsgálatára vonatkozó előírások és vizsgálatok

| 9.4.1. | Bevezetés
  Ez a szakasz (9.4. szakasz) meghatározza a típusjóváhagyáskor a használatban lévő járművek vizsgálata során a motorvezérlő egység (ECU) adataira vonatkozóan szükséges specifikációt és vizsgálatokat. |
| --- | --- |

9.4.1.

Bevezetés

Ez a szakasz (9.4. szakasz) meghatározza a típusjóváhagyáskor a használatban lévő járművek vizsgálata során a motorvezérlő egység (ECU) adataira vonatkozóan szükséges specifikációt és vizsgálatokat.

| 9.4.2. | Általános követelmények |
| --- | --- |

9.4.2.

Általános követelmények

| 9.4.2.1. | A használatban lévő járművek vizsgálatának céljaira a fedélzeti di agnosztikai rendszernek (OBD) valós időben és legalább 1 Hz gyakorisággal kötelező adatforgalmi információként meg kell adnia a számított terhelést (a motor nyomatéka a legnagyobb nyomaték százalékában és a leadott legnagyobb nyomaték az aktuális motorfordulatszámon), a motor fordulatszámát, a hűtőközeg hőmérsékletét, a pillanatnyi üzemanyag-fogyasztást és a legnagyobb vonatkoztatási motornyomatékot a fordulatszám függvényében. |
| --- | --- |

9.4.2.1.

A használatban lévő járművek vizsgálatának céljaira a fedélzeti di agnosztikai rendszernek (OBD) valós időben és legalább 1 Hz gyakorisággal kötelező adatforgalmi információként meg kell adnia a számított terhelést (a motor nyomatéka a legnagyobb nyomaték százalékában és a leadott legnagyobb nyomaték az aktuális motorfordulatszámon), a motor fordulatszámát, a hűtőközeg hőmérsékletét, a pillanatnyi üzemanyag-fogyasztást és a legnagyobb vonatkoztatási motornyomatékot a fordulatszám függvényében.

| 9.4.2.2. | A motorvezérlő egység a belső nyomaték és a súrlódási nyomaték kiszámítására szolgáló beépített algoritmus segítségével becsléssel adhatja meg a nyomaték-teljesítményt. |
| --- | --- |

9.4.2.2.

A motorvezérlő egység a belső nyomaték és a súrlódási nyomaték kiszámítására szolgáló beépített algoritmus segítségével becsléssel adhatja meg a nyomaték-teljesítményt.

| 9.4.2.3. | A motor fenti adatforgalmi információkból kapott, Nm-ben kifejezett nyomatéka lehetővé teszi a motor teljesítményének a 85. számú előírás szerinti meghatározásakor mért értékekkel való közvetlen összehasonlítást. A fenti adatforgalmi információkban szerepelnie kell különösen a segédberendezéseket illető minden esetleges korrekciónak. |
| --- | --- |

9.4.2.3.

A motor fenti adatforgalmi információkból kapott, Nm-ben kifejezett nyomatéka lehetővé teszi a motor teljesítményének a 85. számú előírás szerinti meghatározásakor mért értékekkel való közvetlen összehasonlítást. A fenti adatforgalmi információkban szerepelnie kell különösen a segédberendezéseket illető minden esetleges korrekciónak.

| 9.4.2.4. | A 9.4.2.1. szakaszban előírt információk elérhetőségét a 9A. mellékletben meghatározott előírásoknak, illetve a 9B. melléklet 6. függelékében említett szabványoknak megfelelően kell biztosítani. |
| --- | --- |

9.4.2.4.

A 9.4.2.1. szakaszban előírt információk elérhetőségét a 9A. mellékletben meghatározott előírásoknak, illetve a 9B. melléklet 6. függelékében említett szabványoknak megfelelően kell biztosítani.

| 9.4.2.5. | A 9.4.2.1. szakaszban kért információkból minden egyes üzemállapotra kiszámított, Nm-ben kifejezett átlagos terhelés nem térhet el az adott üzemállapotban mért átlagos terheléstől az alábbiaknál nagyobb mértékben:


  a) | 7 százalék, a motor teljesítményének a 85. számú ENSZ-előírás szerinti meghatározása esetén; |
| --- | --- | --- |

9.4.2.5.

A 9.4.2.1. szakaszban kért információkból minden egyes üzemállapotra kiszámított, Nm-ben kifejezett átlagos terhelés nem térhet el az adott üzemállapotban mért átlagos terheléstől az alábbiaknál nagyobb mértékben:

a)

7 százalék, a motor teljesítményének a 85. számú ENSZ-előírás szerinti meghatározása esetén;

| b) | 10 százalék, a világszinten harmonizált állandósult állapotú menetciklusra (WHSC) vonatkozó vizsgálat 4. melléklet 7.7. szakasza szerinti elvégzése esetén, az 1. és a 13. üzemmód (alapjárat) kivételével. |
| --- | --- |

b)

10 százalék, a világszinten harmonizált állandósult állapotú menetciklusra (WHSC) vonatkozó vizsgálat 4. melléklet 7.7. szakasza szerinti elvégzése esetén, az 1. és a 13. üzemmód (alapjárat) kivételével.

A 85. számú ENSZ-előírás a gyártási eljárás eltéréseinek kezelése érdekében megengedi, hogy a motor tényleges legnagyobb terhelése 5 százalékkal eltérjen a legnagyobb referenciaterheléstől. A fenti értékek ezt a tűrést figyelembe veszik.

| 9.4.2.6. | A 9.4.2.1. szakaszban előírt információkhoz való külső hozzáférés nem befolyásolhatja a jármű kibocsátását vagy teljesítményét. |
| --- | --- |

9.4.2.6.

A 9.4.2.1. szakaszban előírt információkhoz való külső hozzáférés nem befolyásolhatja a jármű kibocsátását vagy teljesítményét.

| 9.4.2.7. | Ha a 4.6.2. szakasz szerint kereskedelmi forgalomban kapható, megadott üzemanyaggal mért nyomatékérték és a 9.4.2.1. szakaszban előírt információkból kiszámított nyomaték közötti különbség meghaladja a 9.4.2.5. szakaszban meghatározott értékek egyikét, a következő 9.4.2.8. szakasz alkalmazandó. |
| --- | --- |

9.4.2.7.

Ha a 4.6.2. szakasz szerint kereskedelmi forgalomban kapható, megadott üzemanyaggal mért nyomatékérték és a 9.4.2.1. szakaszban előírt információkból kiszámított nyomaték közötti különbség meghaladja a 9.4.2.5. szakaszban meghatározott értékek egyikét, a következő 9.4.2.8. szakasz alkalmazandó.

| 9.4.2.8. | A motorcsaládra vonatkozóan minden további, a gyártó által engedélyezett, kereskedelmi forgalomban kapható üzemanyagra teljesítménykorrekciós tényezőt kell meghatározni. A korrekciós tényezőt az 5. melléklet szerinti referencia-üzemanyaggal mért átlagos csúcsnyomaték [Nm] és a megadott, kereskedelmi forgalomban kapható üzemanyaggal mért átlagos csúcsnyomaték [Nm] hányadosaként kell kiszámítani. |
| --- | --- |

9.4.2.8.

A motorcsaládra vonatkozóan minden további, a gyártó által engedélyezett, kereskedelmi forgalomban kapható üzemanyagra teljesítménykorrekciós tényezőt kell meghatározni. A korrekciós tényezőt az 5. melléklet szerinti referencia-üzemanyaggal mért átlagos csúcsnyomaték [Nm] és a megadott, kereskedelmi forgalomban kapható üzemanyaggal mért átlagos csúcsnyomaték [Nm] hányadosaként kell kiszámítani.

| 9.4.3. | A motorvezérlő egység használatban lévő járművek vizsgálatához szükséges információi elérhetőségének és megfelelőségének igazolása. |
| --- | --- |

9.4.3.

A motorvezérlő egység használatban lévő járművek vizsgálatához szükséges információi elérhetőségének és megfelelőségének igazolása.

| 9.4.3.1. | A 9.4.2.1. szakaszban előírt adatforgalmi információknak a 9.4.2.2. szakasz követelményeinek megfelelő elérhetőségét a 9B. mellékletben ismertetett fedélzeti diagnosztikai kiolvasó segítségével kell igazolni. |
| --- | --- |

9.4.3.1.

A 9.4.2.1. szakaszban előírt adatforgalmi információknak a 9.4.2.2. szakasz követelményeinek megfelelő elérhetőségét a 9B. mellékletben ismertetett fedélzeti diagnosztikai kiolvasó segítségével kell igazolni.

| 9.4.3.2. | Abban az esetben, ha ezeket az információkat az előírt módon, megfelelően működő kiolvasóval nem lehet kinyerni, a motort nem megfelelőnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

9.4.3.2.

Abban az esetben, ha ezeket az információkat az előírt módon, megfelelően működő kiolvasóval nem lehet kinyerni, a motort nem megfelelőnek kell tekinteni.

| 9.4.3.3. | A motorvezérlő egység nyomatékjelének a 9.4.2. szakaszban meghatározott általános követelményeknek való megfelelését akkor kell demonstrálni, amikor a motor teljesítményét a 85. számú ENSZ-előírás szerint határozzák meg, illetve a WHSC-vizsgálatot a 4. melléklet szerint végzik el. |
| --- | --- |

9.4.3.3.

A motorvezérlő egység nyomatékjelének a 9.4.2. szakaszban meghatározott általános követelményeknek való megfelelését akkor kell demonstrálni, amikor a motor teljesítményét a 85. számú ENSZ-előírás szerint határozzák meg, illetve a WHSC-vizsgálatot a 4. melléklet szerint végzik el.

| 9.4.3.3.1. | A motorvezérlő egység nyomatékjelének a 9.4.2. szakasz követelményeinek való megfelelését a motor teljesítményének a 85. számú ENSZ-előírás szerinti meghatározásakor a motorcsalád minden egyes tagjával be kell mutatni. E célból többféle részterheléssel és motorfordulatszámon is kell méréseket végezni (például a WHSC üzemmódjaiban és néhány további, véletlenszerűen kiválasztott ponton). Adott esetben a motorcsalád 9.4.2.8. szakasz szerinti teljesítménykorrekciós tényezőjét a motorcsalád alapmotorjával kell meghatározni. |
| --- | --- |

9.4.3.3.1.

A motorvezérlő egység nyomatékjelének a 9.4.2. szakasz követelményeinek való megfelelését a motor teljesítményének a 85. számú ENSZ-előírás szerinti meghatározásakor a motorcsalád minden egyes tagjával be kell mutatni. E célból többféle részterheléssel és motorfordulatszámon is kell méréseket végezni (például a WHSC üzemmódjaiban és néhány további, véletlenszerűen kiválasztott ponton). Adott esetben a motorcsalád 9.4.2.8. szakasz szerinti teljesítménykorrekciós tényezőjét a motorcsalád alapmotorjával kell meghatározni.

| 9.4.3.4. | Abban az esetben, ha a vizsgált motor nem felel meg a 85. számú előírásban a segédberendezésekre meghatározott követelményeknek, a mért nyomatékot a 4. melléklet 6.3.5. szakaszában a teljesítményre vonatkozóan meghatározott korrekciós módszerrel kell korrigálni. |
| --- | --- |

9.4.3.4.

Abban az esetben, ha a vizsgált motor nem felel meg a 85. számú előírásban a segédberendezésekre meghatározott követelményeknek, a mért nyomatékot a 4. melléklet 6.3.5. szakaszában a teljesítményre vonatkozóan meghatározott korrekciós módszerrel kell korrigálni.

| 9.4.3.5. | A motorvezérlő egység nyomatékjelének megfelelősége bizonyítottnak minősül, ha a nyomatékjel a 9.4.2.5. szakaszban meghatározott tűrésen belül marad. |
| --- | --- |

9.4.3.5.

A motorvezérlő egység nyomatékjelének megfelelősége bizonyítottnak minősül, ha a nyomatékjel a 9.4.2.5. szakaszban meghatározott tűrésen belül marad.

10.   Szankciók nem megfelelő gyártás esetén

| 10.1. | Az ezen előírás szerint egy motor- vagy járműtípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha a 8.1. szakasz előírásai nem teljesülnek, vagy ha a kiválasztott motor(ok) vagy jármű(vek) nem felel(nek) meg a 8.3. szakaszban leírt vizsgálatokon. |
| --- | --- |

10.1.

Az ezen előírás szerint egy motor- vagy járműtípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha a 8.1. szakasz előírásai nem teljesülnek, vagy ha a kiválasztott motor(ok) vagy jármű(vek) nem felel(nek) meg a 8.3. szakaszban leírt vizsgálatokon.

| 10.2. | Ha a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 2A., 2B. vagy 2C. mellékletében található mintának megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet. |
| --- | --- |

10.2.

Ha a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 2A., 2B. vagy 2C. mellékletében található mintának megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

11.   A jóváhagyott típus módosítása és a jóváhagyás kiterjesztése

| 11.1. | A jóváhagyott típus minden módosításáról értesíteni kell a típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságot. A típusjóváhagyó hatóság ezt követően a következőképpen járhat el: |
| --- | --- |

11.1.

A jóváhagyott típus minden módosításáról értesíteni kell a típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságot. A típusjóváhagyó hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

| 11.1.1. | úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a módosított típus továbbra is megfelel a követelménynek; vagy |
| --- | --- |

11.1.1.

úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a módosított típus továbbra is megfelel a követelménynek; vagy

| 11.1.2. | új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálatokat végző műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

11.1.2.

új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálatokat végző műszaki szolgálattól.

| 11.2. | A jóváhagyás megerősítéséről, illetve elutasításáról – a módosítások részletes ismertetésével együtt – a 4.12.2. szakaszban meghatározott eljárás szerint értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket. |
| --- | --- |

11.2.

A jóváhagyás megerősítéséről, illetve elutasításáról – a módosítások részletes ismertetésével együtt – a 4.12.2. szakaszban meghatározott eljárás szerint értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket.

| 11.3. | A jóváhagyást kiterjesztő típusjóváhagyó hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és az előírás 2A., 2B. vagy 2C. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti erről az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket. |
| --- | --- |

11.3.

A jóváhagyást kiterjesztő típusjóváhagyó hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és az előírás 2A., 2B. vagy 2C. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti erről az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

12.   A gyártás végleges leállítása

Ha a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípus gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságot. Az erre vonatkozó értesítés kézhezvételét követően a hatóság az ezen előírás 2A., 2B. vagy 2C. mellékletében szereplő mintának megfelelő nyomtatványon értesíti erről az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

13.   Átmeneti rendelkezések

| 13.1. | Általános rendelkezések |
| --- | --- |

13.1.

Általános rendelkezések

| 13.1.1. | A 07. módosítássorozat hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja vissza a 07. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerinti jóváhagyás megadását. |
| --- | --- |

13.1.1.

A 07. módosítássorozat hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja vissza a 07. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerinti jóváhagyás megadását.

| 13.2. | Típusjóváhagyások |
| --- | --- |

13.2.

Típusjóváhagyások

| 13.2.1. | A 07. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak azokra az új jármű- és motortípusokra adhatnak típusjóváhagyást, amelyek megfelelnek a 07. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek. |
| --- | --- |

13.2.1.

A 07. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak azokra az új jármű- és motortípusokra adhatnak típusjóváhagyást, amelyek megfelelnek a 07. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek.

| 13.2.2. | A 13.2.1. szakasztól eltérve a szikragyújtású motorok, az 1A típusú, vegyes üzemű motorok és a (vegyes üzemmódban működő) 1B típusú, vegyes üzemű motorok új típusainak, valamint az ilyen motorral felszerelt járműveknek 2023. január 1-jétől meg kell felelniük a 8. melléklet 6.3. szakasza szerint a részecskeszámra vonatkozó legnagyobb megengedett megfelelési tényezőnek. Ezen előírás hatálybalépésének napjától kezdve azonban a típusjóváhagyási értesítésben a hordozható kibocsátásmérő rendszerrel végzett vizsgálat eredményeiben nyomonkövetési célból meg kell adni a részecskeszámra vonatkozó munkaablak megfelelési tényezőjét és a CO2-tömegre vonatkozó munkaablak megfelelési tényezőjét. |
| --- | --- |

13.2.2.

A 13.2.1. szakasztól eltérve a szikragyújtású motorok, az 1A típusú, vegyes üzemű motorok és a (vegyes üzemmódban működő) 1B típusú, vegyes üzemű motorok új típusainak, valamint az ilyen motorral felszerelt járműveknek 2023. január 1-jétől meg kell felelniük a 8. melléklet 6.3. szakasza szerint a részecskeszámra vonatkozó legnagyobb megengedett megfelelési tényezőnek. Ezen előírás hatálybalépésének napjától kezdve azonban a típusjóváhagyási értesítésben a hordozható kibocsátásmérő rendszerrel végzett vizsgálat eredményeiben nyomonkövetési célból meg kell adni a részecskeszámra vonatkozó munkaablak megfelelési tényezőjét és a CO2

| 13.2.3. | A 07. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem kötelesek elfogadni az olyan típusjóváhagyást, amelyet nem a 07. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerint adtak meg. |
| --- | --- |

13.2.3.

A 07. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem kötelesek elfogadni az olyan típusjóváhagyást, amelyet nem a 07. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerint adtak meg.

| 13.2.4. | A 13.2.3. szakasztól eltérve, a 07. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától számított két év elteltével az olyan szikragyújtású motorral, 1A típusú, vegyes üzemű motorral vagy (vegyes üzemmódban működő) 1B típusú, vegyes üzemű motorokkal felszerelt új járművek esetében, amelyek nem felelnek meg a 8. melléklet 6.3. szakasza szerint a részecskeszámra vonatkozóan megengedett legnagyobb megfelelési tényezőnek és ezen előírás követelményeinek, az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem kötelesek elfogadni az olyan típusjóváhagyást, amelyet nem a 07. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerint adtak meg. A 07. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve azonban a típusjóváhagyási értesítésben a hordozható kibocsátásmérő rendszerrel végzett vizsgálat eredményeiben nyomonkövetési célból meg kell adni a részecskeszámra vonatkozó munkaablak megfelelési tényezőjét és a CO2-tömegre vonatkozó munkaablak megfelelési tényezőjét. |
| --- | --- |

13.2.4.

A 13.2.3. szakasztól eltérve, a 07. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától számított két év elteltével az olyan szikragyújtású motorral, 1A típusú, vegyes üzemű motorral vagy (vegyes üzemmódban működő) 1B típusú, vegyes üzemű motorokkal felszerelt új járművek esetében, amelyek nem felelnek meg a 8. melléklet 6.3. szakasza szerint a részecskeszámra vonatkozóan megengedett legnagyobb megfelelési tényezőnek és ezen előírás követelményeinek, az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem kötelesek elfogadni az olyan típusjóváhagyást, amelyet nem a 07. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerint adtak meg. A 07. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve azonban a típusjóváhagyási értesítésben a hordozható kibocsátásmérő rendszerrel végzett vizsgálat eredményeiben nyomonkövetési célból meg kell adni a részecskeszámra vonatkozó munkaablak megfelelési tényezőjét és a CO2

| 13.2.5. | A 07. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem kötelesek elfogadni a 2 380 kg feletti, de 2 610 kg-ot meg nem haladó referenciatömegű járművekre megadott olyan típusjóváhagyást, amelyet nem a 07. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerint adtak meg. |
| --- | --- |

13.2.5.

A 07. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem kötelesek elfogadni a 2 380 kg feletti, de 2 610 kg-ot meg nem haladó referenciatömegű járművekre megadott olyan típusjóváhagyást, amelyet nem a 07. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerint adtak meg.

| 13.3. | Fenntartva |
| --- | --- |

13.3.

Fenntartva

| 13.4. | Különleges rendelkezések |
| --- | --- |

13.4.

Különleges rendelkezések

| 13.4.1. | Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is adhatnak jóváhagyást olyan motorrendszerekre vagy járművekre, amelyek megfelelnek valamely korábbi módosítás sorozatnak vagy ezen előírás valamely szintjének, amennyiben a járműveket olyan országokba kívánják exportálni és ott értékesíteni, amelyek a vonatkozó követelményeket alkalmazzák a nemzeti jogszabályaikban. |
| --- | --- |

13.4.1.

Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is adhatnak jóváhagyást olyan motorrendszerekre vagy járművekre, amelyek megfelelnek valamely korábbi módosítás sorozatnak vagy ezen előírás valamely szintjének, amennyiben a járműveket olyan országokba kívánják exportálni és ott értékesíteni, amelyek a vonatkozó követelményeket alkalmazzák a nemzeti jogszabályaikban.

| 13.4.2. | Cseremotorok használatban lévő járművekhez
  Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is adhatnak jóváhagyást olyan motorokra, amelyek megfelelnek az ezen, valamely korábbi módosítássorozattal módosított előírás követelményeinek, illetve ezen előírás valamely szintjének, amennyiben a motort olyan, használatban lévő járműhöz szánják cserealkotóelemnek, amelyre a jármű forgalomba helyezése idején az említett korábbi szabvány vonatkozott. |
| --- | --- |

13.4.2.

Cseremotorok használatban lévő járművekhez

Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is adhatnak jóváhagyást olyan motorokra, amelyek megfelelnek az ezen, valamely korábbi módosítássorozattal módosított előírás követelményeinek, illetve ezen előírás valamely szintjének, amennyiben a motort olyan, használatban lévő járműhöz szánják cserealkotóelemnek, amelyre a jármű forgalomba helyezése idején az említett korábbi szabvány vonatkozott.

| 13.4.3. | A 13.4.1. vagy 13.4.2. szakaszban leírt különös rendelkezések alkalmazásakor a 2A. vagy 2C. melléklet Kiegészítésének 1.6. szakaszában említett típusjóváhagyási értesítésnek tartalmaznia kell információkat ezekről a rendelkezésekről. |
| --- | --- |

13.4.3.

A 13.4.1. vagy 13.4.2. szakaszban leírt különös rendelkezések alkalmazásakor a 2A. vagy 2C. melléklet Kiegészítésének 1.6. szakaszában említett típusjóváhagyási értesítésnek tartalmaznia kell információkat ezekről a rendelkezésekről.

| 13.4.3.1. | A 13.4.1. szakaszban megállapított különös rendelkezések szerinti jóváhagyások esetében a típusjóváhagyásról szóló értesítésnek az elején és a végén tartalmaznia kell a következő szöveget úgy, hogy az alábbi példában az „xx” helyén a megfelelő módosítássorozat száma szerepel:

  „A xx. módosítássorozattal módosított 49. számú ENSZ-előírásnak megfelelő motor”. |
| --- | --- |

13.4.3.1.

A 13.4.1. szakaszban megállapított különös rendelkezések szerinti jóváhagyások esetében a típusjóváhagyásról szóló értesítésnek az elején és a végén tartalmaznia kell a következő szöveget úgy, hogy az alábbi példában az „xx” helyén a megfelelő módosítássorozat száma szerepel:

„A xx. módosítássorozattal módosított 49. számú ENSZ-előírásnak megfelelő motor”.

| 13.4.3.2. | A 13.4.2. szakaszban megállapított különös rendelkezések szerinti jóváhagyások esetében a típusjóváhagyásról szóló értesítésnek az elején és a végén tartalmaznia kell a következő szöveget úgy, hogy az alábbi példában az „xx” helyén a megfelelő módosítássorozat száma szerepel:

  „A xx. módosítássorozattal módosított 49. számú ENSZ-előírásnak megfelelő cseremotor”. |
| --- | --- |

13.4.3.2.

A 13.4.2. szakaszban megállapított különös rendelkezések szerinti jóváhagyások esetében a típusjóváhagyásról szóló értesítésnek az elején és a végén tartalmaznia kell a következő szöveget úgy, hogy az alábbi példában az „xx” helyén a megfelelő módosítássorozat száma szerepel:

„A xx. módosítássorozattal módosított 49. számú ENSZ-előírásnak megfelelő cseremotor”.

| 13.4.4. | Helyénvaló, hogy a használatban lévő motorok/járművek 9. szakasz szerinti vizsgálatára vonatkozó módosított követelmények ne vonatkozzanak visszamenőleges hatállyal olyan motorokra és járművekre, amelyeket nem a szóban forgó követelményeknek megfelelően hagytak jóvá. Ezért azokat a járműveket, amelyeket a 9. szakasz szerinti használat közbeni vizsgálatnak vetnek alá, mindig az ezen előírás megfelelő szintjén meghatározott, a típusjóváhagyás időpontjában alkalmazandó rendelkezések szerint kell vizsgálni. |
| --- | --- |

13.4.4.

Helyénvaló, hogy a használatban lévő motorok/járművek 9. szakasz szerinti vizsgálatára vonatkozó módosított követelmények ne vonatkozzanak visszamenőleges hatállyal olyan motorokra és járművekre, amelyeket nem a szóban forgó követelményeknek megfelelően hagytak jóvá. Ezért azokat a járműveket, amelyeket a 9. szakasz szerinti használat közbeni vizsgálatnak vetnek alá, mindig az ezen előírás megfelelő szintjén meghatározott, a típusjóváhagyás időpontjában alkalmazandó rendelkezések szerint kell vizsgálni.

| 14. | A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a típusjóváhagyó hatóságok neve és címe
  Az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó felek közlik az Egyesült Nemzetek Titkárságával a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat igazoló értesítéseket fogadó típusjóváhagyó hatóságok nevét és címét. |
| --- | --- |

14.

A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a típusjóváhagyó hatóságok neve és címe

Az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó felek közlik az Egyesült Nemzetek Titkárságával a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat igazoló értesítéseket fogadó típusjóváhagyó hatóságok nevét és címét.

---

(1)  A járművek kialakításáról szóló összevont határozat (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6 dokumentum) 2. szakaszának meghatározása szerint – https://unece.org/transport/standards/transport/vehicle-regulations-wp29/resolutions.

1

(2)  Például üres gáztartály esetén.

2

(3)  Ez a szakasz az alternatív, kis teljesítményű fedélzeti diagnosztikai és NOx-szabályozási követelményekre vonatkozó alternatív rendelkezéseknek van fenntartva.

3

x

(4)  Ez jellemzően cseppfolyósított biometán lenne.

4

(5)  A típusjóváhagyás kidolgozása előtt véglegesíteni kell a 13. mellékletben szereplő öregítési eljárást.

5

(6)  Az 1958. évi megállapodásban részes szerződő felek egyedi azonosító számai a járművek kialakításáról szóló összevont határozat (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6 dokumentum) 3. mellékletében találhatók – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions

6

(*1)  Az NOx-határértékeken belül az NO2 megengedett szintje egy későbbi szakaszban is megállapítható.

*1

x

2

(*2)  A határérték az ezen előírás 1. melléklete 9. függeléke 1. táblázatának B sorában megállapított dátumoktól kezdve érvényes.

*2

---

1. FÜGGELÉK

Eljárás a gyártás megfelelőségének vizsgálatára, ha a szórás elfogadható

A.1.1.

Ez a függelék a gyártás szennyezőanyag-kibocsátás szempontjából vett megfelelőségének igazolására szolgáló eljárást írja le arra az esetre, ha a gyártó által megadott gyártástechnológiai szórás elfogadható.

A.1.2.

Legalább három motorból álló mintaméret mellett a mintavételi eljárás úgy van meghatározva, hogy 0,95 legyen a valószínűsége annak, hogy 40 % hibás motort tartalmazó tétel megfelel a vizsgálaton (a gyártó kockázata = 5 %), míg 0,10 % a valószínűsége annak, hogy 65 % hibás motort tartalmazó tételt elfogadnak (a fogyasztó kockázata = 10 %).

A.1.3.

Legyen:

| L | = | a szennyező anyagra vonatkozó határérték természetes logaritmusa, |
| --- | --- | --- |
| xi | = | a minta i-edik motorján mért (és a vonatkozó romlási tényezővel korrigált) érték természetes logaritmusa, |
| s | = | a gyártástechnológiai szórás becsült értéke (a mért értékek természetes logaritmusának vétele után), |
| n | = | az aktuális minta elemszáma. |

L

=

a szennyező anyagra vonatkozó határérték természetes logaritmusa,

xi

=

a minta i-edik motorján mért (és a vonatkozó romlási tényezővel korrigált) érték természetes logaritmusa,

s

=

a gyártástechnológiai szórás becsült értéke (a mért értékek természetes logaritmusának vétele után),

n

=

az aktuális minta elemszáma.

A.1.4.

Image 2

A.1.5.

| a) | ha a vizsgálati statisztika eredménye nagyobb, mint a mintaméretre a 2. táblázatban megadott megfelelési küszöbérték, a szennyező anyagra „megfelelő” döntés születik; |
| --- | --- |

a)

ha a vizsgálati statisztika eredménye nagyobb, mint a mintaméretre a 2. táblázatban megadott megfelelési küszöbérték, a szennyező anyagra „megfelelő” döntés születik;

| b) | ha a vizsgálati statisztika eredménye kisebb, mint a mintaméretre a 2. táblázatban megadott elutasítási küszöbérték, a szennyező anyagra „nem megfelelő” döntés születik; |
| --- | --- |

b)

ha a vizsgálati statisztika eredménye kisebb, mint a mintaméretre a 2. táblázatban megadott elutasítási küszöbérték, a szennyező anyagra „nem megfelelő” döntés születik;

| c) | minden más esetben meg kell vizsgálni egy újabb motort a 8.3.2. szakasz szerint, és a számítási eljárást az eggyel nagyobb elemszámú mintaméretre kell alkalmazni.

  2. táblázat


  Az 1. függelékben leírt mintavételi terv elfogadási és elutasítási küszöbértékei

  Legkisebb mintaméret: 3


  Vizsgált motorok összesen (mintaméret) | An elfogadási küszöbérték | Bn elutasítási küszöbérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | 3,327 | –4,724 |
| 4 | 3,261 | –4,790 |
| 5 | 3,195 | –4,856 |
| 6 | 3,129 | –4,922 |
| 7 | 3,063 | –4,988 |
| 8 | 2,997 | –5,054 |
| 9 | 2,931 | –5,120 |
| 10 | 2,865 | –5,185 |
| 11 | 2,799 | –5,251 |
| 12 | 2,733 | –5,317 |
| 13 | 2,667 | –5,383 |
| 14 | 2,601 | –5,449 |
| 15 | 2,535 | –5,515 |
| 16 | 2,469 | –5,581 |
| 17 | 2,403 | –5,647 |
| 18 | 2,337 | –5,713 |
| 19 | 2,271 | –5,779 |
| 20 | 2,205 | –5,845 |
| 21 | 2,139 | –5,911 |
| 22 | 2,073 | –5,977 |
| 23 | 2,007 | –6,043 |
| 24 | 1,941 | –6,109 |
| 25 | 1,875 | –6,175 |
| 26 | 1,809 | –6,241 |
| 27 | 1,743 | –6,307 |
| 28 | 1,677 | –6,373 |
| 29 | 1,611 | –6,439 |
| 30 | 1,545 | –6,505 |
| 31 | 1,479 | –6,571 |
| 32 | –2,112 | –2,112 |

c)

minden más esetben meg kell vizsgálni egy újabb motort a 8.3.2. szakasz szerint, és a számítási eljárást az eggyel nagyobb elemszámú mintaméretre kell alkalmazni.

2. táblázat

Az 1. függelékben leírt mintavételi terv elfogadási és elutasítási küszöbértékei

Legkisebb mintaméret: 3

Vizsgált motorok összesen (mintaméret)

An elfogadási küszöbérték

Bn elutasítási küszöbérték

3

3,327

–4,724

4

3,261

–4,790

5

3,195

–4,856

6

3,129

–4,922

7

3,063

–4,988

8

2,997

–5,054

9

2,931

–5,120

10

2,865

–5,185

11

2,799

–5,251

12

2,733

–5,317

13

2,667

–5,383

14

2,601

–5,449

15

2,535

–5,515

16

2,469

–5,581

17

2,403

–5,647

18

2,337

–5,713

19

2,271

–5,779

20

2,205

–5,845

21

2,139

–5,911

22

2,073

–5,977

23

2,007

–6,043

24

1,941

–6,109

25

1,875

–6,175

26

1,809

–6,241

27

1,743

–6,307

28

1,677

–6,373

29

1,611

–6,439

30

1,545

–6,505

31

1,479

–6,571

32

–2,112

–2,112

---

2. függelék

Eljárás a gyártás megfelelőségének vizsgálatára, ha a szórás nem elfogadható vagy nem ismert

A.2.1.

Ez a függelék a gyártás szennyezőanyag-kibocsátás szempontjából vett megfelelőségének igazolására szolgáló eljárást írja le arra az esetre, ha a gyártó által megadott gyártástechnológiai szórás nem elfogadható vagy azt a gyártó nem adta meg.

A.2.2.

Legalább három motorból álló mintaméret mellett a mintavételi eljárás úgy van meghatározva, hogy 0,95 legyen a valószínűsége annak, hogy 40 % hibás motort tartalmazó tétel megfelel a vizsgálaton (a gyártó kockázata = 5 %), míg 0,10 % a valószínűsége annak, hogy 65 % hibás motort tartalmazó tételt elfogadnak (a fogyasztó kockázata = 10 %).

A.2.3.

A vonatkozó romlási tényező alkalmazása után a szennyező anyagokra az ezen előírás 5.3. szakaszában megadott határértékeket lognormális eloszlásúnak kell tekinteni, és természetes logaritmusukat képezve transzformálni kell őket. Jelölje m0 és m a legkisebb, illetve a legnagyobb mintaméretet (m0 = 3 és m = 32), és jelölje n az aktuális minta elemszámát.

A.2.4.

Image 3

Image 4

Image 5

A.2.5.

m0 ≤ n ≤ m értékek esetében:

| a) | a sorozat elfogadható, ha |
| --- | --- |

a)

Image 7

| b) | a sorozat elutasítandó, ha |
| --- | --- |

b)

Image 8

| c) | további mérést kell végezni, ha |
| --- | --- |

c)

Image 9

A.2.6.

Az alábbi rekurzív képletek jól használhatók a vizsgálati statisztika egymást követő értékeinek kiszámításához:

Image 10

Image 11

Image 12

3. táblázat

A 2. függelékben leírt mintavételi terv elfogadási és elutasítási küszöbértékei

Legkisebb mintaméret: 3

| Vizsgált motorok összesen (mintaméret) | An elfogadási küszöbérték | Bn elutasítási küszöbérték |
| --- | --- | --- |
| 3 | –0,80381 | 16,64743 |
| 4 | –0,76339 | 7,68627 |
| 5 | –0,72982 | 4,67136 |
| 6 | –0,69962 | 3,25573 |
| 7 | –0,67129 | 2,45431 |
| 8 | –0,64406 | 1,94369 |
| 9 | –0,61750 | 1,59105 |
| 10 | –0,59135 | 1,33295 |
| 11 | –0,56542 | 1,13566 |
| 12 | –0,53960 | 0,97970 |
| 13 | –0,51379 | 0,85307 |
| 14 | –0,48791 | 0,74801 |
| 15 | –0,46191 | 0,65928 |
| 16 | –0,43573 | 0,58321 |
| 17 | –0,40933 | 0,51718 |
| 18 | –0,38266 | 0,45922 |
| 19 | –0,35570 | 0,40788 |
| 20 | –0,32840 | 0,36203 |
| 21 | –0,30072 | 0,32078 |
| 22 | –0,27263 | 0,28343 |
| 23 | –0,24410 | 0,24943 |
| 24 | –0,21509 | 0,21831 |
| 25 | –0,18557 | 0,18970 |
| 26 | –0,15550 | 0,16328 |
| 27 | –0,12483 | 0,13880 |
| 28 | –0,09354 | 0,11603 |
| 29 | –0,06159 | 0,09480 |
| 30 | –0,02892 | 0,07493 |
| 31 | –0,00449 | 0,05629 |
| 32 | 0,03876 | 0,03876 |

Vizsgált motorok összesen (mintaméret)

An elfogadási küszöbérték

Bn elutasítási küszöbérték

3

–0,80381

16,64743

4

–0,76339

7,68627

5

–0,72982

4,67136

6

–0,69962

3,25573

7

–0,67129

2,45431

8

–0,64406

1,94369

9

–0,61750

1,59105

10

–0,59135

1,33295

11

–0,56542

1,13566

12

–0,53960

0,97970

13

–0,51379

0,85307

14

–0,48791

0,74801

15

–0,46191

0,65928

16

–0,43573

0,58321

17

–0,40933

0,51718

18

–0,38266

0,45922

19

–0,35570

0,40788

20

–0,32840

0,36203

21

–0,30072

0,32078

22

–0,27263

0,28343

23

–0,24410

0,24943

24

–0,21509

0,21831

25

–0,18557

0,18970

26

–0,15550

0,16328

27

–0,12483

0,13880

28

–0,09354

0,11603

29

–0,06159

0,09480

30

–0,02892

0,07493

31

–0,00449

0,05629

32

0,03876

0,03876

---

3. FÜGGELÉK

Eljárás a gyártás megfelelőségének a gyártó kérésére végzett vizsgálatára

A.3.1.

Ez a függelék a gyártás szennyezőanyag-kibocsátás szempontjából vett megfelelőségének igazolására szolgáló eljárást írja le arra az esetre, ha az a gyártó kérésére történik.

A.3.2.

Legalább három motorból álló mintaméret mellett a mintavételi eljárás úgy van meghatározva, hogy 0,90 legyen a valószínűsége annak, hogy 30 % hibás motort tartalmazó tétel megfelel a vizsgálaton (a gyártó kockázata = 10 %), míg 0,10 % a valószínűsége annak, hogy 65 % hibás motort tartalmazó tételt elfogadnak (a fogyasztó kockázata = 10 %).

A.3.3.

Legyen:

| n | = | az aktuális minta elemszáma. |
| --- | --- | --- |

n

=

az aktuális minta elemszáma.

A.3.4.

A minta tekintetében meg kell határozni az n-edik vizsgálatnál nem megfelelő eredménnyel végződő vizsgálatok összesített számát meghatározó vizsgálati statisztikát.

A.3.5.

| a) | ha a vizsgálati statisztika eredménye kisebb, mint a mintaméretre a 4. táblázatban megadott megfelelési küszöbérték, vagy azzal egyenlő, a szennyező anyagra „megfelelő” döntés születik; |
| --- | --- |

a)

ha a vizsgálati statisztika eredménye kisebb, mint a mintaméretre a 4. táblázatban megadott megfelelési küszöbérték, vagy azzal egyenlő, a szennyező anyagra „megfelelő” döntés születik;

| b) | ha a vizsgálati statisztika eredménye nagyobb, mint a mintaméretre a 4. táblázatban megadott elutasítási küszöbérték, vagy azzal egyenlő, a szennyező anyagra „nem megfelelő” döntés születik; |
| --- | --- |

b)

ha a vizsgálati statisztika eredménye nagyobb, mint a mintaméretre a 4. táblázatban megadott elutasítási küszöbérték, vagy azzal egyenlő, a szennyező anyagra „nem megfelelő” döntés születik;

| c) | minden más esetben meg kell vizsgálni egy újabb motort az ezen előírás 8.3.2. szakasza szerint, és a számítási eljárást az eggyel nagyobb elemszámú mintaméretre kell alkalmazni. |
| --- | --- |

c)

minden más esetben meg kell vizsgálni egy újabb motort az ezen előírás 8.3.2. szakasza szerint, és a számítási eljárást az eggyel nagyobb elemszámú mintaméretre kell alkalmazni.

Az ISO 8422/1991 szabvány alapján kiszámított elfogadási és elutasítási küszöbértékeket a 4. táblázat tartalmazza.

4. táblázat

A 3. függelékben leírt mintavételi terv elfogadási és elutasítási küszöbértékei

Legkisebb mintaméret: 3

| Vizsgált motorok összesen (mintaméret) | Elfogadási küszöbérték | Elutasítási küszöbérték |
| --- | --- | --- |
| 3 | – | 3 |
| 4 | 0 | 4 |
| 5 | 0 | 4 |
| 6 | 1 | 5 |
| 7 | 1 | 5 |
| 8 | 2 | 6 |
| 9 | 2 | 6 |
| 10 | 3 | 7 |
| 11 | 3 | 7 |
| 12 | 4 | 8 |
| 13 | 4 | 8 |
| 14 | 5 | 9 |
| 15 | 5 | 9 |
| 16 | 6 | 10 |
| 17 | 6 | 10 |
| 18 | 7 | 11 |
| 19 | 8 | 9 |

Vizsgált motorok összesen (mintaméret)

Elfogadási küszöbérték

Elutasítási küszöbérték

3

–

3

4

0

4

5

0

4

6

1

5

7

1

5

8

2

6

9

2

6

10

3

7

11

3

7

12

4

8

13

4

8

14

5

9

15

5

9

16

6

10

17

6

10

18

7

11

19

8

9

---

4. függelék

A földgázüzemű, az LPG-üzemű és a vegyes üzemű földgáz/biometán- vagy LPG-üzemű motorok jóváhagyási eljárásának összefoglalása

LPG-üzemű motorok jóváhagyása

| | 4.6. szakasz: Az üzemanyag tekintetében általános típusjóváhagyásra vonatkozó előírások | A vizsgálatok száma | Az „r” kiszámítása | 4.7. szakasz: Üzemanyag tekintetében korlátozott típusjóváhagyásra vonatkozó előírások szikragyújtású földgáz- vagy LPG-üzemű motorok esetében | A vizsgálatok száma | Az „r” kiszámítása |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lásd a 4.6.6. szakaszt:
  Tetszőleges üzemanyag-összetételhez alkalmazkodó LPG-üzemű motor | „A” üzemanyag és „B” üzemanyag | 2 | | | | |
| Lásd a 4.7.2. szakaszt:
  Egy meghatározott összetételű üzemanyaggal való üzemelésre kialakított LPG-üzemű motor | | | | „A” üzemanyag és „B” üzemanyag,
  a vizsgálatok között a finombeállítás megengedett | 2 | |

4.6. szakasz: Az üzemanyag tekintetében általános típusjóváhagyásra vonatkozó előírások

A vizsgálatok száma

Az „r” kiszámítása

4.7. szakasz: Üzemanyag tekintetében korlátozott típusjóváhagyásra vonatkozó előírások szikragyújtású földgáz- vagy LPG-üzemű motorok esetében

A vizsgálatok száma

Az „r” kiszámítása

Lásd a 4.6.6. szakaszt:

Tetszőleges üzemanyag-összetételhez alkalmazkodó LPG-üzemű motor

„A” üzemanyag és „B” üzemanyag

2

Image 13

Lásd a 4.7.2. szakaszt:

Egy meghatározott összetételű üzemanyaggal való üzemelésre kialakított LPG-üzemű motor

„A” üzemanyag és „B” üzemanyag,

a vizsgálatok között a finombeállítás megengedett

2

Földgázüzemű motorok jóváhagyása

| | 4.6. szakasz: Az üzemanyag tekintetében általános típusjóváhagyásra vonatkozó előírások | A vizsgálatok száma | Az „r” kiszámítása | 4.7. szakasz: Üzemanyag tekintetében korlátozott típusjóváhagyásra vonatkozó előírások szikragyújtású földgáz- vagy LPG-üzemű motorok esetében | A vizsgálatok száma | Az „r” kiszámítása |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lásd a 4.6.3. szakaszt:
  Tetszőleges üzemanyag-összetételhez alkalmazkodó földgázüzemű motor | GR (1) és G25 (2)
  a gyártó kérésére a motor más, kereskedelmi forgalomban kapható üzemanyaggal (3) is vizsgálható,
  ha Sλ = 0,89 – 1,19 | 2
  (legfeljebb 3) | illetve másik üzemanyaggal történő vizsgálat esetén


  valamint | | | |
| Lásd a 4.6.4. szakaszt:
  Kapcsolóval működő, önműködően alkalmazkodó földgázüzemű motor | GR (1) és G23 (3) a H-tartományban
  és G25 (2) és G23 (3) az L-tartományban
  A gyártó kérésére a motor a G23 helyett más, a kereskedelemben kapható üzemanyaggal (3) is vizsgálható, ha Sλ = 0,89 – 1,19 | 2 a H-tartományban és
  2 az L-tartományban
  a kapcsoló megfelelő állásában 4 | valamint | | | |
| Lásd a 4.7.1. szakaszt:
  Vagy H-tartományú gázzal, vagy L-tartományú gázzal való üzemelésre kialakított földgázüzemű motor | | | | GR (1) és G23 (3) a H-tartományban vagy
  G25 (2) és G23 (3) az L-tartományban
  A gyártó kérésére a motor a G23 helyett más, a kereskedelemben kapható üzemanyaggal (3) is vizsgálható, ha Sλ = 0,89 – 1,19 | 2 a H-tartományban
  vagy
  2 az L-tartományban
  2 | a H-tartományban
  vagy


  az L-tartományban |
| Lásd a 4.7.2. szakaszt: Egy meghatározott összetételű üzemanyaggal való üzemelésre kialakított földgáz-motor | | | | GR (1) és G25 (2)
  a vizsgálatok között a finombeállítás megengedett
  A gyártó kérésére a motor vizsgálható a következő üzemanyagokkal:
  GR (1) és G23 (3) a H-tartományban vagy
  G25 (2) és G23 (3) az L-tartományban | 2
  vagy
  2 a H-tartományban
  vagy
  2 az L-tartományban
  2 | |

4.6. szakasz: Az üzemanyag tekintetében általános típusjóváhagyásra vonatkozó előírások

A vizsgálatok száma

Az „r” kiszámítása

4.7. szakasz: Üzemanyag tekintetében korlátozott típusjóváhagyásra vonatkozó előírások szikragyújtású földgáz- vagy LPG-üzemű motorok esetében

A vizsgálatok száma

Az „r” kiszámítása

Lásd a 4.6.3. szakaszt:

Tetszőleges üzemanyag-összetételhez alkalmazkodó földgázüzemű motor

GR (1) és G25 (2)

a gyártó kérésére a motor más, kereskedelmi forgalomban kapható üzemanyaggal (3) is vizsgálható,

ha Sλ = 0,89 – 1,19

2

(legfeljebb 3)

Image 14

illetve másik üzemanyaggal történő vizsgálat esetén

Image 15

valamint

Image 16

Lásd a 4.6.4. szakaszt:

Kapcsolóval működő, önműködően alkalmazkodó földgázüzemű motor

GR (1) és G23 (3) a H-tartományban

és G25 (2) és G23 (3) az L-tartományban

A gyártó kérésére a motor a G23 helyett más, a kereskedelemben kapható üzemanyaggal (3) is vizsgálható, ha Sλ = 0,89 – 1,19

2 a H-tartományban és

2 az L-tartományban

a kapcsoló megfelelő állásában 4

Image 17

valamint

Image 18

Lásd a 4.7.1. szakaszt:

Vagy H-tartományú gázzal, vagy L-tartományú gázzal való üzemelésre kialakított földgázüzemű motor

GR (1) és G23 (3) a H-tartományban vagy

G25 (2) és G23 (3) az L-tartományban

A gyártó kérésére a motor a G23 helyett más, a kereskedelemben kapható üzemanyaggal (3) is vizsgálható, ha Sλ = 0,89 – 1,19

2 a H-tartományban

vagy

2 az L-tartományban

2

Image 19

a H-tartományban

vagy

Image 20

az L-tartományban

Lásd a 4.7.2. szakaszt: Egy meghatározott összetételű üzemanyaggal való üzemelésre kialakított földgáz-motor

GR (1) és G25 (2)

a vizsgálatok között a finombeállítás megengedett

A gyártó kérésére a motor vizsgálható a következő üzemanyagokkal:

GR (1) és G23 (3) a H-tartományban vagy

G25 (2) és G23 (3) az L-tartományban

2

vagy

2 a H-tartományban

vagy

2 az L-tartományban

2

Vegyes üzemű földgáz/biometán- vagy LPG-üzemű motorok jóváhagyása

| Vegyes üzeműtípus (1) | Dízel üzemmód | Vegyes üzem |
| --- | --- | --- |
| CNG | LNG | LNG20 | LPG |
| 1A. | | Általános vagy korlátozott
  (2 vizsgálat) | Általános (2 vizsgálat) | Üzemanyag-specifikus
  (1 vizsgálat) | Általános vagy korlátozott
  (2 vizsgálat) |
| 1B. | Általános
  (1 vizsgálat) | Általános vagy korlátozott
  (2 vizsgálat) | Általános (2 vizsgálat) | Üzemanyag-specifikus
  (1 vizsgálat) | Általános vagy korlátozott
  (2 vizsgálat) |
| 2A. | | Általános vagy korlátozott
  (2 vizsgálat) | Általános (2 vizsgálat) | Üzemanyag-specifikus
  (1 vizsgálat) | Általános vagy korlátozott
  (2 vizsgálat) |
| 2B. | Általános
  (1 vizsgálat) | Általános vagy korlátozott
  (2 vizsgálat) | Általános (2 vizsgálat) | Üzemanyag-specifikus
  (1 vizsgálat) | Általános vagy korlátozott
  (2 vizsgálat) |
| 3B. | Általános
  (1 vizsgálat) | Általános vagy korlátozott
  (2 vizsgálat) | Általános (2 vizsgálat) | Üzemanyag-specifikus
  (1 vizsgálat) | Általános vagy korlátozott
  (2 vizsgálat) |

Vegyes üzeműtípus (1)

Dízel üzemmód

Vegyes üzem

CNG

LNG

LNG20

LPG

1A.

Általános vagy korlátozott

(2 vizsgálat)

Általános (2 vizsgálat)

Üzemanyag-specifikus

(1 vizsgálat)

Általános vagy korlátozott

(2 vizsgálat)

1B.

Általános

(1 vizsgálat)

Általános vagy korlátozott

(2 vizsgálat)

Általános (2 vizsgálat)

Üzemanyag-specifikus

(1 vizsgálat)

Általános vagy korlátozott

(2 vizsgálat)

2A.

Általános vagy korlátozott

(2 vizsgálat)

Általános (2 vizsgálat)

Üzemanyag-specifikus

(1 vizsgálat)

Általános vagy korlátozott

(2 vizsgálat)

2B.

Általános

(1 vizsgálat)

Általános vagy korlátozott

(2 vizsgálat)

Általános (2 vizsgálat)

Üzemanyag-specifikus

(1 vizsgálat)

Általános vagy korlátozott

(2 vizsgálat)

3B.

Általános

(1 vizsgálat)

Általános vagy korlátozott

(2 vizsgálat)

Általános (2 vizsgálat)

Üzemanyag-specifikus

(1 vizsgálat)

Általános vagy korlátozott

(2 vizsgálat)

---

(1)  A 15. melléklet fogalommeghatározásai szerint.

---

1. MELLÉKLET

Az adatközlő lap mintái

Ez az adatközlő lap a 49. számú előírás szerinti jóváhagyáshoz kapcsolódik. A motorrendszerek és járművek által kibocsátott gáz-halmazállapotú szennyező anyagok és légszennyező részecskék kibocsátása elleni intézkedésekre vonatkozik. A következőkhöz kapcsolódik:

| — | motor vagy motorcsalád önálló műszaki egységként való típusjóváhagyása, |
| --- | --- |

—

motor vagy motorcsalád önálló műszaki egységként való típusjóváhagyása,

| — | jóváhagyott motorral felszerelt járműnek a kibocsátások tekintetében való típusjóváhagyása, |
| --- | --- |

—

jóváhagyott motorral felszerelt járműnek a kibocsátások tekintetében való típusjóváhagyása,

| — | járműnek a kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyása. |
| --- | --- |

—

járműnek a kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyása.

A következő adatokat – adott esetben – három példányban, tartalomjegyzékkel együtt kell benyújtani. A rajzokat megfelelő méretarányban, kellő részletességgel, A4-es formátumban vagy A4-es formátumra összehajtogatva kell beadni. Amennyiben vannak fényképek, azoknak megfelelően részletesnek kell lenniük.

Ha az e mellékletben említett rendszerek, alkotóelemek vagy önálló műszaki egységek elektromos vezérléssel működnek, ezek teljesítményére vonatkozóan is kell adatokat szolgáltatni.

Benyújtandó információk

Az adatközlő lapnak minden esetben tartalmaznia kell a következőket:

| | Általános információk |
| --- | --- |

Általános információk

| | Ezen túlmenően adott esetben a következő információkat is meg kell adni.


  1. rész: | A motorcsaládhoz tartozó (alap)motor és motortípusok alapvető jellemzői |
| --- | --- | --- |

Ezen túlmenően adott esetben a következő információkat is meg kell adni.

1. rész:

A motorcsaládhoz tartozó (alap)motor és motortípusok alapvető jellemzői

| 2. rész: | A járműalkotóelemek és rendszerek alapvető jellemzői a szennyezőanyag-kibocsátás tekintetében |
| --- | --- |

2. rész:

A járműalkotóelemek és rendszerek alapvető jellemzői a szennyezőanyag-kibocsátás tekintetében

Az adatközlő lap függeléke: Információk a vizsgálati körülményekről

Fényképek, illetve rajzok az alapmotorról, a motortípusról és adott esetben a motortérről

Az esetleges további mellékletek jegyzéke

Dátum, iktatószám

Megjegyzések a táblázat kitöltéséhez

A motorcsalád tagjainak megfelelő A, B, C, D, E betűk helyére a motorcsalád tagjainak tényleges elnevezését kell beírni.

Amennyiben valamely motorjellemző tekintetében ugyanazon érték/leírás a motorcsalád minden tagjára érvényes, egyesíteni kell az A–E rovatokat.

Ötnél több tagú motorcsalád esetében a táblázat további oszlopokkal egészíthető ki.

Motor vagy motorcsalád önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyása iránti kérelem esetében az általános részt és az 1. részt kell kitölteni.

Jóváhagyott motorral felszerelt járműnek a kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyása iránti kérelem esetében az általános részt és a 2. részt kell kitölteni.

Járműnek a kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyása iránti kérelem esetében az általános részt, valamint az 1. és a 2. részt kell kitölteni.

| | | Alapmotor vagy motortípus | A motorcsalád tagjai |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E |
| 0. | Általános követelmények |
| 0.l. | Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve) | |
| 0.2. | Típus | |
| | | |
| 0.2.0.3. | Motortípus önálló műszaki egységként/motorcsalád önálló műszaki egységként/jóváhagyott motorral felszerelt jármű a kibocsátások tekintetében/jármű a kibocsátások tekintetében1 | |
| 0.2.1. | Kereskedelmi név (nevek) (amennyiben van) | | | | | | |
| 0.3. | A típusazonosítás eszköze, ha jelölve van az önálló műszaki egységen2 | | | | | | |
| 0.3.1. | A jelölés helye | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 0.5. | A gyártó neve és címe | |
| | | |
| 0.7. | Alkotóelemek és önálló műszaki egységek esetében a jóváhagyási jel helye és rögzítésének módja | | | | | | |
| 0.8. | Az összeszerelő üzem(ek) neve és címe | | | | | | |
| 0.9. | A gyártó képviselőjének (ha van) neve és címe | |

Alapmotor vagy motortípus

A motorcsalád tagjai

A

B

C

D

E

0.

Általános követelmények

0.l.

Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve)

0.2.

Típus

0.2.0.3.

Motortípus önálló műszaki egységként/motorcsalád önálló műszaki egységként/jóváhagyott motorral felszerelt jármű a kibocsátások tekintetében/jármű a kibocsátások tekintetében1

0.2.1.

Kereskedelmi név (nevek) (amennyiben van)

0.3.

A típusazonosítás eszköze, ha jelölve van az önálló műszaki egységen2

0.3.1.

A jelölés helye

0.5.

A gyártó neve és címe

0.7.

Alkotóelemek és önálló műszaki egységek esetében a jóváhagyási jel helye és rögzítésének módja

0.8.

Az összeszerelő üzem(ek) neve és címe

0.9.

A gyártó képviselőjének (ha van) neve és címe

1.   rész

A motorcsaládhoz tartozó (alap)motor és motortípusok alapvető jellemzői

| | | Alapmotor vagy motortípus | A motorcsalád tagjai |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E |
| 3.2. | Belső égésű motor | | | | | | |
| 3.2.1. | Egyedi motoradatok | | | | | | |
| 3.2.1.1. | Működési elv: szikragyújtású motor/kompressziós gyújtású motor/vegyes üzemű motor1
  Ciklus: négyütemű/kétütemű/forgódugattyús ciklus1 | |
| 3.2.1.1.1. | A vegyes üzemű motor típusa:
  1A típus/1B típus/2A típus/2B típus/ 3B típus1,14 | | | | | | |
| 3.2.1.1.2. | A gáz energiahányadosa a melegindítással végzett WHTC vizsgálati ciklus során: ....%14 | | | | | | |
| 3.2.1.2. | A hengerek száma és elrendezése | | | | | | |
| 3.2.1.2.1. | Furat3: mm | | | | | | |
| 3.2.1.2.2. | Löket3: mm | | | | | | |
| 3.2.1.2.3. | Gyújtási sorrend | | | | | | |
| 3.2.1.3. | Hengerűrtartalom4: ... cm3 | | | | | | |
| 3.2.1.4. | Sűrítési arány5 | | | | | | |
| 3.2.1.5. | Az égéstér, a dugattyúfenék és szikragyújtású motor esetében a dugattyúgyűrűk rajzai | | | | | | |
| 3.2.1.6. | Normál alapjárati fordulatszám5 ford./perc | | | | | | |
| 3.2.1.6.1. | Magas alapjárati fordulatszám5 ford./perc | | | | | | |
| 3.2.1.6.2. | Alapjárat dízellel: igen/nem1,14 | | | | | | |
| 3.2.1.7. | Térfogatra vonatkoztatott szén-monoxid-tartalom a kipufogógázban alapjáraton5: százalékban, a gyártó által megadottak szerint (csak szikragyújtású motorok esetében) | | | | | | |
| 3.2.1.8. | Névleges teljesítmény6 ... kW ford./percen (a gyártó által megadott érték) | | | | | | |
| 3.2.1.9. | A motor megengedett legmagasabb fordulatszámának a gyártó által megadott értéke (ford./perc): | | | | | | |
| 3.2.1.10. | Legnagyobb hasznos nyomaték6: ... (Nm) ... ford./percen (gyártó által megadott érték) | | | | | | |
| 3.2.1.11. | A gyártó hivatkozásai az ezen előírás 3.1., 3.2. és 3.3. szakaszában előírt dokumentációcsomagra, mely lehetővé teszi a típusjóváhagyó hatóság számára a kibocsátás-ellenőrzési stratégiák és a jármű NOx-szabályozási megoldásai helyes működését biztosító fedélzeti rendszereinek az értékelését | | | | | | |
| 3.2.2. | Üzemanyag | | | | | | |
| 3.2.2.2. | Dízel/benzin/LPG/földgáz-H/földgáz-L/földgáz-HL/dízel-etanol (ED95)/etanol (E85) nehézgépjárművek1 | | | | | | |
| 3.2.2.2.1. | A gyártó által az ezen előírás 4.6.2. szakasza szerint megadott, a motorral kompatibilis üzemanyagok (szükség szerint) | | | | | | |
| 3.2.2.2.2. | A 9.4.2.8. szakasz szerinti teljesítménykorrekciós tényező minden egyes megadott üzemanyagra (adott esetben) | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.4. | Üzemanyag-ellátás | | | | | | |
| 3.2.4.2. | Üzemanyag-befecskendezéssel (csak kompressziós gyújtású vagy vegyes üzemű motorok esetében): igen/nem1 | | | | | | |
| 3.2.4.2.1. | A rendszer leírása | | | | | | |
| 3.2.4.2.2. | Működési elv: közvetlen befecskendezés/előkamrás/örvénykamrás1 | | | | | | |
| 3.2.4.2.3. | Befecskendező szivattyú | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.3. | Legnagyobb üzemanyag-szállítás1,5 ... mm3 /löket vagy ciklus ... ford./perc motorfordulatszámon, vagy ehelyett jelleggörbe
  (Nyomásfokozó alkalmazása esetén adja meg a jellemző üzemanyag-ellátási teljesítményt és az egyes motorfordulatszámokhoz tartozó töltőnyomást) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.4. | Statikus befecskendezés-időzítés5 | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.5. | Az előbefecskendezés görbéje5 | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.6. | Kalibrálási eljárás: próbapad/motor1 | | | | | | |
| 3.2.4.2.4. | Fordulatszám-szabályozó | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.1. | Típus | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2. | Leszabályozási fordulatszám: | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2.1. | Az a fordulatszám, amelynél terhelés mellett a leszabályozás megkezdődik (ford./perc) | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2.2. | Legmagasabb fordulatszám terhelés nélkül (ford./perc) | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2.3. | Alapjárati fordulatszám (ford./perc) | | | | | | |
| 3.2.4.2.5. | Befecskendező csővezeték | | | | | | |
| 3.2.4.2.5.1. | Hosszúság (mm) | | | | | | |
| 3.2.4.2.5.2. | Belső átmérő (mm) | | | | | | |
| 3.2.4.2.5.3. | Közös nyomócső, gyártmány és típus | | | | | | |
| 3.2.4.2.6. | Befecskendező(k) | | | | | | |
| 3.2.4.2.6.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.4.2.6.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.4.2.6.3. | Nyitási nyomás5: (kPa) vagy jelleggörbe5 | | | | | | |
| 3.2.4.2.7. | Hidegindító rendszer | | | | | | |
| 3.2.4.2.7.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.4.2.7.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.4.2.7.3. | Leírás | | | | | | |
| 3.2.4.2.8. | Kiegészítő indító segédberendezés | | | | | | |
| 3.2.4.2.8.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.4.2.8.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.4.2.8.3. | A rendszer leírása | | | | | | |
| 3.2.4.2.9. | Elektronikusan vezérelt befecskendezés: van/nincs1 | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3. | A rendszer leírása (a nem folyamatos befecskendezésű rendszerek esetében is hasonló adatokat kell megadni) | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.1. | A motorvezérlő egység (ECU) gyártmánya és típusa | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.2. | Az üzemanyag-szabályozó gyártmánya és típusa | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.3. | A levegőáram-érzékelő gyártmánya és típusa | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.4. | Az üzemanyag-elosztó gyártmánya és típusa | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.5. | A fojtószelepház gyártmánya és típusa | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.6. | A vízhőmérséklet-érzékelő gyártmánya és típusa | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.7. | A levegőhőmérséklet-érzékelő gyártmánya és típusa | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.8. | A levegőnyomás-érzékelő gyártmánya és t ípusa | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.9. | A szoftver/kalibrálás azonosítószáma(i): | | | | | | |
| 3.2.4.3. | Üzemanyag-befecskendezéssel (csak szikragyújtású motor esetében): igen/nem1 | | | | | | |
| 3.2.4.3.1. | Működési elv: szívócső (egy-/többpontos/közvetlen befecskendezés1/egyéb – megadandó): | | | | | | |
| 3.2.4.3.2. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.4.3.3. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.4.3.4. | A rendszer leírása (nem folyamatos befecskendezésű rendszerek esetében is hasonló adatokat kell megadni) | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.1. | A motorvezérlő egység (ECU) gyártmánya és típusa | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.2. | Az üzemanyag-szabályozó gyártmánya és típusa | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.3. | A levegőáram-érzékelő gyártmánya és típusa | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.4. | Az üzemanyag-elosztó gyártmánya és típusa | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.5. | A nyomásszabályozó gyártmánya és típusa | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.6. | A mikrokapcsoló gyártmánya és típusa | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.7. | Az alapjárati beállítócsavar gyártmánya és típusa | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.8. | A fojtószelepház gyártmánya és típusa | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.9. | A vízhőmérséklet-érzékelő gyártmánya és típusa | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.10. | A levegőhőmérséklet-érzékelő gyártmánya és típusa | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.11. | A levegőnyomás-érzékelő gyártmánya és t ípusa | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.12. | A szoftver/kalibrálás azonosítószáma(i): | | | | | | |
| 3.2.4.3.5. | Injektorok: Nyitónyomás5 (kPa) vagy jelleggörbe5 | | | | | | |
| 3.2.4.3.5.1. | Gyártmány | | | | | | |
| 3.2.4.3.5.2. | Típus | | | | | | |
| 3.2.4.3.6. | Befecskendezési idő | | | | | | |
| 3.2.4.3.7. | Hidegindító rendszer | | | | | | |
| 3.2.4.3.7.1. | Működési elv(ek) | | | | | | |
| 3.2.4.3.7.2. | Működési tartomány határai/beállítási értékek1,5 | | | | | | |
| 3.2.4.4. | Tápszivattyú | | | | | | |
| 3.2.4.4.1. | Nyomás5 (kPa) vagy jelleggörbe5 | | | | | | |
| 3.2.5. | Elektromos rendszer | | | | | | |
| 3.2.5.1. | Névleges feszültség (V), pozitív/negatív földelés(1) | | | | | | |
| 3.2.5.2. | Generátor | | | | | | |
| 3.2.5.2.1. | Típus | | | | | | |
| 3.2.5.2.2. | Névleges teljesítmény (VA) | | | | | | |
| 3.2.6. | Gyújtásrendszer (csak szikragyújtású motorok esetében) | | | | | | |
| 3.2.6.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.6.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.6.3. | Működési elv | | | | | | |
| 3.2.6.4. | Előgyújtási görbe vagy terv5 | | | | | | |
| 3.2.6.5. | Statikus gyújtásidőzítés5 (fok a felső holtpont előtt) | | | | | | |
| 3.2.6.6. | Gyújtógyertyák | | | | | | |
| 3.2.6.6.1. | Gyártmány | | | | | | |
| 3.2.6.6.2. | Típus | | | | | | |
| 3.2.6.6.3. | A gyújtógyertya hézaga (mm) | | | | | | |
| 3.2.6.7. | Gyújtótekercs(ek) | | | | | | |
| 3.2.6.7.1. | Gyártmány | | | | | | |
| 3.2.6.7.2. | Típus | | | | | | |
| 3.2.7. | Hűtőrendszer: folyadék/levegő1 | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.7.2. | Folyadék | | | | | | |
| 3.2.7.2.1. | A folyadék jellege | | | | | | |
| 3.2.7.2.2. | Keringető szivattyú(k): van/nincs1 | | | | | | |
| 3.2.7.2.3. | Jellemzők | | | | | | |
| 3.2.7.2.3.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.7.2.3.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.7.2.4. | Áttétel(ek) | | | | | | |
| 3.2.7.3. | Levegő | | | | | | |
| 3.2.7.3.1. | Ventilátor: van/nincs1 | | | | | | |
| 3.2.7.3.2. | Jellemzők | | | | | | |
| 3.2.7.3.2.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.7.3.2.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.7.3.3. | Áttétel(ek) | | | | | | |
| 3.2.8. | Szívórendszer | | | | | | |
| 3.2.8.1. | Feltöltő: van/nincs 1 | | | | | | |
| 3.2.8.1.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.8.1.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.8.1.3. | A rendszer leírása (pl. a legnagyobb feltöltőnyomás: ... kPa, lefúvatószelep, ha van) | | | | | | |
| 3.2.8.2. | Töltőlevegő-hűtő: van/nincs1 | | | | | | |
| 3.2.8.2.1. | Típusa: levegő-levegő/levegő-víz1 | | | | | | |
| 3.2.8.3. | Szívási nyomásesés névleges motorfordulatszámon, 100 %-os terhelés mellett (csak kompressziós gyújtású motorok esetében) | | | | | | |
| 3.2.8.3.1. | megengedett legkisebb (kPa) | | | | | | |
| 3.2.8.3.2. | megengedett legnagyobb (kPa) | | | | | | |
| 3.2.8.4. | A szívóvezetékek és tartozékaik leírása és rajza (csillapító kamra, fűtőberendezés, kiegészítő belépőlevegő-nyílások, stb.) | | | | | | |
| 3.2.8.4.1. | A szívócső leírása (rajzokkal és/vagy fényképekkel együtt) | | | | | | |
| 3.2.9. | Kipufogórendszer | | | | | | |
| 3.2.9.1. | A kipufogó-gyűjtőcső leírása és/vagy rajza | | | | | | |
| 3.2.9.2. | A kipufogórendszer leírása és/vagy rajza | | | | | | |
| 3.2.9.2.1. | A kipufogórendszer azon alkotóelemeinek leírása és/vagy rajza, melyek a motorrendszer részét alkotják | | | | | | |
| 3.2.9.3. | Legnagyobb megengedett kipufogási ellennyomás névleges motorfordulatszámon és 100 %-os terhelésnél (csak kompressziós gyújtású motorok esetében) (kPa)7 | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.9.7. | A kipufogórendszer térfogata (dm3) | | | | | | |
| 3.2.9.7.1. | A kipufogórendszer elfogadható térfogata (jármű és motorrendszer): (dm3) | | | | | | |
| 3.2.9.7.2. | A kipufogórendszer azon részének térfogata, amely a motorrendszer részét alkotja: ...dm3 | | | | | | |
| 3.2.10. | A beömlőnyílás és a kipufogónyílás legkisebb keresztmetszete: | | | | | | |
| 3.2.11. | Szelepvezérlés vagy ezzel egyenértékű adatok |
| 3.2.11.1. | Legnagyobb szelepemelés, nyitási és zárási szög, illetve az alternatív elosztórendszerek vezérlési adatai a holtpontokhoz képest. Állítható vezérlőrendszer esetében a vezérlés legnagyobb és legkisebb értékei | | | | | | |
| 3.2.11.2. | Vonatkoztatási és/vagy beállítási tartományok7 | | | | | | |
| 3.2.12. | Légszennyezés elleni megoldások |
| | |
| 3.2.12.1.1. | Kartergázok visszavezetésére szolgáló eszköz: van/nincs1
  Ha van, annak leírása és rajza
  Ha nincs, meg kell felelni ezen előírás 4. melléklete 6.10. szakaszának. | | | | | | |
| 3.2.12.2. | További, légszennyezés-csökkentő berendezések (amennyiben vannak, és más pontban nem szerepelnek) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1. | Katalizátor: van/nincs1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.1. | Katalizátorok és elemek száma (az alábbi adatokat, kérjük, adja meg minden önálló egységre) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.2. | A katalizátor(ok) mérete, alakja és térfogata | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.3. | A katalitikus folyamat típusa | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.4. | Teljes nemesfémtöltet | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.5. | Relatív koncentráció | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.6. | Hordozó (szerkezete és anyaga) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.7. | Cellasűrűség | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.8. | A katalizátor(ok) házának típusa | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.9. | A katalizátor(ok) elhelyezése (helye és vonatkoztatási távolsága a kipufogócsőben) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.10. | Hővédelem: van/nincs1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11. | Regeneráló rendszerek/kipufogógáz-utókezelő rendszerek működési módja, leírás | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.5. | Szokásos üzemi hőmérséklet-tartomány (K) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.6. | Fogyó reagensek: vannak/nincsenek1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.7. | A katalitikus folyamathoz szükséges reagens típusa és koncentrációja | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.8. | A K reagens szokásos üzemihőmérséklet-tartománya | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.9. | Nemzetközi szabvány | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.10. | A reagens feltöltés gyakorisága: folyamatos/karbantartáskor1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.12. | A katalizátor gyártmánya | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.13. | Termékazonosító szám | | | | | | |
| 3.2.12.2.2. | Oxigénérzékelő: Igen/Nem1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.1. | Gyártmány | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.2. | Elhelyezkedés | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.3. | Szabályozási tartomány | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.4. | Típus | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.5. | Termékazonosító szám | | | | | | |
| 3.2.12.2.3. | Légbefecskendezés: van/nincs1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.3.1. | Típus (szakaszos levegőadagoló, légszivattyú stb.) | | | | | | |
| 3.2.12.2.4. | Kipufogógáz-visszavezetés (EGR): van/nincs1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.4.1. | Jellemzők (gyártmány, típus, áramlás stb.) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6. | Részecskecsapda (PT): van/nincs1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.1. | A részecskecsapda mérete, alakja és térfogata | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.2. | A részecskecsapda kialakítása | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.3. | Elhelyezkedés (referenciatávolság a kipufogócsőben) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.4. | A regenerálás módja vagy rendszere, leírás és/vagy rajz | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.5. | A részecskecsapda gyártmánya | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.6. | Termékazonosító szám | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.7. | Szokásos üzemi hőmérséklet- (K) és nyomás- (kPa) tartomány | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.8. | Időszakos regenerálás esetén: | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.8.1.1. | Regenerálás nélküli WHTC-vizsgálati ciklusok száma (n) | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.8.2.1. | Regenerálással zajló WHTC-vizsgálati ciklusok száma (nR) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.9. | Más rendszerek: vannak/nincsenek1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.9.1. | Leírás és működés | | | | | | |
| 3.2.12.2.7. | Fedélzeti diagnosztikai (OBD) rendszer | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0.1. | A fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládok száma a motorcsaládon belül | |
| 3.2.12.2.7.0.2. | A fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládok jegyzéke (adott esetben) | 1. fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád: ... |
| 2. fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád: .... |
| stb. |
| 3.2.12.2.7.0.3. | Annak a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládnak a száma, amelyikbe az alapmotor/a motorcsalád tagja tartozik | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0.4. | A gyártó hivatkozásai az ezen előírás 3.1.4. szakaszának c) pontjában és 3.3.4. szakaszában előírt és ezen előírás 9A. mellékletében a fedélzeti diagnosztikai rendszer jóváhagyásának céljaira meghatározott fedélzeti diagnosztikai dokumentációra | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0.5. | Adott esetben a gyártó hivatkozása a fedélzeti diagnosztikával ellátott motorrendszer járműbe történő beépítésének dokumentációjára | | | | | | |
| 3.2.12.7.0.6. | Adott esetben a gyártó hivatkozása a vegyes üzemű motor járműbe történő beépítésével kapcsolatos dokumentációra | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.2. | A fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött összes alkotóelem felsorolása és rendeltetésük8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3. | Szöveges leírás (általános működési elvek) a következők tekintetében | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1. | Szikragyújtású motor8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.1. | Katalizátor megfigyelése8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.2. | Gyújtáshiba észlelése8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.3. | Az oxigénérzékelő ellenőrzése8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.4. | A fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött egyéb alkotóelemek | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2. | Kompressziós gyújtású motorok8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.1. | Katalizátor megfigyelése8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.2. | A részecskecsapda ellenőrzése8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.3. | Az elektronikusan szabályozott üzemanyagrendszer ellenőrzése8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.4. | Az NOx-mentesítő rendszer ellenőrzése8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.5. | A fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött egyéb alkotóelemek8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.4. | A hibajelző működésbe lépésének feltételei (meghatározott számú menetciklus vagy statisztikai módszer)8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.5. | Az összes használt fedélzeti diagnosztikai kimeneti kód és formátum felsorolása (magyarázattal együtt)8 | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.6.5. | A fedélzeti diagnosztikai rendszer szabványos kommunikációs protokollja8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.7. | A gyártó hivatkozása az ezen előírás 3.1.4. szakaszának d) pontjában és 3.3.4. szakaszában a jármű fedélzeti diagnosztikai rendszeréhez való hozzáférésre vonatkozó rendelkezések teljesítése céljából előírt, a fedélzeti diagnosztikai rendszerrel kapcsolatos információkra, vagy | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.7.1. | A 3.2.12.2.7.7. szakaszban előírt gyártói hivatkozás helyett hivatkozás az ehhez a melléklethez csatolt dokumentumra, amely tartalmazza a következő táblázatot, a megadott példa szerint kitöltve:
  Alkotóelem – Hibakód – Ellenőrzési stratégia – Hibaészlelési kritériumok – A hibajelző bekapcsolási kritériumai – Másodlagos paraméterek – Előkondicionálás – Igazoló vizsgálat
  SCR-katalizátor – P20EE – Az 1. és a 2. NOx-érzékelőtől jövő jelek – Az 1. és a 2. érzékelőtől jövő jelek közötti különbség – 2. ciklus – Motorfordulatszám, motorterhelés, katalizátor-hőmérséklet, a reagens aktivitása, a kipufogógáz tömegárama – egy OBD-vizsgálati ciklus (WHTC, melegindításos rész) – OBD-vizsgálati ciklus (WHTC, melegindításos rész) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8. | Egyéb rendszer (leírás és működés) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.1. | Az NOx-szabályozási megoldások helyes működését biztosító rendszerek | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2. | Használatkorlátozó rendszer | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2.1. | Olyan motor, amelyben a használatkorlátozás állandó jelleggel ki van iktatva, a mentőalakulatok általi vagy a fegyveres erők, a polgári védelem, a tűzoltóság és a közrend fenntartásáért felelős erők számára kialakított és gyártott járművekben való használatra: igen/nem1 | |
| 3.2.12.2.8.2.2. | A mászósebesség aktiválása „kikapcsolás újraindítást követően”/„kikapcsolás üzemanyaggal való újrafeltöltést követően”/„kikapcsolás leállítást követően”1,7 | |
| 3.2.12.2.8.3. | A motorcsaládban az NOx-szabályozási megoldások helyes működésének biztosításakor figyelembe vett fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládok száma | |
| 3.2.12.2.8.3.1. | A motorcsaládban az NOx-szabályozási megoldások helyes működésének biztosításakor figyelembe vett fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládok jegyzéke (adott esetben) | 1. fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád: ...
  2. fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád: ...
  stb.... |
| 3.2.12.2.8.3.2. | Annak az NOx-szabályozási megoldások helyes működésének biztosításakor figyelembe vett fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládnak a hivatkozási száma, amelyikbe az alapmotor/a motorcsalád tagja tartozik | |
| 3.2.12.2.8.4. | A fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládok jegyzéke (adott esetben) | 1. fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád: ...
  2. fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád: ....
  stb.... |
| 3.2.12.2.8.5. | Annak a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládnak a száma, amelyikbe az alapmotor/a motorcsalád tagja tartozik | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.8.5. | Fűtött/fűtés nélküli reagenstartály és adagoló rendszer (lásd a 11. melléklet 2.4. szakaszát) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.7. | Adott esetben a gyártó hivatkozása az NOx-szabályozási megoldások helyes működését biztosító rendszerek járműbe történő beépítésének dokumentációjára | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.17. | Nehéz haszonjárművek gáz- és vegyes üzemű motorjaival kapcsolatos külön információk (más kialakítású rendszerek esetén meg kell adni az ezzel egyenértékű adatokat) (adott esetben) | | | | | | |
| 3.2.17.1. | Üzemanyag: LPG/földgáz-H/ földgáz-L/ földgáz-HL1 | | | | | | |
| 3.2.17.2. | Nyomásszabályozó(k) vagy elpárologtató/nyomásszabályozó(k)1 | | | | | | |
| 3.2.17.2.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.17.2.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.17.2.3. | A nyomáscsökkentő fokozatok száma | | | | | | |
| 3.2.17.2.4. | Nyomás az utolsó fokozatban: minimum (kPa) – maximum (kPa) | | | | | | |
| 3.2.17.2.5. | A fő szabályozási pontok száma | | | | | | |
| 3.2.17.2.6. | Az alapjárati beállítási pontok száma | | | | | | |
| 3.2.17.2.7. | Típusjóváhagyási szám | | | | | | |
| 3.2.17.3. | Üzemanyag-rendszer: keverőegység/gázbefecskendezés/folyadék-befecskendezés/közvetlen befecskendezés1 | | | | | | |
| 3.2.17.3.1. | A keverék összetételének szabályozása | | | | | | |
| 3.2.17.3.2. | A rendszer leírása és/vagy görbe és rajzok | | | | | | |
| 3.2.17.3.3. | Típusjóváhagyási szám | | | | | | |
| 3.2.17.4. | Keverőegység | | | | | | |
| 3.2.17.4.1. | Szám | | | | | | |
| 3.2.17.4.2. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.17.4.3. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.17.4.4. | Elhelyezkedés | | | | | | |
| 3.2.17.4.5. | Beállítási lehetőségek | | | | | | |
| 3.2.17.4.6. | Típusjóváhagyási szám | | | | | | |
| 3.2.17.5. | Befecskendezés a szívócsőbe | | | | | | |
| 3.2.17.5.1. | Befecskendezés: egypontos/többpontos1 | | | | | | |
| 3.2.17.5.2. | Befecskendezés: folyamatos/egyidejűleg vezérelve/egymás után vezérelve1 | | | | | | |
| 3.2.17.5.3. | Befecskendező berendezés | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.3. | Beállítási lehetőségek | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.4. | Típusjóváhagyási szám | | | | | | |
| 3.2.17.5.4. | Üzemanyag-tápszivattyú (amennyiben van) | | | | | | |
| 3.2.17.5.4.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.17.5.4.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.17.5.4.3. | Típusjóváhagyási szám | | | | | | |
| 3.2.17.5.5. | Befecskendező(k) | | | | | | |
| 3.2.17.5.5.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.17.5.5.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.17.5.5.3. | Típusjóváhagyási szám | | | | | | |
| 3.2.17.6. | Közvetlen befecskendezés | | | | | | |
| 3.2.17.6.1. | Befecskendező szivattyú/nyomásszabályozó1 | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.3. | Befecskendezési idő | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.4. | Típusjóváhagyási szám | | | | | | |
| 3.2.17.6.2. | Befecskendező(k) | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.3. | Nyitási nyomás vagy jelleggörbe1 | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.4. | Típusjóváhagyási szám | | | | | | |
| 3.2.17.7. | Elektronikus vezérlőegység (ECU) | | | | | | |
| 3.2.17.7.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.17.7.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.17.7.3. | Beállítási lehetőségek | | | | | | |
| 3.2.17.7.4. | A szoftver/kalibrálás azonosítószáma(i): | | | | | | |
| 3.2.17.8. | Üzemanyag-specifikus alkotóelemek (földgáz) | | | | | | |
| 3.2.17.8.1. | 1. változat (kizárólag többféle, meghatározott összetételű üzemanyaggal üzemelő motorok jóváhagyása esetén) | | | | | | |
| 3.2.17.8.1.0.1. | Önműködően alkalmazkodó? Igen/Nem1 | | | | | | |
| 3.2.17.8.1.0.2. | Földgáz-H/ földgáz-L/ földgáz-HL adott összetételéhez való kalibrálás1
  Földgáz-Ht/földgáz-Lt/földgáz-HLt adott összetételéhez való átalakítás1 | | | | | | |
| 3.2.17.8.1.1. | metán (CH4) ... alap (mol%)
  etán (C2H6) ... alap (mol%)
  propán (C3H8) ... alap (mol%)
  bután (C4H10) ... alap (mol%)
  C5/C5+:... alap (mol%)
  oxigén (O2) ... alap (mol%)
  inert (N2, He stb.) ... alap (mol%) | min. (mol%)
  min. (mol%)
  min. (mol%)
  min. (mol%)
  min. (mol%)
  min. (mol%)
  min. (mol%) | max. (mol%)
  max. (mol%)
  max. (mol%)
  max. (mol%)
  max. (mol%)
  max. (mol%)
  max. (mol%) |
| | |
| 3.2.17.9. | Adott esetben a gyártó hivatkozása a vegyes üzemű motor járműbe történő beépítésével kapcsolatos dokumentációra14 | | | | | | |
| 3.5.4. | A nagy teljesítményű motorok CO2-kibocsátása | | | | | | |
| 3.5.4.1. | A kibocsátott CO2 tömege a WHSC-vizsgálatban16: ... (g/kWh) | | | | | | |
| 3.5.4.1.1. | Vegyes üzemű motorok esetében a dízel üzemmódban kibocsátott CO2 tömege a WHSC-vizsgálatban13: ...g/kWh
  Vegyes üzemű motorok esetében a vegyes üzemmódban kibocsátott CO2 tömege a WHSC-vizsgálatban13 (adott esetben): ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.4.2. | A dízel üzemmódban kibocsátott CO2 tömege a WHSC-vizsgálatban17: ...g/kWh | | | | | | |
| 3.5.4.2.1. | Vegyes üzemű motorok esetében a dízel üzemmódban kibocsátott CO2 tömege a WHTC-vizsgálatban13: ... g/kWh
  Vegyes üzemű motorok esetében a vegyes üzemmódban kibocsátott CO2 tömege a WHTC-vizsgálatban13: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.4.3. | Vegyes üzemű motorok esetében a vegyes üzemmódban kibocsátott CO2 tömege a WHSC-vizsgálatban14 (adott esetben): ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.4.4. | A kibocsátott CO2 tömege a WHTC-vizsgálatban16: ... (g/kWh) | | | | | | |
| 3.5.4.5. | A dízel üzemmódban kibocsátott CO2 tömege a WHTC-vizsgálatban17: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.4.6. | Vegyes üzemű motorok esetében a vegyes üzemmódban kibocsátott CO2 tömege a WHTC-vizsgálatban14: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.5. | A nagy teljesítményű motorok üzemanyag-fogyasztása | | | | | | |
| 3.5.5.1. | Üzemanyag-fogyasztás a WHSC-vizsgálatban16: ... (g/kWh) | | | | | | |
| 3.5.5.1.1. | Vegyes üzemű motorok esetében üzemanyag-fogyasztás a dízel üzemmódban a WHSC-vizsgálatban13: ... g/kWh
  Vegyes üzemű motorok esetében üzemanyag-fogyasztás a vegyes üzemmódban a WHSC-vizsgálatban13: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.5.2. | Üzemanyag-fogyasztás dízel üzemmódban a WHSC-vizsgálatban17: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.5.2.1. | Vegyes üzemű motorok esetében üzemanyag-fogyasztás a dízel üzemmódban a WHTC-vizsgálatban13: ... g/kWh
  Vegyes üzemű motorok esetében üzemanyag-fogyasztás a vegyes üzemmódban a WHTC-vizsgálatban13: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.5.3. | Üzemanyag-fogyasztás vegyes üzemmódban a WHSC vizsgálatban14: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.5.4. | Üzemanyag-fogyasztás a WHTC-vizsgálatban5,16: ... (g/kWh) | | | | | | |
| 3.5.5.5. | Üzemanyag-fogyasztás dízel üzemmódban a WHTC-vizsgálatban13: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.5.6. | Üzemanyag-fogyasztás vegyes üzemmódban a WHTC vizsgálatban14: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.6. | A gyártó által megengedett hőmérséklet | | | | | | |
| 3.6.1. | Hűtőrendszer | | | | | | |
| 3.6.1.1. | Folyadékhűtés: legmagasabb kilépő hőmérséklet (K) | | | | | | |
| 3.6.1.2. | Léghűtés | | | | | | |
| 3.6.1.2.1. | Referenciapont | | | | | | |
| 3.6.1.2.2. | Legmagasabb hőmérséklet a vonatkoztatási pontnál (K) | | | | | | |
| 3.6.2. | A közbenső hűtő legnagyobb kilépő hőmérséklete (K) | | | | | | |
| 3.6.3. | A kipufogógáz legmagasabb hőmérséklete a kipufogócsőnek (-csöveknek) a kipufogó-szívócső (-csövek) vagy a turbófeltöltő külső peremével (peremeivel) szomszédos pontján (K) | | | | | | |
| 3.6.4. | Az üzemanyag hőmérseklete: legalacsonyabb (K) – legmagasabb (K)
  Dízelmotorok esetében a befecskendezőszivattyú bemeneténél, gázüzemű motorok esetében a nyomásszabályozó végfokozatánál | | | | | | |
| 3.6.5. | A kenőanyag hőmérséklete
  Legalacsonyabb (K) – legmagasabb (K) | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.8. | Kenési rendszer | | | | | | |
| 3.8.1. | A rendszer leírása | | | | | | |
| 3.8.1.1. | A kenőanyagtartály helye | | | | | | |
| 3.8.1.2. | Adagolórendszer (szivattyúval/a szívócsőbe való befecskendezéssel/üzemanyaggal összekeverve stb.)1 | | | | | | |
| 3.8.2. | Kenőanyag-szivattyú | | | | | | |
| 3.8.2.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.8.2.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.8.3. | Üzemanyagba keverve | | | | | | |
| 3.8.3.1. | Százalék | | | | | | |
| 3.8.4. | Olajhűtő: van/nincs1 | | | | | | |
| 3.8.4.1. | Rajz(ok) | | | | | | |
| 3.8.4.1.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.8.4.1.2. | Típus(ok) | | | | | | |

Alapmotor vagy motortípus

A motorcsalád tagjai

A

B

C

D

E

3.2.

Belső égésű motor

3.2.1.

Egyedi motoradatok

3.2.1.1.

Működési elv: szikragyújtású motor/kompressziós gyújtású motor/vegyes üzemű motor1

Ciklus: négyütemű/kétütemű/forgódugattyús ciklus1

3.2.1.1.1.

A vegyes üzemű motor típusa:

1A típus/1B típus/2A típus/2B típus/ 3B típus1,14

3.2.1.1.2.

A gáz energiahányadosa a melegindítással végzett WHTC vizsgálati ciklus során: ....%14

3.2.1.2.

A hengerek száma és elrendezése

3.2.1.2.1.

Furat3: mm

3.2.1.2.2.

Löket3: mm

3.2.1.2.3.

Gyújtási sorrend

3.2.1.3.

Hengerűrtartalom4: ... cm3

3.2.1.4.

Sűrítési arány5

3.2.1.5.

Az égéstér, a dugattyúfenék és szikragyújtású motor esetében a dugattyúgyűrűk rajzai

3.2.1.6.

Normál alapjárati fordulatszám5 ford./perc

3.2.1.6.1.

Magas alapjárati fordulatszám5 ford./perc

3.2.1.6.2.

Alapjárat dízellel: igen/nem1,14

3.2.1.7.

Térfogatra vonatkoztatott szén-monoxid-tartalom a kipufogógázban alapjáraton5: százalékban, a gyártó által megadottak szerint (csak szikragyújtású motorok esetében)

3.2.1.8.

Névleges teljesítmény6 ... kW ford./percen (a gyártó által megadott érték)

3.2.1.9.

A motor megengedett legmagasabb fordulatszámának a gyártó által megadott értéke (ford./perc):

3.2.1.10.

Legnagyobb hasznos nyomaték6: ... (Nm) ... ford./percen (gyártó által megadott érték)

3.2.1.11.

A gyártó hivatkozásai az ezen előírás 3.1., 3.2. és 3.3. szakaszában előírt dokumentációcsomagra, mely lehetővé teszi a típusjóváhagyó hatóság számára a kibocsátás-ellenőrzési stratégiák és a jármű NOx-szabályozási megoldásai helyes működését biztosító fedélzeti rendszereinek az értékelését

3.2.2.

Üzemanyag

3.2.2.2.

Dízel/benzin/LPG/földgáz-H/földgáz-L/földgáz-HL/dízel-etanol (ED95)/etanol (E85) nehézgépjárművek1

3.2.2.2.1.

A gyártó által az ezen előírás 4.6.2. szakasza szerint megadott, a motorral kompatibilis üzemanyagok (szükség szerint)

3.2.2.2.2.

A 9.4.2.8. szakasz szerinti teljesítménykorrekciós tényező minden egyes megadott üzemanyagra (adott esetben)

3.2.4.

Üzemanyag-ellátás

3.2.4.2.

Üzemanyag-befecskendezéssel (csak kompressziós gyújtású vagy vegyes üzemű motorok esetében): igen/nem1

3.2.4.2.1.

A rendszer leírása

3.2.4.2.2.

Működési elv: közvetlen befecskendezés/előkamrás/örvénykamrás1

3.2.4.2.3.

Befecskendező szivattyú

3.2.4.2.3.1.

Gyártmány(ok)

3.2.4.2.3.2.

Típus(ok)

3.2.4.2.3.3.

Legnagyobb üzemanyag-szállítás1,5 ... mm3 /löket vagy ciklus ... ford./perc motorfordulatszámon, vagy ehelyett jelleggörbe

(Nyomásfokozó alkalmazása esetén adja meg a jellemző üzemanyag-ellátási teljesítményt és az egyes motorfordulatszámokhoz tartozó töltőnyomást)

3.2.4.2.3.4.

Statikus befecskendezés-időzítés5

3.2.4.2.3.5.

Az előbefecskendezés görbéje5

3.2.4.2.3.6.

Kalibrálási eljárás: próbapad/motor1

3.2.4.2.4.

Fordulatszám-szabályozó

3.2.4.2.4.1.

Típus

3.2.4.2.4.2.

Leszabályozási fordulatszám:

3.2.4.2.4.2.1.

Az a fordulatszám, amelynél terhelés mellett a leszabályozás megkezdődik (ford./perc)

3.2.4.2.4.2.2.

Legmagasabb fordulatszám terhelés nélkül (ford./perc)

3.2.4.2.4.2.3.

Alapjárati fordulatszám (ford./perc)

3.2.4.2.5.

Befecskendező csővezeték

3.2.4.2.5.1.

Hosszúság (mm)

3.2.4.2.5.2.

Belső átmérő (mm)

3.2.4.2.5.3.

Közös nyomócső, gyártmány és típus

3.2.4.2.6.

Befecskendező(k)

3.2.4.2.6.1.

Gyártmány(ok)

3.2.4.2.6.2.

Típus(ok)

3.2.4.2.6.3.

Nyitási nyomás5: (kPa) vagy jelleggörbe5

3.2.4.2.7.

Hidegindító rendszer

3.2.4.2.7.1.

Gyártmány(ok)

3.2.4.2.7.2.

Típus(ok)

3.2.4.2.7.3.

Leírás

3.2.4.2.8.

Kiegészítő indító segédberendezés

3.2.4.2.8.1.

Gyártmány(ok)

3.2.4.2.8.2.

Típus(ok)

3.2.4.2.8.3.

A rendszer leírása

3.2.4.2.9.

Elektronikusan vezérelt befecskendezés: van/nincs1

3.2.4.2.9.1.

Gyártmány(ok)

3.2.4.2.9.2.

Típus(ok)

3.2.4.2.9.3.

A rendszer leírása (a nem folyamatos befecskendezésű rendszerek esetében is hasonló adatokat kell megadni)

3.2.4.2.9.3.1.

A motorvezérlő egység (ECU) gyártmánya és típusa

3.2.4.2.9.3.2.

Az üzemanyag-szabályozó gyártmánya és típusa

3.2.4.2.9.3.3.

A levegőáram-érzékelő gyártmánya és típusa

3.2.4.2.9.3.4.

Az üzemanyag-elosztó gyártmánya és típusa

3.2.4.2.9.3.5.

A fojtószelepház gyártmánya és típusa

3.2.4.2.9.3.6.

A vízhőmérséklet-érzékelő gyártmánya és típusa

3.2.4.2.9.3.7.

A levegőhőmérséklet-érzékelő gyártmánya és típusa

3.2.4.2.9.3.8.

A levegőnyomás-érzékelő gyártmánya és t ípusa

3.2.4.2.9.3.9.

A szoftver/kalibrálás azonosítószáma(i):

3.2.4.3.

Üzemanyag-befecskendezéssel (csak szikragyújtású motor esetében): igen/nem1

3.2.4.3.1.

Működési elv: szívócső (egy-/többpontos/közvetlen befecskendezés1/egyéb – megadandó):

3.2.4.3.2.

Gyártmány(ok)

3.2.4.3.3.

Típus(ok)

3.2.4.3.4.

A rendszer leírása (nem folyamatos befecskendezésű rendszerek esetében is hasonló adatokat kell megadni)

3.2.4.3.4.1.

A motorvezérlő egység (ECU) gyártmánya és típusa

3.2.4.3.4.2.

Az üzemanyag-szabályozó gyártmánya és típusa

3.2.4.3.4.3.

A levegőáram-érzékelő gyártmánya és típusa

3.2.4.3.4.4.

Az üzemanyag-elosztó gyártmánya és típusa

3.2.4.3.4.5.

A nyomásszabályozó gyártmánya és típusa

3.2.4.3.4.6.

A mikrokapcsoló gyártmánya és típusa

3.2.4.3.4.7.

Az alapjárati beállítócsavar gyártmánya és típusa

3.2.4.3.4.8.

A fojtószelepház gyártmánya és típusa

3.2.4.3.4.9.

A vízhőmérséklet-érzékelő gyártmánya és típusa

3.2.4.3.4.10.

A levegőhőmérséklet-érzékelő gyártmánya és típusa

3.2.4.3.4.11.

A levegőnyomás-érzékelő gyártmánya és t ípusa

3.2.4.3.4.12.

A szoftver/kalibrálás azonosítószáma(i):

3.2.4.3.5.

Injektorok: Nyitónyomás5 (kPa) vagy jelleggörbe5

3.2.4.3.5.1.

Gyártmány

3.2.4.3.5.2.

Típus

3.2.4.3.6.

Befecskendezési idő

3.2.4.3.7.

Hidegindító rendszer

3.2.4.3.7.1.

Működési elv(ek)

3.2.4.3.7.2.

Működési tartomány határai/beállítási értékek1,5

3.2.4.4.

Tápszivattyú

3.2.4.4.1.

Nyomás5 (kPa) vagy jelleggörbe5

3.2.5.

Elektromos rendszer

3.2.5.1.

Névleges feszültség (V), pozitív/negatív földelés(1)

3.2.5.2.

Generátor

3.2.5.2.1.

Típus

3.2.5.2.2.

Névleges teljesítmény (VA)

3.2.6.

Gyújtásrendszer (csak szikragyújtású motorok esetében)

3.2.6.1.

Gyártmány(ok)

3.2.6.2.

Típus(ok)

3.2.6.3.

Működési elv

3.2.6.4.

Előgyújtási görbe vagy terv5

3.2.6.5.

Statikus gyújtásidőzítés5 (fok a felső holtpont előtt)

3.2.6.6.

Gyújtógyertyák

3.2.6.6.1.

Gyártmány

3.2.6.6.2.

Típus

3.2.6.6.3.

A gyújtógyertya hézaga (mm)

3.2.6.7.

Gyújtótekercs(ek)

3.2.6.7.1.

Gyártmány

3.2.6.7.2.

Típus

3.2.7.

Hűtőrendszer: folyadék/levegő1

3.2.7.2.

Folyadék

3.2.7.2.1.

A folyadék jellege

3.2.7.2.2.

Keringető szivattyú(k): van/nincs1

3.2.7.2.3.

Jellemzők

3.2.7.2.3.1.

Gyártmány(ok)

3.2.7.2.3.2.

Típus(ok)

3.2.7.2.4.

Áttétel(ek)

3.2.7.3.

Levegő

3.2.7.3.1.

Ventilátor: van/nincs1

3.2.7.3.2.

Jellemzők

3.2.7.3.2.1.

Gyártmány(ok)

3.2.7.3.2.2.

Típus(ok)

3.2.7.3.3.

Áttétel(ek)

3.2.8.

Szívórendszer

3.2.8.1.

Feltöltő: van/nincs 1

3.2.8.1.1.

Gyártmány(ok)

3.2.8.1.2.

Típus(ok)

3.2.8.1.3.

A rendszer leírása (pl. a legnagyobb feltöltőnyomás: ... kPa, lefúvatószelep, ha van)

3.2.8.2.

Töltőlevegő-hűtő: van/nincs1

3.2.8.2.1.

Típusa: levegő-levegő/levegő-víz1

3.2.8.3.

Szívási nyomásesés névleges motorfordulatszámon, 100 %-os terhelés mellett (csak kompressziós gyújtású motorok esetében)

3.2.8.3.1.

megengedett legkisebb (kPa)

3.2.8.3.2.

megengedett legnagyobb (kPa)

3.2.8.4.

A szívóvezetékek és tartozékaik leírása és rajza (csillapító kamra, fűtőberendezés, kiegészítő belépőlevegő-nyílások, stb.)

3.2.8.4.1.

A szívócső leírása (rajzokkal és/vagy fényképekkel együtt)

3.2.9.

Kipufogórendszer

3.2.9.1.

A kipufogó-gyűjtőcső leírása és/vagy rajza

3.2.9.2.

A kipufogórendszer leírása és/vagy rajza

3.2.9.2.1.

A kipufogórendszer azon alkotóelemeinek leírása és/vagy rajza, melyek a motorrendszer részét alkotják

3.2.9.3.

Legnagyobb megengedett kipufogási ellennyomás névleges motorfordulatszámon és 100 %-os terhelésnél (csak kompressziós gyújtású motorok esetében) (kPa)7

3.2.9.7.

A kipufogórendszer térfogata (dm3)

3.2.9.7.1.

A kipufogórendszer elfogadható térfogata (jármű és motorrendszer): (dm3)

3.2.9.7.2.

A kipufogórendszer azon részének térfogata, amely a motorrendszer részét alkotja: ...dm3

3.2.10.

A beömlőnyílás és a kipufogónyílás legkisebb keresztmetszete:

3.2.11.

Szelepvezérlés vagy ezzel egyenértékű adatok

3.2.11.1.

Legnagyobb szelepemelés, nyitási és zárási szög, illetve az alternatív elosztórendszerek vezérlési adatai a holtpontokhoz képest. Állítható vezérlőrendszer esetében a vezérlés legnagyobb és legkisebb értékei

3.2.11.2.

Vonatkoztatási és/vagy beállítási tartományok7

3.2.12.

Légszennyezés elleni megoldások

3.2.12.1.1.

Kartergázok visszavezetésére szolgáló eszköz: van/nincs1

Ha van, annak leírása és rajza

Ha nincs, meg kell felelni ezen előírás 4. melléklete 6.10. szakaszának.

3.2.12.2.

További, légszennyezés-csökkentő berendezések (amennyiben vannak, és más pontban nem szerepelnek)

3.2.12.2.1.

Katalizátor: van/nincs1

3.2.12.2.1.1.

Katalizátorok és elemek száma (az alábbi adatokat, kérjük, adja meg minden önálló egységre)

3.2.12.2.1.2.

A katalizátor(ok) mérete, alakja és térfogata

3.2.12.2.1.3.

A katalitikus folyamat típusa

3.2.12.2.1.4.

Teljes nemesfémtöltet

3.2.12.2.1.5.

Relatív koncentráció

3.2.12.2.1.6.

Hordozó (szerkezete és anyaga)

3.2.12.2.1.7.

Cellasűrűség

3.2.12.2.1.8.

A katalizátor(ok) házának típusa

3.2.12.2.1.9.

A katalizátor(ok) elhelyezése (helye és vonatkoztatási távolsága a kipufogócsőben)

3.2.12.2.1.10.

Hővédelem: van/nincs1

3.2.12.2.1.11.

Regeneráló rendszerek/kipufogógáz-utókezelő rendszerek működési módja, leírás

3.2.12.2.1.11.5.

Szokásos üzemi hőmérséklet-tartomány (K)

3.2.12.2.1.11.6.

Fogyó reagensek: vannak/nincsenek1

3.2.12.2.1.11.7.

A katalitikus folyamathoz szükséges reagens típusa és koncentrációja

3.2.12.2.1.11.8.

A K reagens szokásos üzemihőmérséklet-tartománya

3.2.12.2.1.11.9.

Nemzetközi szabvány

3.2.12.2.1.11.10.

A reagens feltöltés gyakorisága: folyamatos/karbantartáskor1

3.2.12.2.1.12.

A katalizátor gyártmánya

3.2.12.2.1.13.

Termékazonosító szám

3.2.12.2.2.

Oxigénérzékelő: Igen/Nem1

3.2.12.2.2.1.

Gyártmány

3.2.12.2.2.2.

Elhelyezkedés

3.2.12.2.2.3.

Szabályozási tartomány

3.2.12.2.2.4.

Típus

3.2.12.2.2.5.

Termékazonosító szám

3.2.12.2.3.

Légbefecskendezés: van/nincs1

3.2.12.2.3.1.

Típus (szakaszos levegőadagoló, légszivattyú stb.)

3.2.12.2.4.

Kipufogógáz-visszavezetés (EGR): van/nincs1

3.2.12.2.4.1.

Jellemzők (gyártmány, típus, áramlás stb.)

3.2.12.2.6.

Részecskecsapda (PT): van/nincs1

3.2.12.2.6.1.

A részecskecsapda mérete, alakja és térfogata

3.2.12.2.6.2.

A részecskecsapda kialakítása

3.2.12.2.6.3.

Elhelyezkedés (referenciatávolság a kipufogócsőben)

3.2.12.2.6.4.

A regenerálás módja vagy rendszere, leírás és/vagy rajz

3.2.12.2.6.5.

A részecskecsapda gyártmánya

3.2.12.2.6.6.

Termékazonosító szám

3.2.12.2.6.7.

Szokásos üzemi hőmérséklet- (K) és nyomás- (kPa) tartomány

3.2.12.2.6.8.

Időszakos regenerálás esetén:

3.2.12.2.6.8.1.1.

Regenerálás nélküli WHTC-vizsgálati ciklusok száma (n)

3.2.12.2.6.8.2.1.

Regenerálással zajló WHTC-vizsgálati ciklusok száma (nR)

3.2.12.2.6.9.

Más rendszerek: vannak/nincsenek1

3.2.12.2.6.9.1.

Leírás és működés

3.2.12.2.7.

Fedélzeti diagnosztikai (OBD) rendszer

3.2.12.2.7.0.1.

A fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládok száma a motorcsaládon belül

3.2.12.2.7.0.2.

A fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládok jegyzéke (adott esetben)

1. fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád: ...

2. fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád: ....

stb.

3.2.12.2.7.0.3.

Annak a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládnak a száma, amelyikbe az alapmotor/a motorcsalád tagja tartozik

3.2.12.2.7.0.4.

A gyártó hivatkozásai az ezen előírás 3.1.4. szakaszának c) pontjában és 3.3.4. szakaszában előírt és ezen előírás 9A. mellékletében a fedélzeti diagnosztikai rendszer jóváhagyásának céljaira meghatározott fedélzeti diagnosztikai dokumentációra

3.2.12.2.7.0.5.

Adott esetben a gyártó hivatkozása a fedélzeti diagnosztikával ellátott motorrendszer járműbe történő beépítésének dokumentációjára

3.2.12.7.0.6.

Adott esetben a gyártó hivatkozása a vegyes üzemű motor járműbe történő beépítésével kapcsolatos dokumentációra

3.2.12.2.7.2.

A fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött összes alkotóelem felsorolása és rendeltetésük8

3.2.12.2.7.3.

Szöveges leírás (általános működési elvek) a következők tekintetében

3.2.12.2.7.3.1.

Szikragyújtású motor8

3.2.12.2.7.3.1.1.

Katalizátor megfigyelése8

3.2.12.2.7.3.1.2.

Gyújtáshiba észlelése8

3.2.12.2.7.3.1.3.

Az oxigénérzékelő ellenőrzése8

3.2.12.2.7.3.1.4.

A fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött egyéb alkotóelemek

3.2.12.2.7.3.2.

Kompressziós gyújtású motorok8

3.2.12.2.7.3.2.1.

Katalizátor megfigyelése8

3.2.12.2.7.3.2.2.

A részecskecsapda ellenőrzése8

3.2.12.2.7.3.2.3.

Az elektronikusan szabályozott üzemanyagrendszer ellenőrzése8

3.2.12.2.7.3.2.4.

Az NOx-mentesítő rendszer ellenőrzése8

3.2.12.2.7.3.2.5.

A fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött egyéb alkotóelemek8

3.2.12.2.7.4.

A hibajelző működésbe lépésének feltételei (meghatározott számú menetciklus vagy statisztikai módszer)8

3.2.12.2.7.5.

Az összes használt fedélzeti diagnosztikai kimeneti kód és formátum felsorolása (magyarázattal együtt)8

3.2.12.2.7.6.5.

A fedélzeti diagnosztikai rendszer szabványos kommunikációs protokollja8

3.2.12.2.7.7.

A gyártó hivatkozása az ezen előírás 3.1.4. szakaszának d) pontjában és 3.3.4. szakaszában a jármű fedélzeti diagnosztikai rendszeréhez való hozzáférésre vonatkozó rendelkezések teljesítése céljából előírt, a fedélzeti diagnosztikai rendszerrel kapcsolatos információkra, vagy

3.2.12.2.7.7.1.

A 3.2.12.2.7.7. szakaszban előírt gyártói hivatkozás helyett hivatkozás az ehhez a melléklethez csatolt dokumentumra, amely tartalmazza a következő táblázatot, a megadott példa szerint kitöltve:

Alkotóelem – Hibakód – Ellenőrzési stratégia – Hibaészlelési kritériumok – A hibajelző bekapcsolási kritériumai – Másodlagos paraméterek – Előkondicionálás – Igazoló vizsgálat

SCR-katalizátor – P20EE – Az 1. és a 2. NOx-érzékelőtől jövő jelek – Az 1. és a 2. érzékelőtől jövő jelek közötti különbség – 2. ciklus – Motorfordulatszám, motorterhelés, katalizátor-hőmérséklet, a reagens aktivitása, a kipufogógáz tömegárama – egy OBD-vizsgálati ciklus (WHTC, melegindításos rész) – OBD-vizsgálati ciklus (WHTC, melegindításos rész)

3.2.12.2.8.

Egyéb rendszer (leírás és működés)

3.2.12.2.8.1.

Az NOx-szabályozási megoldások helyes működését biztosító rendszerek

3.2.12.2.8.2.

Használatkorlátozó rendszer

3.2.12.2.8.2.1.

Olyan motor, amelyben a használatkorlátozás állandó jelleggel ki van iktatva, a mentőalakulatok általi vagy a fegyveres erők, a polgári védelem, a tűzoltóság és a közrend fenntartásáért felelős erők számára kialakított és gyártott járművekben való használatra: igen/nem1

3.2.12.2.8.2.2.

A mászósebesség aktiválása „kikapcsolás újraindítást követően”/„kikapcsolás üzemanyaggal való újrafeltöltést követően”/„kikapcsolás leállítást követően”1,7

3.2.12.2.8.3.

A motorcsaládban az NOx-szabályozási megoldások helyes működésének biztosításakor figyelembe vett fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládok száma

3.2.12.2.8.3.1.

A motorcsaládban az NOx-szabályozási megoldások helyes működésének biztosításakor figyelembe vett fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládok jegyzéke (adott esetben)

1. fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád: ...

2. fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád: ...

stb....

3.2.12.2.8.3.2.

Annak az NOx-szabályozási megoldások helyes működésének biztosításakor figyelembe vett fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládnak a hivatkozási száma, amelyikbe az alapmotor/a motorcsalád tagja tartozik

3.2.12.2.8.4.

A fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládok jegyzéke (adott esetben)

1. fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád: ...

2. fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád: ....

stb....

3.2.12.2.8.5.

Annak a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládnak a száma, amelyikbe az alapmotor/a motorcsalád tagja tartozik

3.2.12.2.8.8.5.

Fűtött/fűtés nélküli reagenstartály és adagoló rendszer (lásd a 11. melléklet 2.4. szakaszát)

3.2.12.2.8.7.

Adott esetben a gyártó hivatkozása az NOx-szabályozási megoldások helyes működését biztosító rendszerek járműbe történő beépítésének dokumentációjára

3.2.17.

Nehéz haszonjárművek gáz- és vegyes üzemű motorjaival kapcsolatos külön információk (más kialakítású rendszerek esetén meg kell adni az ezzel egyenértékű adatokat) (adott esetben)

3.2.17.1.

Üzemanyag: LPG/földgáz-H/ földgáz-L/ földgáz-HL1

3.2.17.2.

Nyomásszabályozó(k) vagy elpárologtató/nyomásszabályozó(k)1

3.2.17.2.1.

Gyártmány(ok)

3.2.17.2.2.

Típus(ok)

3.2.17.2.3.

A nyomáscsökkentő fokozatok száma

3.2.17.2.4.

Nyomás az utolsó fokozatban: minimum (kPa) – maximum (kPa)

3.2.17.2.5.

A fő szabályozási pontok száma

3.2.17.2.6.

Az alapjárati beállítási pontok száma

3.2.17.2.7.

Típusjóváhagyási szám

3.2.17.3.

Üzemanyag-rendszer: keverőegység/gázbefecskendezés/folyadék-befecskendezés/közvetlen befecskendezés1

3.2.17.3.1.

A keverék összetételének szabályozása

3.2.17.3.2.

A rendszer leírása és/vagy görbe és rajzok

3.2.17.3.3.

Típusjóváhagyási szám

3.2.17.4.

Keverőegység

3.2.17.4.1.

Szám

3.2.17.4.2.

Gyártmány(ok)

3.2.17.4.3.

Típus(ok)

3.2.17.4.4.

Elhelyezkedés

3.2.17.4.5.

Beállítási lehetőségek

3.2.17.4.6.

Típusjóváhagyási szám

3.2.17.5.

Befecskendezés a szívócsőbe

3.2.17.5.1.

Befecskendezés: egypontos/többpontos1

3.2.17.5.2.

Befecskendezés: folyamatos/egyidejűleg vezérelve/egymás után vezérelve1

3.2.17.5.3.

Befecskendező berendezés

3.2.17.5.3.1.

Gyártmány(ok)

3.2.17.5.3.2.

Típus(ok)

3.2.17.5.3.3.

Beállítási lehetőségek

3.2.17.5.3.4.

Típusjóváhagyási szám

3.2.17.5.4.

Üzemanyag-tápszivattyú (amennyiben van)

3.2.17.5.4.1.

Gyártmány(ok)

3.2.17.5.4.2.

Típus(ok)

3.2.17.5.4.3.

Típusjóváhagyási szám

3.2.17.5.5.

Befecskendező(k)

3.2.17.5.5.1.

Gyártmány(ok)

3.2.17.5.5.2.

Típus(ok)

3.2.17.5.5.3.

Típusjóváhagyási szám

3.2.17.6.

Közvetlen befecskendezés

3.2.17.6.1.

Befecskendező szivattyú/nyomásszabályozó1

3.2.17.6.1.1.

Gyártmány(ok)

3.2.17.6.1.2.

Típus(ok)

3.2.17.6.1.3.

Befecskendezési idő

3.2.17.6.1.4.

Típusjóváhagyási szám

3.2.17.6.2.

Befecskendező(k)

3.2.17.6.2.1.

Gyártmány(ok)

3.2.17.6.2.2.

Típus(ok)

3.2.17.6.2.3.

Nyitási nyomás vagy jelleggörbe1

3.2.17.6.2.4.

Típusjóváhagyási szám

3.2.17.7.

Elektronikus vezérlőegység (ECU)

3.2.17.7.1.

Gyártmány(ok)

3.2.17.7.2.

Típus(ok)

3.2.17.7.3.

Beállítási lehetőségek

3.2.17.7.4.

A szoftver/kalibrálás azonosítószáma(i):

3.2.17.8.

Üzemanyag-specifikus alkotóelemek (földgáz)

3.2.17.8.1.

1. változat (kizárólag többféle, meghatározott összetételű üzemanyaggal üzemelő motorok jóváhagyása esetén)

3.2.17.8.1.0.1.

Önműködően alkalmazkodó? Igen/Nem1

3.2.17.8.1.0.2.

Földgáz-H/ földgáz-L/ földgáz-HL adott összetételéhez való kalibrálás1

Földgáz-Ht/földgáz-Lt/földgáz-HLt adott összetételéhez való átalakítás1

3.2.17.8.1.1.

metán (CH4) ... alap (mol%)

etán (C2H6) ... alap (mol%)

propán (C3H8) ... alap (mol%)

bután (C4H10) ... alap (mol%)

C5/C5+:... alap (mol%)

oxigén (O2) ... alap (mol%)

inert (N2, He stb.) ... alap (mol%)

min. (mol%)

min. (mol%)

min. (mol%)

min. (mol%)

min. (mol%)

min. (mol%)

min. (mol%)

max. (mol%)

max. (mol%)

max. (mol%)

max. (mol%)

max. (mol%)

max. (mol%)

max. (mol%)

3.2.17.9.

Adott esetben a gyártó hivatkozása a vegyes üzemű motor járműbe történő beépítésével kapcsolatos dokumentációra14

3.5.4.

A nagy teljesítményű motorok CO2-kibocsátása

3.5.4.1.

A kibocsátott CO2 tömege a WHSC-vizsgálatban16: ... (g/kWh)

3.5.4.1.1.

Vegyes üzemű motorok esetében a dízel üzemmódban kibocsátott CO2 tömege a WHSC-vizsgálatban13: ...g/kWh

Vegyes üzemű motorok esetében a vegyes üzemmódban kibocsátott CO2 tömege a WHSC-vizsgálatban13 (adott esetben): ... g/kWh

3.5.4.2.

A dízel üzemmódban kibocsátott CO2 tömege a WHSC-vizsgálatban17: ...g/kWh

3.5.4.2.1.

Vegyes üzemű motorok esetében a dízel üzemmódban kibocsátott CO2 tömege a WHTC-vizsgálatban13: ... g/kWh

Vegyes üzemű motorok esetében a vegyes üzemmódban kibocsátott CO2 tömege a WHTC-vizsgálatban13: ... g/kWh

3.5.4.3.

Vegyes üzemű motorok esetében a vegyes üzemmódban kibocsátott CO2 tömege a WHSC-vizsgálatban14 (adott esetben): ... g/kWh

3.5.4.4.

A kibocsátott CO2 tömege a WHTC-vizsgálatban16: ... (g/kWh)

3.5.4.5.

A dízel üzemmódban kibocsátott CO2 tömege a WHTC-vizsgálatban17: ... g/kWh

3.5.4.6.

Vegyes üzemű motorok esetében a vegyes üzemmódban kibocsátott CO2 tömege a WHTC-vizsgálatban14: ... g/kWh

3.5.5.

A nagy teljesítményű motorok üzemanyag-fogyasztása

3.5.5.1.

Üzemanyag-fogyasztás a WHSC-vizsgálatban16: ... (g/kWh)

3.5.5.1.1.

Vegyes üzemű motorok esetében üzemanyag-fogyasztás a dízel üzemmódban a WHSC-vizsgálatban13: ... g/kWh

Vegyes üzemű motorok esetében üzemanyag-fogyasztás a vegyes üzemmódban a WHSC-vizsgálatban13: ... g/kWh

3.5.5.2.

Üzemanyag-fogyasztás dízel üzemmódban a WHSC-vizsgálatban17: ... g/kWh

3.5.5.2.1.

Vegyes üzemű motorok esetében üzemanyag-fogyasztás a dízel üzemmódban a WHTC-vizsgálatban13: ... g/kWh

Vegyes üzemű motorok esetében üzemanyag-fogyasztás a vegyes üzemmódban a WHTC-vizsgálatban13: ... g/kWh

3.5.5.3.

Üzemanyag-fogyasztás vegyes üzemmódban a WHSC vizsgálatban14: ... g/kWh

3.5.5.4.

Üzemanyag-fogyasztás a WHTC-vizsgálatban5,16: ... (g/kWh)

3.5.5.5.

Üzemanyag-fogyasztás dízel üzemmódban a WHTC-vizsgálatban13: ... g/kWh

3.5.5.6.

Üzemanyag-fogyasztás vegyes üzemmódban a WHTC vizsgálatban14: ... g/kWh

3.6.

A gyártó által megengedett hőmérséklet

3.6.1.

Hűtőrendszer

3.6.1.1.

Folyadékhűtés: legmagasabb kilépő hőmérséklet (K)

3.6.1.2.

Léghűtés

3.6.1.2.1.

Referenciapont

3.6.1.2.2.

Legmagasabb hőmérséklet a vonatkoztatási pontnál (K)

3.6.2.

A közbenső hűtő legnagyobb kilépő hőmérséklete (K)

3.6.3.

A kipufogógáz legmagasabb hőmérséklete a kipufogócsőnek (-csöveknek) a kipufogó-szívócső (-csövek) vagy a turbófeltöltő külső peremével (peremeivel) szomszédos pontján (K)

3.6.4.

Az üzemanyag hőmérseklete: legalacsonyabb (K) – legmagasabb (K)

Dízelmotorok esetében a befecskendezőszivattyú bemeneténél, gázüzemű motorok esetében a nyomásszabályozó végfokozatánál

3.6.5.

A kenőanyag hőmérséklete

Legalacsonyabb (K) – legmagasabb (K)

3.8.

Kenési rendszer

3.8.1.

A rendszer leírása

3.8.1.1.

A kenőanyagtartály helye

3.8.1.2.

Adagolórendszer (szivattyúval/a szívócsőbe való befecskendezéssel/üzemanyaggal összekeverve stb.)1

3.8.2.

Kenőanyag-szivattyú

3.8.2.1.

Gyártmány(ok)

3.8.2.2.

Típus(ok)

3.8.3.

Üzemanyagba keverve

3.8.3.1.

Százalék

3.8.4.

Olajhűtő: van/nincs1

3.8.4.1.

Rajz(ok)

3.8.4.1.1.

Gyártmány(ok)

3.8.4.1.2.

Típus(ok)

2.   rész

A jármű-alkotóelemek és rendszerek alapvető jellemzői a szennyezőanyag-kibocsátás tekintetében

| | | Alapmotor vagy motortípus | A motorcsalád tagjai |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E |
| 3.1. | A motor gyártója | |
| 3.1.1. | A gyártó motorkódja (a motoron feltüntetett jelölés szerint vagy más azonosítási módszerrel) | | | | | | |
| 3.1.2. | Jóváhagyási szám (adott esetben), ideértve az üzemanyag azonosító jelölését is | | | | | | |
| 3.2.2. | Üzemanyag | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.2.3. | Üzemanyagtartály bemenete: korlátozott keresztmetszet/címke | | | | | | |
| 3.2.2.4.1. | Vegyes üzemű jármű: igen/nem1 | | | | | | |
| 3.2.3. | Üzemanyagtartály(ok) | | | | | | |
| 3.2.3.1. | Üzemi üzemanyagtartály(ok) | | | | | | |
| 3.2.3.1.1. | Az egyes tartályok száma és térfogata | | | | | | |
| 3.2.3.2. | Tartalék üzemanyagtartály(ok) | | | | | | |
| 3.2.3.2.1. | Az egyes tartályok száma és térfogata | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.8. | Szívórendszer | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.8.3.3. | A szívórendszer tényleges nyomásesése a motor névleges fordulatszámánál és 100 %-os terhelés mellett (kPa) | | | | | | |
| 3.2.8.4.2. | Légszűrő, rajzok | | | | | | |
| 3.2.8.4.2.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.8.4.2.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.8.4.3. | Szívászaj-csökkentő, rajzok | | | | | | |
| 3.2.8.4.3.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.8.4.3.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.9. | Kipufogórendszer | | | | | | |
| 3.2.9.2. | A kipufogórendszer leírása és/vagy rajza | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.9.2.2. | A kipufogórendszer azon alkotóelemeinek leírása és/vagy rajza, melyek nem alkotják a motorrendszer részét | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.9.3.1. | Tényleges kipufogási ellennyomás névleges motorfordulatszámon és 100 %-os terhelésnél (csak kompressziós gyújtású motoroknál) (kPa) | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.9.7. | A teljes kipufogórendszer térfogata (jármű és motorrendszer) (dm3) | | | | | | |
| 3.2.9.7.1. | A kipufogórendszer elfogadható térfogata (jármű és motorrendszer): ... dm3 | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.7. | Fedélzeti diagnosztikai (OBD) rendszer | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0. | Az ezen előírás 9A. mellékletének 2.4. szakaszában meghatározott alternatív jóváhagyást alkalmaznak? Igen/nem1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.1. | A járművön lévő fedélzeti diagnosztikai rendszer alkotóelemei | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.2. | Adott esetben a gyártó hivatkozása a jóváhagyott motor fedélzeti diagnosztikai rendszerének járműbe történő beépítésével kapcsolatos dokumentációcsomagra | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3. | A hibajelző szöveges leírása és/vagy rajza10 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.4. | A fedélzeti diagnosztikai rendszerrel való külső kommunikációra szolgáló interfész szöveges leírása és/vagy rajza10 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8. | A jármű fedélzetén lévő fedélzeti diagnosztikai rendszer alkotóelemei | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8.0. | Az ezen előírás 9A. mellékletének 2.4. szakaszában meghatározott alternatív jóváhagyást alkalmaznak? Igen/nem1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8.1. | A jármű fedélzetén lévő fedélzeti diagnosztikai rendszer alkotóelemei | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8.2. | Adott esetben a gyártó hivatkozása a jóváhagyott motor fedélzeti diagnosztikai rendszerének járműbe történő beépítésével kapcsolatos dokumentációcsomagra | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8.3. | A hibajelző szöveges leírása és/vagy rajza10 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8.4. | A fedélzeti diagnosztikai rendszerrel való külső kommunikációra szolgáló interfész szöveges leírása és/vagy rajza10 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8.5. | A fedélzeti diagnosztikai rendszer szabványos kommunikációs protokollja4: | | | | | | |
| 3.2.12.2.8. | Az NOx-szabályozási megoldások helyes működését biztosító rendszerek | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.0. | Az ezen előírás 11. mellékletének 2.1. szakaszában11 meghatározott alternatív jóváhagyást alkalmaznak? Igen/nem1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.1. | Az NOx-szabályozási megoldások helyes működését biztosító rendszerek | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2. | Használatkorlátozó rendszer | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2.1. | Olyan motor, amelyben a használatkorlátozás állandó jelleggel ki van iktatva, a mentőalakulatok általi vagy a fegyveres erők, a polgári védelem, a tűzoltóság és a közrend fenntartásáért felelős erők számára kialakított és gyártott járművekben való használatra: igen/nem1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2.2. | A mászósebesség aktiválása „kikapcsolás újraindítást követően”/„kikapcsolás üzemanyaggal való újrafeltöltést követően”/„kikapcsolás leállítást követően”1,7 | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.3. | Adott esetben a gyártó hivatkozása a jóváhagyott motor NOx-szabályozási megoldásai helyes működésének biztosítására szolgáló rendszerek járműbe történő beépítésével kapcsolatos dokumentációcsomagra | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.4. | A figyelmeztető jelzés szöveges leírása és/vagy rajza10 | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.5. | Fűtött/fűtés nélküli reagenstartály és adagoló rendszer (lásd az előírás 11. mellékletének 2.4. szakaszát) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.8. | A járművön található, az NOx-szabályozási megoldások helyes működését biztosító alkotóelemek | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.8.1. | A járművön található, az NOx-szabályozási megoldások helyes működését biztosító alkotóelemek jegyzéke | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.8.2. | Adott esetben a gyártó hivatkozása a jóváhagyott motor NOx-szabályozási megoldásai helyes működésének biztosítására szolgáló rendszerek járműbe történő beépítésével kapcsolatos dokumentációcsomagra | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.8.3. | A figyelmeztető jelzés szöveges leírása és/vagy rajza10 | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.8.5. | Fűtött/fűtés nélküli reagenstartály és adagoló rendszer (lásd a 11. melléklet 2.4. szakaszát) | | | | | | |

Alapmotor vagy motortípus

A motorcsalád tagjai

A

B

C

D

E

3.1.

A motor gyártója

3.1.1.

A gyártó motorkódja (a motoron feltüntetett jelölés szerint vagy más azonosítási módszerrel)

3.1.2.

Jóváhagyási szám (adott esetben), ideértve az üzemanyag azonosító jelölését is

3.2.2.

Üzemanyag

3.2.2.3.

Üzemanyagtartály bemenete: korlátozott keresztmetszet/címke

3.2.2.4.1.

Vegyes üzemű jármű: igen/nem1

3.2.3.

Üzemanyagtartály(ok)

3.2.3.1.

Üzemi üzemanyagtartály(ok)

3.2.3.1.1.

Az egyes tartályok száma és térfogata

3.2.3.2.

Tartalék üzemanyagtartály(ok)

3.2.3.2.1.

Az egyes tartályok száma és térfogata

3.2.8.

Szívórendszer

3.2.8.3.3.

A szívórendszer tényleges nyomásesése a motor névleges fordulatszámánál és 100 %-os terhelés mellett (kPa)

3.2.8.4.2.

Légszűrő, rajzok

3.2.8.4.2.1.

Gyártmány(ok)

3.2.8.4.2.2.

Típus(ok)

3.2.8.4.3.

Szívászaj-csökkentő, rajzok

3.2.8.4.3.1.

Gyártmány(ok)

3.2.8.4.3.2.

Típus(ok)

3.2.9.

Kipufogórendszer

3.2.9.2.

A kipufogórendszer leírása és/vagy rajza

3.2.9.2.2.

A kipufogórendszer azon alkotóelemeinek leírása és/vagy rajza, melyek nem alkotják a motorrendszer részét

3.2.9.3.1.

Tényleges kipufogási ellennyomás névleges motorfordulatszámon és 100 %-os terhelésnél (csak kompressziós gyújtású motoroknál) (kPa)

3.2.9.7.

A teljes kipufogórendszer térfogata (jármű és motorrendszer) (dm3)

3.2.9.7.1.

A kipufogórendszer elfogadható térfogata (jármű és motorrendszer): ... dm3

3.2.12.2.7.

Fedélzeti diagnosztikai (OBD) rendszer

3.2.12.2.7.0.

Az ezen előírás 9A. mellékletének 2.4. szakaszában meghatározott alternatív jóváhagyást alkalmaznak? Igen/nem1

3.2.12.2.7.1.

A járművön lévő fedélzeti diagnosztikai rendszer alkotóelemei

3.2.12.2.7.2.

Adott esetben a gyártó hivatkozása a jóváhagyott motor fedélzeti diagnosztikai rendszerének járműbe történő beépítésével kapcsolatos dokumentációcsomagra

3.2.12.2.7.3.

A hibajelző szöveges leírása és/vagy rajza10

3.2.12.2.7.4.

A fedélzeti diagnosztikai rendszerrel való külső kommunikációra szolgáló interfész szöveges leírása és/vagy rajza10

3.2.12.2.7.8.

A jármű fedélzetén lévő fedélzeti diagnosztikai rendszer alkotóelemei

3.2.12.2.7.8.0.

Az ezen előírás 9A. mellékletének 2.4. szakaszában meghatározott alternatív jóváhagyást alkalmaznak? Igen/nem1

3.2.12.2.7.8.1.

A jármű fedélzetén lévő fedélzeti diagnosztikai rendszer alkotóelemei

3.2.12.2.7.8.2.

Adott esetben a gyártó hivatkozása a jóváhagyott motor fedélzeti diagnosztikai rendszerének járműbe történő beépítésével kapcsolatos dokumentációcsomagra

3.2.12.2.7.8.3.

A hibajelző szöveges leírása és/vagy rajza10

3.2.12.2.7.8.4.

A fedélzeti diagnosztikai rendszerrel való külső kommunikációra szolgáló interfész szöveges leírása és/vagy rajza10

3.2.12.2.7.8.5.

A fedélzeti diagnosztikai rendszer szabványos kommunikációs protokollja4:

3.2.12.2.8.

Az NOx-szabályozási megoldások helyes működését biztosító rendszerek

3.2.12.2.8.0.

Az ezen előírás 11. mellékletének 2.1. szakaszában11 meghatározott alternatív jóváhagyást alkalmaznak? Igen/nem1

3.2.12.2.8.1.

Az NOx-szabályozási megoldások helyes működését biztosító rendszerek

3.2.12.2.8.2.

Használatkorlátozó rendszer

3.2.12.2.8.2.1.

Olyan motor, amelyben a használatkorlátozás állandó jelleggel ki van iktatva, a mentőalakulatok általi vagy a fegyveres erők, a polgári védelem, a tűzoltóság és a közrend fenntartásáért felelős erők számára kialakított és gyártott járművekben való használatra: igen/nem1

3.2.12.2.8.2.2.

A mászósebesség aktiválása „kikapcsolás újraindítást követően”/„kikapcsolás üzemanyaggal való újrafeltöltést követően”/„kikapcsolás leállítást követően”1,7

3.2.12.2.8.3.

Adott esetben a gyártó hivatkozása a jóváhagyott motor NOx-szabályozási megoldásai helyes működésének biztosítására szolgáló rendszerek járműbe történő beépítésével kapcsolatos dokumentációcsomagra

3.2.12.2.8.4.

A figyelmeztető jelzés szöveges leírása és/vagy rajza10

3.2.12.2.8.5.

Fűtött/fűtés nélküli reagenstartály és adagoló rendszer (lásd az előírás 11. mellékletének 2.4. szakaszát)

3.2.12.2.8.8.

A járművön található, az NOx-szabályozási megoldások helyes működését biztosító alkotóelemek

3.2.12.2.8.8.1.

A járművön található, az NOx-szabályozási megoldások helyes működését biztosító alkotóelemek jegyzéke

3.2.12.2.8.8.2.

Adott esetben a gyártó hivatkozása a jóváhagyott motor NOx-szabályozási megoldásai helyes működésének biztosítására szolgáló rendszerek járműbe történő beépítésével kapcsolatos dokumentációcsomagra

3.2.12.2.8.8.3.

A figyelmeztető jelzés szöveges leírása és/vagy rajza10

3.2.12.2.8.8.5.

Fűtött/fűtés nélküli reagenstartály és adagoló rendszer (lásd a 11. melléklet 2.4. szakaszát)

Megjegyzések:

| 1 | A nem kívánt rész törlendő (bizonyos esetekben semmit nem kell törölni, ha egynél több lehetőség is alkalmazható). |
| --- | --- |

1

| 2 | Ha a típusazonosító jelölés olyan karaktereket is tartalmaz, amelyek az ezen adatközlő lapon megjelölt jármű, alkotóelem vagy önálló műszaki egység leírása szempontjából nem lényegesek, ezeket a karaktereket a dokumentációban kérdőjellel kell helyettesíteni (pl. ABC?123??). |
| --- | --- |

2

| 3 | Ezt az adatot a legközelebbi tizedmilliméterre kell kerekíteni. |
| --- | --- |

3

| 4 | Ezt az értéket ki kell számolni és a legközelebbi cm3-re kell kerekíteni. |
| --- | --- |

4

| 5 | Adja meg a tűrést. |
| --- | --- |

5

| 6 | A 85. számú előírás követelményeknek megfelelően meghatározva. |
| --- | --- |

6

| 7 | Kérjük, adja meg az egyes változatok felső és alsó értékeit. |
| --- | --- |

7

| 8 | Dokumentálni kell, ha a fedélzeti diagnosztikai rendszer szerint csak egy motorcsalád létezik, amennyiben még nincs dokumentálva az 1. melléklet 1. részének 3.2.12.2.7.0.4. sorában említett dokumentációcsomag(ok)ban. |
| --- | --- |

8

| 9 | Üzemanyag-fogyasztás a 12. melléklet szerinti, hidegindítással és melegindítással történő vizsgálati ciklust is magában foglaló kombinált WHTC esetében. |
| --- | --- |

9

| 10 | Dokumentálni kell, amennyiben még nincs dokumentálva az 1. melléklet 2. részének 3.2.12.2.7.2. szakaszában említett dokumentációban. |
| --- | --- |

10

| 11 | A 11. melléklet 2.1. szakasza a jövőbeni alternatív jóváhagyásoknak van fenntartva. |
| --- | --- |

11

| 12 | A nem kívánt rész törlendő. |
| --- | --- |

12

| 13 | Vegyes üzemű motorok. |
| --- | --- |

13

| 14 | Vegyes üzemű motor vagy jármű esetében (típusok az ezen előírás 15. mellékletének meghatározása szerint). |
| --- | --- |

14

| 15 | Vegyes üzemű motor vagy jármű esetében a vegyes üzemben használt gáz-halmazállapotú üzemanyag típusát nem szabad kihúzni. |
| --- | --- |

15

| 16 | Vegyes üzemű motorok vagy járművek kivételével (típusok az ezen előírás 15. mellékletének meghatározása szerint). |
| --- | --- |

16

| 17 | 1B. típusú, 2B. típusú és 3B. típusú vegyes üzemű motorok esetében (típusok a 15. melléklet meghatározása szerint). |
| --- | --- |

17

---

Függelék az adatközlő laphoz

Információk a vizsgálati körülményekről

| 1. | Gyújtógyertyák |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Gyártmány |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Típus |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | A gyújtógyertya hézaga |
| --- | --- |

1.3.

| 2. | Gyújtótekercs |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Gyártmány |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Típus |
| --- | --- |

2.2.

| 3. | A használt kenőanyag |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Gyártmány |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Típus (az olaj százalékos aránya a keverékben, ha a kenőanyag az üzemanyaghoz van keverve) |
| --- | --- |

3.2.

| 4. | A motor által meghajtott berendezések |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | A (segéd)berendezések által felvett teljesítményt csak akkor kell meghatározni,


  a) | ha a szükséges (segéd)berendezések nincsenek a motorra szerelve és/vagy |
| --- | --- | --- |

4.1.

a)

ha a szükséges (segéd)berendezések nincsenek a motorra szerelve és/vagy

| b) | ha a nem szükséges (segéd)berendezések a motorra vannak szerelve.

  Megjegyzés: a kibocsátásvizsgálatok és a teljesítményvizsgálatok esetében eltérő előírások vonatkoznak a motor által hajtott segédberendezésekre. |
| --- | --- |

b)

ha a nem szükséges (segéd)berendezések a motorra vannak szerelve.

Megjegyzés: a kibocsátásvizsgálatok és a teljesítményvizsgálatok esetében eltérő előírások vonatkoznak a motor által hajtott segédberendezésekre.

| 4.2. | Felsorolás és azonosító adatok |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | A kibocsátásvizsgálathoz tartozó motorfordulatszámokon felvett teljesítmény

  1. táblázat


  A kibocsátásvizsgálathoz tartozó motorfordulatszámokon felvett teljesítmény


  Berendezés | |
| --- | --- | --- |
| | Alapjárat | Alacsony fordulatszám | Magas fordulatszám | Preferált fordulatszám2 | n95h |
| Pa

  A 4. melléklet 6. függeléke szerint szükséges (segéd)berendezések | | | | | |
| Pb

  A 4. melléklet 6. függeléke szerint nem szükséges (segéd)berendezések | | | | | |

4.3.

1. táblázat

A kibocsátásvizsgálathoz tartozó motorfordulatszámokon felvett teljesítmény

Berendezés

Alapjárat

Alacsony fordulatszám

Magas fordulatszám

Preferált fordulatszám2

n95h

Pa

A 4. melléklet 6. függeléke szerint szükséges (segéd)berendezések

Pb

A 4. melléklet 6. függeléke szerint nem szükséges (segéd)berendezések

| 5. | A motor teljesítménye (a gyártó közlése alapján) (1) |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Az ezen előírás 4. melléklete2, (*1) szerinti kibocsátási vizsgálathoz tartozó vizsgálati motorfordulatszámok


  Alacsony fordulatszám (nlo) | ... | ford/perc |
| --- | --- | --- | --- |
| Magas fordulatszám (nhi) | ... | ford/perc |
| Alapjárati fordulatszám | ... | ford/perc |
| Preferált fordulatszám | ... | ford/perc |
| n95h | ... | ford/perc |

5.1.

Alacsony fordulatszám (nlo)

...

ford/perc

Magas fordulatszám (nhi)

...

ford/perc

Alapjárati fordulatszám

...

ford/perc

Preferált fordulatszám

...

ford/perc

n95h

...

ford/perc

| 5.2. | A 85. számú előírás szerinti teljesítményvizsgálathoz megadott értékek vagy a 85. számú előírás szerinti, vegyes üzemmódban végzett teljesítményvizsgálathoz megadott értékek


  5.2.1. | Alapjárati fordulatszám | ... | ford/perc |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 5.2.2. | A legnagyobb teljesítményhez tartozó fordulatsz | ... | ford/perc |
| 5.2.3. | Legnagyobb teljesítmény | ... | kW |
| 5.2.4. | A legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám | ... | ford/perc |
| 5.2.5. | A legnagyobb nyomaték | ... | Nm |

5.2.

5.2.1.

Alapjárati fordulatszám

...

ford/perc

5.2.2.

A legnagyobb teljesítményhez tartozó fordulatsz

...

ford/perc

5.2.3.

Legnagyobb teljesítmény

...

kW

5.2.4.

A legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám

...

ford/perc

5.2.5.

A legnagyobb nyomaték

...

Nm

| 6. | A teljesítménymérő fékpad beállítási adatai (ha használják a vizsgálathoz) |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | A járműfelépítmény típusának fenntartva (nem alkalmazandó) |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | A sebességváltó típusának fenntartva (nem alkalmazandó) |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Rögzített terhelési görbéjű teljesítménymérő fékpad beállításai (ha használják a vizsgálathoz) |
| --- | --- |

6.3.

| 6.3.1. | Alternatív módszer a teljesítménymérő fékpad terhelésének beállítására (van/nincs (2)) |
| --- | --- |

6.3.1.

| 6.3.2. | Tehetetlenségi tömeg (kg) |
| --- | --- |

6.3.2.

| 6.3.3. | 80 km/h sebességnél felvett hasznos teljesítmény, beleértve a jármű menetveszteségeit is a fékpadon (kW) |
| --- | --- |

6.3.3.

| 6.3.4. | 50 km/h sebességnél felvett hasznos teljesítmény, beleértve a jármű menetveszteségeit is a fékpadon (kW) |
| --- | --- |

6.3.4.

| 6.4. | Változtatható terhelési görbéjű teljesítménymérő fékpad beállításai (ha használják a vizsgálathoz) |
| --- | --- |

6.4.

| 6.4.1. | A kigurulásra vonatkozó információk a próbapályáról |
| --- | --- |

6.4.1.

| 6.4.2. | A gumiabroncsok gyártmánya és típusa |
| --- | --- |

6.4.2.

| 6.4.3. | Gumiabroncs-méretek (első/hátsó) |
| --- | --- |

6.4.3.

| 6.4.4. | Gumiabroncsnyomás (első/hátsó) (kPa) |
| --- | --- |

6.4.4.

| 6.4.5. | A vizsgált jármű tömege a járművezetővel együtt (kg) |
| --- | --- |

6.4.5.

| 6.4.6. | Közúti kigurulási adatok (ha használatos)

  2. táblázat


  Közúti kigurulási adatok


  V (km/h) | V2 (km/h) | V1 (km/h) | Átlagos korrigált kigurulási idő |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 120 | | | |
| 100 | | | |
| 80 | | | |
| 60 | | | |
| 40 | | | |
| 20 | | | |

6.4.6.

2. táblázat

Közúti kigurulási adatok

V (km/h)

V2 (km/h)

V1 (km/h)

Átlagos korrigált kigurulási idő

120

100

80

60

40

20

| 6.4.7. | Átlagos korrigált közúti teljesítmény (ha használatos)

  3. táblázat


  Átlagos korrigált közúti teljesítmény


  V (km/h) | Korrigált teljesítmény (kW) |
| --- | --- | --- |
| 120 | |
| 100 | |
| 80 | |
| 60 | |
| 40 | |
| 20 | |

6.4.7.

3. táblázat

Átlagos korrigált közúti teljesítmény

V (km/h)

Korrigált teljesítmény (kW)

120

100

80

60

40

20

| 7. | Vizsgálati feltételek a fedélzeti diagnosztikai rendszer vizsgálatához |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | A fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőrzésére használt vizsgálati ciklus |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | A fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőrzése előtt végrehajtott előkondicionáló ciklusok száma |
| --- | --- |

7.2.

---

(1)  A motor teljesítményére vonatkozó információkat csak az alapmotorra kell megadni.

(*1)  A 15. melléklet meghatározása szerinti 1B. típusú, 2B. típusú és 3B. típusú vegyes üzemű motorok esetében az adatokat vegyes üzemmódra és dízel üzemmódra egyaránt meg kell adni.

(2)  A nem kívánt rész törlendő.

---

2A. MELLÉKLET

Értesítés motortípusnak vagy -családnak önálló műszaki egységként, a szennyezőanyag-kibocsátás tekintetében, a 07. módosítássorozatot tartalmazó 49. számú előírás szerinti jóváhagyásáról

(Legnagyobb méret: A4 [210×297 mm])

| (1) | Kibocsátó: | A hatóság neve:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 21

Kibocsátó:

A hatóság neve:

...

...

...

| Tárgy (2): | Jóváhagyás megadása
  Jóváhagyás kiterjesztése
  Jóváhagyás elutasítása
  Jóváhagyás visszavonása
  A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

Tárgy (2):

Jóváhagyás megadása

Jóváhagyás kiterjesztése

Jóváhagyás elutasítása

Jóváhagyás visszavonása

A gyártás végleges leállítása

motortípus vagy -család mint önálló műszaki egység tekintetében, a szennyezőanyag-kibocsátásra vonatkozóan, a 07. módosítássorozatot tartalmazó 49. számú előírás szerint

| Jóváhagyás száma:... | Kiterjesztés száma: ... |
| --- | --- |
| A kiterjesztés oka: ... |

Jóváhagyás száma:...

Kiterjesztés száma: ...

A kiterjesztés oka: ...

I. SZAKASZ

| 0.1. | Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve) |
| --- | --- |

0.1.

| 0.2. | Típus |
| --- | --- |

0.2.

| 0.2.1. | Kereskedelmi név (nevek) (amennyiben van) |
| --- | --- |

0.2.1.

| 0.3. | Típusazonosító jelölések, amennyiben azok fel vannak tüntetve az önálló műszaki egységen (3) |
| --- | --- |

0.3.

| 0.3.1. | A jelölés helye |
| --- | --- |

0.3.1.

| 0.4. | A gyártó neve és címe |
| --- | --- |

0.4.

| 0.5. | A jóváhagyási jel rögzítésének helye és módja |
| --- | --- |

0.5.

| 0.6. | Az összeszerelő üzem(ek) neve és címe |
| --- | --- |

0.6.

| 0.7. | A gyártó képviselőjének neve és címe (ha van ilyen) |
| --- | --- |

0.7.

II. SZAKASZ

| 1. | Kiegészítő adatok (adott esetben): lásd a Kiegészítést |
| --- | --- |

1.

| 2. | A vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat |
| --- | --- |

2.

| 3. | A vizsgálati jegyzőkönyv kelte |
| --- | --- |

3.

| 4. | A vizsgálati jegyzőkönyv száma |
| --- | --- |

4.

| 5. | Megjegyzések (adott esetben): lásd a Kiegészítést |
| --- | --- |

5.

| 6. | Hely |
| --- | --- |

6.

| 7. | Dátum |
| --- | --- |

7.

| 8. | Aláírás
  Mellékletek: Információs csomag
  Vizsgálati jegyzőkönyv |
| --- | --- |

8.

Mellékletek: Információs csomag

Vizsgálati jegyzőkönyv

---

(1)  A jóváhagyást megadó/kiterjesztő/elutasító/visszavonó ország azonosító száma (lásd az előírás jóváhagyásra vonatkozó rendelkezéseit).

(2)  A nem kívánt rész törlendő. (Előfordulhat, hogy nincs törlendő rész, ha nem csak egy bejegyzés érvényes.)

(3)  Ha a típusazonosító jelölés olyan karaktereket is tartalmaz, amelyek az ezen adatközlő lapon megjelölt jármű, alkotóelem vagy önálló műszaki egység leírása szempontjából nem lényegesek, ezeket a karaktereket a dokumentációban kérdőjellel kell helyettesíteni (pl. ABC?123??).

---

Kiegészítés a motortípusnak vagy -családnak önálló műszaki egységként, a kipufogógáz-kibocsátás tekintetében, a 07. módosítássorozatot tartalmazó 49. számú előírás szerinti jóváhagyásáról szóló,

.... számú értesítéshez

1.

Kiegészítő információk

1.1.

Beszerelt motorral rendelkező jármű típusjóváhagyásával kapcsolatban megadandó adatok

1.1.1.

A motor gyártmánya (a vállalkozás neve)

1.1.2.

Típus és kereskedelmi név (adott esetben a kiviteleket is meg kell nevezni)

1.1.3.

A gyártó kódja, ahogy a motoron fel van tüntetve

1.1.4.

Fenntartva

1.1.5.

A motor kategóriája: dízel/benzin/LPG/földgáz-H/földgáz-L/földgáz-HL/dízel-etanol (ED95)/etanol (E85)/LNG/LNG20 (1)

1.1.5.1.

A vegyes üzemű motor típusa: 1A típus/1B típus/2A típus/2B típus/3B típus (1) (*1)

1.1.6.

A gyártó neve és címe

1.1.7.

A gyártó esetleges meghatalmazott képviselőjének neve és címe

1.2.

Az 1.1. szakaszban említett motort önálló műszaki egységként hagyták jóvá

1.2.1.

A motor/motorcsalád (1) típusjóváhagyási száma:

1.2.2.

A motorvezérlő egység (ECU) szoftverkalibrálási száma

1.3.

Egy motor/motorcsalád (1) önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyásával kapcsolatban megadandó adatok (feltételek, amelyeket a motor járműbe beépítésénél figyelembe kell venni):

1.3.1.

Legnagyobb és/vagy legkisebb szívási nyomásesés

1.3.2.

Megengedett legn agyobb kipufogási ellennyomás

1.3.3.

A kipufogórendszer térfogata

1.3.4.

Használati korlátozások (ha vannak)

1.4.

Romlási tényező (DF): számított/rögzített (1)

Az alábbi táblázatban adja meg a DF-értékeket, valamint a WHSC-vizsgálat (ha végeztek) és a WHTC-vizsgálat során kapott szennyezőanyag-kibocsátást.

1.4.1.

4. táblázat

WHSC-vizsgálat

| | WHSC-vizsgálat (adott esetben) (*2)
  ,
   (*3) |
| --- | --- |
| DF | CO | THC | NMHC (‡) | NOX | PM-tömeg | NH3 | PM-szám |
| Mult/add1 | | | | | | | |
| Kibocsátások | CO
  (mg/kWh) | THC (mg/kWh) | NMHC (‡) | NOX

  (mg/kWh) | PM-tömeg
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | PM-szám
  (#/kWh) |
| Vizsgálati eredmény | | | (mg/kWh) | | | | |
| Romlási tényezővel számított | | | | | | | |
| A kibocsátott CO2 tömege: ...g/kWh
  Üzemanyag-fogyasztás: ...g/kWh |
| Megjegyzések: |

WHSC-vizsgálat (adott esetben) (*2)
  ,
   (*3)

DF

CO

THC

NMHC (‡)

NOX

PM-tömeg

NH3

PM-szám

Mult/add1

Kibocsátások

CO

(mg/kWh)

THC (mg/kWh)

NMHC (‡)

NOX

(mg/kWh)

PM-tömeg

(mg/kWh)

NH3

ppm

PM-szám

(#/kWh)

Vizsgálati eredmény

(mg/kWh)

Romlási tényezővel számított

A kibocsátott CO2 tömege: ...g/kWh

Üzemanyag-fogyasztás: ...g/kWh

Megjegyzések:

1.4.2.

5. táblázat

WHTC-vizsgálat

| WHTC-vizsgálat (*4)
  ,
   (*5) |
| --- |
| DF | CO | THC | NMHC (‡) | CH4
   (‡) | NOx | PM-tömeg | NH3 | PM-szám |
| Mult/add1 | | | | | | | | |
| Kibocsátások | CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC (‡)

  (mg/kWh) | CH4
   (‡)

  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | PM-tömeg
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | PM-szám
  (#/kWh) |
| Hidegindítás | | | | | | | | |
| Melegindítás regenerálás nélkül | | | | | | | | |
| Melegindítás regenerálással(1) | | | | | | | | |
| kr,u (mult/add) 1 | | | | | | | | |
| kr,d (mult/add) 1 |
| Súlyozott vizsgálati eredmény | | | | | | | | |
| Végleges vizsgálati eredmény romlási tényezővel | | | | | | | | |
| A kibocsátott CO2 tömege: ... g/kWh |
| Üzemanyag-fogyasztás: ...g/kWh |
| Megjegyzések: |

WHTC-vizsgálat (*4)
  ,
   (*5)

DF

CO

THC

NMHC (‡)

CH4
   (‡)

NOx

PM-tömeg

NH3

PM-szám

Mult/add1

Kibocsátások

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC (‡)

(mg/kWh)

CH4
   (‡)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

PM-tömeg

(mg/kWh)

NH3

ppm

PM-szám

(#/kWh)

Hidegindítás

Melegindítás regenerálás nélkül

Melegindítás regenerálással(1)

kr,u (mult/add) 1

kr,d (mult/add) 1

Súlyozott vizsgálati eredmény

Végleges vizsgálati eredmény romlási tényezővel

A kibocsátott CO2 tömege: ... g/kWh

Üzemanyag-fogyasztás: ...g/kWh

Megjegyzések:

1.4.3.

6. táblázat

Alapjárati vizsgálat

| Vizsgálat | CO-érték
  (térfogat%) | Lambda1 | Motor fordulatszáma (ford./perc) | Motorolaj hőmérséklete (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alacsony alapjárati fordulatszámon végzett vizsgálat | | Nem alkalmazandó | | |
| Magas alapjárati fordulatszámon végzett vizsgálat | | | | |

Vizsgálat

CO-érték

(térfogat%)

Lambda1

Motor fordulatszáma (ford./perc)

Motorolaj hőmérséklete (°C)

Alacsony alapjárati fordulatszámon végzett vizsgálat

Nem alkalmazandó

Magas alapjárati fordulatszámon végzett vizsgálat

1.4.4.

6a. táblázat

Hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett igazolási eljárás

| Járműtípus (pl. M3, N3) és kialakítás (pl. szóló vagy csuklós tehergépjármű, helyi autóbusz) | |
| --- | --- |
| A jármű leírása (pl. járműmodell, prototípus) | |
| Elfogadási-elutasítási eredmények (2): | CO | THC | NMHC | CH4 | NOx | PM-szám |
| A munkaablak megfelelési tényezője (3) | | | | | | |
| A szén-dioxid-kibocsátás tömegmérési ablak megfelelési tényezője (3) | | | | | | |
| A lefutásra vonatkozó információk: | Városi | Országúti | Autópálya |
| A lefutás időtartamának a 8. melléklet 4.5. szakaszában leírtak szerint városban, országúton és autópályán való vezetés jellemezte részarányai | | | |
| A lefutás időtartamának a 8. melléklet 4.5.5. szakaszában leírtak szerint gyorsítás, lassítás, egyenletes sebességű haladás és állás jellemezte részarányai | | | |
| | Legkisebb | Legnagyobb |
| A munkaablakra jutó átlagos motorteljesítmény (%) | | |
| A szén-dioxid-kibocsátás tömegmérési ablak időtartama (s) | | |
| Munkaablak: az érvényes ablakok százalékos aránya | |
| A CO2 tömegmérési ablak: az érvényes ablakok százalékos aránya | |
| Az üzemanyag-fogyasztás konzisztenciaaránya | |

Járműtípus (pl. M3, N3) és kialakítás (pl. szóló vagy csuklós tehergépjármű, helyi autóbusz)

A jármű leírása (pl. járműmodell, prototípus)

Elfogadási-elutasítási eredmények (2):

CO

THC

NMHC

CH4

NOx

PM-szám

A munkaablak megfelelési tényezője (3)

A szén-dioxid-kibocsátás tömegmérési ablak megfelelési tényezője (3)

A lefutásra vonatkozó információk:

Városi

Országúti

Autópálya

A lefutás időtartamának a 8. melléklet 4.5. szakaszában leírtak szerint városban, országúton és autópályán való vezetés jellemezte részarányai

A lefutás időtartamának a 8. melléklet 4.5.5. szakaszában leírtak szerint gyorsítás, lassítás, egyenletes sebességű haladás és állás jellemezte részarányai

Legkisebb

Legnagyobb

A munkaablakra jutó átlagos motorteljesítmény (%)

A szén-dioxid-kibocsátás tömegmérési ablak időtartama (s)

Munkaablak: az érvényes ablakok százalékos aránya

A CO2 tömegmérési ablak: az érvényes ablakok százalékos aránya

Az üzemanyag-fogyasztás konzisztenciaaránya

1.5.

Teljesítménymérés

1.5.1.

7. táblázat

Próbapadon mért motorteljesítmény

| Vizsgálat száma | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A motor mért fordulatszáma (ford/perc) | | | | | | | |
| A mért üzemanyag-áramlás (g/h) | | | | | | | |
| A mért nyomaték (Nm) | | | | | | | |
| A mért teljesítmény (kW) | | | | | | | |
| Légköri nyomás (kPa) | | | | | | | |
| Gőznyomás (kPa) | | | | | | | |
| A beszívott levegő hőmérséklete (K) | | | | | | | |
| Teljesítménykorrekciós tényező | | | | | | | |
| Korrigált teljesítmény (kW) | | | | | | | |
| A segédberendezések teljesítménye (kW)1 | | | | | | | |
| Effektív teljesítmény (kW) | | | | | | | |
| Hasznos nyomaték (Nm) | | | | | | | |
| Korrigált fajlagos üzemanyag-fogyasztás (g/kWh) | | | | | | | |

Vizsgálat száma

1

2

3

4

5

6

7

A motor mért fordulatszáma (ford/perc)

A mért üzemanyag-áramlás (g/h)

A mért nyomaték (Nm)

A mért teljesítmény (kW)

Légköri nyomás (kPa)

Gőznyomás (kPa)

A beszívott levegő hőmérséklete (K)

Teljesítménykorrekciós tényező

Korrigált teljesítmény (kW)

A segédberendezések teljesítménye (kW)1

Effektív teljesítmény (kW)

Hasznos nyomaték (Nm)

Korrigált fajlagos üzemanyag-fogyasztás (g/kWh)

1.5.2.

További adatok

1.6.

Különleges rendelkezések

1.6.1.

Exportra szánt járművek jóváhagyása (lásd az előírás 13.4.1. szakaszát)

1.6.1.1.

Exportra szánt járműveknek megadott jóváhagyások az 1.6.1. szakasz szerint: vannak/nincsenek2

1.6.1.2.

Részletesen írja le az 1.6.1.1. szakaszban említett, megadott jóváhagyásokat, beleértve az előírást módosító módosítássorozatokat, valamint a kibocsátási követelmények mértékét, amelyre az adott jóváhagyás vonatkozik

1.6.2.

Cseremotorok használatban lévő járművekhez (lásd az előírás 13.4.2. szakaszát)

1.6.2.1.

Használatban lévő járművekhez szánt cseremotorokra megadott jóváhagyások az 1.6.2. szakasz szerint: vannak/nincsenek2

1.6.2.2.

Részletesen írja le az 1.6.2.1. szakaszban említett, használatban lévő járművekhez szánt cseremotorokra megadott jóváhagyásokat, beleértve az előírást módosító módosítássorozatokat, valamint a kibocsátási követelmények mértékét, amelyre az adott jóváhagyás vonatkozik

1.7.

Alternatív jóváhagyások (lásd a 9A. melléklet 2.4. szakaszát)

1.7.1.

Az 1.7. szakasz szerint megadott alternatív jóváhagyások: vannak/nincsenek2

1.7.2.

Részletesen írja le az 1.7.1. szakasz szerint megadott alternatív jóváhagyásokat.

---

(1)  A nem kívánt rész törlendő (bizonyos esetekben semmit nem kell törölni, ha egynél több lehetőség is alkalmazható).

1

(*1)  Vegyes üzemű motorok.

*1

(*2)  Az ezen előírás 4.6.3. és 4.6.6. szakaszában szereplő motorok esetében az adatokat adott esetben minden vizsgált üzemanyagra meg kell adni.

*2

(*3)  Az ezen előírás 15. mellékletének meghatározása szerinti 1B. típusú, 2B. típusú és 3B. típusú vegyes üzemű motorok esetében az adatokat vegyes üzemmódra és dízel üzemmódra egyaránt meg kell adni.

*3

(‡)  A vegyes üzemű motorokra vonatkozóan az ezen előírás 15. mellékletének 1. táblázatában megadott esetekben, és a szikragyújtású motorokra vonatkozóan.

‡

(*4)  Az ezen előírás 4.6.3. és 4.6.6. szakaszában szereplő motorok esetében az adatokat adott esetben minden vizsgált üzemanyagra meg kell adni.

*4

(*5)  Az ezen előírás 15. mellékletének meghatározása szerinti 1B. típusú, 2B. típusú és 3B. típusú vegyes üzemű motorok esetében az adatokat vegyes üzemmódra és dízel üzemmódra egyaránt meg kell adni.

*5

(‡)  A vegyes üzemű motorokra vonatkozóan az ezen előírás 15. mellékletének 1. táblázatában megadott esetekben, és a szikragyújtású motorokra vonatkozóan.

‡

(2)  A nem kívánt rész törlendő.

2

(3)  A CFvégső értéket adott esetben meg kell adni.

3

végső

---

2B MELLÉKLET

Értesítés jóváhagyott motorral felszerelt járműtípusnak a szennyezőanyag-kibocsátás tekintetében, a 07. módosítássorozatot tartalmazó 49. számú előírás szerinti jóváhagyásáról

(Legnagyobb méret: A4 [210×297 mm])

| (1) | Kibocsátó: | A hatóság neve:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 22

Kibocsátó:

A hatóság neve:

...

...

...

| Tárgy (2): | Jóváhagyás megadása
  Jóváhagyás kiterjesztése
  Jóváhagyás elutasítása
  Jóváhagyás visszavonása
  A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

Tárgy (2):

Jóváhagyás megadása

Jóváhagyás kiterjesztése

Jóváhagyás elutasítása

Jóváhagyás visszavonása

A gyártás végleges leállítása

jóváhagyott motorral felszerelt járműtípus tekintetében, a szennyezőanyag-kibocsátásra vonatkozóan, a 07. módosítássorozatot tartalmazó 49. számú előírás szerint

| Jóváhagyás száma:... | Kiterjesztés száma:... |
| --- | --- |
| A kiterjesztés oka:... |

Jóváhagyás száma:...

Kiterjesztés száma:...

A kiterjesztés oka:...

I. SZAKASZ

| 0.1. | Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve) |
| --- | --- |

0.1.

| 0.2. | Típus |
| --- | --- |

0.2.

| 0.3. | Típusazonosító ismertetőjelek, amennyiben azok fel vannak tüntetve a járművön (3): |
| --- | --- |

0.3.

| 0.3.1. | A jelölés helye |
| --- | --- |

0.3.1.

| 0.4. | Járműkategória (4) |
| --- | --- |

0.4.

| 0.5. | A gyártó neve és címe |
| --- | --- |

0.5.

| 0.6. | Az összeszerelő üzem(ek) neve és címe |
| --- | --- |

0.6.

| 0.7. | A gyártó képviselőjének neve és címe (ha van ilyen) |
| --- | --- |

0.7.

II. SZAKASZ

| 1. | Kiegészítő adatok (adott esetben): lásd a Kiegészítést |
| --- | --- |

1.

| 2. | A vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat |
| --- | --- |

2.

| 3. | A vizsgálati jegyzőkönyv kelte |
| --- | --- |

3.

| 4. | A vizsgálati jegyzőkönyv száma |
| --- | --- |

4.

| 5. | Megjegyzések (adott esetben): lásd a Kiegészítést |
| --- | --- |

5.

| 6. | Hely |
| --- | --- |

6.

| 7. | Dátum |
| --- | --- |

7.

| 8. | Aláírás |
| --- | --- |

8.

Mellékletek: Információs csomag

Vizsgálati jegyzőkönyv

Egy 2 380 kg feletti, de 2 610 kg referenciatömeget meg nem haladó jármű típusjóváhagyásának kiterjesztése esetén a 12. melléklet 1. függeléke szerint meg kell adni a szén-dioxid-kibocsátást (g/km) és az üzemanyag-fogyasztást (l/100 km).

---

(1)  A jóváhagyást megadó/kiterjesztő/elutasító/visszavonó ország azonosító száma (lásd az előírás jóváhagyásra vonatkozó rendelkezéseit).

(2)  A nem kívánt rész törlendő. (Előfordulhat, hogy nincs törlendő rész, ha nem csak egy bejegyzés érvényes.)

(3)  Ha a típusazonosító jelölés olyan karaktereket is tartalmaz, amelyek az ezen adatközlő lapon megjelölt jármű, alkotóelem vagy önálló műszaki egység leírása szempontjából nem lényegesek, ezeket a karaktereket a dokumentációban kérdőjellel kell helyettesíteni (pl. ABC?123??).

(4)  Besorolva a járművek kialakításáról szóló összevont határozat (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6.) meghatározásai szerint.

---

Kiegészítés a jóváhagyott motorral felszerelt járműtípusnak a szennyezőanyag-kibocsátás tekintetében, a 07. módosítássorozatot tartalmazó 49. számú előírás szerinti jóváhagyásáról szóló,

.... számú értesítéshez

1.

Kiegészítő információk

1.1.

Jóváhagyott motorral felszerelt jármű típusjóváhagyásával kapcsolatban megadandó adatok

1.1.1.

A motor gyártmánya (a vállalkozás neve)

1.1.2.

Típus és kereskedelmi név (adott esetben a kiviteleket is meg kell nevezni)

1.1.3.

A gyártó kódja, ahogy a motoron fel van tüntetve

1.1.4.

Járműkategória

1.1.5.

A motor kategóriája: dízel/benzin/LPG/földgáz-H/földgáz-L/földgáz-HL/dízel-etanol (ED95)/etanol (E85)/vegyes üzemű (1)

1.1.5.1.

A vegyes üzemű motor típusa: 1A típus/1B típus/2A típus/2B típus/3B típus  (1) (df)

1.1.6.

A gyártó neve és címe

1.1.7.

A gyártó esetleges meghatalmazott képviselőjének neve és címe

1.2.

A jármű

1.2.1.

A motor/motorcsalád  (1) típusjóváhagyási száma

1.2.2.

A motorvezérlő egység (ECU) szoftverkalibrálási száma

1.3.

Egy motor/motorcsalád  (1)önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyásával kapcsolatban megadandó adatok (feltételek, amelyeket a motor járműbe beépítésénél figyelembe kell venni)

1.3.1.

Legnagyobb és/vagy legkisebb szívási nyomásesés

1.3.2.

Megengedett legn agyobb kipufogási ellennyomás

1.3.3.

A kipufogórendszer térfogata

1.3.4.

Használati korlátozások (ha vannak)

1.4.

Romlási tényező (DF): számított/rögzített  (1)

Az alábbi táblázatban adja meg a DF-értékeket, valamint a WHSC-vizsgálat (ha végeztek) és a WHTC-vizsgálat során kapott károsanyag-kibocsátást.

Ha a motorokat eltérő referencia-üzemanyaggal vizsgálják, a táblázatokat minden egyes referencia-üzemanyagra ki kell tölteni.

1B. típusú és 2B. típusú vegyes üzemű motorok esetében a táblázatokat minden egyes vizsgált üzemmódra (vegyes üzemmódra és dízel üzemmódra) ki kell tölteni.

1.4.1.

4. táblázat

WHSC-vizsgálat

| | WHSC-vizsgálat (adott esetben)  (*1), (*2) |
| --- | --- |
| DF
  Mult/add(1) | CO | THC | NHMC (†) | NOX | PM-tömeg | NH3 | PM-szám |
| | | | | | | |
| Kibocsátások | CO
  (mg/kWh) | THC (mg/kWh) | NHMC (†) (mg/kWh) | NOX

  (mg/kWh) | PM-tömeg
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | PM-szám
  (#/kWh) |
| Vizsgálati eredmény | | | | | | | |
| Romlási tényezővel számított | | | | | | | |
| CO2-kibocsátás (tömegkibocsátás, g/kWh)
  Üzemanyag-fogyasztás ((d)) (g/kWh) |

WHSC-vizsgálat (adott esetben)  (*1), (*2)

DF

Mult/add(1)

CO

THC

NHMC (†)

NOX

PM-tömeg

NH3

PM-szám

Kibocsátások

CO

(mg/kWh)

THC (mg/kWh)

NHMC (†) (mg/kWh)

NOX

(mg/kWh)

PM-tömeg

(mg/kWh)

NH3

ppm

PM-szám

(#/kWh)

Vizsgálati eredmény

Romlási tényezővel számított

CO2-kibocsátás (tömegkibocsátás, g/kWh)

Üzemanyag-fogyasztás ((d)) (g/kWh)

1.4.2.

5. táblázat

WHTC-vizsgálat

| | WHTC-vizsgálat |
| --- | --- |
| DF
  Mult/add1 | CO | THC | NMHC (‡) | CH4
   (‡) | NOx | PM-tömeg | NH3 | PM-szám |
| | | | | | | | |
| Kibocsátások | CO
  (mg/kWh) | THC (mg/kWh) | NMHC (‡) (mg/kWh) | CH4
   (‡) (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | PM-tömeg
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | PM-szám |
| Hidegindítás | | | | | | | | |
| Melegindítás regenerálás nélkül | | | | | | | | |
| Melegindítás regenerálással1 | | | | | | | | |
| kr,u (mult/add)1

  kr,d (mult/add)1 | | | | | | | | |
| Súlyozott vizsgálati eredmény | | | | | | | | |
| Végleges vizsgálati eredmény romlási tényezővel | | | | | | | | |
| CO2-kibocsátás ((d)) (tömegkibocsátás, g/kWh)
  Üzemanyag-fogyasztás ((d)) (g/kWh) |

WHTC-vizsgálat

DF

Mult/add1

CO

THC

NMHC (‡)

CH4
   (‡)

NOx

PM-tömeg

NH3

PM-szám

Kibocsátások

CO

(mg/kWh)

THC (mg/kWh)

NMHC (‡) (mg/kWh)

CH4
   (‡) (mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

PM-tömeg

(mg/kWh)

NH3

ppm

PM-szám

Hidegindítás

Melegindítás regenerálás nélkül

Melegindítás regenerálással1

kr,u (mult/add)1

kr,d (mult/add)1

Súlyozott vizsgálati eredmény

Végleges vizsgálati eredmény romlási tényezővel

CO2-kibocsátás ((d)) (tömegkibocsátás, g/kWh)

Üzemanyag-fogyasztás ((d)) (g/kWh)

1.4.3.

6. táblázat

Alapjárati vizsgálat

| Vizsgálat | CO-érték
  (térfogat%) | Lambda1 | Motor fordulatszáma (ford./perc) | Motorolaj hőmérséklete (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alacsony alapjárati fordulatszámon végzett vizsgálat | | Nem alkalmazandó | | |
| Magas alapjárati fordulatszámon végzett vizsgálat | | | | |

Vizsgálat

CO-érték

(térfogat%)

Lambda1

Motor fordulatszáma (ford./perc)

Motorolaj hőmérséklete (°C)

Alacsony alapjárati fordulatszámon végzett vizsgálat

Nem alkalmazandó

Magas alapjárati fordulatszámon végzett vizsgálat

1.4.4.

6a. táblázat

Hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett igazolási eljárás

| Járműtípus (pl. M3, N3) és kialakítás (pl. szóló vagy csuklós tehergépjármű, helyi autóbusz) | |
| --- | --- |
| A jármű leírása (pl. járműmodell, prototípus) | |
| Elfogadási-elutasítási eredmények (2): | CO | THC | NMHC | CH4 | NOx | PM-szám |
| A munkaablak megfelelési tényezője (3) | | | | | | |
| A szén-dioxid-kibocsátás tömegmérési ablak megfelelési tényezője (3) | | | | | | |
| A lefutásra vonatkozó információk: | Városi | Országúti | Autópálya |
| A lefutás időtartamának a 8. melléklet 4.5. szakaszában leírtak szerint városban, országúton és autópályán való vezetés jellemezte részarányai | | | |
| A lefutás időtartamának a 8. melléklet 4.5.5. szakaszában leírtak szerint gyorsítás, lassítás, egyenletes sebességű haladás és állás jellemezte részarányai | | | |
| | Legkisebb | Legnagyobb |
| A munkaablakra jutó átlagos motorteljesítmény (%) | | |
| A szén-dioxid-kibocsátás tömegmérési ablak időtartama (s) | | |
| Munkaablak: az érvényes ablakok százalékos aránya | |
| A CO2 tömegmérési ablak: az érvényes ablakok százalékos aránya | |
| Az üzemanyag-fogyasztás konzisztenciaaránya | |

Járműtípus (pl. M3, N3) és kialakítás (pl. szóló vagy csuklós tehergépjármű, helyi autóbusz)

A jármű leírása (pl. járműmodell, prototípus)

Elfogadási-elutasítási eredmények (2):

CO

THC

NMHC

CH4

NOx

PM-szám

A munkaablak megfelelési tényezője (3)

A szén-dioxid-kibocsátás tömegmérési ablak megfelelési tényezője (3)

A lefutásra vonatkozó információk:

Városi

Országúti

Autópálya

A lefutás időtartamának a 8. melléklet 4.5. szakaszában leírtak szerint városban, országúton és autópályán való vezetés jellemezte részarányai

A lefutás időtartamának a 8. melléklet 4.5.5. szakaszában leírtak szerint gyorsítás, lassítás, egyenletes sebességű haladás és állás jellemezte részarányai

Legkisebb

Legnagyobb

A munkaablakra jutó átlagos motorteljesítmény (%)

A szén-dioxid-kibocsátás tömegmérési ablak időtartama (s)

Munkaablak: az érvényes ablakok százalékos aránya

A CO2 tömegmérési ablak: az érvényes ablakok százalékos aránya

Az üzemanyag-fogyasztás konzisztenciaaránya

1.5.

Teljesítménymérés

1.5.1.

7. táblázat

Próbapadon mért motorteljesítmény

| Vizsgálat száma | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A motor mért fordulatszáma (ford/perc) | | | | | | | |
| A mért üzemanyag-áramlás (g/h) | | | | | | | |
| A mért nyomaték (Nm) | | | | | | | |
| A mért teljesítmény (kW) | | | | | | | |
| Légköri nyomás (kPa) | | | | | | | |
| Gőznyomás (kPa) | | | | | | | |
| A beszívott levegő hőmérséklete (K) | | | | | | | |
| Teljesítménykorrekciós tényező | | | | | | | |
| Korrigált teljesítmény (kW) | | | | | | | |
| A segédberendezések teljesítménye (kW)1 | | | | | | | |
| Effektív teljesítmény (kW) | | | | | | | |
| Hasznos nyomaték (Nm) | | | | | | | |
| Korrigált fajlagos üzemanyag-fogyasztás (g/kWh) | | | | | | | |

Vizsgálat száma

1

2

3

4

5

6

7

A motor mért fordulatszáma (ford/perc)

A mért üzemanyag-áramlás (g/h)

A mért nyomaték (Nm)

A mért teljesítmény (kW)

Légköri nyomás (kPa)

Gőznyomás (kPa)

A beszívott levegő hőmérséklete (K)

Teljesítménykorrekciós tényező

Korrigált teljesítmény (kW)

A segédberendezések teljesítménye (kW)1

Effektív teljesítmény (kW)

Hasznos nyomaték (Nm)

Korrigált fajlagos üzemanyag-fogyasztás (g/kWh)

1.5.2.

További adatok

1.6.

Különleges rendelkezések

1.6.1.

Exportra szánt járművek jóváhagyása (lásd az előírás 13.4.1. szakaszát)

1.6.1.1.

Exportra szánt járműveknek megadott jóváhagyások az 1.6.1. szakasz szerint: vannak/nincsenek (2)

1.6.1.2.

Részletesen írja le az 1.6.1.1. szakaszban említett, megadott jóváhagyásokat, beleértve az előírást módosító módosítássorozatokat, valamint a kibocsátási követelmények mértékét, amelyre az adott jóváhagyás vonatkozik

1.6.2.

Cseremotorok használatban lévő járművekhez (lásd az előírás 13.4.2. szakaszát)

1.6.2.1.

Használatban lévő járművekhez szánt cseremotorokra megadott jóváhagyások az 1.6.2. szakasz szerint: vannak/nincsenek (2)

1.6.2.2.

Részletesen írja le az 1.6.2.1. szakaszban említett, használatban lévő járművekhez szánt cseremotorokra megadott jóváhagyásokat, beleértve az előírást módosító módosítássorozatokat, valamint a kibocsátási követelmények mértékét, amelyre az adott jóváhagyás vonatkozik

1.7.

Alternatív jóváhagyások (lásd a 9A. melléklet 2.4. szakaszát)

1.7.1.

Az 1.7. szakasz szerint megadott alternatív jóváhagyások: vannak/nincsenek (2)

1.7.2.

Részletesen írja le az 1.7.1. szakasz szerint megadott alternatív jóváhagyásokat.

---

(1)  A nem kívánt rész törlendő (bizonyos esetekben semmit nem kell törölni, ha egynél több lehetőség is alkalmazható).

1

(df)  Vegyes üzemű motorok.

df

(*1)  Az ezen előírás 4.6.3. és 4.6.6. szakaszában szereplő motorok esetében az adatokat adott esetben minden vizsgált üzemanyagra meg kell adni.

*1

(*2)  Az ezen előírás 15. mellékletének meghatározása szerinti 1B. típusú, 2B. típusú és 3B. típusú vegyes üzemű motorok esetében az adatokat vegyes üzemmódra és dízel üzemmódra egyaránt meg kell adni.

*2

(†)  A vegyes üzemű motorokra vonatkozóan az ezen előírás 15. mellékletének 1. táblázatában megadott esetekben, és a szikragyújtású motorokra vonatkozóan.

†

((d))  Amennyiben ez az előírás megköveteli.

(d)

(‡)  A vegyes üzemű motorokra vonatkozóan az ezen előírás 15. mellékletének 1. táblázatában megadott esetekben, és a szikragyújtású motorokra vonatkozóan.

‡

((d))  Amennyiben ez az előírás megköveteli

(d)

(2)  A nem kívánt rész törlendő.

2

(3)  A CFvégső értéket adott esetben meg kell adni.

3

végső

---

2C. MELLÉKLET

Értesítés járműtípusnak a szennyezőanyag-kibocsátás tekintetében, a 07. módosítássorozatot tartalmazó 49. számú előírás szerinti jóváhagyásáról

(Legnagyobb méret: A4 [210×297 mm])

| (1) | Kibocsátó: | A hatóság neve:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 23

Kibocsátó:

A hatóság neve:

...

...

...

| Tárgy (2): | Jóváhagyás megadása
  Jóváhagyás kiterjesztése
  Jóváhagyás elutasítása
  Jóváhagyás visszavonása
  A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

Tárgy (2):

Jóváhagyás megadása

Jóváhagyás kiterjesztése

Jóváhagyás elutasítása

Jóváhagyás visszavonása

A gyártás végleges leállítása

járműtípus tekintetében, a szennyezőanyag-kibocsátásra vonatkozóan, a 07. módosítássorozatot tartalmazó 49. számú előírás szerint

| Jóváhagyás száma: ... | Kiterjesztés száma: ...
  A kiterjesztés oka: ... |
| --- | --- |

Jóváhagyás száma: ...

Kiterjesztés száma: ...

A kiterjesztés oka: ...

I. SZAKASZ

| 0.1. | Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve) |
| --- | --- |

0.1.

| 0.2. | Típus |
| --- | --- |

0.2.

| 0.2.1. | Kereskedelmi név (nevek) (amennyiben van) |
| --- | --- |

0.2.1.

| 0.3. | Típusazonosító ismertetőjelek, amennyiben azok fel vannak tüntetve a járművön (3): |
| --- | --- |

0.3.

| 0.3.1. | A jelölés helye |
| --- | --- |

0.3.1.

| 0.4. | Járműkategória (4) |
| --- | --- |

0.4.

| 0.5. | A gyártó neve és címe |
| --- | --- |

0.5.

| 0.6. | Az összeszerelő üzem(ek) neve és címe |
| --- | --- |

0.6.

| 0.7. | A gyártó képviselőjének neve és címe (ha van ilyen) |
| --- | --- |

0.7.

II. SZAKASZ

| 1. | Kiegészítő adatok (adott esetben): lásd a Kiegészítést |
| --- | --- |

1.

| 2. | A vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat |
| --- | --- |

2.

| 3. | A vizsgálati jegyzőkönyv kelte |
| --- | --- |

3.

| 4. | A vizsgálati jegyzőkönyv száma |
| --- | --- |

4.

| 5. | Megjegyzések (adott esetben): lásd a Kiegészítést |
| --- | --- |

5.

| 6. | Hely |
| --- | --- |

6.

| 7. | Dátum |
| --- | --- |

7.

| 8. | Aláírás |
| --- | --- |

8.

Mellékletek: Információs csomag

Vizsgálati jegyzőkönyv

Kiegészítés

Egy 2 380 kg feletti, de 2 610 kg referenciatömeget meg nem haladó jármű típusjóváhagyásának kiterjesztése esetén a 12. melléklet 1. függeléke szerint meg kell adni a szén-dioxid-kibocsátást (g/km) és az üzemanyag-fogyasztást (l/100 km).

---

(1)  A jóváhagyást megadó/kiterjesztő/elutasító/visszavonó ország azonosító száma (lásd az előírás jóváhagyásra vonatkozó rendelkezéseit).

(2)  A nem kívánt rész törlendő. (Előfordulhat, hogy nincs törlendő rész, ha nem csak egy bejegyzés érvényes.)

(3)  Ha a típusazonosító jelölés olyan karaktereket is tartalmaz, amelyek az ezen adatközlő lapon megjelölt jármű, alkotóelem vagy önálló műszaki egység leírása szempontjából nem lényegesek, ezeket a karaktereket a dokumentációban kérdőjellel kell helyettesíteni (pl. ABC?123??).

(4)  Besorolva a járművek kialakításáról szóló összevont határozat (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6.) meghatározásai szerint.

---

Kiegészítés a járműtípusnak a

szennyezőanyag-kibocsátás tekintetében, a 07. módosítássorozatot tartalmazó 49. számú előírás szerinti jóváhagyásáról szóló, .... számú értesítéshez

1.

Kiegészítő információk

1.1.

Beszerelt motorral rendelkező jármű típusjóváhagyásával kapcsolatban megadandó adatok

1.1.1.

A motor gyártmánya (a vállalkozás neve)

1.1.2.

Típus és kereskedelmi név (adott esetben a kiviteleket is meg kell nevezni)

1.1.3.

A gyártó kódja, ahogy a motoron fel van tüntetve

1.1.4.

Járműkategória

1.1.5.

A motor kategóriája: dízel/benzin/LPG/földgáz-H/földgáz-L/földgáz-HL/dízel-etanol (ED95)/etanol (E85)/LNG/LNG20 (1)

1.1.5.1.

A vegyes üzemű motor típusa: 1A típus/1B típus/2A típus/2B típus/3B típus (1)
  , (*1)

1.1.6.

A gyártó neve és címe

1.1.7.

A gyártó esetleges meghatalmazott képviselőjének neve és címe

1.2.

A jármű

1.2.1.

A motor/motorcsalád (1) típusjóváhagyási száma:

1.2.2.

A motorvezérlő egység (ECU) szoftverkalibrálási száma

1.3.

Motor/motorcsalád (1) típusjóváhagyásával kapcsolatban megadandó adatok (feltételek, amelyeket a motor járműbe történő beépítésénél figyelembe kell venni)

1.3.1.

Legnagyobb és/vagy legkisebb szívási nyomásesés

1.3.2.

Megengedett legn agyobb kipufogási ellennyomás

1.3.3.

A kipufogórendszer térfogata

1.3.4.

Használati korlátozások (ha vannak)

1.4.

Romlási tényező (DF): számított/rögzített (1)

Az alábbi táblázatban adja meg a DF-értékeket, valamint a WHSC-vizsgálat (ha végeztek) és a WHTC-vizsgálat során kapott szennyezőanyag-kibocsátást.

1.4.1.

4. táblázat

WHSC-vizsgálat

| | WHSC-vizsgálat (adott esetben) (*2)
  ,
   (*3) |
| --- | --- |
| DF
  Mult/add1 | CO | THC | NMHC (‡) | NOX | PM-tömeg | NH3 | PM-szám |
| | | | | | | |
| Kibocsátások | CO
  (mg/kWh) | THC (mg/kWh) | NMHC (‡) | NOX

  (mg/kWh) | PM-tömeg
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | PM-szám
  (#/kWh) |
| Vizsgálati eredmény | | | (mg/kWh) | | | | |
| Romlási tényezővel számított | | | | | | | |
| A kibocsátott CO2 tömege: ... g/kWh
  Üzemanyag-fogyasztás: ...g/kWh |
| Megjegyzések: |

WHSC-vizsgálat (adott esetben) (*2)
  ,
   (*3)

DF

Mult/add1

CO

THC

NMHC (‡)

NOX

PM-tömeg

NH3

PM-szám

Kibocsátások

CO

(mg/kWh)

THC (mg/kWh)

NMHC (‡)

NOX

(mg/kWh)

PM-tömeg

(mg/kWh)

NH3

ppm

PM-szám

(#/kWh)

Vizsgálati eredmény

(mg/kWh)

Romlási tényezővel számított

A kibocsátott CO2 tömege: ... g/kWh

Üzemanyag-fogyasztás: ...g/kWh

Megjegyzések:

1.4.2.

5. táblázat

WHTC-vizsgálat

| WHTC-vizsgálat (*4)
  ,
   (*5) |
| --- |
| DF | CO | THC | NMHC (‡) | CH4
   (‡) | NOx | PM-tömeg | NH3 | PM-szám |
| Mult/add1 | | | | | | | | |
| Kibocsátások | CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC (‡)

  (mg/kWh) | CH4
   (‡)

  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | PM-tömeg
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | PM-szám
  (#/kWh) |
| Hidegindítás | | | | | | | | |
| Melegindítás regenerálás nélkül | | | | | | | | |
| Melegindítás regenerálással(1) | | | | | | | | |
| kr,u (mult/add) 1 | | | | | | | | |
| kr,d (mult/add) 1 |
| Súlyozott vizsgálati eredmény | | | | | | | | |
| Végleges vizsgálati eredmény romlási tényezővel | | | | | | | | |
| A kibocsátott CO2s tömege: ... g/kWh |
| Üzemanyag-fogyasztás: ...g/kWh |
| Megjegyzések: |

WHTC-vizsgálat (*4)
  ,
   (*5)

DF

CO

THC

NMHC (‡)

CH4
   (‡)

NOx

PM-tömeg

NH3

PM-szám

Mult/add1

Kibocsátások

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC (‡)

(mg/kWh)

CH4
   (‡)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

PM-tömeg

(mg/kWh)

NH3

ppm

PM-szám

(#/kWh)

Hidegindítás

Melegindítás regenerálás nélkül

Melegindítás regenerálással(1)

kr,u (mult/add) 1

kr,d (mult/add) 1

Súlyozott vizsgálati eredmény

Végleges vizsgálati eredmény romlási tényezővel

A kibocsátott CO2s tömege: ... g/kWh

Üzemanyag-fogyasztás: ...g/kWh

Megjegyzések:

1.4.3.

6. táblázat

Alapjárati vizsgálat

| Vizsgálat | CO-érték
  (térfogat%) | Lambda1 | Motorfordulatszám (ford./perc) | Motorolaj hőmérséklete (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alacsony alapjárati fordulatszámon végzett vizsgálat | | Nem alkalmazandó | | |
| Magas alapjárati fordulatszámon végzett vizsgálat | | | | |

Vizsgálat

CO-érték

(térfogat%)

Lambda1

Motorfordulatszám (ford./perc)

Motorolaj hőmérséklete (°C)

Alacsony alapjárati fordulatszámon végzett vizsgálat

Nem alkalmazandó

Magas alapjárati fordulatszámon végzett vizsgálat

1.4.4.

6a. táblázat

Hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett igazolási eljárás

| Járműtípus (pl. M3, N3) és kialakítás (pl. szóló vagy csuklós tehergépjármű, helyi autóbusz) | |
| --- | --- |
| A jármű leírása (pl. járműmodell, prototípus) | |
| Elfogadási-elutasítási eredmények (2): | CO | THC | NMHC | CH4 | NOx | PM-szám |
| A munkaablak megfelelési tényezője (3) | | | | | | |
| A szén-dioxid-kibocsátás tömegmérési ablak megfelelési tényezője (3) | | | | | | |
| A lefutásra vonatkozó információk: | Városi | Országúti | Autópálya |
| A lefutás időtartamának a 8. melléklet 4.5. szakaszában leírtak szerint városban, országúton és autópályán való vezetés jellemezte részarányai | | | |
| A lefutás időtartamának a 8. melléklet 4.5.5. szakaszában leírtak szerint gyorsítás, lassítás, egyenletes sebességű haladás és állás jellemezte részarányai | | | |
| | Legkisebb | Legnagyobb |
| A munkaablakra jutó átlagos motorteljesítmény (%) | | |
| A szén-dioxid-kibocsátás tömegmérési ablak időtartama (s) | | |
| Munkaablak: az érvényes ablakok százalékos aránya | |
| CO2 tömegmérési ablak: az érvényes ablakok százalékos aránya | |
| Az üzemanyag-fogyasztás konzisztenciaaránya | |

Járműtípus (pl. M3, N3) és kialakítás (pl. szóló vagy csuklós tehergépjármű, helyi autóbusz)

A jármű leírása (pl. járműmodell, prototípus)

Elfogadási-elutasítási eredmények (2):

CO

THC

NMHC

CH4

NOx

PM-szám

A munkaablak megfelelési tényezője (3)

A szén-dioxid-kibocsátás tömegmérési ablak megfelelési tényezője (3)

A lefutásra vonatkozó információk:

Városi

Országúti

Autópálya

A lefutás időtartamának a 8. melléklet 4.5. szakaszában leírtak szerint városban, országúton és autópályán való vezetés jellemezte részarányai

A lefutás időtartamának a 8. melléklet 4.5.5. szakaszában leírtak szerint gyorsítás, lassítás, egyenletes sebességű haladás és állás jellemezte részarányai

Legkisebb

Legnagyobb

A munkaablakra jutó átlagos motorteljesítmény (%)

A szén-dioxid-kibocsátás tömegmérési ablak időtartama (s)

Munkaablak: az érvényes ablakok százalékos aránya

CO2 tömegmérési ablak: az érvényes ablakok százalékos aránya

Az üzemanyag-fogyasztás konzisztenciaaránya

1.5

Teljesítménymérés

1.5.1.

7. táblázat

Próbapadon mért motorteljesítmény

| Vizsgálat száma | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A motor mért fordulatszáma (ford/perc) | | | | | | | |
| A mért üzemanyag-áramlás (g/h) | | | | | | | |
| A mért nyomaték (Nm) | | | | | | | |
| A mért teljesítmény (kW) | | | | | | | |
| Légköri nyomás (kPa) | | | | | | | |
| Gőznyomás (kPa) | | | | | | | |
| A beszívott levegő hőmérséklete (K) | | | | | | | |
| Teljesítménykorrekciós tényező | | | | | | | |
| Korrigált teljesítmény (kW) | | | | | | | |
| A segédberendezések teljesítménye (kW)1 | | | | | | | |
| Effektív teljesítmény (kW) | | | | | | | |
| Hasznos nyomaték (Nm) | | | | | | | |
| Korrigált fajlagos üzemanyag-fogyasztás (g/kWh) | | | | | | | |

Vizsgálat száma

1

2

3

4

5

6

7

A motor mért fordulatszáma (ford/perc)

A mért üzemanyag-áramlás (g/h)

A mért nyomaték (Nm)

A mért teljesítmény (kW)

Légköri nyomás (kPa)

Gőznyomás (kPa)

A beszívott levegő hőmérséklete (K)

Teljesítménykorrekciós tényező

Korrigált teljesítmény (kW)

A segédberendezések teljesítménye (kW)1

Effektív teljesítmény (kW)

Hasznos nyomaték (Nm)

Korrigált fajlagos üzemanyag-fogyasztás (g/kWh)

1.5.2.

További adatok

1.6.

Különleges rendelkezések

1.6.1.

Exportra szánt járművek jóváhagyása (lásd az előírás 13.4.1. szakaszát)

1.6.1.1.

Exportra szánt járműveknek megadott jóváhagyások az 1.6.1. szakasz szerint: vannak/nincsenek2

1.6.1.2.

Részletesen írja le az 1.6.1.1. szakaszban említett, megadott jóváhagyásokat, beleértve az előírást módosító módosítássorozatokat, valamint a kibocsátási követelmények mértékét, amelyre az adott jóváhagyás vonatkozik

1.7.

Alternatív jóváhagyások (lásd a 9A. melléklet 2.4. szakaszát)

1.7.1.

Az 1.7. szakasz szerint megadott alternatív jóváhagyások: vannak/nincsenek2

1.7.2.

Részletesen írja le az 1.7.1. szakasz szerint megadott alternatív jóváhagyásokat.

---

(1)  A nem kívánt rész törlendő (bizonyos esetekben semmit nem kell törölni, ha egynél több lehetőség is alkalmazható).

1

(*1)  Vegyes üzemű motorok.

*1

(*2)  Az ezen előírás 4.6.3. és 4.6.6. szakaszában szereplő motorok esetében az adatokat adott esetben minden vizsgált üzemanyagra meg kell adni.

*2

(*3)  Az ezen előírás 15. mellékletének meghatározása szerinti 1B. típusú, 2B. típusú és 3B. típusú vegyes üzemű motorok esetében az adatokat vegyes üzemmódra és dízel üzemmódra egyaránt meg kell adni.

*3

(‡)  A vegyes üzemű motorokra vonatkozóan az ezen előírás 15. mellékletének 1. táblázatában megadott esetekben, és a szikragyújtású motorokra vonatkozóan.

‡

(*4)  Az ezen előírás 4.6.3. és 4.6.6. szakaszában szereplő motorok esetében az adatokat adott esetben minden vizsgált üzemanyagra meg kell adni.

*4

(*5)  Az ezen előírás 15. mellékletének meghatározása szerinti 1B. típusú, 2B. típusú és 3B. típusú vegyes üzemű motorok esetében az adatokat vegyes üzemmódra és dízel üzemmódra egyaránt meg kell adni.

*5

(‡)  A vegyes üzemű motorokra vonatkozóan az ezen előírás 15. mellékletének 1. táblázatában megadott esetekben, és a szikragyújtású motorokra vonatkozóan.

‡

(2)  A CFvégső értéket adott esetben meg kell adni.

2

végső

(3)  Teljesítménymérés

3

---

2D. melléklet

AES-dokumentációcsomag

1.

Az AES-dokumentációcsomag a következőket tartalmazza:

2.

| a) | a gyártó nyilatkozata arról, hogy az önálló műszaki egységként típusjóváhagyásban részesített motorrendszer vagy motorcsalád vagy a kibocsátások tekintetében jóváhagyott motorrendszerrel felszerelt jármű vagy a kibocsátások tekintetében típusjóváhagyásban részesített jármű nem tartalmaz hatástalanító stratégiát; |
| --- | --- |

a)

a gyártó nyilatkozata arról, hogy az önálló műszaki egységként típusjóváhagyásban részesített motorrendszer vagy motorcsalád vagy a kibocsátások tekintetében jóváhagyott motorrendszerrel felszerelt jármű vagy a kibocsátások tekintetében típusjóváhagyásban részesített jármű nem tartalmaz hatástalanító stratégiát;

| b) | a motor és az alkalmazott kibocsátáscsökkentő stratégiák, valamint a beépített szoftveres vagy hardveres berendezések és azon feltétel(ek) leírása, amelyek mellett a stratégiák és berendezések nem úgy működnek, mint ahogy a típusjóváhagyási vizsgálatok során szoktak; |
| --- | --- |

b)

a motor és az alkalmazott kibocsátáscsökkentő stratégiák, valamint a beépített szoftveres vagy hardveres berendezések és azon feltétel(ek) leírása, amelyek mellett a stratégiák és berendezések nem úgy működnek, mint ahogy a típusjóváhagyási vizsgálatok során szoktak;

| c) | a kibocsátáscsökkentő segédstratégia/kibocsátáscsökkentő alapstratégia befolyásolására alkalmazott szoftverek verzióira vonatkozó nyilatkozat, ideértve a szoftververziók megfelelő ellenőrző összegeit (checksum) és az ellenőrző összegek kiolvasására vonatkozóan a hatóságoknak szóló utasításokat; a kibocsátáscsökkentő segédstratégiát/kibocsátáscsökkentő alapstratégiát befolyásoló új szoftververzió megjelenésekor mindig aktualizálni kell a nyilatkozatot, és meg kell küldeni a dokumentációcsomagot őrző jóváhagyó hatóságnak; |
| --- | --- |

c)

a kibocsátáscsökkentő segédstratégia/kibocsátáscsökkentő alapstratégia befolyásolására alkalmazott szoftverek verzióira vonatkozó nyilatkozat, ideértve a szoftververziók megfelelő ellenőrző összegeit (checksum) és az ellenőrző összegek kiolvasására vonatkozóan a hatóságoknak szóló utasításokat; a kibocsátáscsökkentő segédstratégiát/kibocsátáscsökkentő alapstratégiát befolyásoló új szoftververzió megjelenésekor mindig aktualizálni kell a nyilatkozatot, és meg kell küldeni a dokumentációcsomagot őrző jóváhagyó hatóságnak;

| d) | a kibocsátáscsökkentő segédstratégiák részletes műszaki indokolása, beleértve a kibocsátáscsökkentő segédstratégia alkalmazásával és anélkül becsült kockázatot tartalmazó kockázatértékelést, valamint az alábbiakat:


  i. | információk a kibocsátáscsökkentő segédstratégiával védeni kívánt hardverelem(ek)ről, ha vannak ilyen elemek; |
| --- | --- | --- |

d)

a kibocsátáscsökkentő segédstratégiák részletes műszaki indokolása, beleértve a kibocsátáscsökkentő segédstratégia alkalmazásával és anélkül becsült kockázatot tartalmazó kockázatértékelést, valamint az alábbiakat:

i.

információk a kibocsátáscsökkentő segédstratégiával védeni kívánt hardverelem(ek)ről, ha vannak ilyen elemek;

| ii. | a rendszeres karbantartással nem megelőzhető, a kibocsátáscsökkentő segédstratégia hiányában a motorban hirtelen keletkező és javíthatatlan sérülésre vonatkozó bizonyíték, ha van ilyen; |
| --- | --- |

ii.

a rendszeres karbantartással nem megelőzhető, a kibocsátáscsökkentő segédstratégia hiányában a motorban hirtelen keletkező és javíthatatlan sérülésre vonatkozó bizonyíték, ha van ilyen;

| iii. | indokolással ellátott magyarázat arra vonatkozóan, hogy a motor beindításához vagy felmelegítéséhez miért van szükség kibocsátáscsökkentő segédstratégia alkalmazására, ha van ilyen; |
| --- | --- |

iii.

indokolással ellátott magyarázat arra vonatkozóan, hogy a motor beindításához vagy felmelegítéséhez miért van szükség kibocsátáscsökkentő segédstratégia alkalmazására, ha van ilyen;

| e) | az üzemanyagrendszer szabályozásának logikája, az időzítési stratégiák és a „ki-be” kapcsolási pontok valamennyi üzemmódra; |
| --- | --- |

e)

az üzemanyagrendszer szabályozásának logikája, az időzítési stratégiák és a „ki-be” kapcsolási pontok valamennyi üzemmódra;

| f) | a kibocsátáscsökkentő segédstratégiák közötti hierarchikus viszony leírása (vagyis amikor egyidejűleg egynél több kibocsátáscsökkentő segédstratégia is működhet), annak megjelölése, hogy melyik az elsődlegesen reagáló kibocsátáscsökkentő segédstratégia, milyen a stratégiák együttműködési módszere, ideértve az adatfolyam-diagramokat és döntési logikát, illetve hogyan biztosítja a hierarchia azt, hogy a kibocsátáscsökkentő segédstratégiák eredményeként a kibocsátást a lehető legalacsonyabb szinten tartsa; |
| --- | --- |

f)

a kibocsátáscsökkentő segédstratégiák közötti hierarchikus viszony leírása (vagyis amikor egyidejűleg egynél több kibocsátáscsökkentő segédstratégia is működhet), annak megjelölése, hogy melyik az elsődlegesen reagáló kibocsátáscsökkentő segédstratégia, milyen a stratégiák együttműködési módszere, ideértve az adatfolyam-diagramokat és döntési logikát, illetve hogyan biztosítja a hierarchia azt, hogy a kibocsátáscsökkentő segédstratégiák eredményeként a kibocsátást a lehető legalacsonyabb szinten tartsa;

| g) | a kibocsátáscsökkentő segédstratégia által mért és/vagy számított paraméterek felsorolása mellett az összes mért vagy számított paraméter célja és az, hogy ezek a paraméterek hogyan befolyásolják a motor sérülését; ideértve a számítási módszert és azt, hogy milyen összefüggés van a számított paraméterek és az éppen ellenőrzött paraméter valós állapota között, és ebből következően az elemzés milyen tűrést vagy biztonsági tényezőket tartalmaz; |
| --- | --- |

g)

a kibocsátáscsökkentő segédstratégia által mért és/vagy számított paraméterek felsorolása mellett az összes mért vagy számított paraméter célja és az, hogy ezek a paraméterek hogyan befolyásolják a motor sérülését; ideértve a számítási módszert és azt, hogy milyen összefüggés van a számított paraméterek és az éppen ellenőrzött paraméter valós állapota között, és ebből következően az elemzés milyen tűrést vagy biztonsági tényezőket tartalmaz;

| h) | a mért vagy számított paraméter(ek) függvényében megváltozó motor-/kibocsátáscsökkentő paraméterek felsorolása és az egyes motor-/kibocsátáscsökkentő paraméterek ingadozási tartománya; emellett a motor-/kibocsátáscsökkentő paraméterek és a mért vagy számított paraméterek közötti összefüggés; |
| --- | --- |

h)

a mért vagy számított paraméter(ek) függvényében megváltozó motor-/kibocsátáscsökkentő paraméterek felsorolása és az egyes motor-/kibocsátáscsökkentő paraméterek ingadozási tartománya; emellett a motor-/kibocsátáscsökkentő paraméterek és a mért vagy számított paraméterek közötti összefüggés;

| i) | annak értékelése, hogy a kibocsátáscsökkentő segédstratégia hogyan tudja a lehető legalacsonyabb szinten tartani a valós kibocsátást, ideértve annak részletes elemzését, hogy a kibocsátáscsökkentő alapstratégiával összehasonlítva a kibocsátáscsökkentő segédstratégia alkalmazása mellett várhatóan mennyivel nő a szabályozás alá eső szennyező anyagok és a szén-dioxid teljes kibocsátása. |
| --- | --- |

i)

annak értékelése, hogy a kibocsátáscsökkentő segédstratégia hogyan tudja a lehető legalacsonyabb szinten tartani a valós kibocsátást, ideértve annak részletes elemzését, hogy a kibocsátáscsökkentő alapstratégiával összehasonlítva a kibocsátáscsökkentő segédstratégia alkalmazása mellett várhatóan mennyivel nő a szabályozás alá eső szennyező anyagok és a szén-dioxid teljes kibocsátása.

3.

Az AES-dokumentációcsomag legfeljebb 100 oldal lehet, és tartalmaznia kell az ahhoz szükséges minden fő elemet, hogy a jóváhagyó hatóság (a 10. melléklet 2. függelékében foglalt követelmények szerint) értékelje a kibocsátáscsökkentő segédstratégiát és a manipulálás elleni intézkedéseket. Szükség esetén a csomag kiegészíthető további és kiegészítő elemeket tartalmazó mellékletekkel és más csatolt dokumentumokkal. A kibocsátáscsökkentő segédstratégia bármely változtatása esetén a gyártó köteles az AES-dokumentációcsomag új változatát elküldeni a jóváhagyó hatóság részére. Az új változatot a változtatásokra és azok hatásaira kell korlátozni. A kibocsátáscsökkentő segédstratégia új változatát a jóváhagyó hatóság értékeli és hagyja jóvá.

4.

1. táblázat

A dokumentációcsomag leírása

| Rész | Szakasz | Pont | Magyarázat |
| --- | --- | --- | --- |
| Bevezető dokumentumok | | Bemutatkozó levél a típusjóváhagyó hatóság részére | A dokumentum verziószámára való hivatkozás, a dokumentum kibocsátásának időpontja, a gyártó szervezet részéről illetékes személy aláírása |
| | Verziókövetési táblázat | Az egyes verziómódosítások tartalma: a módosított résszel. |
| | Az érintett (kibocsátási) típusok leírása | |
| | Csatolt dokumentumok táblázata | Az összes csatolt dokumentum listája |
| | Kereszthivatkozások | Utalás a 2D. melléklet a)–i) pontjára (hol találhatóak az előírás egyes követelményei) |
| | Hatástalanító berendezés hiányára vonatkozó nyilatkozat. | + Aláírás |
| Törzsdokumentum | 0 | Mozaikszavak/rövidítések | |
| 1. | ÁLTALÁNOS LEÍRÁS | |
| 1.1. | A motor általános bemutatása | A fő jellemzők leírása: lökettérfogat, utókezelés, ... |
| 1.2. | A rendszer általános felépítése | A rendszer elvi rajza: az érzékelők és működtetők felsorolása, a motor általános funkcióinak magyarázata |
| 1.3. | Szoftver beolvasása és kalibrálási verzió | Például beolvasó eszközre vonatkozó magyarázat |
| 2. | Kibocsátáscsökkentő alapstratégiák | |
| 2.x. | x kibocsátáscsökkentő alapstratégia | Az x stratégia bemutatása |
| 2.y. | y kibocsátáscsökkentő alapstratégia | Az y stratégia bemutatása |
| 3. | Kibocsátáscsökkentő segédstratégiák (AES) | |
| 3.0. | A kibocsátáscsökkentő segédstratégiák bemutatása | Hierarchikus viszonyok a kibocsátáscsökkentő segédstratégián belül: leírás és indoklás (pl. biztonság, megbízhatóság stb.) |
| 3.x. | x kibocsátáscsökkentő segédstratégia | 3.x.1. A kibocsátáscsökkentő segédstratégia indokolása
  3.x.2. A kibocsátáscsökkentő segédstratégia jellemzéséhez használt mért és/vagy modellezett paraméterek
  3.x.3. A kibocsátáscsökkentő segédstratégia működési módja – Alkalmazott paraméterek
  3.x.4. A kibocsátáscsökkentő segédstratégia hatása a szennyező anyagokra és a CO2-re |
| 3.y. | y kibocsátáscsökkentő segédstratégia | 3.y.1.
  3.y.2.
  stb. |
| 4. | A használatkorlátozó rendszer ismertetése, ideértve a kapcsolódó ellenőrzési stratégiákat | |
| 5. | A manipulálás elleni intézkedések ismertetése | |
| Idáig tart a 100 oldalas terjedelmi korlát |
| Melléklet | | Az e kibocsátáscsökkentő alapstratégia-kibocsátáscsökkentő segédstratégia által lefedett típusok felsorolása: beleértve a típusjóváhagyásra történő hivatkozást, a szoftverekre történő hivatkozást, a kalibrálási számot, az egyes verziók és az egyes elektronikus (motor- és/vagy adott esetben utókezelés-) vezérlőegységek ellenőrzőösszegeit |
| Csatolt dokumentumok | | xxx. számú műszaki megjegyzés a kibocsátáscsökkentő segédstratégia indokolásához | Kockázatértékelés vagy vizsgálat útján történő indoklás vagy hirtelen bekövetkező sérülésre vonatkozó példa, ha van ilyen |
| | yyy. számú műszaki megjegyzés a kibocsátáscsökkentő segédstratégia indoklásához | |
| | Vizsgálati jegyzőkönyv a kibocsátáscsökkentő segédstratégia egyedi hatásainak mennyiségi meghatározásáról | Vizsgálati jegyzőkönyv a kibocsátáscsökkentő segédstratégia indokolása érdekében végzett valamennyi egyedi vizsgálatról, a vizsgálati körülmények részletei, a jármű leírása/vizsgálatok időpontja kibocsátásra/CO2-kibocsátásra gyakorolt hatás a kibocsátáscsökkentő segédstratégia aktiválásával és anélkül. |

Rész

Szakasz

Pont

Magyarázat

Bevezető dokumentumok

Bemutatkozó levél a típusjóváhagyó hatóság részére

A dokumentum verziószámára való hivatkozás, a dokumentum kibocsátásának időpontja, a gyártó szervezet részéről illetékes személy aláírása

Verziókövetési táblázat

Az egyes verziómódosítások tartalma: a módosított résszel.

Az érintett (kibocsátási) típusok leírása

Csatolt dokumentumok táblázata

Az összes csatolt dokumentum listája

Kereszthivatkozások

Utalás a 2D. melléklet a)–i) pontjára (hol találhatóak az előírás egyes követelményei)

Hatástalanító berendezés hiányára vonatkozó nyilatkozat.

- Aláírás

Törzsdokumentum

0

Mozaikszavak/rövidítések

1.

ÁLTALÁNOS LEÍRÁS

1.1.

A motor általános bemutatása

A fő jellemzők leírása: lökettérfogat, utókezelés, ...

1.2.

A rendszer általános felépítése

A rendszer elvi rajza: az érzékelők és működtetők felsorolása, a motor általános funkcióinak magyarázata

1.3.

Szoftver beolvasása és kalibrálási verzió

Például beolvasó eszközre vonatkozó magyarázat

2.

Kibocsátáscsökkentő alapstratégiák

2.x.

x kibocsátáscsökkentő alapstratégia

Az x stratégia bemutatása

2.y.

y kibocsátáscsökkentő alapstratégia

Az y stratégia bemutatása

3.

Kibocsátáscsökkentő segédstratégiák (AES)

3.0.

A kibocsátáscsökkentő segédstratégiák bemutatása

Hierarchikus viszonyok a kibocsátáscsökkentő segédstratégián belül: leírás és indoklás (pl. biztonság, megbízhatóság stb.)

3.x.

x kibocsátáscsökkentő segédstratégia

3.x.1. A kibocsátáscsökkentő segédstratégia indokolása

3.x.2. A kibocsátáscsökkentő segédstratégia jellemzéséhez használt mért és/vagy modellezett paraméterek

3.x.3. A kibocsátáscsökkentő segédstratégia működési módja – Alkalmazott paraméterek

3.x.4. A kibocsátáscsökkentő segédstratégia hatása a szennyező anyagokra és a CO2-re

3.y.

y kibocsátáscsökkentő segédstratégia

3.y.1.

3.y.2.

stb.

4.

A használatkorlátozó rendszer ismertetése, ideértve a kapcsolódó ellenőrzési stratégiákat

5.

A manipulálás elleni intézkedések ismertetése

Idáig tart a 100 oldalas terjedelmi korlát

Melléklet

Az e kibocsátáscsökkentő alapstratégia-kibocsátáscsökkentő segédstratégia által lefedett típusok felsorolása: beleértve a típusjóváhagyásra történő hivatkozást, a szoftverekre történő hivatkozást, a kalibrálási számot, az egyes verziók és az egyes elektronikus (motor- és/vagy adott esetben utókezelés-) vezérlőegységek ellenőrzőösszegeit

Csatolt dokumentumok

xxx. számú műszaki megjegyzés a kibocsátáscsökkentő segédstratégia indokolásához

Kockázatértékelés vagy vizsgálat útján történő indoklás vagy hirtelen bekövetkező sérülésre vonatkozó példa, ha van ilyen

yyy. számú műszaki megjegyzés a kibocsátáscsökkentő segédstratégia indoklásához

Vizsgálati jegyzőkönyv a kibocsátáscsökkentő segédstratégia egyedi hatásainak mennyiségi meghatározásáról

Vizsgálati jegyzőkönyv a kibocsátáscsökkentő segédstratégia indokolása érdekében végzett valamennyi egyedi vizsgálatról, a vizsgálati körülmények részletei, a jármű leírása/vizsgálatok időpontja kibocsátásra/CO2-kibocsátásra gyakorolt hatás a kibocsátáscsökkentő segédstratégia aktiválásával és anélkül.

---

3. MELLÉKLET

A jóváhagyási jelek elrendezése

Az előírás 4. szakasza szerint megadott és motorrendszeren vagy járművön elhelyezett jóváhagyási jelben a típusjóváhagyási szám után az e melléklet 1. táblázata szerint hozzárendelt betűnek kell következnie, amelyik azt a követelményszintet jelöli, amelyre a jóváhagyás korlátozódik. A jóváhagyási jelnek ezenkívül tartalmaznia kell egy/több olyan jelet, amely a motortípust jelöli e melléklet 2. táblázata szerint.

Ez a melléklet bemutatja, hogy hogyan néz ki ez e jel, és példákkal szemlélteti, hogy miként tevődik össze.

Az alábbi vázlatos ábra a jelölés általános elrendezését, arányait és tartalmát mutatja be. Megadja továbbá a számok és a betűk jelentését, valamint az egyes jóváhagyási esetek megfelelő alternatíváinak meghatározásához szükséges forrásokat.

Image 24

1. példa

Gázolajjal üzemelő, kompressziós gyújtású motor (B7)

Image 25

Az ezen előírás 4. szakaszának megfelelően motorra vagy járműre erősített fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott motor- vagy járműtípust Svédországban (E5) hagyták jóvá a 07. módosítássorozatot tartalmazó 49. számú előírás értelmében, a 2439 jóváhagyási szám alatt. A jóváhagyási számot követő betű az 1. táblázatban részletesen felsorolt követelményszintet (ebben az esetben az A. szintet) jelöli. Az országkód után (az előírás száma felett) található különálló kiegészítő jel a motortípust (ebben az esetben a „D” a gázolajat) jelöli a 2. táblázat szerint.

2. példa

Dízel-etanollal üzemelő, kompressziós gyújtású motor (ED95)

Image 26

Az ezen előírás 4. szakaszának megfelelően motorra vagy járműre erősített fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott motor- vagy járműtípust Svédországban (E5) hagyták jóvá a 07. módosítássorozatot tartalmazó 49. számú előírás értelmében, a 2439 jóváhagyási szám alatt. A jóváhagyási számot követő betű az 1. táblázatban részletesen felsorolt követelményszintet (ebben az esetben a B. szintet) jelöli. Az országkód után (az előírás száma felett) található különálló kiegészítő jel a motortípust (ebben az esetben az „ED” a dízel-etanolt (ED95)) jelöli a 2. táblázat szerint.

3. példa

Földgázzal üzemelő, szikragyújtású motor

Image 27

Az ezen előírás 4. szakaszának megfelelően motorra vagy járműre erősített fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott motor- vagy járműtípust Svédországban (E5) hagyták jóvá a 07. módosítássorozatot tartalmazó 49. számú előírás értelmében, a 2439 jóváhagyási szám alatt. A jóváhagyási számot követő betű az 1. táblázatban részletesen felsorolt követelményszintet (ebben az esetben a C. szintet) jelöli. Az országkód után (az előírás száma felett) található különálló kiegészítő jel az ezen előírás 4.12.3.3.6. szakaszában meghatározott üzemanyag-tartományt jelöli (ebben az esetben HLt).

4. példa

LPG-üzemű, szikragyújtású motor

Image 28

Az ezen előírás 4. szakaszának megfelelően motorra vagy járműre erősített fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott motor- vagy járműtípust Svédországban (E5) hagyták jóvá a 07. módosítássorozatot tartalmazó 49. számú előírás értelmében, a 2439 jóváhagyási szám alatt. A jóváhagyási számot követő betű az 1. táblázatban részletesen felsorolt követelményszintet (ebben az esetben a C. szintet) jelöli. Az országkód után (az előírás száma felett) található különálló kiegészítő jel a motortípust (ebben az esetben a „Q” az LPG-t) jelöli a 2. táblázat szerint.

5. példa

Image 29

A HL-tartományú földgázzal üzemelő motoron/járművön elhelyezett fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott motor-/járműtípust a 49. számú előírás (ebben az esetben a C. szakasz szerint) és a 85. számú előírás (1) szerint hagyták jóvá Svédországban (E5). A jóváhagyási számok első két számjegye azt jelzi, hogy a jóváhagyás megadásának időpontjában a 49. számú előírás magában foglalta a 07. módosítássorozatot, a 85. számú előírás pedig eredeti formájában volt hatályban.

1. táblázat

Az OBD és az SCR rendszerre vonatkozó követelményekre utaló betűjelek

| Betűjel | A fedélzeti diagnosztikai rendszer NOx-küszöbértéke1 | A fedélzeti diagnosztikai rendszer PM-küszöbértéke2 | A fedélzeti diagnosztikai rendszer CO-küszöbértéke6 | IUPR13 | Reagensminőség | Kiegészítő fedélzeti diagnosztikai ellenőrző rutinok12 | Teljesítményküszöb-követelmények14 | Hidegindítás és PM-szám | Hatálybalépés dátuma: új típusokra | Az a dátum, amikor a szerződő felek elutasíthatják a típusjóváhagyást |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A9 10

  B10 | A 9A. melléklet 1. és 2. táblázatának „bevezetési időszak” sora | Működés-ellenőrzés3 | Nem alkalmazandó | Bevezetés7 | Bevezetés4 | Nem alkalmazandó | 20 % | Nem alkalmazandó | 2013. január 27. | 2015. szeptember 1.9

  2016. december 31.10 |
| B11 | A 9A. melléklet 1. és 2. táblázatának „bevezetési időszak” sora | Nem alkalmazandó | A 9A. melléklet 2. táblázatának „bevezetési időszak” sora | Nem alkalmazandó | Bevezetés4 | Nem alkalmazandó | 20 % | Nem alkalmazandó | 2014. szeptember 1. | 2016. december 31. |
| C | A 9A. melléklet 1. és 2. táblázatának „általános követelmények” sora | A 9A. melléklet 1. táblázatának „általános követelmények” sora | A 9A. melléklet 2. táblázatának „általános követelmények” sora | Általános8 | Általános5 | Igen | 20 % | Nem alkalmazandó | 2015. december 31. | 2019. szeptember 1. |
| D | A 9A. melléklet 1. és 2. táblázatának „általános követelmények” sora | A 9A. melléklet 1. táblázatának „általános követelmények” sora | A 9A. melléklet 2. táblázatának „általános követelmények” sora | Általános8 | Általános5 | Igen | 10 % | Nem alkalmazandó | 2018. szeptember 1. | 2021. december 31. |
| E | A 9A. melléklet 1. és 2. táblázatának „általános követelmények” sora | A 9A. melléklet 1. táblázatának „általános követelmények” sora | A 9A. melléklet 2. táblázatának „általános követelmények” sora | Általános8 | Általános5 | Igen | 10 % | Igen | 2022. január 7.15 | |
| Megjegyzések:


  1 | A „fedélzeti diagnosztikai rendszer NOx-küszöbértékére” vonatkozó megfigyelési követelmények a kompressziós gyújtású, valamint a vegyes üzemű motorok és járművek esetében a 9A. melléklet 1. táblázata, a szikragyújtású motorok és járművek esetében pedig a 9A. melléklet 2. táblázata szerint. |

Betűjel

A fedélzeti diagnosztikai rendszer NOx-küszöbértéke1

A fedélzeti diagnosztikai rendszer PM-küszöbértéke2

A fedélzeti diagnosztikai rendszer CO-küszöbértéke6

IUPR13

Reagensminőség

Kiegészítő fedélzeti diagnosztikai ellenőrző rutinok12

Teljesítményküszöb-követelmények14

Hidegindítás és PM-szám

Hatálybalépés dátuma: új típusokra

Az a dátum, amikor a szerződő felek elutasíthatják a típusjóváhagyást

A9 10

B10

A 9A. melléklet 1. és 2. táblázatának „bevezetési időszak” sora

Működés-ellenőrzés3

Nem alkalmazandó

Bevezetés7

Bevezetés4

Nem alkalmazandó

20 %

Nem alkalmazandó

2013. január 27.

2015. szeptember 1.9

2016. december 31.10

B11

A 9A. melléklet 1. és 2. táblázatának „bevezetési időszak” sora

Nem alkalmazandó

A 9A. melléklet 2. táblázatának „bevezetési időszak” sora

Nem alkalmazandó

Bevezetés4

Nem alkalmazandó

20 %

Nem alkalmazandó

2014. szeptember 1.

2016. december 31.

C

A 9A. melléklet 1. és 2. táblázatának „általános követelmények” sora

A 9A. melléklet 1. táblázatának „általános követelmények” sora

A 9A. melléklet 2. táblázatának „általános követelmények” sora

Általános8

Általános5

Igen

20 %

Nem alkalmazandó

2015. december 31.

2019. szeptember 1.

D

A 9A. melléklet 1. és 2. táblázatának „általános követelmények” sora

A 9A. melléklet 1. táblázatának „általános követelmények” sora

A 9A. melléklet 2. táblázatának „általános követelmények” sora

Általános8

Általános5

Igen

10 %

Nem alkalmazandó

2018. szeptember 1.

2021. december 31.

E

A 9A. melléklet 1. és 2. táblázatának „általános követelmények” sora

A 9A. melléklet 1. táblázatának „általános követelmények” sora

A 9A. melléklet 2. táblázatának „általános követelmények” sora

Általános8

Általános5

Igen

10 %

Igen

2022. január 7.15

Megjegyzések:

1

A „fedélzeti diagnosztikai rendszer NOx-küszöbértékére” vonatkozó megfigyelési követelmények a kompressziós gyújtású, valamint a vegyes üzemű motorok és járművek esetében a 9A. melléklet 1. táblázata, a szikragyújtású motorok és járművek esetében pedig a 9A. melléklet 2. táblázata szerint.

| 2 | A „fedélzeti diagnosztikai rendszer PM-küszöbértékére” vonatkozó megfigyelési követelmények a kompressziós gyújtású, valamint a vegyes üzemű motorok és járművek esetében a 9A. melléklet 1. táblázata szerint. |
| --- | --- |

2

A „fedélzeti diagnosztikai rendszer PM-küszöbértékére” vonatkozó megfigyelési követelmények a kompressziós gyújtású, valamint a vegyes üzemű motorok és járművek esetében a 9A. melléklet 1. táblázata szerint.

| 3 | Működés-ellenőrzési követelmények a 9A. melléklet 2.3.2.2. szakasza szerint. |
| --- | --- |

3

Működés-ellenőrzési követelmények a 9A. melléklet 2.3.2.2. szakasza szerint.

| 4 | A reagensminőségre a „bevezetési időszakban” vonatkozó követelmények a 11. melléklet 7.1.1.1. szakasza szerint. |
| --- | --- |

4

A reagensminőségre a „bevezetési időszakban” vonatkozó követelmények a 11. melléklet 7.1.1.1. szakasza szerint.

| 5 | A reagensminőségre vonatkozó „általános” követelmények a 11. melléklet 7.1.1. szakasza szerint. |
| --- | --- |

5

A reagensminőségre vonatkozó „általános” követelmények a 11. melléklet 7.1.1. szakasza szerint.

| 6 | A „fedélzeti diagnosztikai rendszer CO-küszöbértékére” vonatkozó megfigyelési követelmények a szikragyújtású motorok és járművek esetében a 9A. melléklet 2. táblázata szerint. |
| --- | --- |

6

A „fedélzeti diagnosztikai rendszer CO-küszöbértékére” vonatkozó megfigyelési követelmények a szikragyújtású motorok és járművek esetében a 9A. melléklet 2. táblázata szerint.

| 7 | Kivéve a 9A. melléklet 6.4.1. szakaszában előírt nyilatkozatot. |
| --- | --- |

7

Kivéve a 9A. melléklet 6.4.1. szakaszában előírt nyilatkozatot.

| 8 | Beleértve a 9A. melléklet 6.4.1. szakaszában előírt nyilatkozatot. |
| --- | --- |

8

Beleértve a 9A. melléklet 6.4.1. szakaszában előírt nyilatkozatot.

| 9 | Csak a szikragyújtású motorok és járművek esetében. |
| --- | --- |

9

Csak a szikragyújtású motorok és járművek esetében.

| 10 | A kompressziós gyújtású és a vegyes üzemű motorok és járművek esetében. |
| --- | --- |

10

A kompressziós gyújtású és a vegyes üzemű motorok és járművek esetében.

| 11 | Csak a szikragyújtású motorokra és járművekre vonatkozik. |
| --- | --- |

11

Csak a szikragyújtású motorokra és járművekre vonatkozik.

| 12 | A 9A. melléklet 2.3.1.2. szakaszában meghatározott, „Az ellenőrzési követelményekre vonatkozó további rendelkezések”. |
| --- | --- |

12

A 9A. melléklet 2.3.1.2. szakaszában meghatározott, „Az ellenőrzési követelményekre vonatkozó további rendelkezések”.

| 13 | A használat közbeni működési arányra (IUPR) vonatkozó előírásokat ezen előírás 9A. és 9C. melléklete tartalmazza. A használat közbeni működési arány nem vonatkozik a szikragyújtású motorokra. |
| --- | --- |

13

A használat közbeni működési arányra (IUPR) vonatkozó előírásokat ezen előírás 9A. és 9C. melléklete tartalmazza. A használat közbeni működési arány nem vonatkozik a szikragyújtású motorokra.

| 14 | A használatban lévő járművek megfelelőségére vonatkozó követelmény a 8. melléklet 1. függeléke szerint. |
| --- | --- |

14

A használatban lévő járművek megfelelőségére vonatkozó követelmény a 8. melléklet 1. függeléke szerint.

| 15 | Az ezen előírás 13.2.2. szakaszában meghatározott átmeneti intézkedések függvényében. |
| --- | --- |

15

Az ezen előírás 13.2.2. szakaszában meghatározott átmeneti intézkedések függvényében.

2. táblázat

A jóváhagyási jelekhez használt motortípuskódok

| Motortípus | Kód |
| --- | --- |
| Dízelüzemű kompressziós gyújtású motor | D |
| Dízel-etanollal (ED95) üzemelő kompressziós gyújtású motor | ED |
| Etanollal (E85) üzemelő szikragyújtású motor | E85 |
| Benzinüzemű szikragyújtású motor | P |
| LPG-üzemű szikragyújtású motor | Q |
| Földgázüzemű szikragyújtású motor | Lásd ezen előírás 4.12.3.3.6. szakaszát. |
| Vegyes üzemű motorok | Lásd ezen előírás 4.12.3.3.7. szakaszát. |

Motortípus

Kód

Dízelüzemű kompressziós gyújtású motor

D

Dízel-etanollal (ED95) üzemelő kompressziós gyújtású motor

ED

Etanollal (E85) üzemelő szikragyújtású motor

E85

Benzinüzemű szikragyújtású motor

P

LPG-üzemű szikragyújtású motor

Q

Földgázüzemű szikragyújtású motor

Lásd ezen előírás 4.12.3.3.6. szakaszát.

Vegyes üzemű motorok

Lásd ezen előírás 4.12.3.3.7. szakaszát.

---

(1)  A 85. számú előírás csak példaként szolgál.

---

4. MELLÉKLET

Vizsgálati eljárás

1.

Ez a melléklet a nagy teljesítményű motorok világszinten harmonizált tanúsításán alapul (WHDC, 4. számú globális műszaki előírás (gtr)).

2.

Fenntartva (1)

3.

Fogalommeghatározások, jelzések és rövidítések

3.1.

Ezen előírás alkalmazásában:

3.1.1.

„a gyártó által megadott legnagyobb teljesítmény (Pmax)”: a gyártó által a jóváhagyási kérelemben megadott legnagyobb teljesítmény ECE szerint mért kW-ban (nettó teljesítményként) kifejezve;

3.1.2.

„késés”: a mért összetevőnek a vonatkoztatási pontnál történő megváltozása és a mért végérték 10 %-ának megfelelő rendszerválasz megjelenése között eltelt idő (t10) úgy, hogy a mintavevő szonda a vonatkoztatási pont. A gáz-halmazállapotú összetevők esetében ez az az idő, amíg a mért összetevő a mintavevő szondától eljut a detektorig;

3.1.3.

„eltolódás”: a mérőműszer nullpont- és mérőtartomány-válaszai közötti eltérés kibocsátásvizsgálat előtt és után;

3.1.4.

„teljes áramú hígítási módszer”: a teljes kipufogógáz-áram összekeverése hígítólevegővel, még azelőtt, hogy a hígított kipufogógáz áramából megtörténik az elemzéshez szükséges mintavétel;

3.1.5.

„felső fordulatszám (nhi)”: az a legmagasabb motorfordulatszám, amelynél a motor a gyártó által megadott legnagyobb teljesítmény 70 %-át adja le;

3.1.6.

„alsó fordulatszám (nlo)”: az a legalacsonyabb motorfordulatszám, amelynél a motor a gyártó által megadott legnagyobb teljesítmény 55 %-át adja le;

3.1.7.

„legnagyobb teljesítmény (Pmax)”: a gyártó által megadott legnagyobb teljesítmény kW-ban;

3.1.8.

„a legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám”: a gyártó által megadott, a legnagyobb nyomatékhoz tartozó motorfordulatszám;

3.1.9.

„normált nyomaték”: a legnagyobb nyomatékra vonatkoztatott motornyomaték százalékban, egy adott motorfordulatszámon;

3.1.10.

„kezelői parancs”: a motor kezelője által a motor teljesítményének szabályozása érdekében alkalmazott parancs. A kezelő lehet személy (kézi bevitel) vagy fordulatszám-szabályozó (automatikus bevitel), aki, illetve amely mechanikusan vagy elektronikusan jelzi a motorteljesítményt igénylő beviteleket. A bevitel történhet gyorsító pedállal vagy jellel, gázszabályozó karral vagy jellel, üzemanyag-szabályozó karral vagy jellel, sebességszabályozó karral vagy jellel, vagy a fordulatszám-szabályozó beállítási pontjával vagy jelével.

3.1.11.

„részáramú hígítási módszer”: a teljes kipufogógáz-áramból egy rész leválasztása majd összekeverése megfelelő mennyiségű hígítólevegővel a részecske-mintavevő szűrő előtt;

3.1.12.

„állandósult üzemállapotú vizsgálati ciklus átmenetekkel”: olyan vizsgálati ciklus, amelyben a motor egy sor állandósult üzemállapotban működik, és az egyes üzemállapotok fordulatszámára és nyomatékára meghatározott kritériumok vonatkoznak, továbbá meg vannak határozva az üzemmódok közötti átmenetek is (WHSC);

3.1.13.

„névleges fordulatszám”: a gyártó által a kereskedelmi és szervizelési dokumentációban megadott érték: a teljes terheléshez tartozó, a fordulatszám-szabályozó által megengedett legmagasabb fordulatszám, vagy ha nincs fordulatszám-szabályozó, akkor az a fordulatszám, amelyen a motor a legnagyobb teljesítményt adja le;

3.1.14.

„válaszidő”: az az idő, amely a mért összetevőnek a vonatkoztatási pontnál történő megváltoztatása és a mért végérték 90 %-ának megfelelő rendszerválasz megjelenése (t90) között eltelik úgy, hogy a mintavevő szonda a vonatkoztatási pont, és a mért összetevő megváltoztatása a teljes skála (FS) legalább 60 %-át teszi ki, és kevesebb mint 0,1 másodperc alatt megy végbe. A rendszer válaszideje a rendszer késéséből és a rendszer felfutási idejéből áll;

3.1.15.

„felfutási idő”: a mérőrendszer válaszában a mért végérték 10 %-ának és 90 %-ának megjelenése között eltelt idő (t90–t10);

3.1.16.

„mérőtartomány-válasz”: a kalibrálógázra 30 másodperces időtartam adott átlagos válasz;

3.1.17.

„fajlagos kibocsátás”: a g/kWh mértékegységben kifejezett kibocsátás;

3.1.18.

„vizsgálati ciklus”: meghatározott fordulatszámmal és nyomatékkal jellemzett vizsgálati pontok sorozata, amelyekben a motor állandósult üzemállapotában (WHSC) vagy tranziens üzemállapotában (WHTC) vizsgálatokat végeznek;

3.1.19.

„jelátalakítási idő”: a mért összetevőnek a vonatkoztatási pontnál történő megváltozása és a mért végérték 50 %-ának megfelelő rendszerválasz megjelenése között eltelt idő (t50) úgy, hogy a mintavevő szonda a vonatkoztatási pont. A jelátalakítási idő a különböző mérőkészülékek jeleinek összehangolására használható;

3.1.20.

„tranziens mérési ciklus”: olyan mérési ciklus, amely viszonylag gyorsan változó, normált fordulatszámú és nyomatékú üzemállapotok sorozatából áll (WHTC);

3.1.21.

„nullpontválasz”: a nullázógázra egy 30 másodperces időintervallumban adott közepes válaszjel.

1. ábra

1. ábra

A rendszerválasz fogalmának meghatározása

A rendszerválasz fogalmának meghatározása

Image 30

3.2.

| Jel | Mértékegység | Kifejezés |
| --- | --- | --- |
| a1 | – | a regressziós egyenes meredeksége |
| a0 | – | a regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja |
| A/Fst | – | sztöchiometrikus levegő-üzemanyag arány |
| c | ppm/térfogatszázalék | koncentráció |
| cd | ppm/térfogatszázalék | szárazon mért koncentráció |
| cw | ppm/térfogatszázalék | nedvesen mért koncentráció |
| cb | ppm/térfogatszázalék | háttér-koncentráció |
| Cd | – | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső átfolyási tényezője |
| cgas | ppm/térfogatszázalék | a gáz-halmazállapotú összetevők koncentrációja |
| | köbcentiméterenkénti részecskeszám | a hígított kipufogógáz átlagos részecskekoncentrációja standard körülményekre korrigálva (273,2 K és 101,33 kPa), köbcentiméterenkénti részecskeszám |
| cs,i | köbcentiméterenkénti részecskeszám | a részecskeszámlálóból származó hígított kipufogógáz részecskekoncentrációjának diszkrét mérése, a koincidenciára és a standard körülményekre (273,2 K és 101,33 kPa) korrigálva |
| d | m | átmérő |
| di | | a részecske elektromos mobilitási átmérője (30, 50 vagy 100 nm) |
| dV | m | Venturi-torok átmérője |
| D0 | m3/s | térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrálási állandója |
| D | – | hígítási tényező |
| Δt | s | időintervallum |
| e | | a kWh-nként kibocsátott részecskék száma |
| egas | g/kWh | a gáz-halmazállapotú összetevők fajlagos kibocsátása |
| ePM | g/kWh | részecskék fajlagos kibocsátása |
| er | g/kWh | fajlagos kibocsátás regenerálás alatt |
| ew | g/kWh | súlyozott fajlagos kibocsátás |
| ECO2 | százalék | CO2 keresztérzékenysége NOx-elemző készüléknél |
| EE | százalék | etánhatásfok |
| EH2O | százalék | Víz keresztérzékenysége NOx-elemző készüléknél |
| EM | százalék | metánhatásfok |
| ENOx | százalék | az NOx-átalakító hatásfoka |
| f | Hz | adatlekérdezési gyakoriság |
| fa | – | laboratóriumi légköri tényező |
| Fs | – | sztöchiometrikus együttható |
| | – | az illékonyrészecske-eltávolító közepes részecskekoncentráció-csökkentési tényezője, amely a méréshez használt hígítási beállításokra jellemző. |
| Ha | g/kg | a beszívott levegő abszolút páratartalma |
| Hd | g/kg | a hígítólevegő abszolút páratartalma |
| i | – | pillanatnyi mérést jelölő index (pl. 1 Hz) |
| k | - | a kalibrációs tényező a részecskeszámláló-méréseknek a referenciaeszköz szintjére történő kiigazításához, amennyiben a tényezőt nem alkalmazzák eleve a részecskeszámlálóban. Amennyiben a kalibrációs tényezőt eleve alkalmazzák a részecskeszámlálóban, akkor a fenti egyenletben a k értéke 1 |
| kc | – | szénspecifikus tényező |
| kf,d | m3/kg üzemanyag | száraz kipufogógáz égési többletmennyisége |
| kf,w | m3/kg üzemanyag | nedves kipufogógáz égési többletmennyisége |
| kh,D | – | páratartalom-korrekciós tényező NOx-ra kompressziós gyújtású motor esetében |
| kh,G | – | páratartalom-korrekciós tényező NOx-ra szikragyújtású motor esetében |
| kr | | a 6.6.2. szakasz szerinti, illetve a kr = 1 időszakos regenerálású kipufogógáz-utókezelő rendszer nélküli motorok esetében számított regenerációs kiigazítás |
| kr,d | 2. | lefelé módosító regenerálási korrekciós tényező |
| kr,u | 3. | felfelé módosító regenerálási korrekciós tényező |
| kw,a | – | száraz-nedves korrekciós tényező a beszívott levegőre |
| kw,d | – | száraz-nedves korrekciós tényező a hígítólevegőre |
| kw,e | – | száraz-nedves korrekciós tényező a hígított kipufogógázra |
| kw,r | – | száraz-nedves korrekciós tényező a hígítatlan kipufogógázra |
| KV | – | a kritikus áramlású Venturi-cső kalibrálási függvénye |
| λ | – | levegőfelesleg-tényező |
| mb | mg | a hígítólevegő összegyűjtött részecskemintájának tömege |
| md | kg | a részecskeminta-vevő szűrőkön áthaladt hígítólevegő-minta tömege |
| med | kg | az összes hígított kipufogógáz tömege a ciklusban |
| medf | kg | az egyenértékű hígított kipufogógáz tömege a ciklusban |
| mew | kg | az összes kipufogógáz tömege a ciklusban |
| mex | kg | a hígítóalagútból részecskeszám-mintavétel céljából kivont hígított kipufogógáz össztömege |
| mf | mg | a részecskeminta-vevő szűrő tömege |
| mgas | g | a gáz-halmazállapotú kibocsátások tömege a vizsgálati ciklusban |
| mp | mg | az összegyűjtött részecskeminta tömege |
| mPM | g | a szilárd kibocsátások tömege a vizsgálati ciklusban |
| mPM,corr | g/vizsgálat | a részecskeszám-mintaáram kivonása miatt korrigált részecsketömeg |
| mse | kg | a kipufogógáz-minta tömege a mérési ciklusban |
| msed | kg | a hígítóalagúton áthaladó hígított kipufogógáz tömege |
| msep | kg | a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege |
| mssd | kg | a másodlagos hígítólevegő tömege |
| M | Nm | Nyomaték |
| Ma | g/mol | a beszívott levegő móltömege |
| Md | g/mol | a hígítólevegő móltömege |
| Me | g/mol | a kipufogógáz móltömege |
| Mf | Nm | a felszerelendő (segéd)berendezések által felvett nyomaték |
| Mgas | g/mol | a gáz-halmazállapotú összetevők móltömege |
| Mr | Nm | a leszerelendő (segéd)berendezések által felvett nyomaték |
| N | – | a mérési ciklus során kibocsátott részecskék száma |
| n | – | a mérések száma |
| nr | – | a regenerálással történő mérések száma |
| n | ford./perc | a motor fordulatszáma |
| nhi | ford./perc | felső motorfordulatszám |
| nlo | ford./perc | alsó motorfordulatszám |
| npref | ford./perc | preferált motorfordulatszám |
| np | ford./s | a térfogat-kiszorításos szivattyú fordulatszáma |
| Ncold | – | a hidegindítással történő WHTC-vizsgálati ciklus során kibocsátott összes részecske száma |
| Nhot | – | a melegindítással történő WHTC-vizsgálati ciklus során kibocsátott összes részecske száma |
| Nin | | bemeneti részecskeszám-koncentráció |
| Nout | | kimeneti részecskeszám-koncentráció |
| pa | kPa | a motor által beszívott levegő telítési gőznyomása |
| pb | kPa | teljes légköri nyomás |
| pd | kPa | a hígítólevegő telítési gőznyomása |
| pp | kPa | abszolút nyomás |
| pr | kPa | vízgőznyomás a hűtőfürdő után |
| ps | kPa | száraz légköri nyomás |
| P | kW | Teljesítmény |
| Pf | kW | a felszerelendő (segéd)berendezések által felvett teljesítmény |
| Pr | kW | a leszerelendő (segéd)berendezések által felvett teljesítmény |
| qex | kg/s | a részecskeszámminta tömegárama |
| qmad | kg/s | a beszívott levegő tömegárama száraz alapon |
| qmaw | kg/s | a beszívott levegő tömegárama nedves alapon |
| qmCe | kg/s | a szén tömegárama a hígítatlan (nyers) kipufogógázban |
| qmCf | kg/s | a motorba belépő szén tömegárama |
| qmCp | kg/s | a szén tömegárama a részáramú hígítórendszerben |
| qmdew | kg/s | a hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon |
| qmdw | kg/s | a hígítólevegő tömegárama nedves alapon |
| qmedf | kg/s | egyenértékű hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon |
| qmew | kg/s | a kipufogógáz tömegárama nedves alapon |
| qmex | kg/s | a hígítóalagútból kivont minta tömegárama |
| qmf | kg/s | az üzemanyag tömegárama |
| qmp | kg/s | a részáramú hígítórendszerbe belépő kipufogógáz-minta árama |
| qsw | kg/s | a részecskeszámminta kivonásának kompenzálására a hígítóalagútba visszatáplált tömegáram |
| qvCVS | m3/s | állandó térfogatú mintavétel térfogatárama |
| qvs | dm3/min | a kipufogógáz-elemző rendszer áramlási sebessége |
| qvt | cm3/min | az indikátorgáz térfogatárama |
| r2 | – | determinációs együttható |
| rd | – | hígítási arány |
| rD | – | hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső átmérőaránya |
| rh | – | a lángionizációs detektor válaszadási tényezője szénhidrogénekre |
| rm | – | a lángionizációs detektor választényezője metanolra |
| rp | – | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső nyomásaránya |
| rs | – | átlagos mintaarány |
| s | | szórás |
| | kg/m3 | sűrűség |
| ρe | kg/m3 | a kipufogógáz sűrűsége |
| | – | szórás |
| T | K | abszolút hőmérséklet |
| Ta | K | a beszívott levegő abszolút hőmérséklete |
| t | s | Idő |
| t10 | s | az ugrásszerű bemenet és a mért végérték 10 %-ának megjelenése között eltelt idő |
| t50 | s | az ugrásszerű bemenet és a mért végérték 50 %-ának megjelenése között eltelt idő |
| t90 | s | az ugrásszerű bemenet és a mért végérték 90 %-ának megjelenése között eltelt idő |
| u | – | a gáz-halmazállapotú összetevők sűrűsége (vagy móltömege) és a kipufogógáz sűrűsége közötti arány, osztva 1 000 -rel |
| V0 | m3/r | a térfogat-kiszorításos szivattyú által fordulatonként szállított gáztérfogat |
| Vs | dm3 | A kipufogógáz-elemző rendszer teljes térfogata |
| Wact | kWh | tényleges ciklusmunka |
| Wact,cold | kWh | a hidegindítással történő WHTC-vizsgálati ciklus során végzett tényleges munka a 7.8.6. szakasz szerint |
| Wact, hot | kWh | a melegindítással történő WHTC-vizsgálati ciklus során végzett tényleges munka a 7.8.6. szakasz szerint |
| Wref | kWh | vonatkoztatási ciklusmunka |
| X0 | m3/r | a térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrálási függvénye |

Jel

Mértékegység

Kifejezés

a1

–

a regressziós egyenes meredeksége

a0

–

a regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja

A/Fst

–

sztöchiometrikus levegő-üzemanyag arány

c

ppm/térfogatszázalék

koncentráció

cd

ppm/térfogatszázalék

szárazon mért koncentráció

cw

ppm/térfogatszázalék

nedvesen mért koncentráció

cb

ppm/térfogatszázalék

háttér-koncentráció

Cd

–

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső átfolyási tényezője

cgas

ppm/térfogatszázalék

a gáz-halmazállapotú összetevők koncentrációja

Image 31

köbcentiméterenkénti részecskeszám

a hígított kipufogógáz átlagos részecskekoncentrációja standard körülményekre korrigálva (273,2 K és 101,33 kPa), köbcentiméterenkénti részecskeszám

cs,i

köbcentiméterenkénti részecskeszám

a részecskeszámlálóból származó hígított kipufogógáz részecskekoncentrációjának diszkrét mérése, a koincidenciára és a standard körülményekre (273,2 K és 101,33 kPa) korrigálva

d

m

átmérő

di

a részecske elektromos mobilitási átmérője (30, 50 vagy 100 nm)

dV

m

Venturi-torok átmérője

D0

m3/s

térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrálási állandója

D

–

hígítási tényező

Δt

s

időintervallum

e

a kWh-nként kibocsátott részecskék száma

egas

g/kWh

a gáz-halmazállapotú összetevők fajlagos kibocsátása

ePM

g/kWh

részecskék fajlagos kibocsátása

er

g/kWh

fajlagos kibocsátás regenerálás alatt

ew

g/kWh

súlyozott fajlagos kibocsátás

ECO2

százalék

CO2 keresztérzékenysége NOx-elemző készüléknél

EE

százalék

etánhatásfok

EH2O

százalék

Víz keresztérzékenysége NOx-elemző készüléknél

EM

százalék

metánhatásfok

ENOx

százalék

az NOx-átalakító hatásfoka

f

Hz

adatlekérdezési gyakoriság

fa

–

laboratóriumi légköri tényező

Fs

–

sztöchiometrikus együttható

Image 32

–

az illékonyrészecske-eltávolító közepes részecskekoncentráció-csökkentési tényezője, amely a méréshez használt hígítási beállításokra jellemző.

Ha

g/kg

a beszívott levegő abszolút páratartalma

Hd

g/kg

a hígítólevegő abszolút páratartalma

i

–

pillanatnyi mérést jelölő index (pl. 1 Hz)

k

-

a kalibrációs tényező a részecskeszámláló-méréseknek a referenciaeszköz szintjére történő kiigazításához, amennyiben a tényezőt nem alkalmazzák eleve a részecskeszámlálóban. Amennyiben a kalibrációs tényezőt eleve alkalmazzák a részecskeszámlálóban, akkor a fenti egyenletben a k értéke 1

kc

–

szénspecifikus tényező

kf,d

m3/kg üzemanyag

száraz kipufogógáz égési többletmennyisége

kf,w

m3/kg üzemanyag

nedves kipufogógáz égési többletmennyisége

kh,D

–

páratartalom-korrekciós tényező NOx-ra kompressziós gyújtású motor esetében

kh,G

–

páratartalom-korrekciós tényező NOx-ra szikragyújtású motor esetében

kr

a 6.6.2. szakasz szerinti, illetve a kr = 1 időszakos regenerálású kipufogógáz-utókezelő rendszer nélküli motorok esetében számított regenerációs kiigazítás

kr,d

2.

lefelé módosító regenerálási korrekciós tényező

kr,u

3.

felfelé módosító regenerálási korrekciós tényező

kw,a

–

száraz-nedves korrekciós tényező a beszívott levegőre

kw,d

–

száraz-nedves korrekciós tényező a hígítólevegőre

kw,e

–

száraz-nedves korrekciós tényező a hígított kipufogógázra

kw,r

–

száraz-nedves korrekciós tényező a hígítatlan kipufogógázra

KV

–

a kritikus áramlású Venturi-cső kalibrálási függvénye

λ

–

levegőfelesleg-tényező

mb

mg

a hígítólevegő összegyűjtött részecskemintájának tömege

md

kg

a részecskeminta-vevő szűrőkön áthaladt hígítólevegő-minta tömege

med

kg

az összes hígított kipufogógáz tömege a ciklusban

medf

kg

az egyenértékű hígított kipufogógáz tömege a ciklusban

mew

kg

az összes kipufogógáz tömege a ciklusban

mex

kg

a hígítóalagútból részecskeszám-mintavétel céljából kivont hígított kipufogógáz össztömege

mf

mg

a részecskeminta-vevő szűrő tömege

mgas

g

a gáz-halmazállapotú kibocsátások tömege a vizsgálati ciklusban

mp

mg

az összegyűjtött részecskeminta tömege

mPM

g

a szilárd kibocsátások tömege a vizsgálati ciklusban

mPM,corr

g/vizsgálat

a részecskeszám-mintaáram kivonása miatt korrigált részecsketömeg

mse

kg

a kipufogógáz-minta tömege a mérési ciklusban

msed

kg

a hígítóalagúton áthaladó hígított kipufogógáz tömege

msep

kg

a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege

mssd

kg

a másodlagos hígítólevegő tömege

M

Nm

Nyomaték

Ma

g/mol

a beszívott levegő móltömege

Md

g/mol

a hígítólevegő móltömege

Me

g/mol

a kipufogógáz móltömege

Mf

Nm

a felszerelendő (segéd)berendezések által felvett nyomaték

Mgas

g/mol

a gáz-halmazállapotú összetevők móltömege

Mr

Nm

a leszerelendő (segéd)berendezések által felvett nyomaték

N

–

a mérési ciklus során kibocsátott részecskék száma

n

–

a mérések száma

nr

–

a regenerálással történő mérések száma

n

ford./perc

a motor fordulatszáma

nhi

ford./perc

felső motorfordulatszám

nlo

ford./perc

alsó motorfordulatszám

npref

ford./perc

preferált motorfordulatszám

np

ford./s

a térfogat-kiszorításos szivattyú fordulatszáma

Ncold

–

a hidegindítással történő WHTC-vizsgálati ciklus során kibocsátott összes részecske száma

Nhot

–

a melegindítással történő WHTC-vizsgálati ciklus során kibocsátott összes részecske száma

Nin

bemeneti részecskeszám-koncentráció

Nout

kimeneti részecskeszám-koncentráció

pa

kPa

a motor által beszívott levegő telítési gőznyomása

pb

kPa

teljes légköri nyomás

pd

kPa

a hígítólevegő telítési gőznyomása

pp

kPa

abszolút nyomás

pr

kPa

vízgőznyomás a hűtőfürdő után

ps

kPa

száraz légköri nyomás

P

kW

Teljesítmény

Pf

kW

a felszerelendő (segéd)berendezések által felvett teljesítmény

Pr

kW

a leszerelendő (segéd)berendezések által felvett teljesítmény

qex

kg/s

a részecskeszámminta tömegárama

qmad

kg/s

a beszívott levegő tömegárama száraz alapon

qmaw

kg/s

a beszívott levegő tömegárama nedves alapon

qmCe

kg/s

a szén tömegárama a hígítatlan (nyers) kipufogógázban

qmCf

kg/s

a motorba belépő szén tömegárama

qmCp

kg/s

a szén tömegárama a részáramú hígítórendszerben

qmdew

kg/s

a hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon

qmdw

kg/s

a hígítólevegő tömegárama nedves alapon

qmedf

kg/s

egyenértékű hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon

qmew

kg/s

a kipufogógáz tömegárama nedves alapon

qmex

kg/s

a hígítóalagútból kivont minta tömegárama

qmf

kg/s

az üzemanyag tömegárama

qmp

kg/s

a részáramú hígítórendszerbe belépő kipufogógáz-minta árama

qsw

kg/s

a részecskeszámminta kivonásának kompenzálására a hígítóalagútba visszatáplált tömegáram

qvCVS

m3/s

állandó térfogatú mintavétel térfogatárama

qvs

dm3/min

a kipufogógáz-elemző rendszer áramlási sebessége

qvt

cm3/min

az indikátorgáz térfogatárama

r2

–

determinációs együttható

rd

–

hígítási arány

rD

–

hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső átmérőaránya

rh

–

a lángionizációs detektor válaszadási tényezője szénhidrogénekre

rm

–

a lángionizációs detektor választényezője metanolra

rp

–

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső nyomásaránya

rs

–

átlagos mintaarány

s

szórás

kg/m3

sűrűség

ρe

kg/m3

a kipufogógáz sűrűsége

–

szórás

T

K

abszolút hőmérséklet

Ta

K

a beszívott levegő abszolút hőmérséklete

t

s

Idő

t10

s

az ugrásszerű bemenet és a mért végérték 10 %-ának megjelenése között eltelt idő

t50

s

az ugrásszerű bemenet és a mért végérték 50 %-ának megjelenése között eltelt idő

t90

s

az ugrásszerű bemenet és a mért végérték 90 %-ának megjelenése között eltelt idő

u

–

a gáz-halmazállapotú összetevők sűrűsége (vagy móltömege) és a kipufogógáz sűrűsége közötti arány, osztva 1 000 -rel

V0

m3/r

a térfogat-kiszorításos szivattyú által fordulatonként szállított gáztérfogat

Vs

dm3

A kipufogógáz-elemző rendszer teljes térfogata

Wact

kWh

tényleges ciklusmunka

Wact,cold

kWh

a hidegindítással történő WHTC-vizsgálati ciklus során végzett tényleges munka a 7.8.6. szakasz szerint

Wact, hot

kWh

a melegindítással történő WHTC-vizsgálati ciklus során végzett tényleges munka a 7.8.6. szakasz szerint

Wref

kWh

vonatkoztatási ciklusmunka

X0

m3/r

a térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrálási függvénye

3.3.

| wALF | az üzemanyag hidrogéntartalma, tömegszázalék |
| --- | --- |
| wBET | az üzemanyag széntartalma, tömegszázalék |
| wGAM | az üzemanyag kéntartalma, tömegszázalék |
| wDEL | az üzemanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék |
| wEPS | az üzemanyag oxigéntartalma, tömegszázalék |
| α | a hidrogén mólaránya (H/C) |
| γ | a kén mólaránya (S/C) |
| δ | a nitrogén mólaránya (N/C) |
| ε | az oxigén mólaránya (O/C) |
| ha az üzemanyag összetétele CHαOεNδSγ |

wALF

az üzemanyag hidrogéntartalma, tömegszázalék

wBET

az üzemanyag széntartalma, tömegszázalék

wGAM

az üzemanyag kéntartalma, tömegszázalék

wDEL

az üzemanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék

wEPS

az üzemanyag oxigéntartalma, tömegszázalék

α

a hidrogén mólaránya (H/C)

γ

a kén mólaránya (S/C)

δ

a nitrogén mólaránya (N/C)

ε

az oxigén mólaránya (O/C)

ha az üzemanyag összetétele CHαOεNδSγ

3.4.

| C1 | szén 1 egyenértékű szénhidrogén |
| --- | --- |
| CH4 | metán |
| C2H6 | etán |
| C3H8 | propán |
| CO | szén-monoxid |
| CO2 | szén-dioxid |
| DOP | dioktil-ftalát |
| HC | szénhidrogének |
| H2O | víz |
| NMHC | nem metán szénhidrogének |
| NOx | nitrogén-oxidok |
| NO | nitrogén-monoxid |
| NO2 | nitrogén-dioxid |
| PM | részecskék |

C1

szén 1 egyenértékű szénhidrogén

CH4

metán

C2H6

etán

C3H8

propán

CO

szén-monoxid

CO2

szén-dioxid

DOP

dioktil-ftalát

HC

szénhidrogének

H2O

víz

NMHC

nem metán szénhidrogének

NOx

nitrogén-oxidok

NO

nitrogén-monoxid

NO2

nitrogén-dioxid

PM

részecskék

3.5.

| CFV | kritikus áramlású Venturi cső |
| --- | --- |
| CLD | kemilumineszcens detektor |
| CVS | állandó térfogatú mintavétel |
| deNOx | NOx-utókezelő rendszer |
| EGR | kipufogógáz-visszavezetés |
| ET | elpárologtató cső |
| FID | lángionizációs detektor |
| FTIR | Fourier-transzformációs infravörös gázelemző készülék |
| GC | gázkromatográf |
| HCLD | fűtött kemilumineszcens detektor |
| HFID | fűtött lángionizációs detektor |
| LDS | lézerdiódás spektrométer |
| LPG | cseppfolyósított szénhidrogéngáz |
| NDIR | nem diszperzív infravörös abszorpció elvén működő gázelemző készülék |
| NG | földgáz |
| NMC | Nemmetán-kiválasztó |
| OT | kimeneti cső |
| PDP | térfogat-kiszorításos szivattyú |
| Per cent FS | a teljes skála százaléka |
| PCF | részecske-előosztályozó |
| PFS | részáramú rendszer |
| PNC | részecskeszámláló |
| PND | részecskeszám-hígító |
| PTS | részecskeátvezető rendszer |
| PTT | részecskeátvezető cső |
| SSV | hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső |
| VGT | állítható geometriájú turbina |
| VPR | illékonyrészecske-eltávolító |
| WHSC | világszinten harmonizált állandósult állapotú menetciklus |
| WHTC | világszinten harmonizált tranziens menetciklus |

CFV

kritikus áramlású Venturi cső

CLD

kemilumineszcens detektor

CVS

állandó térfogatú mintavétel

deNOx

NOx-utókezelő rendszer

EGR

kipufogógáz-visszavezetés

ET

elpárologtató cső

FID

lángionizációs detektor

FTIR

Fourier-transzformációs infravörös gázelemző készülék

GC

gázkromatográf

HCLD

fűtött kemilumineszcens detektor

HFID

fűtött lángionizációs detektor

LDS

lézerdiódás spektrométer

LPG

cseppfolyósított szénhidrogéngáz

NDIR

nem diszperzív infravörös abszorpció elvén működő gázelemző készülék

NG

földgáz

NMC

Nemmetán-kiválasztó

OT

kimeneti cső

PDP

térfogat-kiszorításos szivattyú

Per cent FS

a teljes skála százaléka

PCF

részecske-előosztályozó

PFS

részáramú rendszer

PNC

részecskeszámláló

PND

részecskeszám-hígító

PTS

részecskeátvezető rendszer

PTT

részecskeátvezető cső

SSV

hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső

VGT

állítható geometriájú turbina

VPR

illékonyrészecske-eltávolító

WHSC

világszinten harmonizált állandósult állapotú menetciklus

WHTC

világszinten harmonizált tranziens menetciklus

4.

A motorrendszert úgy kell megtervezni, gyártani és összeszerelni, hogy a motor rendeltetésszerű használat esetén e melléklet előírásainak teljesítésére az ezen előírásban meghatározott hasznos élettartama végéig képes legyen, beleértve a járműbe beszerelt állapotot is.

5.

Kibocsátási követelmények

5.1.

A motor gáz-halmazállapotú és szilárd szennyezőanyag-kibocsátását a WHTC és WHSC vizsgálati ciklusok alapján kell meghatározni a 7. szakaszban leírtaknak megfelelően. A mérőrendszereknek meg kell felelniük a 9.2. szakasz linearitási követelményeinek, valamint a 9.3. szakaszban (gáz-halmazállapotú kibocsátások mérése) és a 9.4. szakaszban (szilárd kibocsátások mérése), illetve e melléklet 2. függelékében megadott előírásoknak.

A típusjóváhagyó hatóság más rendszereket vagy elemző készülékeket is jóváhagyhat, ha úgy véli, hogy azok az 5.1.1. szakasz szerint egyenértékű eredményeket adnak.

5.1.1.

A rendszerek egyenértékűségének megállapítását a szóban forgó rendszer és e melléklet egyik rendszere közötti, 7 (vagy több) mintapárral végzett korrelációs vizsgálatra kell alapozni.

A „mért értékek” kifejezés az adott ciklusban mért súlyozott kibocsátásokat jelenti. A korrelációs vizsgálatokat ugyanabban a laboratóriumban, ugyanabban a mérőállásban, és ugyanazon a motoron kell elvégezni, lehetőleg egyidejűleg. A mintapárokkal a fenti körülmények között (laboratóriumi mérőállás és motor) kapott átlagok egyenértékűségét a 3. függelék A.3.3. szakaszában leírt módon F vizsgálattal és t vizsgálattal kell meghatározni. A kiugró értékeket az ISO 5725 nemzetközi szabvány szerint kell meghatározni, és ki kell őket zárni a vizsgálatból. A korrelációs vizsgálathoz használt rendszereket jóvá kell hagyatni a típusjóváhagyó hatósággal.

5.2.

Motorcsalád

5.2.1.

Egy motorcsaládot a tervezési paraméterek jellemeznek. Ezeknek közöseknek kell lenniük a motorcsalád minden motorjára. A motor gyártója határozhatja meg, hogy melyik motor tartozik a motorcsaládba, mindaddig, amíg a motorcsaládba tartozásnak az 5.2.3. szakaszban felsorolt kritériumai teljesülnek. A motorcsaládot a típusjóváhagyó hatóság hagyja jóvá. A gyártónak meg kell adnia a típusjóváhagyó hatóság számára a motorcsaládba tartozó motorok kibocsátásaira vonatkozó információkat.

5.2.2.

Egyes esetekben a paraméterek kölcsönhatásban lehetnek egymással. Ezeket a kölcsönhatásokat szintén figyelembe kell venni annak biztosítására, hogy egy motorcsaládba csak hasonló kipufogógáz-kibocsátási jellemzőkkel rendelkező motorok kerüljenek. Az ilyen eseteket a gyártó határozza meg, és tájékoztatja erről a típusjóváhagyó hatóságot. Ezeket azután figyelembe kell venni új motorcsalád kialakítási kritériumaként.

Az 5.2.3. szakaszban nem szereplő, és a kibocsátásra jelentős hatást gyakorló berendezéseket vagy funkciókat a gyártó határozza meg a helyes műszaki gyakorlat alapján, és erről tájékoztatja a típusjóváhagyó hatóságot. Ezeket azután figyelembe kell venni új motorcsalád kialakítási kritériumaként.

Az 5.2.3. szakaszban felsorolt paraméterek mellett a gyártó további kritériumokat is meghatározhat kisebb motorcsaládok kialakítása céljából. Ezek a paraméterek nem feltétlenül befolyásolják a kibocsátásokat.

5.2.3.

A motorcsaládot meghatározó paraméterek

5.2.3.1.

| a) | kétütemű ciklus; |
| --- | --- |

a)

kétütemű ciklus;

| b) | négyütemű ciklus; |
| --- | --- |

b)

négyütemű ciklus;

| c) | forgómotor; |
| --- | --- |

c)

forgómotor;

| d) | egyéb. |
| --- | --- |

d)

egyéb.

5.2.3.2.

A hengerek elrendezése

5.2.3.2.1.

| a) | V; |
| --- | --- |

a)

V;

| b) | soros; |
| --- | --- |

b)

soros;

| c) | radiális; |
| --- | --- |

c)

radiális;

| d) | más (F, W stb.). |
| --- | --- |

d)

más (F, W stb.).

5.2.3.2.2.

Az ugyanolyan motorblokkal rendelkező motorok akkor tartozhatnak egy családba, ha a furatközpontok távolságai megegyeznek.

5.2.3.3.

| a) | levegő; |
| --- | --- |

a)

levegő;

| b) | víz; |
| --- | --- |

b)

víz;

| c) | olaj. |
| --- | --- |

c)

olaj.

5.2.3.4.

Az egyes hengerek lökettérfogata

5.2.3.4.1.

Ahhoz, hogy az egyenként 0,75 dm3-nél nagyobb lökettérfogatú hengerekkel rendelkező motorok egy motorcsaládba tartozzanak, az egyes hengerek lökettérfogatainak eltérései nem haladhatják meg a motorcsaládon belüli legnagyobb henger lökettérfogatának 15 %-át.

5.2.3.4.2.

Ahhoz, hogy az egyenként 0,75 dm3-nél kisebb lökettérfogatú hengerekkel rendelkező motorok egy motorcsaládba tartozzanak, az egyes hengerek lökettérfogatainak eltérései nem haladhatják meg a motorcsaládon belüli legnagyobb henger lökettérfogatának 30 %-át.

5.2.3.4.3.

Az 5.2.3.4.1. és az 5.2.3.4.2. szakaszokban meghatározott határértékeket meghaladó egyedi lökettérfogatú hengerekkel rendelkező motorok a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyásával egy családba tartozóknak tekinthetők. A jóváhagyásnak olyan műszaki információkon (számítások, szimulációk, kísérleti eredmények stb.) kell alapulnia, amelyek igazolják, hogy e határértékek túllépése nincs jelentős hatással a kipufogógáz-kibocsátásra.

5.2.3.5.

| a) | atmoszférikus szívás; |
| --- | --- |

a)

atmoszférikus szívás;

| b) | feltöltés; |
| --- | --- |

b)

feltöltés;

| c) | feltöltés, a feltöltő levegő hűtésével. |
| --- | --- |

c)

feltöltés, a feltöltő levegő hűtésével.

5.2.3.6.

| a) | dízelolaj; |
| --- | --- |

a)

dízelolaj;

| b) | földgáz; |
| --- | --- |

b)

földgáz;

| c) | cseppfolyósított szénhidrogéngáz; |
| --- | --- |

c)

cseppfolyósított szénhidrogéngáz;

| d) | etanol. |
| --- | --- |

d)

etanol.

5.2.3.7.

| a) | nyitott; |
| --- | --- |

a)

nyitott;

| b) | osztott; |
| --- | --- |

b)

osztott;

| c) | egyéb típusok. |
| --- | --- |

c)

egyéb típusok.

5.2.3.8.

| a) | szikragyújtás; |
| --- | --- |

a)

szikragyújtás;

| b) | kompressziós gyújtás. |
| --- | --- |

b)

kompressziós gyújtás.

5.2.3.9.

| a) | elrendezés; |
| --- | --- |

a)

elrendezés;

| b) | szelepek száma hengerenként. |
| --- | --- |

b)

szelepek száma hengerenként.

5.2.3.10.

| a) | folyékony üzemanyag adagolása;


  i. | szivattyú és (nagy nyomású) vezeték, valamint befecskendező; |
| --- | --- | --- |

a)

folyékony üzemanyag adagolása;

i.

szivattyú és (nagy nyomású) vezeték, valamint befecskendező;

| ii. | soros vagy disztribútoros adagoló; |
| --- | --- |

ii.

soros vagy disztribútoros adagoló;

| iii. | egyedi adagoló vagy egyedi befecskendező; |
| --- | --- |

iii.

egyedi adagoló vagy egyedi befecskendező;

| iv. | közös nyomócső; |
| --- | --- |

iv.

közös nyomócső;

| v. | porlasztó(k); |
| --- | --- |

v.

porlasztó(k);

| vi. | egyéb; |
| --- | --- |

vi.

egyéb;

| b) | gáz-halmazállapotú üzemanyag adagolása;


  i. | gáz-halmazállapotú; |
| --- | --- | --- |

b)

gáz-halmazállapotú üzemanyag adagolása;

i.

gáz-halmazállapotú;

| ii. | folyadék; |
| --- | --- |

ii.

folyadék;

| iii. | keverőegységekkel; |
| --- | --- |

iii.

keverőegységekkel;

| iv. | egyéb; |
| --- | --- |

iv.

egyéb;

| c) | egyéb típusok. |
| --- | --- |

c)

egyéb típusok.

5.2.3.11.

| a) | kipufogógáz-visszavezetés; |
| --- | --- |

a)

kipufogógáz-visszavezetés;

| b) | vízbefecskendezés; |
| --- | --- |

b)

vízbefecskendezés;

| c) | levegőbefúvás; |
| --- | --- |

c)

levegőbefúvás;

| d) | egyéb. |
| --- | --- |

d)

egyéb.

5.2.3.12.

A motorcsaládot illetően meghatározó paraméter, hogy van-e a motorhoz elektronikus vezérlőegység.

Elektronikus vezérlésű motorok esetében a gyártónak be kell nyújtania azokat a műszaki információkat, amelyek ismertetik az egy családba tartozó ilyen motorok csoportosítását, vagyis azt, hogy minek alapján várható, hogy ezek a motorok azonos kibocsátási előírásokat teljesítenek.

Ezek az információk lehetnek számítások, szimulációk, műszaki becslések, a befecskendezési paraméterek leírása, kísérleti eredmények stb.

Vezérelt rendszerek például a következők:

| a) | időbeli ütemezés; |
| --- | --- |

a)

időbeli ütemezés;

| b) | befecskendezési nyomás; |
| --- | --- |

b)

befecskendezési nyomás;

| c) | többszörös befecskendezés; |
| --- | --- |

c)

többszörös befecskendezés;

| d) | feltöltő nyomás; |
| --- | --- |

d)

feltöltő nyomás;

| e) | állítható geometriájú turbina; |
| --- | --- |

e)

állítható geometriájú turbina;

| f) | kipufogógáz-visszavezetés. |
| --- | --- |

f)

kipufogógáz-visszavezetés.

5.2.3.13.

A következő rendszerek funkciója és kombinációi az egy motorcsaládba tartozás kritériumaiként tekintendők:

| a) | oxidációs katalizátor; |
| --- | --- |

a)

oxidációs katalizátor;

| b) | három gázkomponensre ható katalizátor; |
| --- | --- |

b)

három gázkomponensre ható katalizátor;

| c) | NOx-mentesítő rendszer az NOx szelektív csökkentésével (redukálószer hozzáadása); |
| --- | --- |

c)

NOx-mentesítő rendszer az NOx szelektív csökkentésével (redukálószer hozzáadása);

| d) | más NOx-mentesítő rendszerek; |
| --- | --- |

d)

más NOx-mentesítő rendszerek;

| e) | részecskecsapda passzív regenerálással; |
| --- | --- |

e)

részecskecsapda passzív regenerálással;

| f) | részecskecsapda aktív regenerálással; |
| --- | --- |

f)

részecskecsapda aktív regenerálással;

| g) | más részecskecsapdák; |
| --- | --- |

g)

más részecskecsapdák;

| h) | egyéb rendszerek. |
| --- | --- |

h)

egyéb rendszerek.

Ha egy motor utókezelő rendszer nélkül kapott tanúsítványt – függetlenül attól, hogy alapmotorként, vagy egy motorcsalád tagjaként –, akkor ez a motor, ha felszerelik oxidációs katalizátorral, tartozhat ugyanabba a motorcsaládba, amennyiben a használt üzemanyag jellemzői változatlanok maradnak.

Ha a motorhoz használandó üzemanyagnak különleges jellemzőkkel kell rendelkeznie (például a részecskecsapdák miatt az üzemanyaghoz speciális adalékot kell adni a regenerálás biztosítása céljából), akkor a gyártó által megadott műszaki információk alapján kell eldönteni, hogy a motor ugyanabba a motorcsaládba tartozhat-e. Ezeknek az információknak ki kell mutatniuk, hogy az utókezelővel felszerelt motor várható kibocsátása ugyanazoknak a határértékeknek felel meg, mint az utókezelő nélküli motoré.

Ha egy motor utókezelő rendszerrel kapott tanúsítványt – függetlenül attól, hogy alapmotorként, vagy egy motorcsalád tagjaként –, úgy, hogy az alapmotor fel volt szerelve ugyanolyan utókezelő rendszerrel, akkor ez a motor utókezelő rendszer nélkül nem kerülhet be ugyanabba a motorcsaládba.

5.2.4.

Az alapmotor kiválasztása

5.2.4.1.

Ha a motorcsaládot a típusjóváhagyó hatóság már elfogadta, akkor a motorcsaládból az alapmotor kiválasztásának elsődleges kritériuma, hogy melyik motornál a legnagyobb a löketenkénti üzemanyag-szállítás a gyártó által megadott legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszámnál. Ha több motor is megfelel ennek az elsődleges kritériumnak, akkor az alapmotor kiválasztásának másodlagos kritériuma a legnagyobb löketenkénti üzemanyag-szállítás a névleges fordulatszámnál.

5.2.4.2.

Ha a motorcsaládot a típusjóváhagyó hatóság már elfogadta, akkor a családból az alapmotor kiválasztásának elsődleges kritériuma, hogy melyik motornál a legnagyobb a lökettérfogat. Ha több motor is megfelel ennek az elsődleges kritériumnak, akkor az alapmotort másodlagos kritériumok alapján kell kiválasztani, az alábbi fontossági sorrendben:

| a) | a legnagyobb löketenkénti üzemanyag-szállítás a gyártó által megadott legnagyobb teljesítményhez tartozó fordulatszámnál; |
| --- | --- |

a)

a legnagyobb löketenkénti üzemanyag-szállítás a gyártó által megadott legnagyobb teljesítményhez tartozó fordulatszámnál;

| b) | a legnagyobb előgyújtás; |
| --- | --- |

b)

a legnagyobb előgyújtás;

| c) | a legkisebb visszavezetett kipufogógáz-áram. |
| --- | --- |

c)

a legkisebb visszavezetett kipufogógáz-áram.

5.2.4.3.

A típusjóváhagyó hatóság dönthet úgy, hogy a motorcsalád legkedvezőtlenebb szennyezőanyag-kibocsátását további motorok vizsgálata jellemezheti a legjobban. Ilyen esetben a motor gyártójának megfelelő információkat kell szolgáltatnia annak meghatározásához, hogy a motorcsaládon belül várhatóan melyik motornak a legnagyobb a kibocsátása.

Ha a motorcsaládba tartozó motorok olyan más tulajdonságokkal is rendelkeznek, amelyekről feltételezhető, hogy hatással vannak a kipufogógáz-kibocsátásra, ezeket a tulajdonságokat is meg kell határozni és figyelembe kell venni az alapmotor kiválasztásánál.

Ha a motorcsaládon belüli motorok nem azonos hasznos élettartamokon keresztül felelnek meg ugyanazon kibocsátási értékeknek, akkor ezt figyelembe kell venni az alapmotor kiválasztásakor.

6.

Vizsgálati feltételek

6.1.

Meg kell mérni a motor által beszívott levegő Kelvinben kifejezett Ta abszolút hőmérsékletét és a kPa-ban kifejezett ps száraz légköri nyomást, és meg kell határozni az fa paramétert az alábbi előírások szerint: A különálló szívócsőrendszerekkel rendelkező többhengeres motoroknál, például a V motoroknál a különálló rendszerek átlaghőmérsékletét kell venni: az fa paraméternek szerepelnie kell a vizsgálati eredmények között. A mérési eredmények jobb ismételhetősége és reprodukálhatósága érdekében ajánlott, hogy az fa paraméter értéke 0,93 ≤ fa ≤ 1,07 legyen.

| a) | Kompressziós gyújtású motorok:
  Feltöltés nélküli és mechanikus feltöltésű motorok:


  (1)
  Turbófeltöltésű motorok a beszívott levegő hűtésével vagy anélkül:


  (2) |
| --- | --- |

a)

Kompressziós gyújtású motorok:

Feltöltés nélküli és mechanikus feltöltésű motorok:

Image 33
  (1)

Turbófeltöltésű motorok a beszívott levegő hűtésével vagy anélkül:

Image 34
  (2)

| b) | Szikragyújtású motorok:


  (3) |
| --- | --- |

b)

Szikragyújtású motorok:

Image 35
  (3)

6.2.

A feltöltő levegő hőmérsékletét fel kell jegyezni, és a névleges fordulatszámnál és teljes terhelésnél ennek ±5 K tűréssel meg kell egyeznie a gyártó által a töltőlevegő hőmérsékletére megadott legnagyobb értékkel. A hűtőközeg hőmérsékletének legalább 293 K-nek (20 °C) kell lennie.

A vizsgálati laboratórium üzemi rendszerének vagy külső ventilátornak a használata esetén a hűtőközeg áramlási sebességét úgy kell beállítani, hogy a töltőlevegő hőmérséklete ±5 K tűréssel a gyártó által a névleges fordulatszámon és teljes terhelésen megadott legnagyobb feltöltőlevegő-hőmérsékletnek feleljen meg. A levegőhűtőben a hűtőközeg hőmérsékletének és áramlási sebességének a teljes vizsgálati ciklusban változatlannak kell maradnia a fenti beállítási pontnál, kivéve, ha ez a töltőlevegő nem jellemző túlhűtését eredményezné. A töltőlevegő hűtőjének térfogatát a helyes műszaki gyakorlat alapján kell meghatározni, és jellemzőnek kell lennie a sorozatgyártású motorok tényleges beépítési módjára. A laboratórium üzemi rendszerét úgy kell kialakítani, hogy minimális mennyiségű kondenzátum gyűljön össze. Az összegyűlt kondenzátumot le kell engedni, és a kibocsátásvizsgálat előtt minden lefolyót le kell zárni.

Amennyiben a motor gyártója nyomáscsökkenési határértéket ad meg a töltőlevegő hűtőrendszeréhez, gondoskodni kell arról, hogy a töltőlevegő hűtőrendszerében a nyomáscsökkenés a gyártó által meghatározott motorfeltételek mellett a gyártó által megadott határértékek között legyen. A nyomáscsökkenést a gyártó által meghatározott helyeken kell mérni.

6.3.

A fajlagos kibocsátás mérésének alapja a motorteljesítmény és a ciklusmunka a 6.3.1–6.3.5. szakaszban leírt meghatározások szerint.

6.3.1.

A motort a 6. függelékben felsorolt (segéd)berendezésekkel kell vizsgálni.

Ha a szükséges (segéd)berendezések nincsenek felszerelve, azok teljesítményét a 6.3.2–6.3.5. szakaszban leírtak szerint kell figyelembe venni.

6.3.2.

Ha az e melléklet 6. függeléke szerint szükséges (segéd)berendezések nem szerelhetők fel a próbapadra, az általuk felvett teljesítményt meg kell határozni, és ki kell vonni a mért motorteljesítményből (vonatkoztatási és tényleges) a WHTC-vizsgálat teljes motorfordulatszám-tartományában és a WHSC-vizsgálat vizsgálati fordulatszámain.

6.3.3.

Ha az e melléklet 6. függeléke szerint nem szükséges (segéd)berendezések nem szerelhetők le, az általuk felvett teljesítményt meg lehet határozni és hozzá lehet adni a mért (vonatkoztatási és tényleges) motorteljesítményhez a WHTC-vizsgálat teljes motorfordulatszám-tartományában és a WHSC-vizsgálat vizsgálati fordulatszámain. Ha ez az érték nagyobb, mint a vizsgálati fordulatszámon mért maximális teljesítmény 3 százaléka, azt igazolni kell a típusjóváhagyó hatóság előtt.

6.3.4.

A (segéd)berendezések által felvett teljesítményt csak akkor kell meghatározni, ha

| a) | az e melléklet 6. függeléke szerint szükséges (segéd)berendezések nincsenek felszerelve a motorra;
  és/vagy |
| --- | --- |

a)

az e melléklet 6. függeléke szerint szükséges (segéd)berendezések nincsenek felszerelve a motorra;

és/vagy

| b) | az e melléklet 6. függeléke szerint nem szükséges (segéd)berendezések fel vannak szerelve a motorra. |
| --- | --- |

b)

az e melléklet 6. függeléke szerint nem szükséges (segéd)berendezések fel vannak szerelve a motorra.

A (segéd)berendezések teljesítményértékeit és a (segéd)berendezések teljesítményének meghatározásához alkalmazott módszert a motor gyártójának a vizsgálati ciklusok teljes működési területére vonatkozóan meg kell adnia, és azokat a típusjóváhagyó hatóságnak jóvá kell hagynia.

6.3.5.

A vonatkoztatási és tényleges ciklusmunkát (lásd a 7.4.8. és a 7.8.6. szakaszt) a motorteljesítmény alapján kell kiszámítani a 6.3.1. szakaszban leírtak szerint. Ebben az esetben a (4) egyenlet Pf és Pr értéke nulla, P pedig megegyezik a Pm értékkel.

Ha a szükséges (segéd)berendezések fel vannak szerelve a 6.3.2. és/vagy a 6.3.3. szakasz szerint, az általuk felvett teljesítménnyel helyesbíteni kell minden pillanatnyi Pm,i ciklusteljesítmény-értéket a következők szerint:

Image 36
  (4)

Ahol:

| Pm,i | a mért motorteljesítmény, kW; |
| --- | --- |
| Pf,i | a felszerelendő (segéd)berendezések által felvett teljesítmény, kW; |
| Pr,i | a leszerelendő (segéd)berendezések által felvett teljesítmény, kW. |

Pm,i

a mért motorteljesítmény, kW;

Pf,i

a felszerelendő (segéd)berendezések által felvett teljesítmény, kW;

Pr,i

a leszerelendő (segéd)berendezések által felvett teljesítmény, kW.

6.4.

Olyan szívórendszert vagy a vizsgálati laboratórium olyan rendszerét kell alkalmazni, amely a gyártó által a névleges fordulatszámra és teljes terhelésre, tiszta levegőszűrő mellett, megadott legnagyobb értékhez képest ±300 Pa nyomástartományon belül tartja a levegőbeszívást. A szűkítés statikus nyomáskülönbségét a gyártó által meghatározott helyeken kell mérni.

6.5.

Olyan kipufogórendszert vagy a vizsgálati laboratórium olyan rendszerét kell alkalmazni, amely a gyártó által a névleges fordulatszámra és teljes terhelésre megadott legnagyobb értékhez képest a 80–100 százalékos tartományban tartja a kipufogórendszer ellennyomását. Ha a maximális fojtás 5 kPa vagy annál kevesebb, a beállítási pont a maximumhoz képest nem lehet 1,0 kPa-nál kevesebb. A kipufogórendszernek meg kell felelnie a 9.3.10. és a 9.3.11. szakaszban a kipufogógázból történő mintavételre megadott követelményeknek.

6.6.

Ha a motor fel van szerelve kipufogógáz-utókezelővel, akkor a kipufogócső átmérőjének az utókezelőt tartalmazó kibővülő csőszakasz előtt legalább négy csőátmérőnyi hosszon ugyanakkorának kell lennie, mint a gépjárműbe szerelt állapotban, vagy meg kell egyeznie a gyártó által megadott értékkel. A kipufogó-gyűjtőcső karimája vagy a turbófeltöltő nyomócsonkja és a kipufogógáz-utókezelő közötti távolságnak ugyanakkorának kell lennie, mint a gépjárműbe szerelt állapotban, vagy a gyártó által megadott határok közé kell esnie. A kipufogórendszer ellennyomásának vagy fojtásának szintén a fenti a kritériumoknak kell megfelelnie, és megengedett ezek szeleppel történő beállítása. Változó fojtású utókezelő berendezéseknél a maximális kipufogógáz-szűkítés meghatározása a gyártó által megadott utókezelési feltételek (érlelési/öregedési és regenerációs/töltési szint) mellett történik. Ha a maximális fojtás 5 kPa vagy annál kevesebb, a beállítási pont a maximumhoz képest nem lehet 1,0 kPa-nál kevesebb. Az utókezelő házát a mérés nélküli menetekhez és a motor jelleggörbéjének felvételéhez ki lehet szerelni, és helyettesíteni lehet egy hasonló házzal, amelyben inaktív katalizátortartó van.

A vizsgálati ciklusban mért szennyezőanyag-kibocsátásnak jellemzőnek kell lennie a tényleges használat közbeni szennyezőanyag-kibocsátásra. Reagens használatát igénylő kipufogógáz-utókezelő rendszerrel felszerelt motor esetében a vizsgálathoz használt összes reagensnek meg kell felelnie a gyártó által megadott előírásoknak.

A folyamatos regenerálású utókezelő rendszerrel felszerelt motorok esetében nincs szükség egyedi vizsgálati eljárásra, a regenerációs folyamatot azonban igazolni kell a 6.6.1. szakasznak megfelelően.

A 6.6.2. szakaszban leírt időszakos regenerálású utókezelő rendszerrel felszerelt motorok esetében a mért kibocsátásokat helyesbíteni kell a regenerálások figyelembevétele céljából. Ilyen esetben az átlagos kibocsátás a regenerálás gyakoriságától is függ, mivel a vizsgálatok egy része a regenerálás közben történik.

6.6.1.

A kibocsátásokat olyan kipufogógáz-utókezelő rendszeren kell mérni, amely már stabilizálódott, hogy a kibocsátási viselkedés ismételhető legyen. A regenerálásnak a melegindítással történő WHTC-vizsgálat során legalább egyszer meg kell történnie, és a gyártónak meg kell adnia azokat a szokásos feltételeket, amelyek között a regenerálás megtörténik (kormosodás, hőmérséklet, kipufogórendszer ellennyomása stb.).

A regeneráció folyamatos jellegének bizonyítására legalább három melegindítással történő WHTC-vizsgálatot kell elvégezni. E bizonyítás érdekében a motort fel kell melegíteni a 7.4.1. szakaszban leírtak szerint, kondicionálni kell a 7.6.3. szakaszban leírtak szerint, és el kell végezni az első melegindítással történő WHTC-vizsgálatot. Az ezt követő melegindítással történő vizsgálatok a 7.6.3. szakaszban leírtak szerint végzett kondicionálás után indíthatók el. A vizsgálatok alatt fel kell jegyezni a kipufogási hőmérsékletet és nyomást (az utókezelő rendszer előtti és utáni hőmérséklet, a kipufogórendszer ellennyomása stb.).

Ha a vizsgálatok során bekövetkeznek a gyártó által megadott feltételek, és a három (vagy több) melegindítással történő WHTC-vizsgálat eredményei nem mutatnak ± 25 százaléknál vagy 0,005 g/kWh értéknél (amelyik nagyobb) nagyobb szóródást, az utókezelő rendszer folyamatos regenerálásúnak minősül, és a 7.6. szakaszban (WHTC) és a 7.7. szakaszban (WHSC) leírt általános vizsgálati rendelkezések alkalmazandók.

Ha a kipufogógáz-utókezelő rendszernek van olyan biztonsági üzemmódja, amely át tud kapcsolni időszakos regenerációra, akkor azt a 6.6.2. szakasznak megfelelően kell ellenőrizni. Ebben az egyedi esetben a vonatkozó kibocsátási határértékeket túl lehet lépni, és nem kerülnek be a súlyozásba.

6.6.2.

Időszakos regenerálást használó kipufogógáz-utókezelés esetében a szennyezőanyag-kibocsátást legalább három melegindítással történő WHTC-vizsgálattal kell mérni, egyszer a stabilizálódott utókezelő rendszer regenerálásával és kétszer anélkül, és az eredményeket az (5) egyenlet alapján súlyozni kell.

A regenerálásnak a melegindítással történő WHTC-vizsgálat során legalább egyszer meg kell történnie. A motor fel lehet szerelve a regenerálást letiltó vagy engedélyező kapcsolóval, feltéve, hogy ez a művelet nincs hatással az eredeti motorkalibrálásra.

A gyártónak meg kell adnia azokat a szokásos feltételeket, amelyek között a regenerálás megtörténik (koromterhelés, hőmérséklet, kipufogórendszer ellennyomása stb.), valamint annak időtartamát. A gyártónak meg kell adnia a regenerálás gyakoriságát is, a regenerálással és regenerálás nélkül lefolytatott vizsgálatok egymáshoz képesti számának meghatározásával. A gyakoriság meghatározásának pontos eljárása használat közbeni adatokon alapul szakszerű műszaki megítélés alapján, és azt jóvá kell hagynia a jóváhagyó vagy tanúsító hatóságnak.

A gyártónak gondoskodnia kell egy terhelésnek már kitett utókezelő rendszerről, hogy a WHTC-vizsgálat alatt történjen regenerálás. E vizsgálat érdekében a motort fel kell melegíteni a 7.4.1. szakaszban leírtak szerint, kondicionálni kell a 7.6.3. szakaszban leírtak szerint, és el kell kezdeni az első melegindítással történő WHTC-vizsgálatot. Regenerálás nem történhet a motorelőmelegítési szakaszban.

A regenerálási szakaszok közötti átlagos fajlagos kibocsátásokat közelítőleg egyenlő távolságra lévő több, melegindítással történő WHTC-vizsgálat eredményének számtani középértékéből kell meghatározni (g/kWh). Legalább egy melegindítással történő WHTC-vizsgálatot el kell végezni a regenerációs vizsgálat előtt, ahhoz a lehető legközelebbi időpontban, egy melegindítással történő WHTC-vizsgálatot pedig közvetlenül utána. A másik lehetőség, hogy a gyártó adatokkal bizonyítja, hogy a kibocsátás állandó marad (±25 % vagy 0,005 g/kWh, amelyik nagyobb) a regenerálási szakaszok között. Ebben az esetben csak egyetlen melegindítással történő WHTC-vizsgálat kibocsátásait szabad felhasználni.

A regenerációs vizsgálat során a regeneráció észleléséhez szükséges minden adatot fel kell jegyezni (CO-kibocsátás vagy NOx-kibocsátás, az utókezelő rendszer előtti és utáni hőmérséklet, kipufogási ellennyomás stb.).

A regenerációs vizsgálat alatt előfordulhat az előírt kibocsátási határértékek túllépése.

A vizsgálati eljárás elvi felépítése a 2. ábrán látható.

2. ábra

2. ábra

Vizsgálat időszakos regenerálással

Vizsgálat időszakos regenerálással

Image 37

A melegindítással történő WHTC-vizsgálatok során mért kibocsátásokat a következőképpen kell súlyozni:

Image 38
  (5)

Ahol:

| n | a melegindítással történő WHTC-vizsgálatok száma regeneráció nélkül |
| --- | --- |
| nr | a melegindítással történő WHTC-vizsgálatok száma regenerációval (legalább egy vizsgálat) |
| | az átlagos fajlagos kibocsátás regeneráció nélkül, g/kWh |
| | az átlagos fajlagos kibocsátás regenerációval, g/kWh |

n

a melegindítással történő WHTC-vizsgálatok száma regeneráció nélkül

nr

a melegindítással történő WHTC-vizsgálatok száma regenerációval (legalább egy vizsgálat)

Image 39

az átlagos fajlagos kibocsátás regeneráció nélkül, g/kWh

Image 40

az átlagos fajlagos kibocsátás regenerációval, g/kWh

Az
  Image 41
  érték meghatározására a következő rendelkezések vonatkoznak:

| a) | ha a regenerálás több mint egy melegindítással történő WHTC-vizsgálaton keresztül tart, egymás utáni teljes melegindítással történő WHTC-vizsgálatokat kell végezni, és a kibocsátásokat továbbra is kondicionálás és a motor leállítása nélkül kell mérni a regenerálás befejezéséig, és ki kell számítani a melegindítással történő WHTC-vizsgálatok átlagát; |
| --- | --- |

a)

ha a regenerálás több mint egy melegindítással történő WHTC-vizsgálaton keresztül tart, egymás utáni teljes melegindítással történő WHTC-vizsgálatokat kell végezni, és a kibocsátásokat továbbra is kondicionálás és a motor leállítása nélkül kell mérni a regenerálás befejezéséig, és ki kell számítani a melegindítással történő WHTC-vizsgálatok átlagát;

| b) | ha a regenerálás bármely melegindítással történő WHTC-vizsgálat során lezárul, a vizsgálatot teljes egészében be kell fejezni. |
| --- | --- |

b)

ha a regenerálás bármely melegindítással történő WHTC-vizsgálat során lezárul, a vizsgálatot teljes egészében be kell fejezni.

A típusjóváhagyó hatósággal egyeztetve a regenerálási korrekciós tényezők multiplikatívak (c) vagy additívak (d) lehetnek, szakszerű műszaki megítélés alapján.

| c) | A multiplikatív korrekciós tényezőket a következőképpen kell kiszámítani:


  (felfelé) (6)


  (lefelé) (6a) |
| --- | --- |

c)

A multiplikatív korrekciós tényezőket a következőképpen kell kiszámítani:

Image 42
  (felfelé) (6)

Image 43
  (lefelé) (6a)

| d) | Az additív korrekciós tényezőket a következőképpen kell kiszámítani:

  k
  r,u = e
  w - e (felfelé) (7)

  k
  r,d = e
  w - e
  r (lefelé) (8) |
| --- | --- |

d)

Az additív korrekciós tényezőket a következőképpen kell kiszámítani:

k
  r,u = e
  w - e (felfelé) (7)

k

r,u

e

w

e

k
  r,d = e
  w - e
  r (lefelé) (8)

k

r,d

e

w

e

r

A fajlagos kibocsátás 8.6.3. szakaszban leírt számítása alapján a regenerálási korrekciós tényezők a következőképpen alkalmazandók:

| e) | regeneráció nélküli vizsgálatnál a kr,u értéket meg kell szorozni a (69) és (70) egyenletben szereplő e fajlagos kibocsátással, illetve hozzá kell adni ahhoz; |
| --- | --- |

e)

regeneráció nélküli vizsgálatnál a kr,u értéket meg kell szorozni a (69) és (70) egyenletben szereplő e fajlagos kibocsátással, illetve hozzá kell adni ahhoz;

| f) | regenerációval zajló vizsgálatnál a kr,d értéket meg kell szorozni a (69) és (70) egyenletben szereplő e fajlagos kibocsátással, illetve hozzá kell adni ahhoz. |
| --- | --- |

f)

regenerációval zajló vizsgálatnál a kr,d értéket meg kell szorozni a (69) és (70) egyenletben szereplő e fajlagos kibocsátással, illetve hozzá kell adni ahhoz.

A gyártó kérésére a regenerálási korrekciós tényezők:

| g) | kiterjeszthetők ugyanazon motorcsalád többi motorjára is; |
| --- | --- |

g)

kiterjeszthetők ugyanazon motorcsalád többi motorjára is;

| h) | kiterjeszthetők más olyan motorcsaládokra is, melyek ugyanolyan utókezelő rendszert használnak, ha ezt a típusjóváhagyó vagy tanúsító hatóság a gyártó által szolgáltatott, a kibocsátások hasonlóságát alátámasztó műszaki információk alapján jóváhagyja. |
| --- | --- |

h)

kiterjeszthetők más olyan motorcsaládokra is, melyek ugyanolyan utókezelő rendszert használnak, ha ezt a típusjóváhagyó vagy tanúsító hatóság a gyártó által szolgáltatott, a kibocsátások hasonlóságát alátámasztó műszaki információk alapján jóváhagyja.

6.7.

A motorhűtő rendszer teljesítményének elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy fenn tudja tartani a gyártó által előírt szokásos üzemi hőmérsékleteket.

6.8.

A gyártó határozza meg a kenőolajat, amelynek kereskedelmi fogalomban kapható olajnak kell lennie; a vizsgálat során használt kenőolaj specifikációját fel kell jegyezni, és csatolni kell a vizsgálati eredményekhez.

6.9.

A referencia-üzemanyagokra vonatkozó előírásokat az 5. melléklet tartalmazza.

Az üzemanyag hőmérsékletének meg kell felelnie a gyártó ajánlásainak.

6.10.

A forgattyúsházból semmiféle kibocsátás nem kerülhet közvetlenül a környezeti levegőbe, a következő kivétellel: a légbeszívó hatást kifejtő turbófeltöltővel, szivattyúval, fúvóval vagy feltöltő kompresszorral ellátott motorok esetében lehetőség van a forgattyúsházból közvetlenül a környezeti levegőbe való kibocsátásra, amennyiben ezek a kibocsátások hozzáadódnak a kipufogógáz-kibocsátáshoz (akár fizikailag, akár matematikailag) a kibocsátási vizsgálat teljes időtartama során. Az ezzel a kivétellel élő gyártóknak úgy kell beszerelniük a motorokat, hogy a forgattyúsházból származó kibocsátást a mintavevő rendszerbe lehessen irányítani.

E szakasz alkalmazásában a forgattyúsházból származó és a teljes folyamat során a kipufogógáz-utókezelő rendszer előtt a kipufogógázba kerülő kibocsátások nem tekintendők közvetlenül a környezeti levegőbe jutó kibocsátásoknak.

A nyitott forgattyúsházból származó kibocsátásokat kibocsátásmérési célból a következőképpen kell a kipufogórendszerbe irányítani:

| a) | a csöveknek sima fallal kell rendelkezniük, elektromosan vezetőnek kell lenniük, és nem léphetnek reakcióba a forgattyúsházból származó kibocsátásokkal. A csöveknek a lehető legrövidebbnek kell lenniük; |
| --- | --- |

a)

a csöveknek sima fallal kell rendelkezniük, elektromosan vezetőnek kell lenniük, és nem léphetnek reakcióba a forgattyúsházból származó kibocsátásokkal. A csöveknek a lehető legrövidebbnek kell lenniük;

| b) | a forgattyúsház csövezésében a lehető legkevesebb hajlatnak kell lennie, a feltétlenül szükséges hajlatok sugarát pedig a lehető legnagyobbra kell alakítani; |
| --- | --- |

b)

a forgattyúsház csövezésében a lehető legkevesebb hajlatnak kell lennie, a feltétlenül szükséges hajlatok sugarát pedig a lehető legnagyobbra kell alakítani;

| c) | a forgattyúsház kipufogóba vezetett csövezésének fűtöttnek, vékony falúnak vagy szigeteltnek kell lennie, és meg kell felelnie a gyártó által megadott, a forgattyúsházi ellennyomásra vonatkozó előírásoknak; |
| --- | --- |

c)

a forgattyúsház kipufogóba vezetett csövezésének fűtöttnek, vékony falúnak vagy szigeteltnek kell lennie, és meg kell felelnie a gyártó által megadott, a forgattyúsházi ellennyomásra vonatkozó előírásoknak;

| d) | a forgattyúsház kipufogócsövezése és a hígítatlan kipufogógáz találkozási pontjának az esetleges utókezelő rendszer után, az esetleges kipufogógáz-szűkítés után, illetve kellő mértékben a mintavevő szondák előtt kell elhelyezkednie, így biztosítva, hogy a mintavétel előtt teljes legyen a keveredés. A forgattyúsház kipufogóba vezetett csövezésének be kell nyúlnia a kipufogógáz szabad áramlásába a határfelületi hatás elkerülése és a keveredés elősegítése érdekében. A forgattyúsház kipufogócsövezésének kivezetése a hígítatlan kipufogógázhoz képest bármely irányba nézhet. |
| --- | --- |

d)

a forgattyúsház kipufogócsövezése és a hígítatlan kipufogógáz találkozási pontjának az esetleges utókezelő rendszer után, az esetleges kipufogógáz-szűkítés után, illetve kellő mértékben a mintavevő szondák előtt kell elhelyezkednie, így biztosítva, hogy a mintavétel előtt teljes legyen a keveredés. A forgattyúsház kipufogóba vezetett csövezésének be kell nyúlnia a kipufogógáz szabad áramlásába a határfelületi hatás elkerülése és a keveredés elősegítése érdekében. A forgattyúsház kipufogócsövezésének kivezetése a hígítatlan kipufogógázhoz képest bármely irányba nézhet.

6.11.1.

A kibocsátásmérési ciklus alatt a forgattyúsházban a nyomást a megfelelő helyen kell mérni. A mérést az olajszintmérő pálca nyílásán keresztül ferde csövű nyomásmérővel kell elvégezni.

6.11.1.1.

A szívócsőben a nyomást ±1 kPa pontossággal kell megmérni.

6.11.1.2.

A forgattyúsházban a nyomást ±0,01 kPa pontossággal kell megmérni.

7.

Vizsgálati eljárások

7.1.

A fajlagos kibocsátás a motor 7.2.1. és 7.2.2. szakaszban leírt vizsgálati ciklusokban való működtetése során mérhető. A fajlagos kibocsátás méréséhez meg kell határozni a kipufogógáz összetevőinek tömegét és a motor megfelelő ciklusmunkáját. Az összetevők meghatározása a 7.1.1. és 7.1.2. szakaszban leírt mintavételi módszerekkel történik.

7.1.1.

Folyamatos mintavétel esetén az összetevők koncentrációját folyamatosan mérik a hígítatlan vagy hígított kipufogógázban. Az adott összetevő tömegáramának meghatározásához ezt a koncentrációt meg kell szorozni a (hígítatlan vagy hígított) kipufogógáz kibocsátási mintavételi ponton érvényes áramlási sebességével. Az összetevő kibocsátását a vizsgálati ciklusban folyamatosan összegezni kell. Az összeg a kibocsátott összetevő teljes tömegét jelenti.

7.1.2.

Szakaszos mintavétel esetén folyamatosan kivonnak egy mintát a hígítatlan vagy hígított kipufogógázból, és azt későbbi mérések céljából tárolják. A kivont mintának arányosnak kell lennie a hígítatlan vagy hígított kipufogógáz áramlási sebességével. Szakaszos mintavételnek tekintendő például a hígított gáz-halmazállapotú összetevők zsákban vagy a részecskék (PM) szűrőn való összegyűjtése. A szakaszos mintavételek koncentrációját meg kell szorozni azon kipufogógáz teljes tömegével vagy (hígítatlan vagy hígított) tömegáramával, amelyből a vizsgálati ciklus során kivonták. A szorzat a kibocsátott összetevő teljes tömegét vagy tömegáramát jelenti. A részecskék (PM) koncentrációjának kiszámításához az arányosan kivont kipufogógázból a szűrőre lerakódó részecskék (PM) mennyiségét el kell osztani a megszűrt kipufogógáz mennyiségével.

7.1.3.

Ez a melléklet két azonos funkciójú mérési eljárásra vonatkozik. Mindkét eljárás használható mind a WHTC, mind a WHSC vizsgálati ciklusokhoz:

| a) | a gáz-halmazállapotú összetevők mintavétele folyamatosan történik a hígítatlan kipufogógázból, a részecskék pedig részáramú hígítórendszer segítségével határozhatók meg; |
| --- | --- |

a)

a gáz-halmazállapotú összetevők mintavétele folyamatosan történik a hígítatlan kipufogógázból, a részecskék pedig részáramú hígítórendszer segítségével határozhatók meg;

| b) | a gáz-halmazállapotú összetevők és a szilárd kibocsátás meghatározása teljes áramú hígítórendszerrel (állandó térfogatú mintavétel) történik. |
| --- | --- |

b)

a gáz-halmazállapotú összetevők és a szilárd kibocsátás meghatározása teljes áramú hígítórendszerrel (állandó térfogatú mintavétel) történik.

A két alapelv kombinációja (például gázmérések hígítatlan kipufogógázból és teljes áramú részecskemérés) megengedett.

7.2.

Vizsgálati ciklusok

7.2.1.

A WHTC tranziens vizsgálati ciklust az 1. függelék tartalmazza normált fordulatszámú és nyomatékú értékek másodpercalapú sorozataként. Ahhoz, hogy el lehessen végezni a vizsgálatot a mérőállásban, a normált értékeket a motor jelleggörbéje alapján át kell számítani a vizsgált motor tényleges értékeire. Ez a művelet a visszaszámítás, az így kialakított vizsgálati ciklus pedig a vizsgált motor vonatkoztatási ciklusa. Ezekkel a vonatkoztatási fordulatszámokkal és nyomatékokkal le kell futtatni a ciklust a mérőállásban, és fel kell jegyezni a tényleges fordulatszámokat, nyomatékokat és teljesítményeket. A vizsgálati eljárás hitelesítéséhez a vizsgálat befejezése után el kell végezni a fordulatszám, a nyomaték és a teljesítmény vonatkoztatási értékei és tényleges értékei közötti regressziószámítást.

A fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátások kiszámításához a tényleges ciklusmunkát a ciklusban mért tényleges motorteljesítmény integrálásával kell kiszámítani. A ciklus hitelesítéséhez a tényleges ciklusmunkának a vonatkoztatási ciklusmunka határértékei között kell lennie.

Gáz-halmazállapotú szennyező anyagok esetében folyamatos mintavétel (hígítatlan vagy hígított kipufogógáz) vagy szakaszos mintavétel (hígított kipufogógáz) alkalmazható. A részecskemintát kondicionált hígítólevegővel (például környezeti levegővel) fel kell hígítani, és egyetlen alkalmas szűrőn össze kell gyűjteni. A WHTC elve a 3. ábrán látható.

3. ábra

3. ábra

WHTC vizsgálati ciklus

WHTC vizsgálati ciklus

Image 44

7.2.2.

Az átmeneteket is magában foglaló, állandósult üzemállapotban végzett vizsgálatok ciklusa (WHSC) egy sor olyan normált fordulatszámú és terhelésű üzemmódból áll, amelyeket a vizsgált motor vonatkoztatási értékeinek megfelelően konvertálni kell a motor jelleggörbéje alapján. A motort minden üzemmódban az előírt ideig kell járatni úgy, hogy közben a motor fordulatszáma és terhelése 20 ± 1 másodpercen belül lineárisan változik. A vizsgálati eljárás hitelesítéséhez a vizsgálat befejezése után el kell végezni a fordulatszám, a nyomaték és a teljesítmény vonatkoztatási értékei és tényleges értékei közötti regressziószámítást.

Az egyes gáz-halmazállapotú szennyező anyagok koncentrációját, a kipufogógáz-áramot és a leadott teljesítményt a vizsgálati ciklus egészében meg kell határozni. A gáz-halmazállapotú szennyező anyagok feljegyzése lehet folyamatos, vagy pedig használható zsákos mintavétel. A részecskemintát kondicionált hígítólevegővel (például környezeti levegővel) fel kell hígítani. A teljes vizsgálati eljárásra egyetlen mintát kell venni, egyetlen alkalmas szűrőn gyűjtve a részecskéket.

A fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátások kiszámításához a tényleges ciklusmunkát a ciklusban mért tényleges motorteljesítmény integrálásával kell kiszámítani.

A WHSC vizsgálati ciklus az 1. táblázatban látható. Az 1. üzemmód kivételével minden üzemmód kezdete az előző üzemmódból való átmenet kezdete.

1. táblázat

WHSC vizsgálati ciklus

| Üzemmód | Normált fordulatszám
  (százalék) | Normált nyomaték
  (százalék) | Üzemmód időtartama (s),
  a 20 s-os átmenetekkel együtt |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 | 210 |
| 2 | 55 | 100 | 50 |
| 3 | 55 | 25 | 250 |
| 4 | 55 | 70 | 75 |
| 5 | 35 | 100 | 50 |
| 6 | 25 | 25 | 200 |
| 7 | 45 | 70 | 75 |
| 8 | 45 | 25 | 150 |
| 9 | 55 | 50 | 125 |
| 10 | 75 | 100 | 50 |
| 11 | 35 | 50 | 200 |
| 12 | 35 | 25 | 250 |
| 13 | 0 | 0 | 210 |
| | | | |
| Összeg | | | 1 895 |

Üzemmód

Normált fordulatszám

(százalék)

Normált nyomaték

(százalék)

Üzemmód időtartama (s),

a 20 s-os átmenetekkel együtt

1

0

0

210

2

55

100

50

3

55

25

250

4

55

70

75

5

35

100

50

6

25

25

200

7

45

70

75

8

45

25

150

9

55

50

125

10

75

100

50

11

35

50

200

12

35

25

250

13

0

0

210

Összeg

1 895

7.3.

A vizsgálat során követendő általános útmutatások az alábbi folyamatábrán láthatók. Az egyes lépések részletes leírása a vonatkozó szakaszokban található. Indokolt esetben el lehet térni ezektől az útmutatásoktól, a vonatkozó szakaszok konkrét előírásai viszont kötelezőek.

A WHTC-vizsgálatnál a vizsgálati eljárás a motor természetes lehűlését vagy kényszerhűtését követő hidegindítással történő vizsgálatból, egy kondicionálási időszakból és egy melegindítással történő vizsgálatból áll.

A WHSC-vizsgálatnál a vizsgálati eljárás a WHSC 9. üzemi pontjában történő előkondicionálást követő melegindítással történő vizsgálatból áll.

Image 45

7.4.

A 7.3. szakaszban ismertetett általános vizsgálati program szerinti jelleggörbe-felvétel előtt méréséket kell végezni a motoron, ellenőrizni kell a motor teljesítményét, és el kell végezni a rendszerkalibrálásokat.

A WHTC és WHSC vonatkoztatási ciklusok létrehozásához a motor jelleggörbéjét teljes terhelés melletti üzem közben kell felvenni a fordulatszám-legnagyobb nyomaték és a fordulatszám-legnagyobb teljesítmény görbék meghatározása érdekében. A jelleggörbéből visszaszámítható a motor fordulatszáma (7.4.6. szakasz) és a motornyomaték (7.4.7. szakasz).

7.4.1.

A motort legnagyobb teljesítményének 75–100 százaléka között, illetve a gyártó ajánlásának vagy a műszaki szempontoknak megfelelően kell előmelegíteni. Az előmelegítési szakasz végén a motornak úgy kell működnie, hogy a motor hűtőfolyadékának és a kenőolajnak a hőmérséklete a középértékhez képest ±2 százalékon stabilizálódjon legalább 2 percen keresztül, illetve amíg a motor termosztátja át nem veszi a motorhőmérséklet vezérlését.

7.4.2.

Ehhez a legalacsonyabb és legmagasabb fordulatszámok az alábbiak:

| Legkisebb felvételi fordulatszám | = | alapjárati fordulatszám |
| --- | --- | --- |
| Legnagyobb felvételi fordulatszám | = | nhi x 1,02, illetve az, ahol a teljes terheléshez tartozó nyomaték nullára esik (amelyik kisebb). |

Legkisebb felvételi fordulatszám

=

alapjárati fordulatszám

Legnagyobb felvételi fordulatszám

=

nhi x 1,02, illetve az, ahol a teljes terheléshez tartozó nyomaték nullára esik (amelyik kisebb).

7.4.3.

Miután a motor működése a 7.4.1. szakaszban leírtak szerint stabilizálódott, a jelleggörbét a következő eljárással kell felvenni:

| a) | a motorról le kell venni a terhelést, és alapjárati fordulatszámon kell járatni; |
| --- | --- |

a)

a motorról le kell venni a terhelést, és alapjárati fordulatszámon kell járatni;

| b) | a motort maximális kezelői paranccsal és minimális felvételi fordulatszámon kell működtetni; |
| --- | --- |

b)

a motort maximális kezelői paranccsal és minimális felvételi fordulatszámon kell működtetni;

| c) | a motor fordulatszámát 8 ± 1 min–1/s átlagos ütemben kell növelni a legkisebb felvételi fordulatszámról a legnagyobb felvételi fordulatszámra, vagy olyan állandó ütemben, amellyel 4–6 percig tart a legkisebb és a legnagyobb felvételi fordulatszám közötti átmenet. A motor fordulatszámát és nyomatékát legalább másodpercenként egy adatpont gyakorisággal kell regisztrálni. |
| --- | --- |

c)

a motor fordulatszámát 8 ± 1 min–1/s átlagos ütemben kell növelni a legkisebb felvételi fordulatszámról a legnagyobb felvételi fordulatszámra, vagy olyan állandó ütemben, amellyel 4–6 percig tart a legkisebb és a legnagyobb felvételi fordulatszám közötti átmenet. A motor fordulatszámát és nyomatékát legalább másodpercenként egy adatpont gyakorisággal kell regisztrálni.

A negatív vonatkoztatási nyomaték 7.4.7. szakasz b) pontja szerinti meghatározása esetén a jelleggörbe közvetlenül folytatódhat minimális kezelői paranccsal a legnagyobb és a legkisebb felvételi fordulatszám között.

7.4.4.

Ha a gyártó úgy véli, hogy a jelleggörbe felvételének fenti eljárása nem biztonságos vagy nem kellőképpen jellemző egy adott motorra, más eljárások is használhatók. Ezeknek az alternatív eljárásoknak is el kell érniük a fent leírt eljárásnak azt a célját, hogy a vizsgálati ciklus minden motorfordulatszámára meg legyen határozva a legnagyobb rendelkezésre álló nyomaték. Az e szakaszban leírt jelleggörbe-felvételi eljárástól biztonsági okokból vagy a reprezentativitás miatt való eltéréseket, valamint azok indoklását a típusjóváhagyó hatóságnak jóvá kell hagynia. Fordulatszám-szabályozóval vagy turbófeltöltővel felszerelt motoroknál azonban semmi esetre sem használható a motorfordulatszám folyamatos csökkentésének módszere.

7.4.5.

Egy motor jelleggörbéjét nem kell minden egyes vizsgálati ciklus előtt felvenni. Erre akkor lehet szükség, ha:

| a) | műszakilag úgy ítélhető meg, hogy a legutóbbi jelleggörbe-felvétel óta észszerűtlenül hosszú idő telt el; vagy |
| --- | --- |

a)

műszakilag úgy ítélhető meg, hogy a legutóbbi jelleggörbe-felvétel óta észszerűtlenül hosszú idő telt el; vagy

| b) | a motoron olyan fizikai módosításokat vagy átállításokat végeztek, amelyek hatással lehetnek a motor működésére. |
| --- | --- |

b)

a motoron olyan fizikai módosításokat vagy átállításokat végeztek, amelyek hatással lehetnek a motor működésére.

7.4.6.

A vonatkoztatási ciklusok létrehozásához az 1. függelék (WHTC) és az 1. táblázat (WHSC) normált fordulatszámait az alábbi egyenlettel kell visszaszámítani:

nref = nnorm x (0,45 x nlo + 0,45 x npref + 0,1 x nhi – nidle) x 2,0327 + nidle (9)

Az npref meghatározásához a 7.4.3. szakasz szerint meghatározott jelleggörbe alapján integrálni kell a legnagyobb nyomatékot nidle-től n95h-ig.

A 4. és az 5. ábrán szereplő motorfordulatszámok az alábbiak szerint határozhatók meg:

| nnorm | az 1. függelékben és az 1. táblázatban szereplő normált fordulatszámok osztva 100-zal |
| --- | --- |
| nlo | az a legalacsonyabb fordulatszám, ahol a teljesítmény a legnagyobb teljesítmény 55 %-a |
| npref | az a motorfordulatszám, ahol az integrált legnagyobb nyomaték értéke a teljes integrál 51 %-a nidle és n95h között |
| nhi | az a legmagasabb fordulatszám, ahol a teljesítmény a legnagyobb teljesítmény 70 %-a |
| nidle | az alapjárati fordulatszám |
| n95h | az a legmagasabb fordulatszám, ahol a teljesítmény a legnagyobb teljesítmény 95 %-a |

nnorm

az 1. függelékben és az 1. táblázatban szereplő normált fordulatszámok osztva 100-zal

nlo

az a legalacsonyabb fordulatszám, ahol a teljesítmény a legnagyobb teljesítmény 55 %-a

npref

az a motorfordulatszám, ahol az integrált legnagyobb nyomaték értéke a teljes integrál 51 %-a nidle és n95h között

nhi

az a legmagasabb fordulatszám, ahol a teljesítmény a legnagyobb teljesítmény 70 %-a

nidle

az alapjárati fordulatszám

n95h

az a legmagasabb fordulatszám, ahol a teljesítmény a legnagyobb teljesítmény 95 %-a

Olyan motoroknál (főleg szikragyújtású motorok), amelyek fordulatszám-szabályozója meredek esési görbével rendelkezik, ahol az üzemanyag lezárása nem teszi lehetővé az nhi vagy n95h szintig való működtetést, a következő rendelkezések vannak érvényben:

| nhi | a (9) egyenletben felváltja az nPmax x 1,02 |
| --- | --- |
| n95h | felváltja az nPmax x 1,02 |

nhi

a (9) egyenletben felváltja az nPmax x 1,02

n95h

felváltja az nPmax x 1,02

4. ábra:

4. ábra:

A vizsgálati fordulatszámok meghatározása

A vizsgálati fordulatszámok meghatározása

Image 46

5. ábra

5. ábra

Az npref definíciója

Az npref definíciója

Image 47

7.4.7.

Az e melléklet 1. függelékében (WHTC) és az 1. táblázatban (WHSC) található fékpadprogramban szereplő nyomatékok az adott fordulatszámhoz tartozó legnagyobb nyomatékra vannak normálva. A vonatkoztatási ciklusok létrehozásához a 7.4.6. szakaszban meghatározott egyes vonatkoztatási fordulatszámokhoz tartozó nyomatékértékeket normálni kell a 7.4.3. szakasz szerint meghatározott jelleggörbe alapján a következőképpen:

Image 48
  (10)

Ahol:

| Mnorm,i | a normált nyomaték, százalék |
| --- | --- |
| Mmax,i | a legnagyobb nyomaték a jelleggörbéből, Nm |
| Mf,i | a felszerelendő (segéd)berendezések által felvett nyomaték, Nm |
| Mr,i | a leszerelendő (segéd)berendezések által felvett nyomaték, Nm |

Mnorm,i

a normált nyomaték, százalék

Mmax,i

a legnagyobb nyomaték a jelleggörbéből, Nm

Mf,i

a felszerelendő (segéd)berendezések által felvett nyomaték, Nm

Mr,i

a leszerelendő (segéd)berendezések által felvett nyomaték, Nm

Ha a 6.3.1. szakasz és az e melléklet 6. függeléke alapján (segéd)berendezés felszerelésére kerül sor, az Mf és az Mr értéke nulla.

A hajtási pontok (az e melléklet 1. függelékben „m”) negatív nyomatéki értékei a vonatkoztatási ciklus létrehozásához vonatkoztatási értékeket vesznek fel, amelyet az alábbi módszerek valamelyikével kell meghatározni:

| a) | az adott fordulatszámon elérhető pozitív nyomaték 40 %-a, negatív előjellel; |
| --- | --- |

a)

az adott fordulatszámon elérhető pozitív nyomaték 40 %-a, negatív előjellel;

| b) | a motor legkisebb felvételi fordulatszámáról a legnagyobb felvételi fordulatszámra való hajtásához szükséges negatív nyomaték felvétele; |
| --- | --- |

b)

a motor legkisebb felvételi fordulatszámáról a legnagyobb felvételi fordulatszámra való hajtásához szükséges negatív nyomaték felvétele;

| c) | a motor alapjáraton és nhi fordulatszámon történő visszahajtásához szükséges negatív nyomaték meghatározása és lineáris interpoláció e két pont között. |
| --- | --- |

c)

a motor alapjáraton és nhi fordulatszámon történő visszahajtásához szükséges negatív nyomaték meghatározása és lineáris interpoláció e két pont között.

7.4.8.

A vizsgálati ciklus során a vonatkoztatási ciklusmunka a motorteljesítmény pillanatnyi értékeinek a vonatkoztatási fordulatszámból és a vonatkoztatási nyomatékból történő egyidejű kiszámításával határozható meg a 7.4.6. és a 7.4.7. szakaszban leírtak szerint. A vonatkoztatási ciklusmunka Wref (kWh) kiszámításához a pillanatnyi motorteljesítmény-értékeket integrálni kell a vizsgálati ciklus alatt. Ha a 6.3.1. szakaszban leírtak szerint nincsenek felszerelve (segéd)berendezések, a pillanatnyi teljesítményértékeket a 6.3.5. szakaszban található (4) egyenlet alapján helyesbíteni kell.

A vonatkoztatási ciklus teljesítményének és a tényleges teljesítménynek az integrálásához ugyanazt a módszert kell használni. Ha az értékek szomszédos vonatkoztatási értékek vagy szomszédos mért értékek közé esnek, lineáris interpolációt kell alkalmazni. A tényleges ciklusban végzett munka integrálással történő kiszámításakor az összes negatív nyomatékértéket nullának kell venni és be kell venni a számításba. Ha az integrálás 5/s-nál kisebb gyakorisággal történik, és egy adott időszakaszban a nyomaték értéke pozitívról negatívra vagy negatívról pozitívra változik, a negatív részt ki kell számítani, és nullának kell tekinteni. A pozitív részt be kell venni az integrálásba.

7.5.

Vizsgálat előtti ellenőrzések

7.5.1.

A műszereket és a mintavevő szondákat az előírt módon kell felszerelni. Ha a kipufogógáz hígításához teljes áramú hígítórendszert használnak, a kipufogócső végét be kell kötni a rendszerbe.

7.5.2.

A kibocsátási mintavétel megkezdése előtt az alábbi lépéseket kell elvégezni:

| a) | szivárgásvizsgálatot kell végezni 8 órával a kibocsátási mintavétel előtt a 9.3.4. szakaszban leírtak szerint; |
| --- | --- |

a)

szivárgásvizsgálatot kell végezni 8 órával a kibocsátási mintavétel előtt a 9.3.4. szakaszban leírtak szerint;

| b) | szakaszos mintavétel esetén tiszta tárolóeszközöket kell csatlakoztatni, például légüres zsákokat; |
| --- | --- |

b)

szakaszos mintavétel esetén tiszta tárolóeszközöket kell csatlakoztatni, például légüres zsákokat;

| c) | minden mérőberendezést a gyártó utasításainak és a műszaki szempontoknak megfelelően kell elindítani; |
| --- | --- |

c)

minden mérőberendezést a gyártó utasításainak és a műszaki szempontoknak megfelelően kell elindítani;

| d) | el kell indítani a hígítórendszereket, a mintavevő szivattyúkat, a hűtőventilátorokat és az adatgyűjtő rendszert; |
| --- | --- |

d)

el kell indítani a hígítórendszereket, a mintavevő szivattyúkat, a hűtőventilátorokat és az adatgyűjtő rendszert;

| e) | a kívánt szinteknek megfelelően be kell állítani a mintaáramokat, szükség esetén kerülő alkalmazásával; |
| --- | --- |

e)

a kívánt szinteknek megfelelően be kell állítani a mintaáramokat, szükség esetén kerülő alkalmazásával;

| f) | a mintavevő rendszer hőcserélőit elő kell melegíteni vagy előre le kell hűteni a vizsgálatokra meghatározott üzemi hőmérsékleti tartományukra; |
| --- | --- |

f)

a mintavevő rendszer hőcserélőit elő kell melegíteni vagy előre le kell hűteni a vizsgálatokra meghatározott üzemi hőmérsékleti tartományukra;

| g) | a fűtött vagy hűtött alkotóelemeket, például mintavevő vezetékeket, szűrőket, hűtőket és szivattyúkat üzemi hőmérsékletükön kell stabilizálni; |
| --- | --- |

g)

a fűtött vagy hűtött alkotóelemeket, például mintavevő vezetékeket, szűrőket, hűtőket és szivattyúkat üzemi hőmérsékletükön kell stabilizálni;

| h) | a kipufogógáz-hígító rendszer áramlását legalább 10 perccel a vizsgálati program elindítása előtt be kell kapcsolni; |
| --- | --- |

h)

a kipufogógáz-hígító rendszer áramlását legalább 10 perccel a vizsgálati program elindítása előtt be kell kapcsolni;

| i) | a vizsgálati időszakok elkezdése előtt az elektronikus számlálókat nullázni kell vagy vissza kell állítani. |
| --- | --- |

i)

a vizsgálati időszakok elkezdése előtt az elektronikus számlálókat nullázni kell vagy vissza kell állítani.

7.5.3.

Meg kell adni a gázelemző készülékek tartományait. Automatikus és kézi tartományváltóval ellátott kibocsátáselemző készülékek használata megengedett. A vizsgálati ciklus során a kibocsátáselemző készülékek tartományát nem szabad átváltani. Ugyanakkor a vizsgálati ciklus során nem kapcsolható át a gázelemző készülékek analóg műveleti erősítőjének (erősítőinek) erősítési tényezője sem.

A nullpont- és a mérőtartomány-választ minden gázelemző készülék esetében olyan, a nemzetközi etalonnak megfelelő gázok felhasználásával kell meghatározni, amelyek eleget tesznek a 9.3.3. szakaszban leírt követelményeknek. A lángionizációs detektoros gázelemző készülékek mérőtartományát egyes szénszámhoz (C1) kell beállítani.

7.5.4.

A vizsgálatok megkezdése előtt legalább egy órával minden szűrőt portól védett, de a levegőcserét lehetővé tevő Petri-csészébe és azzal együtt egy mérlegkamrába kell helyezni stabilizálás céljából. A stabilizálás végén minden szűrőt le kell mérni, és a tárasúlyt fel kell jegyezni. A szűrőt ezután zárt Petri-csészében vagy légmentesen lezárt szűrőtartóban kell tárolni addig, amíg nem lesz rá szükség a vizsgálathoz. A szűrőt a mé rlegkamrából történő kivétel után nyolc órán belül fel kell használni.

7.5.5.

A teljes áramú hígítórendszer teljes hígított kipufogógáz-áramát vagy a részáramú hígítórendszer hígított kipufogógáz-áramát úgy kell beállítani, hogy a rendszerben ne következzék be vízlecsapódás, és hogy a szűrő felületének hőmérséklete 315 K (42 °C) és 325 K (52 °C) között legyen.

7.5.6.

A részecske-mintavevő rendszert el kell indítani és a by-pass-on (megkerülőn) keresztül kell járatni. A részecskéknek a hígítólevegőben lévő háttér-koncentrációja úgy határozható meg, hogy mintát vesznek a hígítólevegőből, még mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba. A mérés történhet a vizsgálat előtt vagy után. Ha mind a ciklus elején, mind annak végén végeznek mérést, akkor az értékek átlagolhatók. Ha a háttér-koncentráció mérésére másik mintavevő rendszert használnak, akkor a mérést a kibocsátásméréssel párhuzamosan kell végezni.

7.6.

WHTC mérési menet

7.6.1.

Természetes vagy kényszerhűtési eljárást lehet alkalmazni. Kényszerhűtésnél a műszaki szempontoknak megfelelően kell összeállítani azokat a rendszereket, melyek hűtőlevegőt fújnak a motorra, hideg olajat szállítanak a motor kenőrendszerében, hőt vonnak el a motorhűtő rendszerben lévő hűtőközegtől, és hőt vonnak el a kipufogógáz-utókezelő rendszerből. Az utókezelő rendszer kényszerhűtése esetén addig nem szabad hűtőlevegőt alkalmazni, amíg az utókezelő rendszer le nem hűl a katalizátor aktiválási hőmérséklete alá. Tilos minden olyan hűtési eljárás, amely nem jellemző kibocsátást eredményez.

7.6.2.

A hidegindítással történő vizsgálatot akkor kell megkezdeni, amikor a motor kenőanyagának, hűtőközegének és az utókezelő rendszereknek a hőmérséklete 293 és 303 K (20 és 30 °C) között van. A motort az alábbi módszerek egyikével kell beindítani:

| a) | a motort a gyártó által a használati utasításban megadott ajánlások szerint kell beindítani sorozatgyártású indítómotorral és megfelelően feltöltött akkumulátorral vagy más alkalmas energiaforrással; vagy |
| --- | --- |

a)

a motort a gyártó által a használati utasításban megadott ajánlások szerint kell beindítani sorozatgyártású indítómotorral és megfelelően feltöltött akkumulátorral vagy más alkalmas energiaforrással; vagy

| b) | a motort a teljesítménymérő fékpaddal kell beindítani. A motort a szokásos megforgatás fordulatszámával (±25 %) kell megforgatni. A megforgatást a motor beindulása után 1 másodpercen belül abba kell hagyni. Ha a motor 15 s-ig tartó megforgatás után nem indul be, akkor a megforgatást abba kell hagyni, és meg kell állapítani, hogy a beindítás miért nem sikerült, kivéve, ha a használati utasítás vagy a szerviz-/javítási kézikönyv ennél hosszabb megforgatási időt ad meg szokásosként. |
| --- | --- |

b)

a motort a teljesítménymérő fékpaddal kell beindítani. A motort a szokásos megforgatás fordulatszámával (±25 %) kell megforgatni. A megforgatást a motor beindulása után 1 másodpercen belül abba kell hagyni. Ha a motor 15 s-ig tartó megforgatás után nem indul be, akkor a megforgatást abba kell hagyni, és meg kell állapítani, hogy a beindítás miért nem sikerült, kivéve, ha a használati utasítás vagy a szerviz-/javítási kézikönyv ennél hosszabb megforgatási időt ad meg szokásosként.

7.6.3.

Közvetlenül a hidegindítással történő vizsgálat után a motort 10 ± 1 percig kondicionálni kell a melegindítással történő vizsgálathoz.

7.6.4.

A motort a 7.6.3. szakaszban leírt kondicionálási idő végén be kell indítani a 7.6.2. szakaszban leírt eljárással.

7.6.5.

A vizsgálati programot hideg és melegindítással végzett vizsgálat esetén egyaránt a motor indításakor kell megkezdeni. Miután a motor beindult, ciklusellenőrzést kell végezni, hogy a motor működése megfeleljen a ciklus első beállítási pontjának.

A WHTC-vizsgálatot a 7.4. szakaszban meghatározott vonatkoztatási ciklusnak megfelelően kell elvégezni. A motorfordulatszám- és nyomatékvezérlő-jeleket legalább 5/s gyakorisággal (10/s ajánlott) kell kiadni. A beállítási pontokat a vonatkoztatási ciklus 1/s gyakoriságú beállítási pontjai között lineáris interpolációval kell kiszámítani. A tényleges motorfordulatszámot és nyomatékot a vizsgálati ciklus alatt legalább 1/s gyakorisággal fel kell jegyezni, és a jelek elektronikus szűrése megengedett.

7.6.6.

A vizsgálati program indításakor el kell indítani a mérőrendszereket, a következőkkel egyidejűleg:

| a) | teljes áramú hígítórendszer esetében a hígítólevegő gyűjtésének vagy elemzésének megkezdése; |
| --- | --- |

a)

teljes áramú hígítórendszer esetében a hígítólevegő gyűjtésének vagy elemzésének megkezdése;

| b) | az alkalmazott módszertől függően a hígítatlan vagy hígított kipufogógáz gyűjtésének vagy elemzésének megkezdése; |
| --- | --- |

b)

az alkalmazott módszertől függően a hígítatlan vagy hígított kipufogógáz gyűjtésének vagy elemzésének megkezdése;

| c) | a hígított kipufogógáz mennyiségének, valamint az előírt hőmérsékletek és nyomások mérésének megkezdése; |
| --- | --- |

c)

a hígított kipufogógáz mennyiségének, valamint az előírt hőmérsékletek és nyomások mérésének megkezdése;

| d) | hígítatlan kipufogógáz elemzése esetén a kipufogógáz-tömegáram regisztrálásának megkezdése; |
| --- | --- |

d)

hígítatlan kipufogógáz elemzése esetén a kipufogógáz-tömegáram regisztrálásának megkezdése;

| e) | a fékpad által mért fordulatszám- és nyomatékadatok rögzítésének megkezdése. |
| --- | --- |

e)

a fékpad által mért fordulatszám- és nyomatékadatok rögzítésének megkezdése.

Hígítatlan kipufogógáz mérése esetén a kibocsátási koncentrációkat (nem metán szénhidrogének, CO és NOx) és a kipufogógáz tömegáramát folyamatosan mérni kell, és legalább 2/s gyakorisággal számítógépes rendszerben kell regisztrálni. Minden más adatot legalább 1/s mintavételi gyakorisággal lehet feljegyezni. Analóg gázelemző készülékek esetében a választ regisztrálni kell; a kalibrációs adatok alkalmazása történhet online vagy offline módon az adatértékelés során.

Teljes áramú hígítórendszer esetében a szénhidrogént és az NOx-et folyamatosan, legalább 2/s gyakorisággal kell mérni a hígító alagútban. Az átlagos koncentrációkat a gázelemző készülék által az egész vizsgálati ciklus alatt adott jelek integrálásával kell meghatározni. A rendszer válaszideje nem lehet 20 s-nál hosszabb, és szükség esetén össze kell hangolni az állandó térfogatú mintavétel (CVS) áramlásingadozásával és a mintavételi idő/vizsgálati ciklus eltolódásaival. A CO, a CO2 és a nem metán szénhidrogének koncentrációját a folyamatos méréssel kapott jelek integrálásával vagy a mintavevő zsákban a ciklus alatt összegyűjtött gáz elemzésével lehet meghatározni. A hígítólevegőben lévő gáz-halmazállapotú szennyező anyagok koncentrációját integrálással vagy külön a háttér-koncentráció mérésére szolgáló zsákba gyűjtve kell meghatározni, még mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba. Minden más mérendő paramétert legalább 1/s gyakorisággal kell feljegyezni.

7.6.7.

A vizsgálati program indításakor a részecske-mintavevő rendszert a by-pass állásról át kell kapcsolni részecske-mintavételre.

Részáramú hígítórendszer esetében a mintavevő szivattyú(ka)t úgy kell szabályozni, hogy a részecske-mintavevő szondán vagy az átvezető csövön átáramló mennyiség mindig arányos legyen a 9.4.6.1. szakasz szerint meghatározott kipufogógáz-tömegárammal.

Teljes áramú hígítórendszer esetében a mintavevő szivattyú(ka)t úgy kell beállítani, hogy a részecske-mintavevő szondán vagy az átvezető csövön átáramló mennyiség ±2,5 % tűréssel egyenlő maradjon a beállított áramlási mennyiséggel. Ha van áramláskiegyenlítés (azaz arányos mintaáram-szabályozás), akkor igazolni kell, hogy a főalagút áramának és a részecskeminta áramának aránya nem tér el ±2,5 %-nál nagyobb mértékben a beállított értéktől (kivéve a mintavétel első 10 másodpercét). A gázmérő(k) vagy áramlásmérő műszer(ek) belépési pontján mért átlagos hőmérsékletet és nyomást fel kell jegyezni. Ha a beállított áramlási sebességet a szűrő nagy részecsketerhelése miatt nem lehet fenntartani a teljes ciklus alatt ±2,5 %-os tűréssel, a vizsgálat nem érvényes. A vizsgálatot meg kell ismételni kisebb mintaárammal.

7.6.8.

Ha a motor a hidegindítással történő vizsgálat során leáll, a vizsgálat nem érvényes. A motort a 7.6.2. szakaszban leírt indítási módszerek szerint kondicionálni kell és újra kell indítani, és a mérést meg kell ismételni.

Ha a motor a melegindítással történő vizsgálat során leáll, a vizsgálat nem érvényes. A motort a 7.6.3. szakaszban leírtak szerint be kell melegíteni, és a melegindítással történő vizsgálatot meg kell ismételni. Ilyenkor a hidegindítással történő vizsgálatot nem kell megismételni.

Ha a vizsgálati ciklus során bármelyik szükséges mérőrendszer meghibásodik, a vizsgálat nem érvényes, és újabb vizsgálatot kell végezni a fenti rendelkezéseknek megfelelően.

7.7.

WHSC mérési menet

7.7.1.

A hígítórendszert és a motort a 7.4.1. szakaszban leírtak szerint kell elindítani és felmelegíteni. Az előmelegítés után a motort és a mintavevő rendszert kondicionálni kell a motor 9. üzemi pontban (lásd: a 7.2.2. szakaszban az 1. táblázatot), legalább 10 percig tartó működtetésével, miközben a hígítórendszert is működtetni kell. Mérésen kívüli mintákat lehet gyűjteni a szilárd kibocsátásból. Az ezekhez használt mintavevő szűrőket nem kell stabilizálni vagy bemérni, és eldobhatók. Az áramlási sebességeket közelítőleg a vizsgálatokhoz kiválasztott értékekre kell beállítani. Előkondicionálás után a motort le kell állítani.

7.7.2.

A 7.7.1. szakaszban leírt, a 9. üzemi pontban történő kondicionálás befejezése után 5 ± 1 perccel a motort a gyártó által a használati utasításban megadott ajánlások szerint be kell indítani a 7.6.2. szakasz szerint, sorozatgyártású indítómotorral vagy a teljesítménymérő fékpaddal.

7.7.3.

A vizsgálati programot a motor elindítása után, kevesebb mint egy perccel azt követően kell megkezdeni, hogy a motor a ciklus első üzemmódjának (alapjárat) megfelelően kezd működni.

A WHSC mérést a 7.2.2. szakasz 1. táblázatában felsorolt mérési üzemmódok sorrendjében kell elvégezni.

7.7.4.

A vizsgálati program indításakor el kell indítani a mérőrendszereket, a következőkkel egyidejűleg:

| a) | teljes áramú hígítórendszer esetében a hígítólevegő gyűjtésének vagy elemzésének megkezdése; |
| --- | --- |

a)

teljes áramú hígítórendszer esetében a hígítólevegő gyűjtésének vagy elemzésének megkezdése;

| b) | az alkalmazott módszertől függően a hígítatlan vagy hígított kipufogógáz gyűjtésének vagy elemzésének megkezdése; |
| --- | --- |

b)

az alkalmazott módszertől függően a hígítatlan vagy hígított kipufogógáz gyűjtésének vagy elemzésének megkezdése;

| c) | a hígított kipufogógáz mennyiségének, valamint az előírt hőmérsékletek és nyomások mérésének megkezdése; |
| --- | --- |

c)

a hígított kipufogógáz mennyiségének, valamint az előírt hőmérsékletek és nyomások mérésének megkezdése;

| d) | hígítatlan kipufogógáz elemzése esetén a kipufogógáz-tömegáram regisztrálásának megkezdése; |
| --- | --- |

d)

hígítatlan kipufogógáz elemzése esetén a kipufogógáz-tömegáram regisztrálásának megkezdése;

| e) | a fékpad által mért fordulatszám- és nyomatékadatok rögzítésének megkezdése. |
| --- | --- |

e)

a fékpad által mért fordulatszám- és nyomatékadatok rögzítésének megkezdése.

Hígítatlan kipufogógáz mérése esetén a kibocsátási koncentrációkat (nem metán szénhidrogének, CO és NOx) és a kipufogógáz tömegáramát folyamatosan mérni kell, és legalább 2/s gyakorisággal számítógépes rendszerben kell regisztrálni. Minden más adatot legalább 1/s mintavételi gyakorisággal lehet feljegyezni. Analóg gázelemző készülékek esetében a választ regisztrálni kell; a kalibrációs adatok alkalmazása történhet online vagy offline módon az adatértékelés során.

Teljes áramú hígítórendszer esetében a szénhidrogént és az NOx-et folyamatosan, legalább 2/s gyakorisággal kell mérni a hígító alagútban. Az átlagos koncentrációkat a gázelemző készülék által az egész vizsgálati ciklus alatt adott jelek integrálásával kell meghatározni. A rendszer válaszideje nem lehet 20 s-nál hosszabb, és szükség esetén össze kell hangolni az állandó térfogatú mintavétel (CVS) áramlásingadozásával és a mintavételi idő/vizsgálati ciklus eltolódásaival. A CO, a CO2 és a nem metán szénhidrogének koncentrációját a folyamatos méréssel kapott jelek integrálásával vagy a mintavevő zsákban a ciklus alatt összegyűjtött gáz elemzésével lehet meghatározni. A hígítólevegőben lévő gáz-halmazállapotú szennyező anyagok koncentrációját integrálással vagy külön a háttér-koncentráció mérésére szolgáló zsákba gyűjtve kell meghatározni, még mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba. Minden más mérendő paramétert legalább 1/s gyakorisággal kell feljegyezni.

7.7.5.

A vizsgálati program indításakor a részecske-mintavevő rendszert a by-pass állásról át kell kapcsolni részecske-mintavételre. Részáramú hígítórendszer esetében a mintavevő szivattyú(ka)t úgy kell szabályozni, hogy a részecske-mintavevő szondán vagy az átvezető csövön átáramló mennyiség mindig arányos legyen a 9.4.6.1. szakasz szerint meghatározott kipufogógáz-tömegárammal.

Teljes áramú hígítórendszer esetében a mintavevő szivattyú(ka)t úgy kell beállítani, hogy a részecske-mintavevő szondán vagy az átvezető csövön átáramló mennyiség ±2,5 % tűréssel egyenlő maradjon a beállított áramlási mennyiséggel. Ha van áramláskiegyenlítés (azaz arányos mintaáram-szabályozás), akkor igazolni kell, hogy a főalagút áramának és a részecskeminta áramának aránya nem tér el ±2,5 %-nál nagyobb mértékben a beállított értéktől (kivéve a mintavétel első 10 másodpercét). A gázmérő(k) vagy áramlásmérő műszer(ek) belépési pontján mért átlagos hőmérsékletet és nyomást fel kell jegyezni. Ha a beállított áramlási sebességet a szűrő nagy részecsketerhelése miatt nem lehet fenntartani a teljes ciklus alatt ±2,5 %-os tűréssel, a vizsgálat nem érvényes. A vizsgálatot meg kell ismételni kisebb mintaárammal.

7.7.6.

Ha a motor a ciklus során leáll, a vizsgálat nem érvényes. A motort a 7.7.1. szakaszban leírtak szerint kondicionálni kell, a 7.7.2. szakaszban leírtak szerint újra kell indítani, és a vizsgálatot meg kell ismételni.

Ha a vizsgálati ciklus során bármelyik szükséges mérőrendszer meghibásodik, a vizsgálat nem érvényes, és újabb vizsgálatot kell végezni a fenti rendelkezéseknek megfelelően.

7.8.

Vizsgálat utáni eljárások

7.8.1.

A vizsgálati eljárás befejeződésekor le kell állítani a kipufogógáz tömegáramának és a hígított kipufogógáz térfogatának mérését, a gyűjtőzsákokba menő gázáramot, és a részecske-mintavevő szivattyút. Integráló gázelemző rendszer esetében a mintavételt a rendszer válaszidejének végéig kell folytatni.

7.8.2.

Bármely arányos szakaszos mintavételnél, például zsákos mintáknál vagy részecskemintáknál, meg kell bizonyosodni arról, hogy az arányos mintavételre valóban a 7.6.7. és a 7.7.5. szakaszban leírtak szerint került sor. A követelményeket nem teljesítő minták nem érvényesek.

7.8.3.

A részecskeszűrőt fedett vagy zárt tartályokba kell helyezni, vagy a szűrőtartókat le kell zárni a mintavevő szűrők környezeti szennyeződések elleni védelme érdekében. A szűrőt ilyen védett állapotban kell visszahelyezni a mérlegkamrába. A szűrőt legalább egy órán keresztül kondicionálni kell, majd a 9.4.5. szakaszban leírtak szerint meg kell mérni. A szűrő bruttó tömegét fel kell jegyezni.

7.8.4.

A lehető legkorábbi időpontban, de semmiképpen sem később, mint a vizsgálati ciklus befejezése után 30 perccel vagy a kondicionálás folyamán (csak a b) esetében), meg kell határozni a gázelemző készülékek alkalmazott tartományainak nullpont- és mérőtartomány-válaszát. E szakasz alkalmazásában a vizsgálati ciklus a következőt jelenti:

| a) | WHTC esetében: a teljes hideg – kondicionálás – meleg ciklus; |
| --- | --- |

a)

WHTC esetében: a teljes hideg – kondicionálás – meleg ciklus;

| b) | melegindítással történő WHTC-vizsgálat esetében (6.6. szakasz): a kondicionálás – meleg ciklus; |
| --- | --- |

b)

melegindítással történő WHTC-vizsgálat esetében (6.6. szakasz): a kondicionálás – meleg ciklus;

| c) | többszörös regenerálású melegindítással történő WHTC-vizsgálat esetében (6.6. szakasz): a melegindítással történő vizsgálatok teljes száma; |
| --- | --- |

c)

többszörös regenerálású melegindítással történő WHTC-vizsgálat esetében (6.6. szakasz): a melegindítással történő vizsgálatok teljes száma;

| d) | WHSC esetében: a vizsgálati ciklus. |
| --- | --- |

d)

WHSC esetében: a vizsgálati ciklus.

A gázelemző készülék eltolódására a következő rendelkezések vonatkoznak:

| a) | a vizsgálat előtti nullpont- és mérőtartomány-, illetve a vizsgálat utáni nullpont- és mérőtartomány-válaszok közvetlenül beilleszthetők a 8.6.1. szakasz (66) egyenletébe az eltolódás meghatározása nélkül; |
| --- | --- |

a)

a vizsgálat előtti nullpont- és mérőtartomány-, illetve a vizsgálat utáni nullpont- és mérőtartomány-válaszok közvetlenül beilleszthetők a 8.6.1. szakasz (66) egyenletébe az eltolódás meghatározása nélkül;

| b) | ha a vizsgálat előtti és a vizsgálat utáni eredmények közötti eltolódás a teljes skálához képest kevesebb, mint 1 százalék, a mért koncentrációk helyesbítés nélkül alkalmazhatók, vagy a 8.6.1. szakasz alapján helyesbíthetők az eltolódásra; |
| --- | --- |

b)

ha a vizsgálat előtti és a vizsgálat utáni eredmények közötti eltolódás a teljes skálához képest kevesebb, mint 1 százalék, a mért koncentrációk helyesbítés nélkül alkalmazhatók, vagy a 8.6.1. szakasz alapján helyesbíthetők az eltolódásra;

ha a vizsgálat előtti és a vizsgálat utáni eredmények közötti eltolódáseltérés a teljes skálához képest 1 százalék vagy annál több, a vizsgálat nem érvényes, vagy a mért koncentrációkat a 8.6.1. szakasz alapján helyesbíteni kell az eltolódásra.

7.8.5.

A lehető leghamarabb el kell végezni az alábbiakat:

| a) | a gáz-halmazállapotú zsákos mintákat legkésőbb a melegindítással történő vizsgálati ciklus befejezése után 30 perccel vagy hidegindítással történő vizsgálat esetében a kondicionálás folyamán elemezni kell; |
| --- | --- |

a)

a gáz-halmazállapotú zsákos mintákat legkésőbb a melegindítással történő vizsgálati ciklus befejezése után 30 perccel vagy hidegindítással történő vizsgálat esetében a kondicionálás folyamán elemezni kell;

| b) | a háttér-koncentráció meghatározásához használatos mintákat legkésőbb a melegindítással történő vizsgálati ciklus befejezése után 60 perccel elemezni kell. |
| --- | --- |

b)

a háttér-koncentráció meghatározásához használatos mintákat legkésőbb a melegindítással történő vizsgálati ciklus befejezése után 60 perccel elemezni kell.

7.8.6.

A tényleges ciklusmunka kiszámítása előtt ki kell hagyni a motorindítás alatt felvett adatpontokat. A vizsgálati ciklus során a tényleges ciklusmunka a motorteljesítmény pillanatnyi értékeinek a tényleges fordulatszám- és nyomatékértékekből történő egyidejű kiszámításával határozható meg. A pillanatnyi motorteljesítmény-értékeket integrálni kell a vizsgálati ciklus során a Wact (kWh) tényleges ciklusmunka kiszámításához. Ha a 6.3.1. szakaszban leírtak szerint nincsenek felszerelve (segéd)berendezések, a pillanatnyi teljesítményértékeket a 6.3.5. szakaszban található (4) egyenlet alapján helyesbíteni kell.

A tényleges teljesítmény integrálásához ugyanazt a módszert kell használni, mint amit a 7.4.8. szakaszban leírtunk.

A Wact tényleges ciklusmunkát a Wref vonatkoztatási ciklusmunkával való összehasonlításhoz és a fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátás (lásd a 8.6.3. szakaszt) kiszámításához kell használni.

A Wact értékének a Wref 85 %-a és 105 %-a között kell lennie.

7.8.7.

Lineáris regresszióval el kell végezni a tényleges értékek (nact, Mact, Pact) regresszióanalízisét a vonatkoztatási értékekre (nref, Mref, Pref) a WHTC- és a WHSC-vizsgálathoz egyaránt.

A tényleges értékek és a vonatkoztatási ciklus értékei közötti időeltolódás torzító hatásának csökkentése érdekében a tényleges motorfordulatszám és nyomaték teljes jelsorozatát el lehet tolni előre vagy hátra a vonatkoztatási fordulatszám és nyomaték jelsorozatához képest. A tényleges értékek jeleinek eltolása esetén mind a fordulatszámot, mind a nyomatékot azonos mértékben és irányban kell eltolni.

A legkisebb négyzetek módszerét kell alkalmazni az alábbi regresszióegyenlettel:

y = a1x + a0 (11)

Ahol:

| y | a fordulatszám (ford./perc), nyomaték (Nm) vagy teljesítmény (kW) tényleges értéke |
| --- | --- |
| a
  1 | a regressziós egyenes meredeksége |
| x | a fordulatszám (ford./perc), nyomaték (Nm) vagy teljesítmény (kW) vonatkoztatási értéke |
| a
  0 | a regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja |

y

a fordulatszám (ford./perc), nyomaték (Nm) vagy teljesítmény (kW) tényleges értéke

a
  1

a regressziós egyenes meredeksége

x

a fordulatszám (ford./perc), nyomaték (Nm) vagy teljesítmény (kW) vonatkoztatási értéke

a
  0

a regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja

A regressziós egyenesekre ki kell számítani az x alapján becsült y értékek szórását (SEE) és a determinációs együtthatót (r2).

Az elemzést ajánlott 1/s gyakorisággal végezni. Ahhoz, hogy a vizsgálatot hitelesnek lehessen tekinteni, a 2. táblázat (WHTC) vagy a 3. táblázat (WHSC) kritériumainak teljesülniük kell.

2. táblázat

A regressziós egyenes tűrései WHTC esetében

| | Fordulatszám | Nyomaték | Teljesítmény |
| --- | --- | --- | --- |
| Az x alapján becsült y értékek szórása (SEE) | a legnagyobb vizsgálati fordulatszám legfeljebb 5 %-a | a motor legnagyobb nyomatékának legfeljebb 10 %-a | a motor legnagyobb teljesítményének legfeljebb 10 %-a |
| A regressziós egyenes meredeksége, a1 | 0,95–1,03 | 0,83–1,03 | 0,89–1,03 |
| Determinációs együttható, r2 | legalább 0,970 | legalább 0,850 | legalább 0,910 |
| A regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja, a0 | az alapjárati fordulatszám legfeljebb 10 %-a | ±20 Nm vagy a legnagyobb nyomaték ±2 %-a (amelyik nagyobb) | ±4 kW vagy a legnagyobb teljesítmény ±2 %-a (amelyik nagyobb) |

Fordulatszám

Nyomaték

Teljesítmény

Az x alapján becsült y értékek szórása (SEE)

a legnagyobb vizsgálati fordulatszám legfeljebb 5 %-a

a motor legnagyobb nyomatékának legfeljebb 10 %-a

a motor legnagyobb teljesítményének legfeljebb 10 %-a

A regressziós egyenes meredeksége, a1

0,95–1,03

0,83–1,03

0,89–1,03

Determinációs együttható, r2

legalább 0,970

legalább 0,850

legalább 0,910

A regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja, a0

az alapjárati fordulatszám legfeljebb 10 %-a

±20 Nm vagy a legnagyobb nyomaték ±2 %-a (amelyik nagyobb)

±4 kW vagy a legnagyobb teljesítmény ±2 %-a (amelyik nagyobb)

3. táblázat

A regressziós egyenes tűrései WHSC esetében

| | Fordulatszám | Nyomaték | Teljesítmény |
| --- | --- | --- | --- |
| Az x alapján becsült y értékek szórása (SEE) | a legnagyobb vizsgálati fordulatszám legfeljebb 1 %-a | a motor legnagyobb nyomatékának legfeljebb 2 %-a | a motor legnagyobb teljesítményének legfeljebb 2 %-a |
| A regressziós egyenes meredeksége, a1 | 0,99–1,01 | 0,98–1,02 | 0,98–1,02 |
| Determinációs együttható, r2 | legalább 0,990 | legalább 0,950 | legalább 0,950 |
| A regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja, a0 | a legnagyobb vizsgálati fordulatszám legfeljebb 1 %-a | ±20 Nm vagy a legnagyobb nyomaték ±2 %-a (amelyik nagyobb) | ±4 kW vagy a legnagyobb teljesítmény ±2 %-a (amelyik nagyobb) |

Fordulatszám

Nyomaték

Teljesítmény

Az x alapján becsült y értékek szórása (SEE)

a legnagyobb vizsgálati fordulatszám legfeljebb 1 %-a

a motor legnagyobb nyomatékának legfeljebb 2 %-a

a motor legnagyobb teljesítményének legfeljebb 2 %-a

A regressziós egyenes meredeksége, a1

0,99–1,01

0,98–1,02

0,98–1,02

Determinációs együttható, r2

legalább 0,990

legalább 0,950

legalább 0,950

A regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja, a0

a legnagyobb vizsgálati fordulatszám legfeljebb 1 %-a

±20 Nm vagy a legnagyobb nyomaték ±2 %-a (amelyik nagyobb)

±4 kW vagy a legnagyobb teljesítmény ±2 %-a (amelyik nagyobb)

A regresszióanalízis előtt, kifejezetten az analízis céljából, egyes adatpontok törölhetők, a 4. táblázat szerint. A ciklusmunka és a kibocsátások kiszámításánál azonban ezeket az adatpontokat nem szabad elhagyni. Az adatpontok elhagyhatók a ciklus egészében vagy csak egy részében.

4. táblázat

A regresszióanalízisből kihagyható adatpontok

| Esemény | Feltételek | Kihagyható adatpontok |
| --- | --- | --- |
| Minimális kezelői parancs (alapjárati adatpont) | nref = 0 %
  valamint
  Mref = 0 %
  valamint
  Mact > (Mref – 0,02 Mlegnagyobb nyomaték)
  valamint
  Mact < (Mref + 0,02 Mlegnagyobb nyomaték) | fordulatszám és teljesítmény |
| Minimális kezelői parancs (visszahajtási adatpont) | Mref < 0 % | teljesítmény és nyomaték |
| Minimális kezelői parancs | nact ≤ 1,02 nref és Mact > Mref
  vagy
  nact > nref és Mact ≤ Mref'
  vagy
  nact > 1,02 nref és Mref < Mact ≤ (Mref +
  0,02 Mlegnagyobb nyomaték) | teljesítmény, valamint nyomaték vagy fordulatszám |
| Maximális kezelői parancs | nact < nref és Mact ≥ Mref
  vagy
  nact ≥ 0,98 nref és Mact < Mref
  vagy
  nact < 0,98 nref és Mref > Mact ≥ (Mref –
  0,02 Mlegnagyobb nyomaték) | teljesítmény, valamint nyomaték vagy fordulatszám |

Esemény

Feltételek

Kihagyható adatpontok

Minimális kezelői parancs (alapjárati adatpont)

nref = 0 %

valamint

Mref = 0 %

valamint

Mact > (Mref – 0,02 Mlegnagyobb nyomaték)

valamint

Mact < (Mref + 0,02 Mlegnagyobb nyomaték)

fordulatszám és teljesítmény

Minimális kezelői parancs (visszahajtási adatpont)

Mref < 0 %

teljesítmény és nyomaték

Minimális kezelői parancs

nact ≤ 1,02 nref és Mact > Mref

vagy

nact > nref és Mact ≤ Mref'

vagy

nact > 1,02 nref és Mref < Mact ≤ (Mref +

0,02 Mlegnagyobb nyomaték)

teljesítmény, valamint nyomaték vagy fordulatszám

Maximális kezelői parancs

nact < nref és Mact ≥ Mref

vagy

nact ≥ 0,98 nref és Mact < Mref

vagy

nact < 0,98 nref és Mref > Mact ≥ (Mref –

0,02 Mlegnagyobb nyomaték)

teljesítmény, valamint nyomaték vagy fordulatszám

8.

A vizsgálati végeredményeket egy lépésben a vonatkozó kibocsátási határértékek plusz egy szignifikáns számjegynek megfelelő tizedes pontosságra kell kerekíteni, az ASTM E 29-06B szerint. A munkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátások végeredményeinek kiszámításához használt közbenső értékek kerekítése tilos.

A szénhidrogénekre és/vagy a nem metán szénhidrogénekre vonatkozó számítás az üzemanyag következő szén/hidrogén/oxigén (C/H/O) mólarányain alapul:

| | CH1,86O0,006 dízel (B7) esetében, |
| --- | --- |

CH1,86O0,006 dízel (B7) esetében,

| | CH2,92O0,46 erre kialakított kompressziós gyújtású motorokhoz szánt dízel-etanol (ED95) esetében, |
| --- | --- |

CH2,92O0,46 erre kialakított kompressziós gyújtású motorokhoz szánt dízel-etanol (ED95) esetében,

| | CH1,93O0,032 benzin (E10) esetében, |
| --- | --- |

CH1,93O0,032 benzin (E10) esetében,

| | CH2,74O0,385 etanol (E85) esetében, |
| --- | --- |

CH2,74O0,385 etanol (E85) esetében,

| | CH2,525 LPG (cseppfolyósított szénhidrogéngáz) esetében, |
| --- | --- |

CH2,525 LPG (cseppfolyósított szénhidrogéngáz) esetében,

| | CH4 földgáz és biometán esetében. |
| --- | --- |

CH4 földgáz és biometán esetében.

A számítási eljárásokra az e melléklet 5. függelékében találhatók példák.

A típusjóváhagyó hatóság előzetes beleegyezésével megengedett a moláris kibocsátásszámítás a nem közúti mozgó gépek és berendezések kipufogógáz-kibocsátásával kapcsolatos vizsgálati eljárásra vonatkozó 11. sz. globális műszaki előírás 7. mellékletében leírtak szerint.

8.1.

Ha a kibocsátások mérése száraz alapon történik, akkor a mért koncentrációkat át kell számítani nedves alapú koncentrációkra az alábbi képlettel.

cw = kw × cd (12)

Ahol:

| c
  d | száraz koncentráció, ppm vagy térfogatszázalék |
| --- | --- |
| kw | száraz/nedves korrekciós tényező (kw,a, kw,e vagy kw,d az alkalmazott egyenlettől függően) |

c
  d

száraz koncentráció, ppm vagy térfogatszázalék

kw

száraz/nedves korrekciós tényező (kw,a, kw,e vagy kw,d az alkalmazott egyenlettől függően)

8.1.1.

Image 49
  (13)

vagy

Image 50
  (14)

vagy

Image 51
  (15)

valamint

Image 52
  (16)

valamint

Image 53
  (17)

Ahol:

| Ha | a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |
| --- | --- |
| wALF | az üzemanyag hidrogéntartalma, tömegszázalék |
| qmf,i | az üzemanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| qmad,I | a száraz beszívott levegő pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| pr | vízgőznyomás a hűtőfürdő után, kPa |
| pb | a teljes légköri nyomás, kPa |
| wDEL | az üzemanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék |
| wEPS | az üzemanyag oxigéntartalma, tömegszázalék |
| α | a hidrogén mólaránya az üzemanyagban |
| cCO2 | a CO2 száraz koncentrációja, százalék |
| cCO | a CO száraz koncentrációja, százalék |

Ha

a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

wALF

az üzemanyag hidrogéntartalma, tömegszázalék

qmf,i

az üzemanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s

qmad,I

a száraz beszívott levegő pillanatnyi tömegárama, kg/s

pr

vízgőznyomás a hűtőfürdő után, kPa

pb

a teljes légköri nyomás, kPa

wDEL

az üzemanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék

wEPS

az üzemanyag oxigéntartalma, tömegszázalék

α

a hidrogén mólaránya az üzemanyagban

cCO2

a CO2 száraz koncentrációja, százalék

cCO

a CO száraz koncentrációja, százalék

A (13) és (14) egyenletek lényegében azonosak, és a (13) és (15) egyenletben szereplő 1,008 szorzótényező közelítő értéke a (14) egyenlet nevezőjében a nagyobb pontosság kedvéért szereplő kifejezésnek.

8.1.2.

Image 54
  (18)

vagy

Image 55
  (19)

valamint

Image 56
  (20)

Ahol:

| α | a hidrogén mólaránya az üzemanyagban |
| --- | --- |
| c
  CO2w | a CO2 nedves koncentrációja, százalék |
| c
  CO2d | a CO2 száraz koncentrációja, százalék |
| H
  d | a hígítólevegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |
| H
  a | a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |
| D | a hígítási tényező (lásd a 8.5.2.3.2. szakaszt) |

α

a hidrogén mólaránya az üzemanyagban

c
  CO2w

a CO2 nedves koncentrációja, százalék

c
  CO2d

a CO2 száraz koncentrációja, százalék

H
  d

a hígítólevegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

H
  a

a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

D

a hígítási tényező (lásd a 8.5.2.3.2. szakaszt)

8.1.3.

Image 57
  (21)

valamint

Image 58
  (22)

Ahol:

| Hd | a hígítólevegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |
| --- | --- |

Hd

a hígítólevegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

8.2.

Mivel az NOx-kibocsátás függ a környező levegő állapotától, az NOx-koncentrációt a 8.2.1. vagy 8.2.2. szakaszban megadott tényezőkkel korrigálni kell a páratartalomra. A beszívott levegő páratartalma (Ha) általánosan elfogadott képletekkel levezethető a mért relatív páratartalomból, harmatpontból, gőznyomásból vagy száraz/nedves hőmérővel kapott mérési eredményekből.

8.2.1.

Image 59
  (23)

Ahol:

| Ha | a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |
| --- | --- |

Ha

a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

8.2.2.

Image 60
  (24)

Ahol:

| Ha | a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |
| --- | --- |

Ha

a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

8.3.

A mintavevő szűrő tömegét helyesbíteni kell a levegő felhajtóereje miatt. A felhajtóerő miatti helyesbítés a mintavevő szűrő sűrűségétől, a levegő sűrűségétől és a mérlegkalibráló súly sűrűségétől függ, és figyelmen kívül hagyja a magára a részecskére gyakorolt felhajtóerőt. A felhajtóerő miatti helyesbítést a szűrő táratömegére és bruttó tömegére egyaránt alkalmazni kell.

Ha a szűrő anyagának a sűrűsége nem ismert, akkor a következő értékeket kell használni:

| a) | teflonborítású üvegszálas szűrő: 2 300 kg/m3; |
| --- | --- |

a)

teflonborítású üvegszálas szűrő: 2 300 kg/m3;

| b) | teflon membránszűrő: 2 144 kg/m3; |
| --- | --- |

b)

teflon membránszűrő: 2 144 kg/m3;

| c) | teflon membránszűrő polimetilpentén tartógyűrűvel: 920 kg/m3. |
| --- | --- |

c)

teflon membránszűrő polimetilpentén tartógyűrűvel: 920 kg/m3.

Saválló acélból készült kalibráló súlyoknál 8 000 kg/m3 sűrűséggel kell számolni. Ha a kalibráló súly anyaga más, akkor annak sűrűségét ismerni kell.

Az alábbi képletet kell használni:

Image 61
  (25)

valamint

Image 62
  (26)

Ahol:

| muncor | a részecskeszűrő helyesbítés nélküli tömege, mg |
| --- | --- |
| ρa | a levegő sűrűsége, kg/m3 |
| ρw | a mérlegkalibráló súly sűrűsége, kg/m3 |
| ρf | a részecske-mintavevő szűrő sűrűsége, kg/m3 |
| pb | a teljes légköri nyomás, kPa |
| Ta | a levegő hőmérséklete a mérleg környezetében, K |
| 28,836 | a levegő móltömege a referencia-páratartalom mellett (282,5 K), g/mol) |
| 8,3144 | a moláris gázállandó |

muncor

a részecskeszűrő helyesbítés nélküli tömege, mg

ρa

a levegő sűrűsége, kg/m3

ρw

a mérlegkalibráló súly sűrűsége, kg/m3

ρf

a részecske-mintavevő szűrő sűrűsége, kg/m3

pb

a teljes légköri nyomás, kPa

Ta

a levegő hőmérséklete a mérleg környezetében, K

28,836

a levegő móltömege a referencia-páratartalom mellett (282,5 K), g/mol)

8,3144

a moláris gázállandó

A részecskeminta 8.4.3. és 8.5.3. szakaszokban használt mp tömegét a következőképpen kell kiszámítani:

Image 63
  (27)

Ahol:

| mf,G | a részecskeszűrő felhajtóerővel helyesbített tömege, mg |
| --- | --- |
| mf,T | a részecskeszűrő felhajtóerővel helyesbített táratömege, mg |

mf,G

a részecskeszűrő felhajtóerővel helyesbített tömege, mg

mf,T

a részecskeszűrő felhajtóerővel helyesbített táratömege, mg

8.4.

A kibocsátott szennyező anyag tömegének kiszámításához a gáz-halmazállapotú összetevők pillanatnyi koncentrációjának jelei használandók, a koncentrációk és a kipufogógáz pillanatnyi tömegáramának összeszorzásával. A kipufogógáz tömegárama közvetlenül mérhető, vagy pedig kiszámítható a beszívott levegő és az üzemanyagáram méréseiből, indikátorgázos módszerrel, vagy a beszívott levegő és a levegő-üzemanyag arány méréséből. Külön figyelmet kell fordítani a különböző műszerek válaszidőire. A különbségeket számításba kell venni a jelek szinkronizálásakor. Szilárd kibocsátások esetében a kipufogógáz tömegáramának jelei használandók a részáramú hígítórendszer szabályozására, hogy a vett minta arányos legyen a kipufogógáz tömegáramával. Az arányosság megfelelőségét a mintaáram és a kipufogógáz-áram közötti, a 9.4.6.1. szakaszban ismertetett regressziószámítással kell ellenőrizni. A teljes mérőrendszer elvi összeállítása a 6. ábrán látható.

6. ábra

6. ábra

A hígítatlan/részáramú mérőrendszer elvi összeállítása

A hígítatlan/részáramú mérőrendszer elvi összeállítása

Image 64

8.4.1.

A kipufogógáz tömegáramának meghatározása

8.4.1.1.

A hígítatlan kipufogógázzal történő kibocsátások kiszámításához és a részáramú hígítórendszer szabályozásához szükség van a kipufogógáz tömegáramának ismeretére. A kipufogógáz tömegáramának meghatározásához a 8.4.1.3–8.4.1.7. szakaszban leírt módszerek bármelyike használható.

8.4.1.2.

A kibocsátások kiszámításához a 8.4.1.3–8.4.1.7. szakaszban leírt módszerek válaszideje nem lehet hosszabb a gázelemző készülékek ≤ 10 másodperces válaszidejénél (lásd a 9.3.5. szakaszt).

Részáramú hígítórendszer szabályozásához rövidebb válaszidőre van szükség. Az online szabályozással működő részáramú hígítórendszerek esetében a válaszidőnek ≤ 0,3 másodpercnek kell lennie. Előre rögzített vizsgálati meneten alapuló prediktív szabályozást használó részáramú hígítórendszerek esetében a kipufogógáz áramának mérésére ≤ 1 másodperces felfutási idejű és ≤ 5 másodperces válaszidejű rendszer szükséges. A rendszer válaszidejét a műszer gyártójának kell megadnia. A kipufogógáz-áram és a részáramú hígítórendszer kombinált válaszidejére vonatkozó előírásokat a 9.4.6.1. szakasz tartalmazza.

8.4.1.3.

A pillanatnyi kipufogógáz-áramot közvetlenül olyan rendszerekkel kell mérni, mint például:

| a) | nyomáskülönbség-mérő készülékek, mint például mérőtorok (részletesen lásd az ISO 5167 szabványt); |
| --- | --- |

a)

nyomáskülönbség-mérő készülékek, mint például mérőtorok (részletesen lásd az ISO 5167 szabványt);

| b) | ultrahangos áramlásmérő; |
| --- | --- |

b)

ultrahangos áramlásmérő;

| c) | örvényáramlás-mérő. |
| --- | --- |

c)

örvényáramlás-mérő.

A hibás kibocsátási értékeket eredményező mérési hibák elkerülésére óvintézkedéseket kell tenni. Az ilyen óvintézkedések közé tartozik, hogy a mérőeszközöket a műszer gyártójának ajánlása és a helyes műszaki gyakorlat szerint szerelik be a motor kipufogórendszerébe. Különösen figyelni kell arra, hogy a motor működését és a kibocsátásokat ne befolyásolhassa a mérőeszköz beépítése.

Az áramlásmérőknek meg kell felelniük a 9.2. szakaszban előírt linearitási követelményeknek.

8.4.1.4.

Ez a levegőáram és az üzemanyagáram mérését jelenti alkalmas áramlásmérőkkel. A pillanatnyi kipufogógáz-áram kiszámítása a következő:

qmew,i = qmaw,i + qmf,i (28)

Ahol:

| qmew,i | a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| --- | --- |
| qmaw,i | a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| qmf,i | az üzemanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s |

qmew,i

a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s

qmaw,i

a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama, kg/s

qmf,i

az üzemanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s

Az áramlásmérőknek meg kell felelniük a 9.2. szakasz linearitási követelményeinek, de elég pontosnak kell lenniük ahhoz, hogy megfeleljenek a kipufogó-gázáramra vonatkozó linearitási követelményeknek is.

8.4.1.5.

Ez a kipufogógázban lévő indikátorgáz koncentrációjának mérését jelenti.

Egy inert gáz (például tiszta hélium) ismert mennyiségét indikátorgázként be kell fecskendezni a kipufogógáz-áramba. A gáz elkeveredik és felhígul a kipufogógázban, de nem léphet reakcióba a kipufogócsőben. A gáz koncentrációját ezután meg kell mérni a kipufogógáz-mintában.

Az indikátorgáz tökéletes elkeveredésének biztosításához a kipufogógáz-mintavevő szondának a befecskendezési ponttól legalább 1 m távolságra vagy a kipufogócső átmérőjének harmincszorosát kitevő távolságra (amelyik nagyobb) kell lennie. A mintavevő szonda lehet közelebb is a befecskendezési ponthoz, ha az indikátorgáz koncentrációjának és a vonatkoztatási koncentrációnak az összehasonlítása igazolja a tökéletes keveredést az indikátorgáznak a motor előtti részbe való befecskendezésekor.

Az indikátorgáz áramát úgy kell beállítani, hogy a keveredés után az indikátorgáz koncentrációja alapjáraton kisebb legyen, mint a gázelemző készülék teljes skálája.

A kipufogógáz pillanatnyi ár amának kiszámítása a következő:

Image 65
  (29)

Ahol:

| qmew,i | a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| --- | --- |
| qvt | az indikátorgáz árama, cm3/min |
| cmix,i | az indikátorgáz pillanatnyi koncentrációja a keveredés után, ppm |
| ρe | a kipufogógáz sűrűsége, kg/m3 (lásd az 5. táblázatot) |
| cb | az indikátorgáz háttér-koncentrációja a beszívott levegőben, ppm |

qmew,i

a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s

qvt

az indikátorgáz árama, cm3/min

cmix,i

az indikátorgáz pillanatnyi koncentrációja a keveredés után, ppm

ρe

a kipufogógáz sűrűsége, kg/m3 (lásd az 5. táblázatot)

cb

az indikátorgáz háttér-koncentrációja a beszívott levegőben, ppm

Az indikátorgáz háttér-koncentrációja (cb) a közvetlenül a vizsgálati eljárás előtt és után mért háttér-koncentrációk átlagolásával határozható meg.

Ha a kipufogógáz legnagyobb áramánál a háttér-koncentráció kisebb, mint az indikátorgáz keveredés utáni koncentrációjának (cmix.i) 1 %-a, a háttér-koncentráció figyelmen kívül hagyható.

A teljes rendszernek meg kell felelnie a 9.2. szakaszban a kipufogógáz-áramra előírt linearitási követelményeknek.

8.4.1.6.

Ez a kipufogógáz tömegének a levegőáramból és a levegő-üzemanyag arányból történő kiszámítását jelenti. A pillanatnyi kipufogógáz-tömegáram kiszámítása a következő:

Image 66
  (30)

valamint

Image 67
  (31)

Image 68
  (32)

Ahol:

| qmaw,i | a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| --- | --- |
| A/Fst | a sztöchiometrikus levegő-üzemanyag arány, kg/kg |
| λi | a levegőfelesleg pillanatnyi aránya |
| cCO2d | a CO2 száraz koncentrációja, százalék |
| cCOd | a CO száraz koncentrációja, ppm |
| cHCw | a szénhidrogének nedves koncentrációja, ppm |

qmaw,i

a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama, kg/s

A/Fst

a sztöchiometrikus levegő-üzemanyag arány, kg/kg

λi

a levegőfelesleg pillanatnyi aránya

cCO2d

a CO2 száraz koncentrációja, százalék

cCOd

a CO száraz koncentrációja, ppm

cHCw

a szénhidrogének nedves koncentrációja, ppm

Az áramlásmérőknek és a gázelemző készülékeknek meg kell felelniük a 9.2. szakasz linearitási követelményeinek, és a teljes rendszernek meg kell felelnie a kipufogó-gázáramra a 9.2. szakaszban megadott linearitási követelményeknek.

Ha levegő-üzemanyag arányt mérő berendezést, például cirkónium-oxid típusú érzékelőt használnak a levegőfelesleg arányának méréséhez, akkor annak meg kell felelnie a 9.3.2.7. szakaszban leírt előírásoknak.

8.4.1.7.

Ez a kipufogógáz tömegének az üzemanyagáramból és a kipufogógáz széntartalmú gáz-halmazállapotú összetevőiből történő kiszámítását jelenti. A pillanatnyi kipufogógáz-tömegáram kiszámítása a következő:

Image 69
  (33)

valamint

kc= (cCO2d – cCO2d,a) x 0,5441 + cCOd/18522 + cHCw/17355 (34)

valamint

kfd = –0,055586 x wALF + 0,0080021 x wDEL + 0,0070046 x wEPS (35)

Ahol:

| qmf,i | az üzemanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| --- | --- |
| Ha | a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |
| w
  BET | az üzemanyag széntartalma, tömegszázalék |
| w
  ALF | az üzemanyag hidrogéntartalma, tömegszázalék |
| w
  DEL | az üzemanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék |
| w
  EPS | az üzemanyag oxigéntartalma, tömegszázalék |
| c
  CO2d | a CO2 száraz koncentrációja, százalék |
| c
  CO2d,a | a CO2 száraz koncentrációja a beszívott levegőben, százalék |
| c
  COd | a CO száraz koncentrációja, ppm |
| c
  HCw | a szénhidrogének nedves koncentrációja, ppm |

qmf,i

az üzemanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s

Ha

a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

w
  BET

az üzemanyag széntartalma, tömegszázalék

w
  ALF

az üzemanyag hidrogéntartalma, tömegszázalék

w
  DEL

az üzemanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék

w
  EPS

az üzemanyag oxigéntartalma, tömegszázalék

c
  CO2d

a CO2 száraz koncentrációja, százalék

c
  CO2d,a

a CO2 száraz koncentrációja a beszívott levegőben, százalék

c
  COd

a CO száraz koncentrációja, ppm

c
  HCw

a szénhidrogének nedves koncentrációja, ppm

8.4.2.

A gáz-halmazállapotú összetevők meghatározása

8.4.2.1.

A vizsgálatra benyújtott motor által a hígítatlan kipufogógázzal kibocsátott gáz-halmazállapotú összetevőket a 9.3. szakaszban és e melléklet 2. függelékében leírt mérő- és mintavevő rendszerekkel kell meghatározni. Az adatok kiértékelését a 8.4.2.2. szakasz írja le.

A 8.4.2.3. és a 8.4.2.4. szakasz két számítási eljárást ír le, amelyek az 5. mellékletben leírt referencia-üzemanyagok használata esetén egyenértékűek. A 8.4.2.3. szakaszban leírt eljárás egyszerűbb, mivel az összetevő sűrűsége és a kipufogógáz sűrűsége közötti arányra táblázatba foglalt u értékeket használ. A 8.4.2.4. szakaszban leírt eljárás pontosabb módszer akkor, ha az üzemanyag minősége eltér az 5. mellékletben megadott előírásoktól, de szükséges hozzá az üzemanyag elemi összetételének meghatározása.

8.4.2.2.

A kibocsátás szempontjából lényeges adatokat a 7.6.6. szakaszban leírtak szerint kell feljegyezni és tárolni.

A gáz-halmazállapotú összetevők kibocsátott tömegének kiszámításához a regisztrált koncentrációértékeket és a kipufogógáz tömegáramértékeit helyesbíteni kell a 3.1. szakaszban meghatározott jelátalakítási idővel. Ezért a kipufogógáz tömegáramát mérő műszerek és az egyes gázelemző készülékek válaszidejét a 8.4.1.2., illetve a 9.3.5. szakasz szerint meg kell határozni és fel kell jegyezni.

8.4.2.3.

A szennyező anyagok tömegét (g/vizsgálat) a szennyező anyagok nyers koncentrációiból és a kipufogógáz tömegáramából – amelyeket helyesbíteni kell a 8.4.2.2. szakasz szerint meghatározott jelátalakítási idővel – kell meghatározni a pillanatnyi tömegkibocsátás kiszámításával, majd a pillanatnyi értékeket integrálni kell a ciklus egészére, és ezeket az integrálással kapott értékeket kell megszorozni az 5. táblázatban megadott u értékekkel. Ha a mérés száraz alapon történik, akkor a számítások megkezdése előtt a pillanatnyi koncentrációértékeket helyesbíteni kell a 8.1. szakasz szerinti száraz/nedves korrekció szerint.

Az NOx kiszámításához a kibocsátott tömeget szükség szerint meg kell szorozni a 8.2. szakasz szerint meghatározott kh,D, illetve kh,G páratartalom-korrekciós tényezővel.

Az alábbi egyenletet kell használni:

m
  gas =
  Image 70
  (g/vizsgálat) (36)

Ahol:

| u
  gas | a kipufogógázban lévő összetevő 5. táblázatból vett, vonatkozó értéke |
| --- | --- |
| c
  gas,i | a kipufogógázban lévő összetevő pillanatnyi koncentrációja, ppm |
| qm

  ew,i | a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| f | az adatlekérdezési gyakoriság, 1/s |
| n | a mérések száma |

u
  gas

a kipufogógázban lévő összetevő 5. táblázatból vett, vonatkozó értéke

c
  gas,i

a kipufogógázban lévő összetevő pillanatnyi koncentrációja, ppm

qm

  ew,i

a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s

f

az adatlekérdezési gyakoriság, 1/s

n

a mérések száma

5. táblázat

A hígítatlan kipufogógáz u értékei és az összetevők sűrűsége

| Üzemanyag | ρe | Földgáz |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρgas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (1) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| ugas
   (2) |
| Dízel (B7) | 1,2943 | 0,001586 | 0,000966 | 0,000482 | 0,001517 | 0,001103 | 0,000553 |
| Etanol
  (ED95) | 1,2768 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000780 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| CNG (3) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000528 (4) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| Propán | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Bután | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| LPG (5) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Benzin (E10) | 1,2931 | 0,001587 | 0,000966 | 0,000499 | 0,001518 | 0,001104 | 0,000553 |
| Etanol
  (E85) | 1,2797 | 0,001604 | 0,000977 | 0,000730 | 0,001534 | 0,001116 | 0,000559 |

Üzemanyag

ρe

Földgáz

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρgas [kg/m3]

2,053

1,250

(1)

1,9636

1,4277

0,716

ugas
   (2)

Dízel (B7)

1,2943

0,001586

0,000966

0,000482

0,001517

0,001103

0,000553

Etanol

(ED95)

1,2768

0,001609

0,000980

0,000780

0,001539

0,001119

0,000561

CNG (3)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000528 (4)

0,001551

0,001128

0,000565

Propán

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

Bután

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

LPG (5)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

Benzin (E10)

1,2931

0,001587

0,000966

0,000499

0,001518

0,001104

0,000553

Etanol

(E85)

1,2797

0,001604

0,000977

0,000730

0,001534

0,001116

0,000559

8.4.2.4.

A szennyező anyagok tömegét (g/vizsgálat) a szennyező anyagok nyers koncentrációiból, az u értékekből és a kipufogógáz tömegáramából – amelyeket helyesbíteni kell a 8.4.2.2. szakasz szerint meghatározott jelátalakítási idővel – kell meghatározni a pillanatnyi tömegkibocsátás kiszámításával, majd a pillanatnyi értékeket integrálni kell a ciklus egészére. Ha a mérés száraz alapon történik, akkor a számítások megkezdése előtt a pillanatnyi koncentrációértékeket helyesbíteni kell a 8.1. szakasz szerinti száraz/nedves korrekció szerint.

Az NOx kiszámításához a kibocsátott tömeget meg kell szorozni a 8.2. szakasz szerint meghatározott kh,D, illetve kh,G páratartalom-korrekciós tényezővel.

Az alábbi egyenletet kell használni:

m
  gas =
  Image 71
  (g/vizsgálat) (37)

Ahol:

| u
  gas | a (38) vagy (39) egyenlettel kiszámított érték |
| --- | --- |
| c
  gas,i | a kipufogógázban lévő összetevő pillanatnyi koncentrációja, ppm |
| qm

  ew,i | a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| f | az adatlekérdezési gyakoriság, 1/s |
| n | a mérések száma |

u
  gas

a (38) vagy (39) egyenlettel kiszámított érték

c
  gas,i

a kipufogógázban lévő összetevő pillanatnyi koncentrációja, ppm

qm

  ew,i

a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s

f

az adatlekérdezési gyakoriság, 1/s

n

a mérések száma

A pillanatnyi u értékeket az alábbiak szerint kell kiszámítani:

u
  gas,

  i
   = M
  gas / (Me,i x 1 000) (38)

vagy

u
  gas,i =ρgas / (ρe,i x 1 000) (39)

valamint

ρgas = M
  gas / 22,414 (40)

Ahol:

| Mgas | a gáz-halmazállapotú összetevő móltömege, g/mol (lásd e melléklet 5. függelékét) |
| --- | --- |
| Me,i | a kipufogógáz pillanatnyi móltömege, g/mól |
| ρgas | a gáz-halmazállapotú összetevő sűrűsége, kg/m3 |
| ρe,i | a kipufogógáz pillanatnyi sűrűsége, kg/m3 |

Mgas

a gáz-halmazállapotú összetevő móltömege, g/mol (lásd e melléklet 5. függelékét)

Me,i

a kipufogógáz pillanatnyi móltömege, g/mól

ρgas

a gáz-halmazállapotú összetevő sűrűsége, kg/m3

ρe,i

a kipufogógáz pillanatnyi sűrűsége, kg/m3

A kipufogógáz móltömegét (Me) a CHαOεNδSγ általános üzemanyag-összetételből kell kiszámítani a következők szerint, tökéletes égést feltételezve:

Image 72
  (41)

Ahol:

| qmaw,i | a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama nedves alapon, kg/s |
| --- | --- |
| qmf,i | az üzemanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| Ha | a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |
| Ma | a száraz beszívott levegő móltömege (= 28,965 g/mol) |

qmaw,i

a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama nedves alapon, kg/s

qmf,i

az üzemanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s

Ha

a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

Ma

a száraz beszívott levegő móltömege (= 28,965 g/mol)

A kipufogógáz ρe sűrűségének kiszámítása a következő:

Image 73
  (42)

Ahol:

| qmad,i | a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama száraz alapon, kg/s |
| --- | --- |
| qmf,i | az üzemanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| Ha | a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |
| kfw | a nedves kipufogógáznak a 8.1.1. szakaszban lévő (16) egyenlet szerinti üzemanyag-specifikus tényezője |

qmad,i

a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama száraz alapon, kg/s

qmf,i

az üzemanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s

Ha

a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

kfw

a nedves kipufogógáznak a 8.1.1. szakaszban lévő (16) egyenlet szerinti üzemanyag-specifikus tényezője

8.4.3.

A szilárd kibocsátás meghatározása

8.4.3.1.

A részecsketömeget a 8.3. szakaszban lévő (27) egyenlet szerint kell kiszámítani. A részecskekoncentráció értelmezéséhez a vizsgálati ciklusban a szűrőn áthaladt teljes mintatömeget (msep) rögzíteni kell.

A típusjóváhagyó hatóság előzetes jóváhagyásával a részecsketömeget helyesbíteni lehet a hígítólevegőben lévő, a helyes műszaki gyakorlat alapján a 7.5.6. szakasz szerint meghatározott részecsketartalommal, és a használt mérőrendszer konkrét tervezési jellemzőinek megfelelően.

8.4.3.2.

A rendszer kialakításától függően a részecskék tömegét (g/vizsgálat) a 8.4.3.2.1. vagy a 8.4.3.2.2. szakaszban leírt módszerek egyikével kell kiszámítani, a részecskeminta tömegének a 8.3. szakasz szerinti, a felhajtóerőre történő helyesbítése után.

8.4.3.2.1.

mPM = mp / (rs x 1 000) (43)

Ahol:

| mp | a ciklusban összegyűlt részecskék tömege, mg |
| --- | --- |
| rs | az átlagos mintavételi arány a vizsgálati ciklus alatt |

mp

a ciklusban összegyűlt részecskék tömege, mg

rs

az átlagos mintavételi arány a vizsgálati ciklus alatt

valamint

rs =
  Image 74
  (44)

Ahol:

| mse | a minta tömege a ciklusban, kg |
| --- | --- |
| mew | a kipufogógáz össztömege a ciklusban, kg |
| msep | a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg |
| msed | a hígítóalagúton áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg |

mse

a minta tömege a ciklusban, kg

mew

a kipufogógáz össztömege a ciklusban, kg

msep

a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg

msed

a hígítóalagúton áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg

Teljes mintavételt alkalmazó rendszer esetében az msep és az msed megegyezik.

8.4.3.2.2.

mPM =
  Image 75
  (45)

Ahol:

| mp | a ciklusban összegyűlt részecskék tömege, mg |
| --- | --- |
| msep | a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg |
| medf | az ekvivalens hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg |

mp

a ciklusban összegyűlt részecskék tömege, mg

msep

a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg

medf

az ekvivalens hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg

Az egyenértékű hígított kipufogógáz össztömegét a ciklusban a következőképpen kell meghatározni:

medf =
  Image 76
  (46)

qmedf,i = qmew,i x rd,i (47)

rd,i =
  Image 77
  (48)

Ahol:

| qm

  edf,i | az ekvivalens hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  ew,i | a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| r
  d,i | a pillanatnyi hígítási arány |
| qm

  dew,i | az ekvivalens hígított kipufog ógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| qm

  dw,i | a hígítólevegő pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| f | az adatlekérdezési gyakoriság, 1/s |
| n | a mérések száma |

qm

  edf,i

az ekvivalens hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s

qm

  ew,i

a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s

r
  d,i

a pillanatnyi hígítási arány

qm

  dew,i

az ekvivalens hígított kipufog ógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s

qm

  dw,i

a hígítólevegő pillanatnyi tömegárama, kg/s

f

az adatlekérdezési gyakoriság, 1/s

n

a mérések száma

8.5.

A gáz-halmazállapotú összetevőknek az akár a ciklusra elvégzett integrálásból, akár a zsákos mintavételből származó koncentrációi használandók a kibocsátás tömegének kiszámításához, a koncentrációk és a hígított kipufogógáz tömegáramának összeszorzásával. A kipufogógáz tömegáramát állandó térfogatú mintavevő rendszerrel kell mérni, amelyben lehet térfogat-kiszorításos szivattyú, kritikus áramlású Venturi-cső vagy hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső, áramláskiegyenlítéssel vagy anélkül.

Zsákos mintavétel és részecske-mintavétel esetén arányos mintát kell venni az állandó térfogatú mintavevő rendszer hígított kipufogógázából. Áramláskiegyenlítés nélküli rendszer esetében a mintaáram és az állandó térfogatú mintavevő rendszer áramának aránya nem térhet el ±2,5 %-nál nagyobb mértékben a mérés beállítási pontjától. Áramláskiegyenlítéses rendszer esetében az egyes áramoknak a beállított értékhez képest ±2,5 %-os tűréssel állandónak kell lenniük.

A teljes mérőrendszer elvi összeállítása a 7. ábrán látható.

7. ábra

7. ábra

A teljes áramú mérőrendszer elvi összeállítása

A teljes áramú mérőrendszer elvi összeállítása

Image 78

8.5.1.

A hígított kipufogógáz áramának meghatározása

8.5.1.1.

A hígított kipufogógázzal történő kibocsátások kiszámításához ismerni kell a hígított kipufogógáz tömegáramát. A ciklusban a hígított kipufogógáz teljes áramát (kg/vizsgálat) a ciklus alatt mért értékekből és az áramlásmérő megfelelő kalibrálási adataiból kell kiszámítani (V0 térfogat-kiszorításos szivattyú, KV kritikus áramlású Venturi-cső és Cd hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső esetében) a 8.5.1.2–8.5.1.4. szakaszban leírt módszerek egyikével. Ha a részecskék teljes mintaárama (msep) meghaladja az állandó térfogatú mintavevő rendszer összáramának (med) 0,5 %-át, akkor az állandó térfogatú mintavevő rendszer áramát helyesbíteni kell az msep-re, vagy a részecskeminta áramát vissza kell vezetni a rendszerbe még az áramlásmérő előtt.

8.5.1.2.

A teljes ciklus tömegáramának kiszámítása, ha hőcserélő a hígított kipufogógáz hőmérsékletét a teljes ciklusban ±6 K tűréssel tartja, a következő:

Image 79
  (49)

Ahol:

| V
  0 | a mérési körülmények között fordulatonként átszivattyúzott gáz térfogata, m3/fordulat |
| --- | --- |
| n
  P | a szivattyúnak a mérés alatt megtett összes fordulata |
| p
  p | az abszolút nyomás a szivattyú szívócsonkjánál, kPa |
| T | a hígított kipufogógáz átlagos hőmérséklete a szivattyú belépő nyílásánál, K |

V
  0

a mérési körülmények között fordulatonként átszivattyúzott gáz térfogata, m3/fordulat

n
  P

a szivattyúnak a mérés alatt megtett összes fordulata

p
  p

az abszolút nyomás a szivattyú szívócsonkjánál, kPa

T

a hígított kipufogógáz átlagos hőmérséklete a szivattyú belépő nyílásánál, K

Áramláskiegyenlítéses (azaz hőcserélő nélküli) rendszer esetében a pillanatnyi tömegkibocsátást kell kiszámítani és integrálni az egész ciklusra. Ebben az esetben a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegét az alábbiak szerint kell kiszámítani:

med,i = 1,293 x V0 x nP,i x pp x 273 / (101,3 x T) (50)

Ahol:

| nP,i | a szivattyú összes fordulata az időintervallumokban |
| --- | --- |

nP,i

a szivattyú összes fordulata az időintervallumokban

8.5.1.3.

A teljes ciklus tömegáramának kiszámítása, ha hőcserélő a hígított kipufogógáz hőmérsékletét a teljes ciklusban ±11 K tűréssel tartja, a következő:

med = 1,293 x t x Kv x pp / T 0,5 (51)

Ahol:

| t | a ciklusidő, s |
| --- | --- |
| K
  V | a kritikus áramlású Venturi-cső kalibrációs együtthatója normál állapotra, |
| p
  p | az abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál, kPa |
| T | az abszolút hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K |

t

a ciklusidő, s

K
  V

a kritikus áramlású Venturi-cső kalibrációs együtthatója normál állapotra,

p
  p

az abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál, kPa

T

az abszolút hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K

Áramláskiegyenlítéses (azaz hőcserélő nélküli) rendszer esetében a pillanatnyi tömegkibocsátást kell kiszámítani és integrálni az egész ciklusra. Ebben az esetben a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegét az alábbiak szerint kell kiszámítani:

med,i = 1,293 x Δti x KV x pp / T 0,5 (52)

Ahol:

| Δti | az időintervallum, s |
| --- | --- |

Δti

az időintervallum, s

8.5.1.4.

A teljes ciklus tömegáramának kiszámítása, ha hőcserélő a hígított kipufogógáz hőmérsékletét a teljes ciklusban ±11 K tűréssel tartja, a következő:

med = 1,293 x QSSV (53)

valamint

Image 80
  (54)

Ahol:

| A
  0 | 0,005692 a következő SI mértékegységekkel: |
| --- | --- |
| d
  V | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője, mm |
| C
  d | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső átfolyási tényezője |
| p
  p | az abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál, kPa |
| T | hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K |
| r
  p | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torkánál és a belépőnyílásnál fennálló statikus abszolút nyomások aránya, |
| r
  D | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérőjének (d) és a bevezető cső belső átmérőjének (D) aránya |

A
  0

0,005692 a következő SI mértékegységekkel:
  Image 81

d
  V

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője, mm

C
  d

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső átfolyási tényezője

p
  p

az abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál, kPa

T

hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K

r
  p

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torkánál és a belépőnyílásnál fennálló statikus abszolút nyomások aránya,
  Image 82

r
  D

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérőjének (d) és a bevezető cső belső átmérőjének (D) aránya

Áramláskiegyenlítéses (azaz hőcserélő nélküli) rendszer esetében a pillanatnyi tömegkibocsátást kell kiszámítani és integrálni az egész ciklusra. Ebben az esetben a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegét az alábbiak szerint kell kiszámítani:

med = 1,293 x QSSV x Δti (55)

Ahol:

| Δti | az időintervallum, s |
| --- | --- |

Δti

az időintervallum, s

A valós időre való átszámításokat vagy a Cd egy valószínű értékével, például 0,98-dal, vagy a Qssv egy valószínű értékével kell kezdeni. Ha a számítás a Qssv értékével kezdődik, akkor a Qssv kezdeti értékét kell használni a Reynolds-szám kiszámításához is.

A hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torkánál a Reynolds-számnak minden kibocsátásmérés alatt a 9.5.4. szakaszban meghatározott kalibrálási görbe készítéséhez használt Reynolds-számok tartományában kell lennie.

8.5.2.

A gáz-halmazállapotú összetevők meghatározása

8.5.2.1.

A vizsgálatra benyújtott motor által a hígított kipufogógázzal kibocsátott gáz-halmazállapotú összetevőket az e melléklet 2. függelékében leírt módszerekkel kell mérni. A kipufogógáz hígítása történhet szűrt környezeti levegővel, szintetikus levegővel vagy nitrogénnel. A teljes áramú rendszer átbocsátóképességének elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy teljes mértékben megakadályozza a víz lecsapódását a hígító- és mintavevő rendszerben. Az adatok értelmezését és a számítási eljárásokat a 8.5.2.2. és a 8.5.2.3. szakasz írja le.

8.5.2.2.

A kibocsátás szempontjából lényeges adatokat a 7.6.6. szakaszban leírtak szerint kell feljegyezni és tárolni.

8.5.2.3.

A kibocsátott tömeg kiszámítása

8.5.2.3.1.

Hőcserélővel ellátott rendszereknél a szennyező anyagok tömegét a következő egyenlettel kell meghatározni:

mgas = ugas x cgas x med (g/vizsgálat) (56)

Ahol:

| ugas | a kipufogógázban lévő összetevő 6. táblázatból vett, vonatkozó értéke |
| --- | --- |
| cgas | az összetevő átlagos koncentrációja, a háttér-koncentrációval helyesbítve, ppm |
| med | az összes hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg |

ugas

a kipufogógázban lévő összetevő 6. táblázatból vett, vonatkozó értéke

cgas

az összetevő átlagos koncentrációja, a háttér-koncentrációval helyesbítve, ppm

med

az összes hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg

Ha a mérés száraz alapon történik, akkor a 8.1. szakasz szerinti száraz/nedves korrekciót kell alkalmazni.

Az NOx kiszámításához a kibocsátott tömeget szükség szerint meg kell szorozni a 8.2. szakasz szerint meghatározott kh,D, illetve kh,G páratartalom-korrekciós tényezővel.

Az u értékeket a 6. táblázat tartalmazza. Az ugas értékek kiszámításához a hígított kipufogógáz sűrűsége a levegő sűrűségével azonosnak lett feltételezve. Az ugas értékek ezért azonosak az egyedülálló gáz-halmazállapotú összetevőkre, de különbözőek a szénhidrogénekre.

6. táblázat

A hígított kipufogógáz u értékei és az összetevők sűrűsége

| Üzemanyag | ρde | | | Földgáz | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| | | ρgas [kg/m3] | | | |
| 2,053 | 1,250 | (6) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| | | ugas (7) | | | |
| Dízel (B7) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000483 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Etanol (ED95) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000770 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| CNG (8) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000517 (9) | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Propán | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000507 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Bután | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000501 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| LPG (10) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000505 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Benzin (E10) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000499 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000554 |
| Etanol (E85) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000722 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000554 |

Üzemanyag

ρde

Földgáz

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρgas [kg/m3]

2,053

1,250

(6)

1,9636

1,4277

0,716

ugas (7)

Dízel (B7)

1,293

0,001588

0,000967

0,000483

0,001519

0,001104

0,000553

Etanol (ED95)

1,293

0,001588

0,000967

0,000770

0,001519

0,001104

0,000553

CNG (8)

1,293

0,001588

0,000967

0,000517 (9)

0,001519

0,001104

0,000553

Propán

1,293

0,001588

0,000967

0,000507

0,001519

0,001104

0,000553

Bután

1,293

0,001588

0,000967

0,000501

0,001519

0,001104

0,000553

LPG (10)

1,293

0,001588

0,000967

0,000505

0,001519

0,001104

0,000553

Benzin (E10)

1,293

0,001588

0,000967

0,000499

0,001519

0,001104

0,000554

Etanol (E85)

1,293

0,001588

0,000967

0,000722

0,001519

0,001104

0,000554

A másik módszer az u értékeknek a pontos számítási módszerrel való kiszámítása az alábbiak szerint, amelyet általánosságban a 8.4.2.4. szakasz határoz meg:

Image 83
  (57)

Ahol:

| M
  gas | a gáz-halmazállapotú összetevő móltömege, g/mol (lásd e melléklet 5. függelékét) |
| --- | --- |
| M
  e | a kipufogógáz móltömege, g/mol |
| M
  d | a hígítólevegő móltömege = 28,965 g/mol |
| D | a hígítási tényező (lásd a 8.5.2.3.2. szakaszt) |

M
  gas

a gáz-halmazállapotú összetevő móltömege, g/mol (lásd e melléklet 5. függelékét)

M
  e

a kipufogógáz móltömege, g/mol

M
  d

a hígítólevegő móltömege = 28,965 g/mol

D

a hígítási tényező (lásd a 8.5.2.3.2. szakaszt)

8.5.2.3.2.

A szennyező anyagok nettó koncentrációjának meghatározásához a hígítólevegőben lévő gáz-halmazállapotú szennyező anyagok átlagos háttér-koncentrációját le kell vonni a mért koncentrációkból. A háttér-koncentrációk átlagos értékét mintavevő zsákos módszerrel, vagy folyamatos méréssel és integrálással lehet meghatározni. Az alábbi képletet kell használni:

cgas = cgas,e – cd x (1 – (1/D)) (58)

Ahol:

| c
  gas,e | az összetevőnek a hígított kipufogógázban mért koncentrációja, ppm |
| --- | --- |
| c
  d | az összetevőnek a hígítólevegőben mért koncentrációja, ppm |
| D | a hígítási tényező |

c
  gas,e

az összetevőnek a hígított kipufogógázban mért koncentrációja, ppm

c
  d

az összetevőnek a hígítólevegőben mért koncentrációja, ppm

D

a hígítási tényező

A hígítási tényező kiszámítása a következő:

| a) | dízel- és LPG-üzemű motorok esetében:

  D =

  (59) |
| --- | --- |

a)

dízel- és LPG-üzemű motorok esetében:

D =
  Image 84
  (59)

| b) | földgázüzemű motorok esetében

  D =

  (60)
  Ahol:


  cCO2,e | a hígított kipufogógázban lévő CO2 nedves koncentrációja, térfogatszázalék |
| --- | --- | --- |
| cHC,e | a hígított kipufogógázban lévő szénhidrogének nedves koncentrációja, ppm, C1-egyenérték |
| cNMHC,e | a hígított kipufogógázban lévő, nem metán szénhidrogének koncentrációja, ppm, C1-egyenérték |
| cCO,e | a hígított kipufogógázban lévő CO nedves koncentrációja, ppm |
| FS | a sztöchiometriai együttható |

b)

földgázüzemű motorok esetében

D =
  Image 85
  (60)

Ahol:

cCO2,e

a hígított kipufogógázban lévő CO2 nedves koncentrációja, térfogatszázalék

cHC,e

a hígított kipufogógázban lévő szénhidrogének nedves koncentrációja, ppm, C1-egyenérték

cNMHC,e

a hígított kipufogógázban lévő, nem metán szénhidrogének koncentrációja, ppm, C1-egyenérték

cCO,e

a hígított kipufogógázban lévő CO nedves koncentrációja, ppm

FS

a sztöchiometriai együttható

A sztöchiometriai együtthatót az alábbiak szerint kell kiszámítani:

F
  S =
  Image 86
  (61)

Ahol:

| α | a hidrogén mólaránya az üzemanyagban (H/C) |
| --- | --- |

α

a hidrogén mólaránya az üzemanyagban (H/C)

Ha az üzemanyag összetétele nem ismert, akkor alternatívaként a következő sztöchiometriai együtthatókat lehet használni:

| FS (gázolaj) | = | 13,4 |
| --- | --- | --- |
| FS (LPG) | = | 11,6 |
| FS (földgáz) | = | 9,5 |
| FS (E10) | = | 13,3 |
| F
  S (E85) | = | 11.5 |

FS (gázolaj)

=

13,4

FS (LPG)

=

11,6

FS (földgáz)

=

9,5

FS (E10)

=

13,3

F
  S (E85)

=

11.5

8.5.2.3.3.

Azoknál a rendszereknél, amelyekben nincs hőcserélő, a szennyező anyagok tömegét (g/vizsgálat) a pillanatnyilag tömegkibocsátás kiszámításával és a pillanatnyi értékeknek az egész ciklusra való integrálásával kell meghatározni. A háttér-koncentrációk miatti helyesbítést közvetlenül a pillanatnyi koncentrációértékekre kell alkalmazni. Az alábbi egyenletet kell használni:

m
  gas =
  Image 87
  (62)

Ahol:

| c
  gas,e | az összetevőnek a hígított kipufogógázban mért koncentrációja, ppm |
| --- | --- |
| c
  d | az összetevőnek a hígítólevegőben mért koncentrációja, ppm |
| m
  ed,i | a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömege, kg |
| m
  ed | a hígított kipufogógáz össztömege a ciklusban, kg |
| u
  gas | a táblázatos érték a 6. táblázatból |
| D | a hígítási tényező |

c
  gas,e

az összetevőnek a hígított kipufogógázban mért koncentrációja, ppm

c
  d

az összetevőnek a hígítólevegőben mért koncentrációja, ppm

m
  ed,i

a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömege, kg

m
  ed

a hígított kipufogógáz össztömege a ciklusban, kg

u
  gas

a táblázatos érték a 6. táblázatból

D

a hígítási tényező

8.5.3.

A szilárd kibocsátás meghatározása

8.5.3.1.

A részecsketömeget (g/vizsgálat) a részecskeminta tömegének a 8.3. szakasz szerinti, a felhajtóerőre való helyesbítése után a következőképpen kell kiszámítani:

m
  PM =
  Image 88
  (63)

Ahol:

| mp | a ciklusban összegyűlt részecskék tömege, mg |
| --- | --- |
| msep | a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg |
| med | a hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg |

mp

a ciklusban összegyűlt részecskék tömege, mg

msep

a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg

med

a hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg

valamint

m
  sep = m
  set - m
  ssd (64)

Ahol:

| mset | a részecskeszűrőn áthaladó kétszeresen hígított kipufogógáz tömege, kg |
| --- | --- |
| mssd | a másodlagos hígítólevegő tömege, kg |

mset

a részecskeszűrőn áthaladó kétszeresen hígított kipufogógáz tömege, kg

mssd

a másodlagos hígítólevegő tömege, kg

Ha a 7.5.6. szakasz szerint megtörtént a hígítólevegőben lévő részecskék koncentrációjának (háttér-koncentráció) meghatározása, a részecsketömeg a háttér-koncentrációval helyesbíthető. Ebben az esetben a részecsketömeget (g/vizsgálat) az alábbiak szerint kell kiszámítani:

m
  PM =
  Image 89
  (65)

Ahol:

| m
  sep | a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg |
| --- | --- |
| m
  ed | a hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg |
| m
  sd | az a hígítólevegő-tömeg, amelyből a háttér-koncentráció mérésére szolgáló mintavevővel a mintát vették, kg |
| m
  b | a hígítólevegőből származó részecskék tömege, mg |
| D | a 8.5.2.3.2. szakaszban meghatározott hígítási tényező |

m
  sep

a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg

m
  ed

a hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg

m
  sd

az a hígítólevegő-tömeg, amelyből a háttér-koncentráció mérésére szolgáló mintavevővel a mintát vették, kg

m
  b

a hígítólevegőből származó részecskék tömege, mg

D

a 8.5.2.3.2. szakaszban meghatározott hígítási tényező

8.6.

Általános számítások

8.6.1.

Az eltolódás 7.8.4. szakasz szerinti ellenőrzése során a helyesbített koncentrációérték a következőképpen számítható ki:

Image 90
  (66)

Ahol:

| c
  ref,z | a nullázógáz vonatkoztatási koncentrációja (általában nulla), ppm |
| --- | --- |
| c
  ref,s | a kalibrálógáz vonatkoztatási koncentrációja, ppm |
| c
  pre,z | a nullázógáz vizsgálat előtti koncentrációja a gázelemző készülékben, ppm |
| c
  pre,s | a kalibrálógáz vizsgálat előtti koncentrációja a gázelemző készülékben, ppm |
| c
  post,z | a nullázógáz vizsgálat utáni koncentrációja a gázelemző készülékben, ppm |
| c
  post,s | a kalibrálógáz vizsgálat utáni koncentrációja a gázelemző készülékben, ppm |
| cgas | a mintagáz koncentrációja, ppm |

c
  ref,z

a nullázógáz vonatkoztatási koncentrációja (általában nulla), ppm

c
  ref,s

a kalibrálógáz vonatkoztatási koncentrációja, ppm

c
  pre,z

a nullázógáz vizsgálat előtti koncentrációja a gázelemző készülékben, ppm

c
  pre,s

a kalibrálógáz vizsgálat előtti koncentrációja a gázelemző készülékben, ppm

c
  post,z

a nullázógáz vizsgálat utáni koncentrációja a gázelemző készülékben, ppm

c
  post,s

a kalibrálógáz vizsgálat utáni koncentrációja a gázelemző készülékben, ppm

cgas

a mintagáz koncentrációja, ppm

Minden összetevőre két fajlagos kibocsátási eredménycsoportot kell kiszámítani a 8.6.3. szakasz alapján, az esetleges egyéb helyesbítések végrehajtása után. Az egyik csoportot helyesbítetlen koncentrációkkal, a másikat pedig a (66) egyenlet alapján az eltolódással helyesbített koncentrációkkal kell kiszámítani.

Az alkalmazott mérőrendszertől és számítási módszertől függően a helyesbítetlen kibocsátási eredményeket a (36), (37), (56), (58) illetve (62) egyenletek szerint kell kiszámítani. A helyesbített kibocsátások számításakor a (36), (37), (56), (58), illetve (62) egyenletekben szereplő cgas értéket a (66) egyenlet ccor értékével kell helyettesíteni. Ha a megfelelő egyenletekben pillanatnyi cgas,i koncentrációértékek szerepelnek, akkor a helyesbített értéket is pillanatnyi ccor,i értékként kell alkalmazni. Az (58) és a (62) egyenletben a helyesbítést a mért és a háttér-koncentrációra is alkalmazni kell.

El kell végezni az összehasonlítást a helyesbítetlen eredmények százalékában. A munkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátás helyesbítetlen és helyesbített értékei közötti eltérés nem lehet nagyobb a munkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátás helyesbítetlen értékének ±4 százalékánál vagy a megfelelő határérték ±4 százalékánál (amelyik nagyobb). Ha az eltolódás meghaladja a 4 százalékot, a vizsgálat nem érvényes.

Ha az eltolódásra korrekciót alkalmaznak, a kibocsátási értékek bejelentésekor csak az eltolódással korrigált kibocsátási eredményeket kell figyelembe venni.

8.6.2.

A nem metán szénhidrogének és a metán kiszámítása az alkalmazott kalibrálási módszertől függ. A nemmetán-kiválasztó nélküli méréshez használt lángionizációs detektort (e melléklet 2. függeléke 11. ábrájának alsó része) propánnal kell kalibrálni. A nemmetán-kiválasztóval sorba kapcsolt lángionizációs detektor (e melléklet 2. függeléke 11. ábrájának felső része) esetében a következő módszerek megengedettek.

| a) | Kalibrálógáz – propán; a propán megkerüli a nemmetán-kiválasztót. |
| --- | --- |

a)

Kalibrálógáz – propán; a propán megkerüli a nemmetán-kiválasztót.

| b) | Kalibrálógáz – metán; a metán áthalad a nemmetán-kiválasztón. |
| --- | --- |

b)

Kalibrálógáz – metán; a metán áthalad a nemmetán-kiválasztón.

A nem metán szénhidrogének és a metán koncentrációját az a) esetben a következőképpen kell kiszámítani:

Image 91
  =
  Image 92
  (67)

Image 93
  =
  Image 94
  (68)

A nem metán szénhidrogének és a metán koncentrációját a b) esetben a következőképpen kell kiszámítani:

Image 95
  =
  Image 96
  (67a)

Image 97
  =
  Image 98
  (68a)

Ahol:

| cHC(w/NMC) | a szénhidrogén-koncentráció, ha a mintagáz átáramlik a nemmetán-kiválasztón, ppm |
| --- | --- |
| cHC(w/oNMC) | a szénhidrogén-koncentráció, ha a mintagáz megkerüli a nemmetán-kiválasztót, ppm |
| rh | a 9.3.7.2. szakaszban meghatározott választényező metánra |
| EM | a 9.3.8.1. szakaszban meghatározott metánhatásfok |
| EE | a 9.3.8.2. szakaszban meghatározott etánhatásfok |

cHC(w/NMC)

a szénhidrogén-koncentráció, ha a mintagáz átáramlik a nemmetán-kiválasztón, ppm

cHC(w/oNMC)

a szénhidrogén-koncentráció, ha a mintagáz megkerüli a nemmetán-kiválasztót, ppm

rh

a 9.3.7.2. szakaszban meghatározott választényező metánra

EM

a 9.3.8.1. szakaszban meghatározott metánhatásfok

EE

a 9.3.8.2. szakaszban meghatározott etánhatásfok

Ha rh < 1,05, a (67), (67a) és (68a) egyenletekben elhagyható.

8.6.3.

Az egas vagy ePM fajlagos kibocsátást (g/kWh) az egyes összetevőkre az alábbi módon kell kiszámítani, a vizsgálati ciklus típusától függően.

A WHSC, a melegindításos WHTC vagy a hidegindításos WHTC esetében a következő egyenletet kell alkalmazni:

Image 99
  (69)

Ahol:

| m | a kibocsátott összetevő tömege, g/vizsgálat |
| --- | --- |
| W
  act | a tényleges ciklusban végzett munka, a 7.8.6. szakasz szerint meghatározva, kWh. |

m

a kibocsátott összetevő tömege, g/vizsgálat

W
  act

a tényleges ciklusban végzett munka, a 7.8.6. szakasz szerint meghatározva, kWh.

A WHTC esetében a vizsgálat végeredményét a hidegindítással történő vizsgálat és a melegindítással történő vizsgálat adatai súlyozottan átlagaként kell kiszámítani a következő egyenlettel:

Image 100
  (70)

Ahol:

| mcold | az összetevő kibocsátott tömege a hidegindítással történő vizsgálat során, g/vizsgálat |
| --- | --- |
| mhot | az összetevő kibocsátott tömege a melegindítással történő vizsgálat során, g/vizsgálat |
| Wact,cold | a tényleges ciklusmunka a hidegindítással történő vizsgálat során, kWh |
| Wact,hot | a tényleges ciklusmunka a melegindítással történő vizsgálat során, kWh |

mcold

az összetevő kibocsátott tömege a hidegindítással történő vizsgálat során, g/vizsgálat

mhot

az összetevő kibocsátott tömege a melegindítással történő vizsgálat során, g/vizsgálat

Wact,cold

a tényleges ciklusmunka a hidegindítással történő vizsgálat során, kWh

Wact,hot

a tényleges ciklusmunka a melegindítással történő vizsgálat során, kWh

Ha a 6.6.2. szakasz szerinti időszakos regenerálásról van szó, a (69) és (70) egyenlettel meghatározott, e fajlagos kibocsátási értéket a kr,u vagy kr,d regenerálási korrekciós tényezővel meg kell szorozni, illetve a tényezőt hozzá kell adni a fajlagos kibocsátási értékhez.

9.

Ez a melléklet nem tartalmazza az áramlásmérő, nyomásmérő és hőmérsékletmérő műszerek vagy rendszerek részletes leírását. Az ilyen műszereknek vagy rendszereknek csak a kibocsátásmérések elvégzéséhez szükséges linearitási követelményeit tárgyalja a 9.2. szakaszban.

9.1.

A 7.2.1. és a 7.2.2. szakaszban leírt vizsgálati ciklusokhoz megfelelő jellemzőkkel bíró teljesítménymérő fékpadot kell használni.

A nyomaték- és fordulatszámmérő műszereknek lehetővé kell tenniük a tengelyteljesítmény olyan pontosságú mérését, amely a ciklus hitelességi kritériumainak teljesüléséhez szükséges. Szükséges lehet kiegészítő számítások alkalmazása. A mérőrendszerek pontosságának olyannak kell lennie, hogy a 9.2. szakasz 7. táblázatában megadott linearitási követelmények teljesüljenek.

9.2.

A mérőműszereket és mérőrendszereket a nemzeti (nemzetközi) etalonokkal kell kalibrálni. A mérőműszereknek és mérőrendszereknek teljesíteniük kell a 7. táblázat linearitási követelményeit. A gázelemző készülékekre a 9.2.1. szakasz szerinti linearitás-ellenőrzést legalább háromhavonta el kell végezni, vagy amikor olyan rendszerjavítás vagy -változás történt, amely hatással lehet a kalibrálásra. A többi műszernél és rendszernél a linearitást a belső ellenőrzési eljárások szerint kell ellenőriztetni, a műszer gyártójával vagy az ISO 9000 szabvány előírásai szerint.

7. táblázat

A műszerek és mérőrendszerek linearitási követelményei

| Mérőrendszer | |χmin × (a1 – 1)+ a0| | Meredekség,
  a1 | Szórás,
  SEE | Determinációs együttható,
  r2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Motor fordulatszáma | ≤ 0,05 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| A motor nyomatéka | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Üzemanyagáram | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Levegőáram | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Kipufogógáz-áram | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Hígítólevegő árama | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| A hígított kipufogógáz árama | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Mintaáram | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Gázelemző készülékek | ≤ 0,5 % max | 0,99–1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Gázosztók | ≤ 0,5 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Hőmérsékletek | ≤ 1 % max | 0,99–1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Nyomás | ≤ 1 % max | 0,99–1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Analitikai mérleg | ≤ 1 % max | 0,99–1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |

Mérőrendszer

|χmin × (a1 – 1)+ a0|

Meredekség,

a1

Szórás,

SEE

Determinációs együttható,

r2

Motor fordulatszáma

≤ 0,05 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

A motor nyomatéka

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Üzemanyagáram

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Levegőáram

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Kipufogógáz-áram

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Hígítólevegő árama

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

A hígított kipufogógáz árama

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Mintaáram

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Gázelemző készülékek

≤ 0,5 % max

0,99–1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Gázosztók

≤ 0,5 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Hőmérsékletek

≤ 1 % max

0,99–1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Nyomás

≤ 1 % max

0,99–1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Analitikai mérleg

≤ 1 % max

0,99–1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

9.2.1.

A linearitás ellenőrzése

9.2.1.1.

A linearitást a 7. táblázatban felsorolt összes mérőrendszernél ellenőrizni kell. A mérőrendszerrel legalább 10 – vagy az előírásnak megfelelő számú – vonatkoztatási értéket kell mérni. A nyomás és hőmérséklet linearitásának önálló ellenőrzéséhez legalább három vonatkoztatási értéket kell kiválasztani. A mért értékeket a legkisebb négyzetek módszerén alapuló lineáris regresszióval össze kell hasonlítani a vonatkoztatási értékekkel a 7.8.7. szakaszban megadott (11) egyenletnek megfelelően. A 7. táblázatban megadott felső határértékek a vizsgálatok során várható legnagyobb értékeket jelentik.

9.2.1.2.

A mérőrendszert a műszer gyártójának ajánlásai szerint hagyni kell bemelegedni. A mérőrendszereknek az előírt hőmérsékleteken, nyomásokon és anyagáramokkal kell működniük.

9.2.1.3.

A linearitást ellenőrizni kell az összes szokásosan használt működési tartományban, a következő lépésekben:

| a) | a műszert nullázó jellel nullázni kell. Gázelemző készülékek esetében tisztított szintetikus levegőt (vagy nitrogént) kell bevezetni közvetlenül a készülékbe; |
| --- | --- |

a)

a műszert nullázó jellel nullázni kell. Gázelemző készülékek esetében tisztított szintetikus levegőt (vagy nitrogént) kell bevezetni közvetlenül a készülékbe;

| b) | be kell állítani a műszer mérőtartományát mérőtartomány-beállító jellel. A gázelemző készülékek használatakor megfelelő mérőtartomány-kalibráló gázt kell bevezetni közvetlenül a készülékbe; |
| --- | --- |

b)

be kell állítani a műszer mérőtartományát mérőtartomány-beállító jellel. A gázelemző készülékek használatakor megfelelő mérőtartomány-kalibráló gázt kell bevezetni közvetlenül a készülékbe;

| c) | a nullázást, azaz az a) lépést meg kell ismételni; |
| --- | --- |

c)

a nullázást, azaz az a) lépést meg kell ismételni;

| d) | az ellenőrzés úgy történik, hogy mérni kell legalább 10 olyan vonatkoztatási értéket (beleértve a nulla értékűt is), amelyek a nullától a kibocsátásmérések során várható legnagyobb értékig terjednek. A gázelemző készülékek használatakor a 9.3.3.2. szakaszban leírtak szerint ismert koncentrációjú gázokat kell bevezetni közvetlenül a készülékbe; |
| --- | --- |

d)

az ellenőrzés úgy történik, hogy mérni kell legalább 10 olyan vonatkoztatási értéket (beleértve a nulla értékűt is), amelyek a nullától a kibocsátásmérések során várható legnagyobb értékig terjednek. A gázelemző készülékek használatakor a 9.3.3.2. szakaszban leírtak szerint ismert koncentrációjú gázokat kell bevezetni közvetlenül a készülékbe;

| e) | legalább 1/s adatfelvételi gyakorisággal mérni kell a vonatkoztatási értékeket, és a mért értékeket egy 30 s-os intervallumban fel kell jegyezni; |
| --- | --- |

e)

legalább 1/s adatfelvételi gyakorisággal mérni kell a vonatkoztatási értékeket, és a mért értékeket egy 30 s-os intervallumban fel kell jegyezni;

| f) | a 30 s-os intervallum számtani középértékeiből ki kell számítani a legkisebb négyzetek módszerén alapuló lineáris regresszió paramétereit a 7.8.7. szakaszban megadott (11) egyenlet szerint; |
| --- | --- |

f)

a 30 s-os intervallum számtani középértékeiből ki kell számítani a legkisebb négyzetek módszerén alapuló lineáris regresszió paramétereit a 7.8.7. szakaszban megadott (11) egyenlet szerint;

| g) | a lineáris regresszió paramétereinek teljesíteniük kell a 9.2. szakaszban, a 7. táblázatban megadott követelményeket; |
| --- | --- |

g)

a lineáris regresszió paramétereinek teljesíteniük kell a 9.2. szakaszban, a 7. táblázatban megadott követelményeket;

| h) | az ellenőrzési eljárás végén ismét ellenőrizni kell a nullázást, és szükség esetén meg kell ismételni az ellenőrzést. |
| --- | --- |

h)

az ellenőrzési eljárás végén ismét ellenőrizni kell a nullázást, és szükség esetén meg kell ismételni az ellenőrzést.

9.3.

Mérő- és mintavevő rendszer gáz-halmazállapotú kibocsátások meghatározásához

9.3.1.

A gázelemző készülék specifikációi

9.3.1.1.

A gázelemző készülékeknek olyan méréstartománnyal és válaszidővel kell rendelkezniük, amelyek alkalmasak a kipufogógázban lévő összetevők koncentrációinak megkívánt pontosságú mérésére a motorok mind tranziens, mind állandósult üzemállapotában.

A műszerek elektromágneses összeférhetőségének (EMC) olyannak kell lennie, hogy a járulékos hibák a lehető legkisebbek legyenek.

9.3.1.2.

A pontosság, ami definíció szerint a készülék által mért érték és a vonatkoztatási érték közötti különbség, nem lehet rosszabb a mért érték ±2 %-ánál, illetve a teljes skála ±0,3 %-ánál (amelyik nagyobb).

9.3.1.3.

Az ismételhetőség, ami definíció szerint egy adott mérőtartomány-kalibráló gázzal megismételt 10 mérés eredményéből számított szórás 2,5-szerese, a 155 ppm (vagy ppm C) feletti tartományokban nem lehet nagyobb, mint a teljes skála 1 %-a, illetve a 155 ppm (vagy ppm C) alatti tartományokban a 2 %-a.

9.3.1.4.

Az összes használt tartományban a gázelemző készülék csúcs-csúcs válasza nullázó és mérőtartomány-kalibráló gázokra egyik 10 másodperces időközben sem lehet nagyobb, mint a teljes skála 2 %-a.

9.3.1.5.

A nullpontválasz eltolódását a műszer gyártójának kell meghatároznia.

9.3.1.6.

A mérőtartomány-válasz eltolódását a műszer gyártójának kell meghatároznia.

9.3.1.7.

A mérőrendszerben használt gázelemző készülék felfutási ideje nem haladhatja meg a 2,5 másodpercet.

9.3.1.8.

A kipufogógázok nedvesen vagy szárazon mérhetők. Gázszárító készülék (ha van) csak a lehető legkisebb mértékben befolyásolhatja a mért gázok összetételét. Vegyszeres szárítók nem használhatók a mintában lévő víz eltávolítására.

9.3.2.

Gázelemző készülékek

9.3.2.1.

Az alkalmazandó vizsgálati elveket a 9.3.2.2–9.3.2.7. szakasz írja le. A mérőrendszerek részletes leírását e melléklet 2. függeléke tartalmazza. A mérendő gázokat az alábbi készülékekkel kell elemezni. Nem lineáris gázelemző készülékek esetében megengedett linearizáló áramkörök használata.

9.3.2.2.

A szén-monoxid-elemző készüléknek nem diszperzív infravörös (NDIR) gázelemző készüléknek kell lennie.

9.3.2.3.

A szén-dioxid-elemző készüléknek nem diszperzív infravörös gázelemző készüléknek kell lennie.

9.3.2.4.

A szénhidrogén-elemző készüléknek fűtött lángionizációs detektorosnak (HFID) kell lennie, a detektor, szelepek, csövezés stb. olyan fűtésével, hogy a gáz hőmérséklete mindenkor 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) legyen. Földgázmotorok és szikragyújtású motorok esetében a használt módszertől függően választható olyan szénhidrogén-elemző készülék, amely nem fűtött lángionizációs detektorral (FID) működik (lásd e melléklet 2. függelékének A.2.1.3. szakaszát).

9.3.2.5.

A metán- és a nem metán szénhidrogén-frakciót egy fűtött nemmetán-kiválasztóval és két, e melléklet 2. függelékének A.2.1.4. és A.2.1.5. szakasza szerinti lángionizációs detektorral kell meghatározni. Az összetevők koncentrációját a 8.6.2. szakasz szerint kell meghatározni.

9.3.2.6.

Az NOx méréséhez két mérőműszer van meghatározva, amelyek közül bármelyik használható, amennyiben megfelel a 9.3.2.6.1., illetve a 9.3.2.6.2. szakaszban leírt feltételeknek. Az alternatív mérési eljárások egyenértékűségének az 5.1.1. szakasz szerinti megállapításához csak kemilumineszcens detektoros gázelemző készülék használható.

9.3.2.6.1.

A nitrogén-oxid-elemző készüléknek száraz alapon való mérésnél kemilumineszcens detektoros (CLD) vagy fűtött kemilumineszcens detektoros (HCLD) típusúnak kell lennie NO2/NO-átalakítóval. Nedves alapon való mérésnél 328 K (55 °C) feletti hőmérsékleten tartott átalakítóval működő fűtött kemilumineszcens detektort kell használni, feltéve, hogy a víz keresztérzékenységi vizsgálata (lásd a 9.3.9.2.2. szakaszt) megfelelő eredménnyel zárult. Száraz alapon való mérés esetén mind a kemilumineszcens detektoros, mind pedig a fűtött kemilumineszcens detektoros készülékeknél a mintavételi útvonalon 328–473 K (55–200 °C) falhőmérsékletet kell tartani az átalakítóig, nedves mérés esetén pedig a gázelemző készülékig.

9.3.2.6.2.

Az NOx koncentrációjának méréséhez nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülék (NDUV) használandó. Ha a nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülék csak az NO koncentrációját méri, a nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülék előtt NO2/NO átalakítót kell elhelyezni. A nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülék hőmérsékletét fenn kell tartani a vízkondenzáció megelőzése érdekében, kivéve, ha mintaszárító egység van beszerelve az NO2/NO átalakító elé, és az használatban is van, illetve a gázelemző készülék elé.

9.3.2.7.

A 8.4.1.6. szakaszban leírt, a kipufogógáz-áram meghatározásához használt, a levegő-üzemanyag arány mérésére szolgáló készüléknek egy széles tartományú arányérzékelőt vagy cirkónium-oxid típusú lambda-érzékelőt kell használnia. Az érzékelőt közvetlenül a kipufogócsőben kell felszerelni, olyan helyre, ahol a kipufogógáz hőmérséklete kellően nagy a páralecsapódás megakadályozásához.

A beépített elektronikával rendelkező érzékelő pontosságának a következő értékek közé kell esnie:

| a mért érték ±3 százaléka | ha | λ < 2 |
| --- | --- | --- |
| a mért érték ±5 százaléka | ha | 2 ≤ λ < 5 |
| a mért érték ±10 százaléka | ha | 5 ≤ λ |

a mért érték ±3 százaléka

ha

λ < 2

a mért érték ±5 százaléka

ha

2 ≤ λ < 5

a mért érték ±10 százaléka

ha

5 ≤ λ

A fent előírt pontosság eléréséhez az érzékelőt a műszer gyártója által előírtak szerint kell kalibrálni.

9.3.3.

A gázok eltarthatóságát figyelembe kell venni.

9.3.3.1.

A gázok megkívánt tisztaságát az alábbiakban megadott szennyezettségi határértékek határozzák meg. A kalibráláshoz az alábbi gázokra van szükség:

| a) | Hígítatlan kipufogógázhoz
  Tisztított nitrogén
  (Szennyezettség: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)
  Tisztított oxigén (Tisztaság: > 99,5 térfogatszázalék O2)
  Hidrogén/hélium keverék (lángionizációs detektor égő-üzemanyaga)
  (40 ± 1 % hidrogén, a többi hélium)
  (Szennyezettség: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)
  Tisztított szintetikus levegő
  (Szennyezettség: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)
  (Oxigéntartalom: 18 és 21 térfogatszázalék között) |
| --- | --- |

a)

Hígítatlan kipufogógázhoz

Tisztított nitrogén

(Szennyezettség: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

Tisztított oxigén (Tisztaság: > 99,5 térfogatszázalék O2)

Hidrogén/hélium keverék (lángionizációs detektor égő-üzemanyaga)

(40 ± 1 % hidrogén, a többi hélium)

(Szennyezettség: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)

Tisztított szintetikus levegő

(Szennyezettség: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

(Oxigéntartalom: 18 és 21 térfogatszázalék között)

| b) | Hígított kipufogógázhoz (nem kötelezően a hígítatlan kipufogógázhoz)
  Tisztított nitrogén
  (Szennyezettség: ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)
  Tisztított oxigén
  (Tisztaság: > 99,5 térfogatszázalék O2)
  Hidrogén/hélium keverék (lángionizációs detektor égő-üzemanyaga)
  (40 ± 1 % hidrogén, a többi hélium)
  (Szennyezettség: ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2)
  Tisztított szintetikus levegő
  (Szennyezettség: ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)
  (Oxigéntartalom: 20,5 és 21,5 térfogatszázalék között)
  Ha nem állnak rendelkezésre gázpalackok, gáztisztító is használható, amennyiben a szennyezettségi szintek igazolhatók. |
| --- | --- |

b)

Hígított kipufogógázhoz (nem kötelezően a hígítatlan kipufogógázhoz)

Tisztított nitrogén

(Szennyezettség: ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)

Tisztított oxigén

(Tisztaság: > 99,5 térfogatszázalék O2)

Hidrogén/hélium keverék (lángionizációs detektor égő-üzemanyaga)

(40 ± 1 % hidrogén, a többi hélium)

(Szennyezettség: ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2)

Tisztított szintetikus levegő

(Szennyezettség: ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)

(Oxigéntartalom: 20,5 és 21,5 térfogatszázalék között)

Ha nem állnak rendelkezésre gázpalackok, gáztisztító is használható, amennyiben a szennyezettségi szintek igazolhatók.

9.3.3.2.

Az alábbi kémiai összetételű gázkeverékek szükségesek értelemszerűen. Más gázkombinációk is megengedhetők, feltéve, hogy a gázok nem lépnek egymással reakcióba. A gyártó által a kalibrálógázokra megadott lejárati időt fel kell jegyezni.

C3H8 és tisztított szintetikus levegő (lásd a 9.3.3.1. szakaszt);

CO és tisztított nitrogén;

NO és tisztított nitrogén;

NO2 és tisztított szintetikus levegő;

CO2 és tisztított nitrogén;

CH4 és tisztított szintetikus levegő;

C2H6 és tisztított szintetikus levegő.

A kalibráló és a mérőtartomány-kalibráló gáz tényleges koncentrációjának ±1 % tűréssel a névleges értéknek kell lennie, nemzeti vagy nemzetközi etalon alapján. A kalibrálógázok koncentrációját mindig térfogatra vonatkoztatva kell megadni (térfogatszázalék vagy térfogat ppm).

9.3.3.3.

A kalibráláshoz és a mérőtartomány beállításához használt gázokat gázosztókkal (precíziós keverőkészülékek) is elő lehet állítani, tisztított nitrogénnel vagy tisztított szintetikus levegővel történő hígítással. A gázosztó pontosságának olyannak kell lennie, hogy a kevert kalibrálógázok koncentrációja ±2 %-os pontosságú legyen. Ez a pontosság azt is jelenti, hogy a keveréshez használt elsődleges gázok koncentrációját legalább ±1 % pontossággal ismerni kell, nemzeti vagy nemzetközi etalongázok alapján. A hitelesítést a gázmegosztót használó kalibrálások esetében a teljes skála 15 és 50 %-a között kell elvégezni. Ha az első kalibrálás sikertelen, új kalibrálás végezhető más kalibrálógázzal.

A keverőkészülék ellenőrzésére választható olyan műszer is, amely természeténél fogva lineáris, például NO gáz kemilumineszcens detektorral. A műszer mérőtartományát úgy kell beállítani, hogy a mérőtartomány-kalibráló gáz közvetlenül rá van kötve a műszerre. A gázosztót a használt beállításokkal kell ellenőrizni, és a mért koncentrációt össze kell hasonlítani a névleges értékkel. Az eltérésnek minden pontban a névleges érték ±1 %-án belül kell maradnia.

A linearitás 9.2.1. szakasz szerinti ellenőrzéséhez a gázmegosztó pontosságának ±1 %-on belül kell lennie.

9.3.3.4.

Az oxigéninterferencia ellenőrzésére propán, oxigén és nitrogén keveréke használható. Ezeknek a gázoknak propánt kell tartalmazniuk 350 ± 75 ppm C szénhidrogén-tartalommal. A kalibrálógázok tűrésére vonatkozó koncentrációértéket az összes szénhidrogén és azok szennyeződéseinek kromatográfiás elemzésével vagy dinamikus keveréssel kell meghatározni. A szikragyújtású és a kompressziós gyújtású motorok vizsgálatához szükséges oxigénkoncentrációkat a 8. táblázat sorolja fel; a gáz többi része tisztított nitrogén.

8. táblázat

Az oxigéninterferencia ellenőrzéséhez használt gázok

| Motortípus | O2-koncentráció (százalék) |
| --- | --- |
| Kompressziós gyújtás | 21 (20 –22 ) |
| Kompressziós és szikragyújtás | 10 (9 –11 ) |
| Kompressziós és szikragyújtás | 5 (4 –6 ) |
| Szikragyújtás | 0 (0 –1 ) |

Motortípus

O2-koncentráció (százalék)

Kompressziós gyújtás

21 (20 –22 )

Kompressziós és szikragyújtás

10 (9 –11 )

Kompressziós és szikragyújtás

5 (4 –6 )

Szikragyújtás

0 (0 –1 )

9.3.4.

El kell végezni a rendszer szivárgásvizsgálatát. A szondát ki kell venni a kipufogórendszerből, és a végét dugóval le kell zárni. Az elemzőkészülék szivattyúját be kell kapcsolni. A kezdeti stabilizálódási időszak után szivárgásmentes rendszer esetében minden áramlásmérőnek nullához közeli értéket kell mutatnia. Ellenkező esetben ellenőrizni kell a mintavevő vezetéket, és a hibát ki kell javítani.

A legnagyobb megengedett szivárgási sebesség a vákuumoldalon a rendszer vizsgált részén a használat alatti áramlási sebesség 0,5 %-a lehet. A használat alatti áramlási sebesség becsléséhez használható a gázelemző készüléken és a kerülőn átáramló mennyiség.

Egy másik megoldás szerint a rendszerben legalább 20 kPa vákuumot (80 kPa abszolút nyomás) kell létrehozni. A kezdeti stabilizációs időszak után a rendszerben a Δp nyomásnövekedés (kPa/min) nem haladhatja meg a következőt:

Δp = p / Vs × 0,005 × qvs (71)

Ahol:

| Vs | a rendszertérfogat, l |
| --- | --- |
| qvs | áramlási sebesség a rendszerben, l/min |

Vs

a rendszertérfogat, l

qvs

áramlási sebesség a rendszerben, l/min

Egy másik módszer ugrásszerű koncentrációváltás előidézése a mintavevő vezeték elején a nullázógázról a mérőtartomány-kalibráló gázra való átváltással. Ha megfelelő idő eltelte után egy megfelelően kalibrált gázelemző készüléknél a mért érték nem haladja meg a bevitt koncentárció 99 %-át, akkor ez szivárgási problémára utal, amit meg kell szüntetni.

9.3.5.

A válaszidő értelmezéséhez a rendszer beállításainak pontosan ugyanolyanoknak kell lenniük, mint a vizsgálati eljárásban lefolytatott mérések idején (azaz nyomás, áramlás, szűrőbeállítások a gázelemző készülékeken és minden más, a válaszidőt befolyásoló tényező). A válaszidőt a gáznak közvetlenül a mintavevő szonda belépésénél történő bekapcsolásával kell meghatározni. A gázt kevesebb mint 0,1 másodperc alatt kell bekapcsolni. A vizsgálathoz használt gázoknak legalább a teljes skála 60 %-ának megfelelő koncentrációváltozást kell okozniuk.

Az egyes gáz-halmazállapotú összetevők koncentrációit folyamatosan fel kell jegyezni. A válaszidő definíció szerint a gáz bekapcsolása és a regisztrált koncentráció ehhez tartozó megváltozása között eltelt idő. A rendszer válaszideje (t90) a mérődetektor késéséből és a detektor felfutási idejéből áll. A késés definíció szerint a változás időpontja (t0) és a mért végérték 10 %-ával egyenlő válasz megjelenésének időpontja (t10) közötti időkülönbség. A felfutási idő definíció szerint a mért végérték 10 %-ának és 90 %-ának megfelelő válasz között eltelt idő (t90 – t10).

A gázelemző készülék és a kipufogógáz-áram jeleinek szinkronizálásához használandó jelátalakítási idő az az idő, ami a változástól (t0) addig telik el, amíg a válasz a mért végérték 50 %-a nem lesz (t50).

A rendszer válaszidejének az ezen előírás hatálya alá eső összes összetevő (CO, NOx, szénhidrogének vagy nem metán szénhidrogének) esetében és minden használt tartományban ≤ 10 másodpercnek kell lennie, ≤ 2,5 másodperc felfutási idővel, a 9.3.1.7. szakasz szerint. Ha a nem metán szénhidrogének méréséhez nemmetán-kiválasztót használnak, akkor a rendszer válaszideje nagyobb lehet 10 s-nál.

9.3.6.

A nitrogén-dioxid nitrogén-oxiddá való átalakítására használt átalakító hatásfokát a 9.3.6.1–9.3.6.8. szakaszban leírt módon kell ellenőrizni (lásd a 8. ábrát).

8. ábra:

8. ábra:

Az NO2-átalakító hatásfokát ellenőrző rendszer elvi rajza

Az NO2-átalakító hatásfokát ellenőrző rendszer elvi rajza

Image 101

9.3.6.1.

Ózonfejlesztő segítségével ellenőrizni kell az átalakító hatásfokát a 8. ábrán sematikusan bemutatott mérőrendszerrel és az alább leírt eljárással.

9.3.6.2.

A kemilumineszcens detektort és a fűtött kemilumineszcens detektort a leggyakrabban használt működési tartományban a gyártó előírásainak megfelelően nullázó és mérőtartomány-kalibráló gázzal kalibrálni kell (a kalibráló gáz NO-tartalmának a működési tartomány körülbelül 80 %-ának kell lennie, és a gázkeverék NO2-koncentrációjának kisebbnek kell lennie, mint az NO-koncentráció 5 %-a). Az NOx-elemzőt NO-üzemmódba kell állítani úgy, hogy a mérőtartomány-kalibráló gáz ne haladjon át az átalakítón. A mért koncentrációt regisztrálni kell.

9.3.6.3.

Az átalakító százalékos hatásfokát az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Image 102
  (72)

Ahol:

| a | az NOx-koncentráció a 9.3.6.6. szakasz szerint |
| --- | --- |
| b | az NOx-koncentráció a 9.3.6.7. szakasz szerint |
| c | az NO-koncentráció a 9.3.6.4. szakasz szerint |
| d | az NO-koncentráció a 9.3.6.5. szakasz szerint |

a

az NOx-koncentráció a 9.3.6.6. szakasz szerint

b

az NOx-koncentráció a 9.3.6.7. szakasz szerint

c

az NO-koncentráció a 9.3.6.4. szakasz szerint

d

az NO-koncentráció a 9.3.6.5. szakasz szerint

9.3.6.4.

Egy T idomon keresztül oxigént vagy nullázó levegőt kell folyamatosan adagolni a gázáramhoz, amíg a kijelzett koncentráció kb. 20 %-kal kisebb nem lesz a 9.3.6.2. szakasz szerinti kijelzett kalibrálási koncentrációnál (a gázelemző készülék NO-üzemmódban van).

A kijelzett koncentrációt (c) regisztrálni kell. Eközben az ózonfejlesztő nincs bekapcsolva.

9.3.6.5.

Be kell kapcsolni az ózonfejlesztőt, és elegendő ózont kell fejleszteni ahhoz, hogy az NO-koncentráció lecsökkenjen a 9.3.6.2. szakasz szerinti kalibrálási koncentráció 20 %-a körüli értékre (de legalább 10 %-ra). A kijelzett koncentrációt (d) regisztrálni kell (a gázelemző készülék NO-üzemmódban van).

9.3.6.6.

Az NO-elemző készüléket NOx-üzemmódba kell kapcsolni, hogy a gázkeverék (ami NO-ból, NO2-ből, O2-ből és N2-ből áll) áthaladjon az átalakítón. A kijelzett koncentrációt (a) regisztrálni kell (a gázelemző készülék NOx-üzemmódban van).

9.3.6.7.

Ekkor az ózonfejlesztőt ki kell kapcsolni. A 9.3.6.6. szakaszban leírt gázkeverék az átalakítón keresztül jut el a detektorba. A kijelzett koncentrációt (b) regisztrálni kell (a gázelemző készülék NOx-üzemmódban van).

9.3.6.8.

A gázelemző készüléken mért NOx-érték nem különbözhet ±5 %-nál nagyobb mértékben a 9.3.6.2. szakasz szerint mért értéktől (a gázelemző készülék NO-üzemmódban van).

9.3.6.9.

Az átalakító hatásfokát legalább havonta egyszer ellenőrizni kell.

9.3.6.10.

Az átalakító hatásfokának (ENOx) legalább 95 %-nak kell lennie.

Ha a gázelemző készülék leggyakrabban használt tartományában az ózonfejlesztő nem tudja elérni a koncentrációnak a 9.3.6.5. szakasz szerinti lecsökkentését 80 %-ról 20 %-ra, akkor azt abban a legnagyobb tartományban kell használni, amelynél ez a csökkentés még elérhető.

9.3.7.

A lángionizációs detektor beállítása

9.3.7.1.

A lángionizációs detektort a műszer gyártójának előírásai szerint be kell állítani. A leggyakrabban használt mérési tartományban a válaszadás optimalizálására mérőtartomány-kalibráló gázként levegővel kevert propánt kell használni.

A gyártó ajánlása szerinti üzemanyag- és levegőáramok mellett 350 ± 75 ppm C mérőtartomány-kalibráló gázt kell a gázelemző készülékbe bevezetni. A válaszadást egy adott üzemanyagáramnál a mérőtartomány-kalibráló gázra adott válasz és a nullázógázra adott válasz különbségéből kell meghatározni. Az üzemanyagáramot lépésenként be kell állítani a gyártó által ajánlott érték alá és fölé. Ezekkel a beállított áramlásokkal regisztrálni kell a mérőtartomány-kalibráló és a nullázógázra adott válaszokat. A kettő közötti különbséget diagramon meg kell szerkeszteni, és az üzemanyagáramot a görbe dús oldalára kell beállítani. Ez az üzemanyagáram kiindulási beállítása, amelyet a szénhidrogénekre kapott választényezőktől (9.3.7.2. szakasz) és az oxigéninterferencia ellenőrzésekor (9.3.7.3. szakasz) kapott eredményektől függően szükség esetén optimalizálni kell. Ha az oxigéninterferencia vagy a szénhidrogénre vonatkozó választényezők nem felelnek meg az alábbi előírásoknak, akkor a levegőáramot fokozatosan a gyártó által megadott érték fölé, illetve alá kell beállítani, és az összes anyagáramra meg kell ismételni a 9.3.7.2. és 9.3.7.3. szakaszban leírtakat.

Az optimalizálás történhet az SAE 770141 sz. specifikációjában leírt eljárásokkal is.

9.3.7.2.

A gázelemző készülék linearitását a 9.2.1.3. szakasz szerint ellenőrizni kell propán-levegő keverékkel és nagy tisztaságú szintetikus levegővel.

A választényezőket meg kell határozni a gázelemző készülék használatbavételekor és huzamosabb használata után. Az egy adott szénhidrogénre vonatkozó választényező (rh) a lángionizációs detektorral mért C1 értéknek és a palackban levő gáz ppm C1-egyenértékben kifejezett koncentrációjának az aránya.

A mérőgáz koncentrációjának olyannak kell lennie, hogy a válasz a teljes skála mintegy 80 %-a legyen. A koncentrációt ± 2 térfogatszázalék pontossággal kell ismerni gravimetriás etalon alapján. A gázpalackot 24 órán át 298 K ± 5 K (25 °C ± 5 °C) hőmérsékleten elő kell kondicionálni.

Az alkalmazandó mérőgázok és a relatív választényezők tartománya a következő:

| a) | metán és tisztított szintetikus levegő 1,00 ≤ rh ≤ 1,15; |
| --- | --- |

a)

metán és tisztított szintetikus levegő 1,00 ≤ rh ≤ 1,15;

| b) | propilén és tisztított szintetikus levegő 0,90 ≤ rh ≤ 1,1; |
| --- | --- |

b)

propilén és tisztított szintetikus levegő 0,90 ≤ rh ≤ 1,1;

| c) | toluol és tisztított szintetikus levegő 0,90 ≤ rh ≤ 1,1. |
| --- | --- |

c)

toluol és tisztított szintetikus levegő 0,90 ≤ rh ≤ 1,1.

Ezek az értékek a propán és tisztított szintetikus levegő 1-nek tekintett rh értékére vannak vonatkoztatva.

9.3.7.3.

Csak a hígítatlan kipufogógázhoz használt gázelemző készülékeknél: az oxigéninterferencia ellenőrzését el kell végezni a gázelemző készülék használatbavételekor és huzamosabb használata után.

Olyan mérési tartományt kell kiválasztani, ahol az oxigéninterferencia ellenőrzésére használt gázok a felső 50 %-ba esnek. A vizsgálatot az előírt fűtőkamra-hőmérsékleten kell elvégezni. Az oxigéninterferencia ellenőrzésére használt gázokra vonatkozó előírások a 9.3.3.4. szakaszban találhatók.

| a) | A gázelemző készüléken el kell végezni a nullapont-beállítást. |
| --- | --- |

a)

A gázelemző készüléken el kell végezni a nullapont-beállítást.

| b) | Szikragyújtású motoroknál a gázelemző készülék mérőtartományát 0 % oxigént tartalmazó keverékkel kell kalibrálni. Kompressziós gyújtású motoroknál a műszerek mérőtartományát 21 % oxigént tartalmazó keverékkel kell kalibrálni. |
| --- | --- |

b)

Szikragyújtású motoroknál a gázelemző készülék mérőtartományát 0 % oxigént tartalmazó keverékkel kell kalibrálni. Kompressziós gyújtású motoroknál a műszerek mérőtartományát 21 % oxigént tartalmazó keverékkel kell kalibrálni.

| c) | Meg kell ismételni a nullázás ellenőrzését. Ha a nullapont a teljes skála 0,5 %-át meghaladó mértékben változott, akkor meg kell ismételni az e szakasz a) és b) pontjában leírt lépéseket. |
| --- | --- |

c)

Meg kell ismételni a nullázás ellenőrzését. Ha a nullapont a teljes skála 0,5 %-át meghaladó mértékben változott, akkor meg kell ismételni az e szakasz a) és b) pontjában leírt lépéseket.

| d) | Be kell vezetni a készülékbe az oxigéninterferencia ellenőrzésére szolgáló 5 %-os és 10 %-os gázt. |
| --- | --- |

d)

Be kell vezetni a készülékbe az oxigéninterferencia ellenőrzésére szolgáló 5 %-os és 10 %-os gázt.

| e) | Meg kell ismételni a nullázás ellenőrzését. Ha a nullpont a teljes skála ± 1 %-át meghaladó mértékben változott, akkor meg kell ismételni a vizsgálatot. |
| --- | --- |

e)

Meg kell ismételni a nullázás ellenőrzését. Ha a nullpont a teljes skála ± 1 %-át meghaladó mértékben változott, akkor meg kell ismételni a vizsgálatot.

| f) | Az oxigéninterferenciát (EO2) a d) lépésben említett mindegyik keverék tekintetében ki kell számítani a következőképpen:
  EO2 = (cref,d – c) × 100 / cref,d (73)
  ahol a gázelemző készülék által mért koncentráció:
  c =

  (74)
  Ahol:


  cref,b | a b) pontban szereplő vonatkoztatási szénhidrogén-koncentráció, ppm C |
| --- | --- | --- |
| cref,d | a d) pontban szereplő vonatkoztatási szénhidrogén-koncentráció, ppm C |
| cFS,b | a teljes skála értéke a b) pontban szereplő szénhidrogén-koncentrációra, ppm C |
| cFS,d | a teljes skála értéke a d) pontban szereplő szénhidrogén-koncentrációra, ppm C |
| cm,b | a b) pontban szereplő szénhidrogén-koncentráció mért értéke, ppm C |
| cm,d | a d) pontban szereplő szénhidrogén-koncentráció mért értéke, ppm C |

f)

Az oxigéninterferenciát (EO2) a d) lépésben említett mindegyik keverék tekintetében ki kell számítani a következőképpen:

EO2 = (cref,d – c) × 100 / cref,d (73)

ahol a gázelemző készülék által mért koncentráció:

c =
  Image 103
  (74)

Ahol:

cref,b

a b) pontban szereplő vonatkoztatási szénhidrogén-koncentráció, ppm C

cref,d

a d) pontban szereplő vonatkoztatási szénhidrogén-koncentráció, ppm C

cFS,b

a teljes skála értéke a b) pontban szereplő szénhidrogén-koncentrációra, ppm C

cFS,d

a teljes skála értéke a d) pontban szereplő szénhidrogén-koncentrációra, ppm C

cm,b

a b) pontban szereplő szénhidrogén-koncentráció mért értéke, ppm C

cm,d

a d) pontban szereplő szénhidrogén-koncentráció mért értéke, ppm C

| g) | Az oxigéninterferenciának (EO2) a mérések előtt az összes előírt, az oxigéninterferenciát ellenőrző gáz tekintetében kevesebbnek kell lennie ± 1,5 %-nál. |
| --- | --- |

g)

Az oxigéninterferenciának (EO2) a mérések előtt az összes előírt, az oxigéninterferenciát ellenőrző gáz tekintetében kevesebbnek kell lennie ± 1,5 %-nál.

| h) | Ha az oxigéninterferencia (EO2) nagyobb, mint ± 1,5 %, akkor helyesbíteni lehet úgy, hogy a levegőáramot fokozatosan a gyártó által megadott érték fölé, illetve alá kell állítani, valamint az üzemanyag-áram és a mintaáram fokozatos változtatásával. |
| --- | --- |

h)

Ha az oxigéninterferencia (EO2) nagyobb, mint ± 1,5 %, akkor helyesbíteni lehet úgy, hogy a levegőáramot fokozatosan a gyártó által megadott érték fölé, illetve alá kell állítani, valamint az üzemanyag-áram és a mintaáram fokozatos változtatásával.

| i) | Az oxigéninterferencia ellenőrzését minden egyes új beállításra meg kell ismételni. |
| --- | --- |

i)

Az oxigéninterferencia ellenőrzését minden egyes új beállításra meg kell ismételni.

9.3.8.

A nemmetán-kiválasztó a nem metán szénhidrogéneknek a mintagázból való eltávolítására szolgál azáltal, hogy a metánon kívül minden szénhidrogént oxidál. Ideális esetben az átalakulás metánra 0 %, és az etán által képviselt összes többi szénhidrogénre 100 %. A nem metán szénhidrogének pontos mérése érdekében meg kell határozni a két hatásfokot, és azt fel kell használni a nem metán szénhidrogének kibocsátási tömegáramának kiszámításához (lásd a 8.6.2. szakaszt).

9.3.8.1.

Kalibrálógázként használt metánt kell átvezetni a lángionizációs detektoron, egyszer a nemmetán-kiválasztón keresztül és egyszer azt megkerülve, és fel kell jegyezni a két koncentrációt. A hatásfok az alábbi képlettel határozható meg:

Image 104
  (75)

Ahol:

| cHC(w/NMC) | a szénhidrogén-koncentráció, ha a CH4 átáramlik a nemmetán-kiválasztón, ppm C |
| --- | --- |
| cHC(w/o NMC) | a szénhidrogén-koncentráció, ha a CH4 megkerüli a nemmetán-kiválasztót, ppm C |

cHC(w/NMC)

a szénhidrogén-koncentráció, ha a CH4 átáramlik a nemmetán-kiválasztón, ppm C

cHC(w/o NMC)

a szénhidrogén-koncentráció, ha a CH4 megkerüli a nemmetán-kiválasztót, ppm C

9.3.8.2.

Kalibrálógázként használt etánt kell átvezetni a lángionizációs detektoron, egyszer a nemmetán-kiválasztón keresztül és egyszer azt megkerülve, és fel kell jegyezni a két koncentrációt. A hatásfok az alábbi képlettel határozható meg:

Image 105
  (76)

Ahol:

| cHC(w/NMC) | a szénhidrogén-koncentráció, ha a C2H6 átáramlik a nemmetán-kiválasztón, ppm C |
| --- | --- |
| cHC(w/o NMC) | a szénhidrogén-koncentráció, ha a C2H6 megkerüli a nemmetán-kiválasztót, ppm C |

cHC(w/NMC)

a szénhidrogén-koncentráció, ha a C2H6 átáramlik a nemmetán-kiválasztón, ppm C

cHC(w/o NMC)

a szénhidrogén-koncentráció, ha a C2H6 megkerüli a nemmetán-kiválasztót, ppm C

9.3.9.

Az éppen elemzett gáztól különböző gázok többféleképpen zavarhatják a mért értéket. Pozitív interferencia lép fel a nem diszperzív infravörös gázelemző készülékben, ha a zavaró gáz a mérendő gázzal azonos, de kisebb mértékű hatást kelt. Negatív interferencia lép fel a nem diszperzív infravörös gázelemző készülékben azáltal, hogy a zavaró gáz kiszélesíti a mért gáz abszorpciós sávját, a kemilumineszcens detektoros készülékekben pedig azáltal, hogy a zavaró gáz keresztérzékenységi hatással van a reakcióra. A 9.3.9.1. és a 9.3.9.3. szakaszban leírt interferencia-ellenőrzést el kell végezni a gázelemző készülék használatbavételekor és huzamosabb használata után.

9.3.9.1.

A víz és a CO2 zavarhatja a CO-elemző készülék működését. Ezért a vizsgálat során használt legszélesebb működési tartomány teljes skálaértéke 80–100 %-ának megfelelő koncentrációjú, mérőtartomány-kalibráló gázként használt CO2-t kell szobahőmérsékleten vízen átbuborékoltatni, és regisztrálni kell a gázelemző készülékkel mért értékeket. A gázelemző készülékkel mért érték nem lehet nagyobb a vizsgálat alatt várható átlagos CO-koncentráció 2 %-ánál.

A CO2 és a H2O anyagokra vonatkozó interferencia-eljárások külön-külön is elvégezhetők. Ha az alkalmazott CO2- és a H2O-szintek magasabbak a vizsgálat alatt várható maximális szinteknél, a mért interferencia-értéket arányosan csökkenteni kell a mért interferenciának a várható maximális koncentrációs érték és az eljárás során mért tényleges érték közötti aránnyal való megszorzásával. Olyan külön interferencia-eljárások is alkalmazhatók, amelyeknél a H2O-koncentrációk alacsonyabbak a vizsgálat alatt várható maximális szinteknél, ám ilyenkor a mért H2O- interferenciát arányosan növelni kell a mért interferenciának a várható maximális H2O-koncentrációs érték és az eljárás során mért tényleges érték közötti aránnyal való megszorzásával. A két arányosított interferencia-érték összegének eleget kell tennie az ebben a szakaszban meghatározott toleranciának.

9.3.9.2.

A kemilumineszcens detektoros (és a fűtött kemilumineszcens detektoros) gázelemző készülékeknél a CO2 és a vízgőz okozhat problémát. Ezek keresztérzékenysége koncentrációjukkal arányos, ezért a vizsgálatok alatt várhatóan előforduló legnagyobb koncentrációnál fellépő keresztérzékenységet meghatározó vizsgálati eljárásokra van szükség. Ha a kemilumineszcens detektoros (CLD) gázelemző készülék olyan kiegyenlítő algoritmusokat használ, amelyek H2O- és/vagy CO2-mérő műszereken alapulnak, a keresztérzékenység értékelésekor ezeknek a műszereknek be kell lenniük kapcsolva, és a kiegyenlítő algoritmusokat is alkalmazni kell.

9.3.9.2.1.

Egy, a legmagasabb üzemi tartomány teljes skálaértéke 80–100 %-ának megfelelő koncentrációjú CO2-kalibrálógázt kell átengedni a nem diszperzív infravörös detektoros gázelemző készüléken, és a CO2-értéket A-val jelölve fel kell jegyezni. Ezután körülbelül 50 %-ra kell felhígítani NO-kalibrálógázzal, át kell bocsátani a nem diszperzív infravörös detektoros gázelemző készüléken és a (fűtött) kemilumineszcens detektoron, és a CO2-, illetve NO-értékeket B-vel, illetve C-vel jelölve fel kell jegyezni. Ekkor a CO2-t el kell zárni, és csak az NO-kalibrálógázt kell a (fűtött) kemilumineszcens detektoron átbocsátani, és az NO-értéket D-vel jelölve fel kell jegyezni.

A százalékos keresztérzékenységet a következőképpen kell kiszámítani:

Image 106
  (77)

Ahol:

| A | a hígítatlan CO2 koncentrációja nem diszperzív infravörös gázelemző készülékkel mérve, % |
| --- | --- |
| B | a hígított CO2 koncentrációja nem diszperzív infravörös gázelemző készülékkel mérve, % |
| C | a hígított NO koncentrációja (fűtött) kemilumineszcens detektorral mérve, ppm |
| D | a hígítatlan NO koncentrációja (fűtött) kemilumineszcens detektorral mérve, ppm |

A

a hígítatlan CO2 koncentrációja nem diszperzív infravörös gázelemző készülékkel mérve, %

B

a hígított CO2 koncentrációja nem diszperzív infravörös gázelemző készülékkel mérve, %

C

a hígított NO koncentrációja (fűtött) kemilumineszcens detektorral mérve, ppm

D

a hígítatlan NO koncentrációja (fűtött) kemilumineszcens detektorral mérve, ppm

A CO2- és NO-kalibráló gáz hígítására és mennyiségi meghatározására más módszerek, pl. a dinamikus keverés is használható, ha azt a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyja.

9.3.9.2.2.

Ez a vizsgálat csak nedves gázok koncentrációméréseire vonatkozik. A víz keresztérzékenységének kiszámításánál figyelembe kell venni az NO-kalibrálógáz vízgőzzel való hígulását, és a keverék vízgőz-koncentrációjának a vizsgálatok alatt várható értékre való arányosítását.

A szokásos működési tartomány teljes skálaértéke 80–100 %-ának megfelelő koncentrációjú NO-kalibrálógázt kell átbocsátani a (fűtött) kemilumineszcens detektoros elemző készüléken, és fel kell jegyezni az NO mért értékét (D-vel jelölve). Ezután az NO-kalibrálógázt szobahőmérsékleten vízen kell átbuborékoltatni, át kell bocsátani a (fűtött) kemilumineszcens detektoros elemző készüléken, és fel kell jegyezni az NO mért értékét (C-vel jelölve). Meg kell állapítani a vízhőmérsékletet, és azt F-fel jelölve fel kell jegyezni. Meg kell állapítani a keveréknek a buborékoltató víz F hőmérsékletéhez tartozó telített gőznyomását, és G-vel jelölve fel kell jegyezni.

A keverék vízgőz-koncentrációját (%) az alábbi módon kell kiszámítani:

H = 100 x (G / pb) (78)

és H-val jelölve fel kell jegyezni. A hígított NO-kalibrálógáz várható koncentrációját (vízgőzben) az alábbiak szerint kell kiszámítani:

De = D x (1 – H / 100) (79)

és De-vel jelölve fel kell jegyezni. A kipufogógáznak a vizsgálat alatt várható legnagyobb vízgőz-koncentrációját (%) az alábbiak szerint kell a CO2-nek a kipufogógázban mért legnagyobb koncentrációja (A) alapján becsülni:

Hm = α/2 x A (80)

és Hm-mel jelölve fel kell jegyezni.

A víz százalékos keresztérzékenységét a következőképpen kell kiszámítani:

EH2O = 100 x ((De – C) / De) x (Hm / H) (81)

Ahol:

| D
  e | a várható hígított NO-koncentráció, ppm |
| --- | --- |
| C | a mért hígított NO-koncentráció, ppm |
| H
  m | a legnagyobb vízgőz-koncentráció, % |
| H | a tényleges vízgőz-koncentráció, % |

D
  e

a várható hígított NO-koncentráció, ppm

C

a mért hígított NO-koncentráció, ppm

H
  m

a legnagyobb vízgőz-koncentráció, %

H

a tényleges vízgőz-koncentráció, %

9.3.9.2.3.

A CO2 és a víz együttes keresztérzékenysége nem lehet több, mint a teljes skála 2 százaléka.

9.3.9.3.

A szénhidrogének és a H2O zavarhatják az NDUV elemzőkészüléket azzal, hogy az NOx-ra adott válaszhoz hasonló választ váltanak ki. Ha a nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülék olyan keresztérzékenység-kiegyenlítő algoritmusokat használ, amelyek más gázok mérési eredményei alapján teljesítik ezt az interferencia-ellenőrzést, akkor egyidejűleg ezeket a méréseket is végre kell hajtani az algoritmusok vizsgálatára a gázelemző készülék interferencia-ellenőrzése során.

9.3.9.3.1.

A nem diszperzív ultraibolya gázelemző készüléket a gyártó utasításainak megfelelően kell elindítani, üzemeltetni, nullázni, illetve mérőtartománya tekintetében kalibrálni. Az ellenőrzéshez ajánlott kivonni a motor kipufogógázát. Az NOx kipufogógázban található mennyiségét kemilumineszcens detektorral kell meghatározni. A kemilumineszcens detektor válaszát vonatkoztatási értéknek kell tekinteni. A szénhidrogén mennyiségét is meg kell mérni a kipufogógázban egy lángionizációs detektoros gázelemző készülék segítségével. A lángionizációs detektor válaszát a szénhidrogének vonatkoztatási értékeként kell kezelni.

Ha a vizsgálatban mintaszárító használatára is sor kerül, a motor kipufogógázát be kell vezetni a nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülékbe. Időt kell hagyni arra, hogy a gázelemző készülék válasza stabilizálódjon. A stabilizációs időbe beletartozhat az átvezető cső átszellőztetésére és az elemzőkészülék válaszának a figyelembevételére fordított idő is. A minta koncentrációjának a gázelemző készülékek általi mérése során 30 másodpercnyi mintaadatot kell rögzíteni, és a három gázelemző készülék számtani középértékével kell számolni.

A kemilumineszcens detektor középértékét ki kell vonni a nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülék középértékéből. A különbséget az alábbiak szerint meg kell szorozni a várható közepes szénhidrogén-koncentráció és az ellenőrzés során mért szénhidrogén-koncentráció közötti arányszámmal:

Image 107
  (82)

Ahol:

| cNOx,CLD | a mért NOx-koncentráció kemilumineszcens detektorral mérve, ppm |
| --- | --- |
| cNOx,NDUV | a mért NOx-koncentráció nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülékkel mérve, ppm |
| cHC,e | a várható hígított szénhidrogén-koncentráció, ppm |
| cHC,m | a szénhidrogének mért koncentrációja, ppm |

cNOx,CLD

a mért NOx-koncentráció kemilumineszcens detektorral mérve, ppm

cNOx,NDUV

a mért NOx-koncentráció nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülékkel mérve, ppm

cHC,e

a várható hígított szénhidrogén-koncentráció, ppm

cHC,m

a szénhidrogének mért koncentrációja, ppm

9.3.9.3.2.

A szénhidrogének és a víz együttes keresztérzékenysége nem haladhatja meg a vizsgálat alatt várható NOx-koncentráció 2 százalékát.

9.3.9.4.

A mintaszárító eltávolítja a vizet, amely egyébként interferálhatna az NOx-méréssel.

9.3.9.4.1.

Száraz kemilumineszcens detektoros gázelemző készülékeknél igazolni kell, hogy a legnagyobb várható vízgőz-koncentrációnál (Hm) (lásd a 9.3.9.2.2. szakaszt) a vízkivonási módszer biztosítja, hogy a detektor páratartalma ≤ 5 g víz/kg száraz levegő (azaz mintegy 0,8 térfogatszázalék H2O) legyen, ami 3,9 °C hőmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson 100 %-os relatív páratartalmat jelent. Ez a páratartalom ugyanakkor 25 °C hőmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson megközelítőleg 25 %-os relatív páratartalomnak felel meg. Ez igazolható akár a termikus szárító kimeneténél történő hőmérsékletméréssel, akár a páratartalomnak a közvetlenül a kemilumineszcens detektor előtt történő mérésével. A kemilumineszcens detektor kimeneténél is mérhető a páratartalom, feltéve, hogy a detektorba csak a szárítóból jön anyagáram.

9.3.9.4.2.

A nem megfelelően kialakított mintaszárítóban maradó folyékony víz eltávolíthatja a mintából az NO2-t. Ezért ha a mintaszárítót nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülékkel használják együtt úgy, hogy előtte nem található NO2/NO átalakító, előfordulhat, hogy az az NOx mérése előtt már eltávolítja a mintából az NO2-t.

A mintaszárítónak lehetővé kell tennie a teljes NO2-szint 95 %-ának mérését az NO2 várható maximális koncentrációján.

9.3.10.

A gáz-halmazállapotú kibocsátások mintavevő szondáit a kipufogórendszer kilépési pontja előtt legalább 0,5 m-re vagy a kipufogócső átmérőjének háromszorosával egyenlő távolságra (amelyik nagyobb) kell elhelyezni, de kellően közel a motorhoz annak biztosítására, hogy a kipufogógáz hőmérséklete a szondánál legalább 343 K (70 °C) legyen.

Többhengeres, elágazó kipufogó-gyűjtőcsővel rendelkező motoroknál a szondát a motortól elegendően messze kell elhelyezni ahhoz, hogy a minta az összes henger által kibocsátott kipufogógáz-kibocsátás átlagát képviselje. Különálló kipufogó-gyűjtőrendszerekkel rendelkező többhengeres motoroknál, például a V motoroknál ajánlott a gyűjtőrendszerek összevezetése a mintavevő szonda előtt. Ha ez nem valósítható meg, akkor megengedett a legnagyobb CO2-kibocsátású csoportból történő mintavétel is. A kipufogógáz-kibocsátás kiszámításához a teljes kipufogógáz-tömegáramot kell használni.

Ha a motor kipufogógáz-utókezelő rendszerrel van felszerelve, a kipufogógáz-mintát az utókezelő rendszer utáni szakaszból kell venni.

9.3.11.

A motor és a teljes áramú hígítórendszer között a kipufogócsőnek meg kell felelnie az e melléklet 2. függelékében előírt követelményeknek. A hígítóalagútban a gáz-halmazállapotú kibocsátások mintavevő szondáját (szondáit) a részecske-mintavevő szonda közvetlen közelében és olyan ponton kell elhelyezni, ahol a hígítólevegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett.

A mintavétel általában kétféleképpen történhet:

| a) | a kibocsátott anyagokat a teljes ciklus alatt mintavevő zsák gyűjti és a vizsgálat befejezése után ezeket elemezni kell; a szénhidrogének esetében a mintavevő zsákot 464 ± 11 K (191 ± 11 °C) hőmérsékletre, az NOx esetében pedig a harmatpont feletti hőmérsékletre kell felmelegíteni; |
| --- | --- |

a)

a kibocsátott anyagokat a teljes ciklus alatt mintavevő zsák gyűjti és a vizsgálat befejezése után ezeket elemezni kell; a szénhidrogének esetében a mintavevő zsákot 464 ± 11 K (191 ± 11 °C) hőmérsékletre, az NOx esetében pedig a harmatpont feletti hőmérsékletre kell felmelegíteni;

| b) | a kibocsátásokból a mintákat a ciklus alatt folyamatosan gyűjtik, és az értékeket integrálják a ciklusra. |
| --- | --- |

b)

a kibocsátásokból a mintákat a ciklus alatt folyamatosan gyűjtik, és az értékeket integrálják a ciklusra.

A háttér-koncentrációkat a hígítóalagút előtt kell meghatározni az a) vagy a b) pont szerint, és ezeket a koncentrációkat a 8.5.2.3.2. szakasz szerint ki kell vonni a kibocsátási koncentrációkból.

9.4.

Mérő- és mintavevő rendszer szilárd kibocsátás meghatározásához

9.4.1.

A részecskék tömegének meghatározásához egy részecskehígító és -mintavevő rendszerre, egy részecske-mintavevő szűrőre, analitikai mérlegre, valamint hőmérséklet- és páratartalom-szabályozással ellátott mérlegkamrára van szükség. A részecske-mintavevő rendszert úgy kell kialakítani, hogy biztosítva legyen a részecskéknek a kipufogógáz-árammal arányos, reprezentatív mintavétele.

9.4.2.

A szilárd kibocsátás meghatározásához a mintát fel kell hígítani szűrt környezeti levegővel, szintetikus levegővel vagy nitrogénnel (hígítólevegő). A hígítórendszert a következőképpen kell beállítani:

| a) | a vízkondenzáció teljes megszüntetése a hígító- és mintavevő rendszerben; |
| --- | --- |

a)

a vízkondenzáció teljes megszüntetése a hígító- és mintavevő rendszerben;

| b) | hígított kipufogógáz hőmérsékletének fenntartása 315 K (42 °C) és 325 K (52 °C) között a szűrőtartó(k) előtti és utáni 20 cm-es szakaszon; |
| --- | --- |

b)

hígított kipufogógáz hőmérsékletének fenntartása 315 K (42 °C) és 325 K (52 °C) között a szűrőtartó(k) előtti és utáni 20 cm-es szakaszon;

| c) | a hígítólevegő hőmérsékletének 293 K és 325 K (20 °C és 52 °C) között kell lennie a hígítóalagút belépési pontjának közvetlen közelében; |
| --- | --- |

c)

a hígítólevegő hőmérsékletének 293 K és 325 K (20 °C és 52 °C) között kell lennie a hígítóalagút belépési pontjának közvetlen közelében;

| d) | a minimális hígítási aránynak az 5:1 és 7:1 közötti tartományba kell esnie, az elsődleges hígítási fázisban pedig legalább 2:1 arányúnak kell lennie a motor maximális áramlási sebessége mellett; |
| --- | --- |

d)

a minimális hígítási aránynak az 5:1 és 7:1 közötti tartományba kell esnie, az elsődleges hígítási fázisban pedig legalább 2:1 arányúnak kell lennie a motor maximális áramlási sebessége mellett;

| e) | részáramú hígítórendszer esetében a rendszerben való tartózkodási időnek a hígítólevegő bevezetési pontja és a szűrőtartó(k) között 0,5 és 5 másodperc között kell lennie; |
| --- | --- |

e)

részáramú hígítórendszer esetében a rendszerben való tartózkodási időnek a hígítólevegő bevezetési pontja és a szűrőtartó(k) között 0,5 és 5 másodperc között kell lennie;

| f) | teljes áramú hígítórendszer esetében a rendszerben való teljes tartózkodási időnek a hígítólevegő bevezetési pontja és a szűrőtartó(k) között 1 és 5 másodperc között kell lennie, a másodlagos hígítórendszerben való tartózkodási időnek pedig – ha ilyet használnak – a másodlagos hígítólevegő bevezetési pontja és a szűrőtartó(k) között legalább 0,5 másodpercnek kell lennie. |
| --- | --- |

f)

teljes áramú hígítórendszer esetében a rendszerben való teljes tartózkodási időnek a hígítólevegő bevezetési pontja és a szűrőtartó(k) között 1 és 5 másodperc között kell lennie, a másodlagos hígítórendszerben való tartózkodási időnek pedig – ha ilyet használnak – a másodlagos hígítólevegő bevezetési pontja és a szűrőtartó(k) között legalább 0,5 másodpercnek kell lennie.

A hígítólevegő párátlanítása a hígítórendszerbe való belépés előtt megengedett, ami különösen akkor hasznos, ha a hígítólevegő nedvességtartalma magas.

9.4.3.

Részecske-mintavétel

9.4.3.1.

A részecske-mintavevő szondát általában a gáz-halmazállapotú kibocsátás mintavevő szondájának közvetlen közelében kell elhelyezni, de megfelelő távolságban ahhoz, hogy ne okozzon interferenciát. Ezért a 9.3.10. szakasz beszerelésre vonatkozó rendelkezései a részecske-mintavételre is vonatkoznak. A mintavevő vezetéknek meg kell felelnie az e melléklet 2. függelékében előírt követelményeknek.

Többhengeres, elágazó kipufogó-gyűjtőcsővel rendelkező motoroknál a szondát a motortól elegendően messze kell elhelyezni ahhoz, hogy a minta az összes henger által kibocsátott kipufogógáz-kibocsátás átlagát képviselje. Különálló kipufogó-gyűjtőrendszerekkel rendelkező többhengeres motoroknál, például a V motoroknál ajánlott a gyűjtőrendszerek összevezetése a mintavevő szonda előtt. Ha ez nem valósítható meg, akkor megengedett a legnagyobb részecske-kibocsátású csoportból történő mintavétel is. A kipufogógáz-kibocsátás kiszámításához a gyűjtőcső teljes kipufogógáz-tömegáramát kell használni.

9.4.3.2.

A részecske-mintavevő szondát a hígítóalagútban a gáz-halmazállapotú kibocsátások mintavevő szondájának közvetlen közelében kell elhelyezni, de megfelelő távolságban ahhoz, hogy ne okozzon interferenciát. Ezért a 9.3.11. szakasz beszerelésre vonatkozó rendelkezései a részecske-mintavételre is vonatkoznak. A mintavevő vezetéknek meg kell felelnie az e melléklet 2. függelékében előírt követelményeknek.

9.4.4.

A hígított kipufogógázból olyan szűrővel kell mintát venni, amely a vizsgálati program alatt megfelel a 9.4.4.1. és a 9.4.4.3. szakasz következő előírásainak.

9.4.4.1.

Minden szűrőtípusnak legalább 99 %-os befogási hatásfokúnak kell lennie (0,3 μm-os dioktilftalát vagy poli-alfa-olefin tekintetében). A mintaszűrő gyártójának a termékbesorolásban tükröződő mérései alapján eldönthető, hogy teljesül-e ez a követelmény. A szűrők anyaga a következők valamelyike lehet:

| a) | fluor-karbon- (PTFE-) borítású üvegszál; vagy |
| --- | --- |

a)

fluor-karbon- (PTFE-) borítású üvegszál; vagy

| b) | fluor-karbon- (PTFE-) membrán. |
| --- | --- |

b)

fluor-karbon- (PTFE-) membrán.

9.4.4.2.

A kör alakú szűrők átmérőjének 47 mm-nek kell lennie (46,50 ± 0,6 mm tolerancia), amiből az átfolyási átmérőnek (a szűrőfelület átmérője) legalább 38 mm-t kell kitennie.

9.4.4.3.

A szűrőfelületre merőleges sebességnek 0,90 és 1,00 m/s között kell lennie úgy, hogy a rögzített áramlási értékek kevesebb, mint 5 százaléka haladja meg ezt a tartományt. Ha a szűrőkön összegyűlt részecskék tömege meghaladja a 400 μg-ot, a szűrőfelületre merőleges sebesség 0,50 m/s-ra csökkenthető. A merőleges sebességet a mintának a szűrőtől felfelé érvényesülő nyomáson és a szűrőfelületi hőmérsékleten mért térfogatárama és a szűrő átfolyási területe hányadosaként kell kiszámítani.

9.4.5.

A kamrának (helyiségnek) mentesnek kell lennie minden olyan környezeti szennyeződéstől (például portól, aeroszoltól vagy félig illékony anyagtól), amely a részecskeszűrőkre lerakódhatna. A mérőhelyiségnek a szűrők lemérése előtt legalább 60 percig teljesítenie kell az előírt követelményeket.

9.4.5.1.

A részecskeszűrők előkészítésére (kondicionálására) és tömegmérésére szolgáló kamrának (helyiségnek) a szűrők kondicionálása és mérése alatt mindig 295 K ± 1 K (22 °C ± 1 °C) hőmérsékletűnek kell lennie. A páratartalmat 282,5 K ± 1 K (9,5 °C ± 1 °C) harmatpontértéken kell tartani.

Ha a stabilizálódási és a mérési környezet egymástól elkülönül, a stabilizálódási környezet hőmérsékletét 295 K ± 3 K (22 °C ± 3 °C) toleranciaértéken kell tartani, a harmatpontra vonatkozó követelmény azonban továbbra is 282,5 K ± 1 K (9,5 °C ± 1 °C).

A páratartalmat és a környezeti hőmérsékletet fel kell jegyezni.

9.4.5.2.

Legalább két használatlan referenciaszűrőt kell lemérni lehetőleg a mintavevő szűrő lemérésével egy időben, de legkésőbb 12 órán belül. A referenciaszűrők anyagának ugyanolyannak kell lennie, mint a mintavevő szűrőké. A mérésekre felhajtóerő miatti helyesbítést kell alkalmazni.

Ha bármely referenciaszűrő súlya a mintavevő szűrők lemérései közötti időben 10 μg-ot meghaladóan megváltozik, akkor az összes mintavevő szűrőt el kell vetni, és a kibocsátásmérést meg kell ismételni.

A referenciaszűrőket rendszeresen cserélni kell a műszaki szempontoknak megfelelően, de legalább évente egyszer.

9.4.5.3.

A szűrő tömegének megállapításához használt analitikai mérlegnek meg kell felelnie a 9.2. szakaszban a 7. táblázatban megadott linearitás-ellenőrzési kritériumnak. Ez azt jelenti, hogy az ismételhetőségnek (szórás) legalább 2 μg-on belül, a felbontásnak pedig legalább 1 μg-nak (1 osztás = 1 μg) kell lennie.

A szűrők lemérésének pontossága érdekében a mérleget ajánlott a következőképpen beszerelni:

| a) | rezgéscsillapító padozatra a külső zajoktól és rezgésektől való elszigetelés érdekében; |
| --- | --- |

a)

rezgéscsillapító padozatra a külső zajoktól és rezgésektől való elszigetelés érdekében;

| b) | a konvektív légáramlástól elektromosan földelt antisztatikus huzatvédővel árnyékolva. |
| --- | --- |

b)

a konvektív légáramlástól elektromosan földelt antisztatikus huzatvédővel árnyékolva.

9.4.5.4.

A szűrőt a mérés előtt semlegesíteni kell, például polónium semlegesítővel vagy hasonló hatású készülékkel. Politetrafluoretilén membránszűrő használata esetén a statikus elektromosságot meg kell mérni; ajánlott értéke a semlegeshez képest ±2,0 V.

A statikus elektromos töltést a mérleg környezetében minimálisra kell csökkenteni. Lehetséges módszerek:

| a) | a mérleget elektromosan földelni kell; |
| --- | --- |

a)

a mérleget elektromosan földelni kell;

| b) | a részecskeminták manuális kezelése esetén rozsdamentes acél csipeszeket kell használni; |
| --- | --- |

b)

a részecskeminták manuális kezelése esetén rozsdamentes acél csipeszeket kell használni;

| c) | a csipeszeket földelőszalaggal kell földelni, vagy a kezelőt olyan földelőszalaggal kell ellátni, amely a mérleggel közös földet használ. A földelőszalagokat megfelelő ellenállással kell ellátni a kezelők áramütés elleni védelme érdekében. |
| --- | --- |

c)

a csipeszeket földelőszalaggal kell földelni, vagy a kezelőt olyan földelőszalaggal kell ellátni, amely a mérleggel közös földet használ. A földelőszalagokat megfelelő ellenállással kell ellátni a kezelők áramütés elleni védelme érdekében.

9.4.5.5.

A hígítórendszernek és a mintavevő rendszernek a kipufogócső és a szűrőtartó közötti minden olyan részét, amely kapcsolatba kerül hígítatlan vagy hígított kipufogógázzal, úgy kell kialakítani, hogy a részecskék lerakódása vagy megváltozása a lehető legkisebb legyen. Minden alkotóelemnek a kipufogógázok összetevőivel reakcióba nem lépő, elektromosan vezetőképes anyagból kell készülnie, és az elektrosztatikus hatások kiküszöbölése céljából földeltnek kell lennie.

9.4.5.6.

A részecske-mintavevő rendszerben és a részáramú hígítórendszerekben használt áramlásmérők linearitásának a 9.2.1. szakasz szerinti ellenőrzését olyan gyakorisággal kell elvégezni, ami szükséges ahhoz, hogy teljesítsék ezen előírás pontossági előírásait. A vonatkoztatási áramlásértékek meghatározásához nemzeti és/vagy nemzetközi etalonon alapuló pontos áramlásmérőt kell használni. Az áramláskülönbség-mérés kalibrálásával kapcsolatban lásd a 9.4.6.2. szakaszt.

9.4.6.

A részáramú hígítórendszert úgy kell kialakítani, hogy a motor kipufogógáz-áramából arányos hígítatlan kipufogógáz-mintát lehessen venni, azaz követni kell a kipufogógáz-áram ingadozásait. Ehhez elengedhetetlen, hogy az rd hígítási arány, illetve az rs mintavételi arány meghatározása a 9.4.6.2. szakaszban előírt pontossággal történjen.

9.4.6.1.

Részáramú hígítórendszer szabályozásához gyors rendszerreakcióra van szükség. A rendszerre vonatkozó jelátalakítási időt a 9.4.6.6. szakaszban leírt eljárással kell meghatározni. Ha a kipufogógáz-áram mérésének (lásd a 8.4.1.2. szakaszt) és a részáramú rendszernek a kombinált átalakítási ideje legfeljebb 0,3 másodperc, akkor online szabályozást kell használni. Ha a jelátalakítási idő hosszabb 0,3 másodpercnél, akkor egy előre rögzített vizsgálati eljáráson alapuló prediktív szabályozást kell használni. Ebben az esetben a kombinált felfutási időnek ≤ 1 másodpercnek, a kombinált késésnek pedig ≤ 10 másodpercnek kell lennie.

A teljes rendszer válaszadását úgy kell kialakítani, hogy a részecskeminta (qmp,i) reprezentatív legyen, a kipufogógáz-tömegárammal arányosan. Az arányosság meghatározásához el kell végezni a legalább 5/s adatfelvételi gyakorisággal készített qmp,i–qmew,i görbe regresszióanalízisét, és teljesülniük kell a következő kritériumoknak:

| a) | qmp,i és qmew,i közötti lineáris regresszió r2 determinációs együtthatója nem lehet kisebb mint 0,95; |
| --- | --- |

a)

qmp,i és qmew,i közötti lineáris regresszió r2 determinációs együtthatója nem lehet kisebb mint 0,95;

| b) | a qmew,i alapján becsült qmp,i-értékek szórása nem haladhatja meg a qmp legnagyobb értékének 5 %-át; |
| --- | --- |

b)

a qmew,i alapján becsült qmp,i-értékek szórása nem haladhatja meg a qmp legnagyobb értékének 5 %-át;

| c) | a regressziós egyenes állandója (az egyenes és a qmp tengely metszete) nem haladhatja meg a qmp legnagyobb értékének ±2 %-át. |
| --- | --- |

c)

a regressziós egyenes állandója (az egyenes és a qmp tengely metszete) nem haladhatja meg a qmp legnagyobb értékének ±2 %-át.

Prediktív szabályozásra van szükség, ha a részecske-mintavevő rendszer (t50,P) és a kipufogógáztömegáram-jel kombinált átalakítási ideje (t50,F) hosszabb 0,3 másodpercnél. Ilyen esetben egy előmérést kell végezni, és az előmérésben a kipufogógáz-áramra kapott jeleket lehet felhasználni a részecske-mintavevő rendszerbe belépő mintaáram szabályozására. A részáramú hígítórendszer helyesen úgy szabályozható, ha a qmp szabályozására használt, az előmérésben kapott qmew,pre-idősort, a t50,P + t50,F „elővezérlési” idővel eltolják.

A qmp,i és qmew,i közötti korreláció meghatározásához a tényleges vizsgálat során felvett adatokat kell használni úgy, hogy a qmew,i-t a qmp,i-hez képest a t50,F idővel helyesbítik (a helyesbítésben t50,P-nek nincs szerepe). Vagyis a qmew és qmp közötti időeltolódás az átalakítási idejük közötti, a 9.4.6.6. szakaszban meghatározott különbség.

9.4.6.2.

A részáramú hígítórendszereknél a qmp mintaáram pontossága külön problémát jelent, ha a mérés nem közvetlenül történik, hanem áramláskülönbség mérésével kell meghatározni:

qmp = qmdew – qmdw (83)

Ebben az esetben a különbség legnagyobb hibájának olyannak kell lennie, hogy a qmp pontossága ±5 %-on belül legyen, ha a hígítási arány kisebb mint 15. Ezt az egyes műszerek hibáinak négyzetes középértékével lehet kiszámítani.

A qmp elfogadható pontosságát a következő módszerek egyikével lehet biztosítani:

| a) | a qmdew és a qmdw abszolút pontossága ±0,2, ami biztosítja, hogy 15-ös hígítási aránynál a qmp pontossága ≤ 5 százalék lesz. Nagyobb hígítási arányoknál azonban nagyobb hibák fordulhatnak elő; |
| --- | --- |

a)

a qmdew és a qmdw abszolút pontossága ±0,2, ami biztosítja, hogy 15-ös hígítási aránynál a qmp pontossága ≤ 5 százalék lesz. Nagyobb hígítási arányoknál azonban nagyobb hibák fordulhatnak elő;

| b) | a qmdw qmdew-re vonatkozó kalibrálása úgy történik, hogy a qmp-re ugyanolyan pontosságot kapjunk, mint az a) pontban. A részleteket lásd a 9.4.6.3. szakaszban; |
| --- | --- |

b)

a qmdw qmdew-re vonatkozó kalibrálása úgy történik, hogy a qmp-re ugyanolyan pontosságot kapjunk, mint az a) pontban. A részleteket lásd a 9.4.6.3. szakaszban;

| c) | a qmp pontosságának meghatározása közvetve egy indikátorgáz, pl. CO2 által meghatározott hígítási arány pontosságából történik. A qmp-re vonatkozóan a fenti a) pontban leírt módszerrel megegyező pontosság szükséges; |
| --- | --- |

c)

a qmp pontosságának meghatározása közvetve egy indikátorgáz, pl. CO2 által meghatározott hígítási arány pontosságából történik. A qmp-re vonatkozóan a fenti a) pontban leírt módszerrel megegyező pontosság szükséges;

| d) | a qmdew és a qmdw abszolút pontossága a teljes skála ±2 %-án belül van, a qmdew és a qmdw közötti különbség legnagyobb hibája 0,2 %-on belül van, és a lineáris eltérés a mérés során kapott legnagyobb qmdew érték ±0,2 %-án belül van. |
| --- | --- |

d)

a qmdew és a qmdw abszolút pontossága a teljes skála ±2 %-án belül van, a qmdew és a qmdw közötti különbség legnagyobb hibája 0,2 %-on belül van, és a lineáris eltérés a mérés során kapott legnagyobb qmdew érték ±0,2 %-án belül van.

9.4.6.3.

Az áramlásmérőt vagy az áramlásmérő műszereket a következő eljárások egyikével kell kalibrálni, úgy, hogy a szondán átmenő és az alagútba belépő áramnak (qmp) meg kell felelnie a 9.4.6.2. szakaszban előírt pontossági követelményeknek:

| a) | a qmdw áramlásmérőjét sorba kell kötni a qmdew áramlásmérőjével, a két áramlásmérő közötti különbséget kalibrálni kell legalább öt, egymástól egyenlő értékre lévő beállítási ponton a vizsgálathoz használt legkisebb qmdw érték és a vizsgálathoz használt qmdew érték között. A hígítóalagutat meg lehet kerülni; |
| --- | --- |

a)

a qmdw áramlásmérőjét sorba kell kötni a qmdew áramlásmérőjével, a két áramlásmérő közötti különbséget kalibrálni kell legalább öt, egymástól egyenlő értékre lévő beállítási ponton a vizsgálathoz használt legkisebb qmdw érték és a vizsgálathoz használt qmdew érték között. A hígítóalagutat meg lehet kerülni;

| b) | egy kalibrált tömegárammérő készüléket sorba kell kötni a qmdew áramlásmérőjével, és a pontosságot ellenőrizni kell a vizsgálathoz használt értékre vonatkozóan. A kalibrált áramlásmérőt sorba kell kötni a qmdw áramlásmérőjével, és a pontosságot legalább öt, a vizsgálatokhoz használt qmdew értékre vonatkozó, 3 és 50 közötti hígítási aránynak megfelelő beállítási ponton ellenőrizni kell; |
| --- | --- |

b)

egy kalibrált tömegárammérő készüléket sorba kell kötni a qmdew áramlásmérőjével, és a pontosságot ellenőrizni kell a vizsgálathoz használt értékre vonatkozóan. A kalibrált áramlásmérőt sorba kell kötni a qmdw áramlásmérőjével, és a pontosságot legalább öt, a vizsgálatokhoz használt qmdew értékre vonatkozó, 3 és 50 közötti hígítási aránynak megfelelő beállítási ponton ellenőrizni kell;

| c) | a TT átvezető csövet le kell kapcsolni a kipufogóról, és a qmp méréséhez megfelelő tartományú kalibrált áramlásmérőt kell rákötni az átvezető csőre. A qmdew értékét be kell állítani a mérésekhez használt értékre, és a qmdw értékét egymás után be kell állítani legalább öt, 3 és 50 közötti hígítási aránynak megfelelő értékre. Alternatív megoldásként létre lehet hozni egy különleges kalibrálási áramlási útvonalat, amely megkerüli az alagutat, de az összes levegő és a hígítólevegő ugyanúgy átáramlik a megfelelő mérőkön, mint a tényleges mérések során; |
| --- | --- |

c)

a TT átvezető csövet le kell kapcsolni a kipufogóról, és a qmp méréséhez megfelelő tartományú kalibrált áramlásmérőt kell rákötni az átvezető csőre. A qmdew értékét be kell állítani a mérésekhez használt értékre, és a qmdw értékét egymás után be kell állítani legalább öt, 3 és 50 közötti hígítási aránynak megfelelő értékre. Alternatív megoldásként létre lehet hozni egy különleges kalibrálási áramlási útvonalat, amely megkerüli az alagutat, de az összes levegő és a hígítólevegő ugyanúgy átáramlik a megfelelő mérőkön, mint a tényleges mérések során;

| d) | egy indikátorgázt kell betáplálni a TT kipufogógáz-szállító csőbe. Ez az indikátorgáz lehet a kipufogógáz egyik összetevője, mint például CO2 vagy NOx. Az alagútban történő hígítás után meg kell mérni az indikátorgázt. Ezt el kell végezni öt, 3 és 50 közötti hígítási arányra. A mintaáram pontosságát az rd hígítási arányból kell meghatározni:
  qmp = qmdew /rd (84) |
| --- | --- |

d)

egy indikátorgázt kell betáplálni a TT kipufogógáz-szállító csőbe. Ez az indikátorgáz lehet a kipufogógáz egyik összetevője, mint például CO2 vagy NOx. Az alagútban történő hígítás után meg kell mérni az indikátorgázt. Ezt el kell végezni öt, 3 és 50 közötti hígítási arányra. A mintaáram pontosságát az rd hígítási arányból kell meghatározni:

qmp = qmdew /rd (84)

A gázelemző készülékek pontosságát a qmp pontosságának biztosítása érdekében figyelembe kell venni.

9.4.6.4.

Határozottan ajánlott elvégezni a tényleges kipufogógázzal a szénáram ellenőrzését a mérési és szabályozási problémák kimutatására, valamint a részáramú rendszer helyes működésének ellenőrzésére. A szénáram ellenőrzését legalább minden olyan esetben el kell végezni, amikor új motort szerelnek fel, vagy lényeges változás történik a mérőállás összeállításában.

A motort teljes nyomatékterheléssel és fordulatszámon kell működtetni, vagy más, olyan egyensúlyi állapotban, amely legalább 5 % CO2-t eredményez. A részáramú mintavevő rendszert körülbelül 15:1 hígítási tényezővel kell működtetni.

A szénáram ellenőrzését a 4. függelékében megadott eljárással kell elvégezni. A szénáramokat e melléklet 4. függelékének (112)–(114) egyenleteivel kell kiszámítani. A szénáramok legfeljebb 3 %-os tűréssel térhetnek el egymástól.

9.4.6.5.

A vizsgálatot megelőzően 2 órán belül vizsgálat előtti ellenőrzést kell végezni a következő módon.

Az áramlásmérők pontosságát legalább két ponton kell ellenőrizni – ugyanolyan módszerrel, mint amit a kalibráláshoz kell használni (lásd a 9.4.6.2. szakaszt) –, beleértve a qmdw-re vonatkoztatott, a vizsgálatok során használt 5 és 15 közötti hígítási arányoknak megfelelő qmdew áramokat is.

Ha a 9.4.6.2. szakaszban leírt kalibrálási eljárás nyilvántartása alapján kimutatható, hogy az áramlásmérő kalibrálása egy hosszabb időszakon át állandó, akkor a vizsgálat előtti ellenőrzés elhagyható.

9.4.6.6.

A jelátalakítási idő meghatározásához használt rendszerbeállításoknak pontosan ugyanolyanoknak kell lenniük, mint a vizsgálatok alatt. A jelátalakítási időt a következő módszerrel kell meghatározni.

A szondán áthaladó áramnak megfelelő mérési tartománnyal rendelkező független referencia-áramlásmérőt kell közvetlenül a szondára kötni, sorosan. Ennek az áramlásmérőnek a válaszidő méréséhez használt ugrásszerű áramlásváltozásra vonatkozóan kevesebb mint 100 ms jelátalakítási idővel kell rendelkeznie, olyan áramláskorlátozással, amely elég kicsi ahhoz, hogy ne befolyásolja a részáramú hígítórendszer dinamikus teljesítményét, a helyes műszaki gyakorlatnak megfelelően.

A részáramú hígítórendszer kipufogógáz-áramát (vagy levegőáramát, ha a kipufogógáz-áram számított) a bevezetésénél ugrásszerűen meg kell változtatni, egy kis áramlásértékről legalább a kipufogógáz legnagyobb áramának 90 %-ára. Az ugrásszerű változást ugyannak kell kiváltania, mint ami a tényleges vizsgálatoknál elindítja a prediktív szabályozást. A kipufogógáz-áram indukáló ugrásszerű változását és az áramlásmérő válaszát legalább 10/s gyakorisággal kell regisztrálni.

Ezekből az adatokból kell meghatározni a részáramú hígítórendszerre vonatkozó jelátalakítási időt, ami az ugrásszerű változás kezdetétől az áramlásmérő válaszának 50 %-áig tartó idő. Hasonló módon kell meghatározni a részleges átáramlású hígítórendszer qmp jelzésének és a kipufogógáz áramlásmérője qmp jelzésének transzformációs idejét. Ezek a jelek az egyes vizsgálatok utáni regressziószámításokhoz használatosak (lásd a 9.4.6.1. szakaszt).

A számítást legalább öt ugrásszerű változásra kell elvégezni, és az eredményeket átlagolni kell. A referencia-áramlásmérő belső átalakítási idejét (< 100 ms) ki kell vonni ebből az értékből. Ez a részáramú hígítórendszer „elővezérlési” ideje, amelyet a 9.4.6.1. szakasz szerint kell felhasználni.

9.5.

Az állandó térfogatú mintavevő rendszer kalibrálása

9.5.1.

Az állandó térfogatú mintavevő rendszert pontos áramlásmérővel és fojtókészülékkel kell kalibrálni. A rendszeren átáramló gáz mennyiségét különböző fojtásbeállításoknál kell mérni, továbbá mérni kell a rendszer szabályozó paramétereit, az áramláshoz viszonyítva őket.

Többféle áramlásmérő használható, pl. kalibrált Venturi-cső, kalibrált lamináris (Hagen-Poiseuille elvű) áramlásmérő, kalibrált forgólapátos áramlásmérő.

9.5.2.

A szivattyú minden paraméterét a szivattyúval sorba kapcsolt kalibráló Venturi-cső paramétereivel egyidejűleg kell mérni. A számított áramlási sebességet (m3/s a szivattyú szívócsonkjánál, abszolút nyomás és hőmérséklet) diagramon ki kell szerkeszteni egy, a szivattyú-paraméterek kombinációját képviselő korrelációs függvényre vonatkoztatva. Meg kell határozni a szivattyú szállítása és a korrelációs függvény közötti lineáris összefüggést. Ha az állandó térfogatú mintavevő rendszer több fordulatszámon is működhet, a kalibrálást minden használt tartományra el kell végezni.

A kalibrálás alatt biztosítani kell a hőmérséklet stabilitását.

A kalibráló Venturi-cső és az állandó térfogatú mintavevő rendszer szivattyúja közötti csatlakozásoknál és csöveknél a szivárgásnak kisebbnek kell lennie, mint a legkisebb áramlási érték (az az érték, ahol a legnagyobb a fojtás és a legkisebb a térfogat-kiszorításos szivattyú fordulatszáma) 0,3 %-a.

9.5.2.1.

A levegőáramot (qvCVS) minden fojtásbeállításra (legalább hat beállítás) m3/s mértékegységben ki kell számítani az áramlásmérő adatai alapján, a gyártó által előírt módszerrel. Ezután a levegőáramot át kell számítani a szivattyú szívócsonkjánál fennálló abszolút hőmérséklet és nyomás alapján a szivattyú által szállított mennyiségre (V0) (mértékegység: m3/fordulat) az alábbiak szerint:

V
  0 =
  Image 108
  (85)

Ahol:

| qv

  CVS | a levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s |
| --- | --- |
| T | a hőmérséklet a szivattyú szívócsonkjánál, K |
| p
  p | az abszolút nyomás a szivattyú szívócsonkjánál, kPa |
| n | a szivattyú fordulatszáma, ford./s |

qv

  CVS

a levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s

T

a hőmérséklet a szivattyú szívócsonkjánál, K

p
  p

az abszolút nyomás a szivattyú szívócsonkjánál, kPa

n

a szivattyú fordulatszáma, ford./s

A szivattyúnál fellépő nyomásváltozások hatásának és a szivattyú veszteségi tényezőjének figyelembevétele céljából a szivattyú fordulatszáma, a szivattyú belépő és kilépő nyomása és az abszolút szivattyú-kilépőnyomás közötti korrelációs függvény (X0) az alábbiak szerint számítható:

Image 109
  (86)

Ahol:

| Δpp | a szivattyú belépő- és kilépőoldala közötti nyomáskülönbség, kPa |
| --- | --- |
| pp | az abszolút nyomás a szivattyú nyomócsonkjánál, kPa |

Δpp

a szivattyú belépő- és kilépőoldala közötti nyomáskülönbség, kPa

pp

az abszolút nyomás a szivattyú nyomócsonkjánál, kPa

A kalibrációs egyenlet meghatározásához a legkisebb négyzeteken alapuló lineáris regressziószámítást kell végezni az alábbiak szerint:

Image 110
  (87)

| A D0 és az m | a regressziós egyenesek állandója, illetve meredeksége. |
| --- | --- |

A D0 és az m

a regressziós egyenesek állandója, illetve meredeksége.

Többsebességes CVS-rendszer esetén a szivattyú különböző áramlási tartományai számára létrehozott kalibrációs görbéknek közel párhuzamosaknak kell lenniük, és a tengelymetszet-értékeknek (D0) növekedniük kell, ahogy a szivattyú áramlási tartománya csökken.

Az egyenletből kiszámított értékeknek a mért V0 értékhez képest ± 0,5 százalékon belül kell lenniük. Az m értéke szivattyútól függően változik. A belépő részecskék miatt idővel csökken a szivattyú csúszása, ami abból látható, hogy az m értékei csökkennek. A kalibrálást ezért el kell végezni a szivattyú üzembe helyezésekor, nagyobb karbantartások után, és ha a teljes rendszer ellenőrzése a csúszás változását jelzi.

9.5.3.

A kritikus áramlású Venturi-cső kalibrálása a kritikus Venturi-áramlás egyenletén alapul. A gázáram a Venturi-cső belépő nyomásának és hőmérsékletének függvénye.

A kritikus áramlás tartományának meghatározásához a Kv-t a Venturi-cső belépő nyomásának függvényében kell ábrázolni. Kritikus (lefojtott) áramlás esetén a Kv értéke viszonylag állandó. Ahogy a nyomás csökken (a vákuum nő), a Venturi-cső fojtása megszűnik és a Kv értéke csökken, ami azt jelzi, hogy a kritikus áramlású Venturi-cső a megengedett tartományon kívül működik.

9.5.3.1.

A levegőáramot (qvCVS) minden fojtásbeállításra (legalább 8 beállítás) m3/s mértékegységben ki kell számítani az áramlásmérő adatai alapján, a gyártó által előírt módszerrel. A kalibrálási adatokból minden beállításra ki kell számítani a kalibrációs együtthatót az alábbiak szerint:

Image 111
  (88)

Ahol:

| qv

  CVS | a levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s |
| --- | --- |
| T | a hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K |
| p
  p | az abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál, kPa |

qv

  CVS

a levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s

T

a hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K

p
  p

az abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál, kPa

Ki kell számítani a KV átlagértékét és a szórást. A szórás nem haladhatja meg a KV átlagértékének ±0,3 %-át.

9.5.4.

A hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső kalibrálása a hangsebesség alatti Venturi-áramlásra vonatkozó egyenleten alapul. A gázáram a belépő nyomás és hőmérséklet, valamint a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső belépési pontja és a torok közötti nyomásesés függvénye, ahogy ezt az (53) egyenlet is mutatja (lásd a 8.5.1.4. szakaszt).

9.5.4.1.

A levegőáramot (QSSV) minden fojtásbeállításnál (legalább 16 beállítás) m3/s mértékegységben ki kell számítani az áramlásmérő adataiból, a gyártó által előírt módszerrel. A kalibrálási adatokból minden beállításra ki kell számítani a kifolyási tényezőt a következők szerint:

Image 112
  (89)

Ahol:

| Q
  SSV | a levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s |
| --- | --- |
| T | a hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K |
| d
  V | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője, mm |
| r
  p | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torkánál és a belépőnyílásnál fennálló statikus abszolút nyomások aránya = |
| r
  D | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérőjének (dV) és a bevezető cső belső átmérőjének (D) aránya |

Q
  SSV

a levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s

T

a hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K

d
  V

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője, mm

r
  p

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torkánál és a belépőnyílásnál fennálló statikus abszolút nyomások aránya =
  Image 113

r
  D

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérőjének (dV) és a bevezető cső belső átmérőjének (D) aránya

A hangsebesség alatti áramlás tartományának meghatározásához meg kell szerkeszteni a Cd-t a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torkánál érvényes Reynolds-szám (Re) függvényeként. A hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torkánál érvényes Re értéket a következő egyenlettel kell kiszámítani:

Image 114
  (90)

valamint

Image 115
  (91)

Ahol:

| A1 | 27,43831 a következő SI mértékegységekkel: |
| --- | --- |
| Q
  SSV | a levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s |
| d
  V | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője, m |
| μ | a gáz abszolút vagy dinamikus viszkozitása, kg/ms |
| b | 1,458 x 106 (empirikus állandó), kg/ms K0,5 |
| S | 110,4 (empirikus állandó), K |

A1

27,43831 a következő SI mértékegységekkel:
  Image 116

Q
  SSV

a levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s

d
  V

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője, m

μ

a gáz abszolút vagy dinamikus viszkozitása, kg/ms

b

1,458 x 106 (empirikus állandó), kg/ms K0,5

S

110,4 (empirikus állandó), K

Mivel a QSSV szerepel a Reynolds-egyenletben, a számításokat a Venturi-cső kalibrálásához a QSSVvagy Cd egy becsült értékével kell kezdeni, és mindaddig ismételni kell, amíg a QSSVnem konvergál. A konvergencia-módszernek 0,1 %-os vagy jobb pontosságot kell elérnie.

A hangsebesség alatti áramlás tartományában legalább tizenhat ponton a kalibrálási görbére kapott regressziós egyenlettel számított Cd értékeknek ±0,5 % tűréssel egyezniük kell az egyes kalibrálási pontokra mért Cd értékkel.

9.5.5.

Az állandó térfogatú mintavevő rendszer és az elemző rendszer teljes pontosságát úgy kell meghatározni, hogy ismert tömegű szennyező anyagot tartalmazó gázt bocsátanak át a szokásos módon működtetett rendszeren. A szennyező anyag elemzése és tömegének meghatározása a 8.5.2.3. szakasz szerint történik, kivéve a propánt, ahol a szénhidrogénekre használt 0,000483 helyett 0,000507 értékű u tényezőt kell használni. A következő két módszer valamelyikét kell alkalmazni.

9.5.5.1.

Egy kalibrált kritikus áramlású mérőperemen át ismert mennyiségű tiszta gázt (szén-monoxidot vagy propánt) kell az állandó térfogatú mintavevő rendszerbe bevezetni. Ha a belépő nyomás elég nagy, akkor a kritikus áramlású mérőperem által szabályozott áramlási sebesség (kritikus áramlás) független a mérőperem kilépő oldalán mért nyomástól. Az állandó térfogatú mintavevő rendszert 5–10 percen át úgy kell működtetni, mint a szokásos kipufogógázkibocsátás-méréseknél. Elemezni kell egy gázmintát a szokásos berendezéssel (mintavevő zsák vagy integrálás), és ki kell számítani a gáz tömegét.

Az így meghatározott tömeg legfeljebb ±3 %-kal térhet el a bevezetett gáz ismert tömegétől.

9.5.5.2.

Meg kell állapítani egy szén-monoxiddal vagy propánnal töltött kisebb palack tömegét ±0,01 gramm pontossággal. Az állandó térfogatú mintavevő rendszert 5–10 percen át úgy kell működtetni, mint a szokásos kipufogógázkibocsátás-méréseknél, miközben a szén-monoxidot vagy propánt bevezetik a rendszerbe. Meg kell határozni a palackból kiengedett tiszta gáz mennyiségét tömegméréssel. Elemezni kell egy gázmintát a szokásos berendezéssel (mintavevő zsák vagy integrálás), és ki kell számítani a gáz tömegét.

Az így meghatározott tömeg legfeljebb ±3 %-kal térhet el a bevezetett gáz ismert tömegétől.

10.

Részecskeszámmérő vizsgálati eljárás

10.1.

A részecskeszám-kibocsátás mérése e melléklet 2. függelékének A.2.2.1. és A.2.2.2. szakaszában leírt részáramú hígítórendszer vagy e melléklet 2. függelékének A.2.2.3. és A.2.2.4. szakaszában leírt teljes áramú hígítórendszer folyamatos mintavételezésével történik.

10.1.1.

A hígítórendszerben a kipufogógáz elsődleges és adott esetben másodlagos hígításához használt hígítólevegőt e melléklet 2. függelékének A.2.2.2. vagy A.2.2.4. szakaszában meghatározott nagy hatásfokú részecske- és levegőszűrő (HEPA) követelményeit teljesítő szűrőkön kell átvezetni. A hígítólevegőt a HEPA-szűrőhöz való eljuttatás előtt aktív szénen is át lehet vezetni a hígítólevegőben lévő szénhidrogén-koncentráció csökkentése és stabilizálása érdekében. Ajánlott a nagyobb részecskék kiszűrésére alkalmas kiegészítő szűrőt is alkalmazni a HEPA-szűrő előtt és, ha van, az aktív szenes tisztító után.

10.2.

A hígítórendszerből részecskeszám-mintavétel céljából kivont tömegáram kiegyenlítése érdekében a kivont (szűrt) tömegáramot vissza kell juttatni a hígítórendszerbe. Másik lehetőségként a hígítórendszer teljes tömegárama matematikai úton korrigálható a részecskeszám-mintavétel céljára kivont áram tekintetében. Amennyiben a hígítórendszerből részecskeszám-mintavétel és részecsketömeg-mintavétel céljából kivont teljes tömegáram a hígítóalagút teljes hígított kipufogógáz-áramának (med) kevesebb mint 0,5 %-a, akkor ez a korrekció, illetve áram-visszavezetés elhagyható.

10.3.

Részecskeszám mintaáramának kiegyenlítése – részáramú hígítórendszerek

10.3.1.

A részáramú hígítórendszerek esetében a hígítórendszerből részecskeszám-mintavétel céljából kivont tömegáramot a mintavétel arányosságának ellenőrzésekor figyelembe kell venni. Ez megvalósítható úgy, hogy a részecskeszám-mintaáramot visszatáplálják a hígítórendszerbe az áramlásmérő készülék előtt, vagy a 10.3.2. szakaszban foglalt matematikai korrekció révén. A teljes mintavételezési típusú részáramú hígítórendszerek esetében a részecskeszám-mintavétel céljából kivont tömegáramot – a 10.3.3. szakaszban foglaltak szerint – ugyancsak korrigálni kell a részecsketömeg-számításhoz.

10.3.2.

| a) | Amennyiben a kivont részecskeszám mintaáramát figyelmen kívül hagyják, akkor a 9.4.6.2. szakasz (83) egyenletének helyébe a következő lép:


  (92)
  Ahol:


  qmp | = | a részáramú hígítórendszerbe belépő kipufogógáz-minta árama, kg/s, |
| --- | --- | --- | --- |
| qmdew | = | a hígított kipufogógáz tömegárama, kg/s, |
| qmdw | = | a hígítólevegő tömegárama, kg/s, |
| qex | = | a részecskeszámminta tömegárama, kg/s. |

a)

Amennyiben a kivont részecskeszám mintaáramát figyelmen kívül hagyják, akkor a 9.4.6.2. szakasz (83) egyenletének helyébe a következő lép:

Image 117
  (92)

Ahol:

qmp

=

a részáramú hígítórendszerbe belépő kipufogógáz-minta árama, kg/s,

qmdew

=

a hígított kipufogógáz tömegárama, kg/s,

qmdw

=

a hígítólevegő tömegárama, kg/s,

qex

=

a részecskeszámminta tömegárama, kg/s.

A részáramú rendszer szabályozójának küldött qex jel pontossága mindenkor legalább a qex 0,1 %-a, a küldés gyakorisága pedig legalább 1 Hz.

| b) | Amennyiben a kivont részecskeszám mintaáramát teljesen vagy részben figyelmen kívül hagyják, de ezzel megegyező áramot táplálnak vissza a hígítórendszerbe az áramlásmérő előtt, akkor a 9.4.6.2. szakasz (83) egyenletének helyébe a következő lép:


  (93)
  Ahol:


  qmp | = | a részáramú hígítórendszerbe belépő kipufogógáz-minta árama, kg/s, |
| --- | --- | --- | --- |
| qmdew | = | a hígított kipufogógáz tömegárama, kg/s, |
| qmdw | = | a hígítólevegő tömegárama, kg/s, |
| qex | = | a részecskeszámminta tömegárama, kg/s, |
| qsw | = | a részecskeszámminta kivonásának kompenzálására a hígítóalagútba visszatáplált tömegáram, kg/s. |

b)

Amennyiben a kivont részecskeszám mintaáramát teljesen vagy részben figyelmen kívül hagyják, de ezzel megegyező áramot táplálnak vissza a hígítórendszerbe az áramlásmérő előtt, akkor a 9.4.6.2. szakasz (83) egyenletének helyébe a következő lép:

Image 118
  (93)

Ahol:

qmp

=

a részáramú hígítórendszerbe belépő kipufogógáz-minta árama, kg/s,

qmdew

=

a hígított kipufogógáz tömegárama, kg/s,

qmdw

=

a hígítólevegő tömegárama, kg/s,

qex

=

a részecskeszámminta tömegárama, kg/s,

qsw

=

a részecskeszámminta kivonásának kompenzálására a hígítóalagútba visszatáplált tömegáram, kg/s.

A részáramú rendszerszabályozónak küldött qex és qsw közötti különbség pontossága mindenkor legalább a qmdew 0,1 %-a. A jel (vagy jelek) küldési gyakorisága legalább 1 Hz.

10.3.3.

Részáramú hígítórendszerből történő teljes mintavétellel kivont részecskeszám-mintaáram esetén a 8.4.3.2.1. vagy 8.4.3.2.2. szakaszban kiszámított részecsketömeget (mPM) a kivont áram figyelembevétele céljából a következőképpen kell korrigálni. Ez a korrekció még akkor is szükséges, ha a kivont szűrt áramot visszatáplálják a részáramú hígítórendszerekbe.

Image 119
  (94)

Ahol:

| mPM,corr | = | a részecskeszám-mintaáram kivonása miatt korrigált részecsketömeg (g/vizsgálat), |
| --- | --- | --- |
| mPM | = | a 8.4.3.2.1. vagy 8.4.3.2.2. szakasz szerint meghatározott részecsketömeg (g/vizsgálat), |
| msed | = | a hígítóalagúton áthaladó hígított kipufogógáz össztömege (kg), |
| mex | = | a hígítóalagútból részecskeszám-mintavétel céljából kivont hígított kipufogógáz össztömege (kg). |

mPM,corr

=

a részecskeszám-mintaáram kivonása miatt korrigált részecsketömeg (g/vizsgálat),

mPM

=

a 8.4.3.2.1. vagy 8.4.3.2.2. szakasz szerint meghatározott részecsketömeg (g/vizsgálat),

msed

=

a hígítóalagúton áthaladó hígított kipufogógáz össztömege (kg),

mex

=

a hígítóalagútból részecskeszám-mintavétel céljából kivont hígított kipufogógáz össztömege (kg).

10.3.4.

A részecskeszám mérése esetében a 8.4.1.3–8.4.1.7. szakaszban ismertetett módszerek szerint meghatározott kipufogógáz-tömegáram használandó a részáramú hígítórendszer szabályozására, hogy a vett minta arányos legyen a kipufogógáz tömegáramával. Az arányosság megfelelőségét a mintaáram és a kipufogógáz-áram közötti, a 9.4.6.1. szakaszban ismertetett regressziószámítással kell ellenőrizni.

10.4.

A részecskeszámok meghatározása

10.4.1.

A részáramú hígítórendszerek esetében a részecskeszám-mintavételezési és -mérési rendszerben való tartózkodási időt úgy kell figyelembe venni, hogy a részecskeszám-jelet a 8.4.2.2. szakaszban meghatározott eljárás szerint szinkronizálni kell a mérési ciklussal és a kipufogógáz tömegáramával. A részecskeszám-mintavételezési és -mérési rendszerre vonatkozó jelátalakítási időt e melléklet 8. függelékének A.8.1.3.7. szakasza szerint kell meghatározni.

10.4.2.

Amennyiben a részecskeszámot részáramú hígítórendszerrel mintavételezik a 8.4. szakaszban meghatározott eljárásoknak megfelelően, a mérési ciklus során kibocsátott részecskék számát a következő egyenlet segítségével kell kiszámítani:

Image 120
  (95)

Ahol:

| N | = | a mérési ciklus során kibocsátott részecskék száma, |
| --- | --- | --- |
| medf | = | az ekvivalens hígított kipufogógáznak a 8.4.3.2.1. vagy 8.4.3.2.2. szakasz szerint meghatározott tömege a ciklus során, kg/vizsgálat, |
| k | = | a kalibrációs tényező a részecskeszámláló-méréseknek a referenciaeszköz szintjére történő kiigazításához, amennyiben a tényezőt nem alkalmazzák eleve a részecskeszámlálóban. Amennyiben a kalibrációs tényezőt eleve alkalmazzák a részecskeszámlálóban, akkor a fenti egyenletben a k értéke 1, |
| | = | a hígított kipufogógáz átlagos részecskekoncentrációja standard körülményekre korrigálva (273,2 K és 101,33 kPa), köbcentiméterenkénti részecskeszám, |
| | = | az illékonyrészecske-eltávolító közepes részecskekoncentráció-csökkentési tényezője, amely a méréshez használt hígítási beállításokra jellemző. |
| | = | a következő egyenlet segítségével kell kiszámítani: |

N

=

a mérési ciklus során kibocsátott részecskék száma,

medf

=

az ekvivalens hígított kipufogógáznak a 8.4.3.2.1. vagy 8.4.3.2.2. szakasz szerint meghatározott tömege a ciklus során, kg/vizsgálat,

k

=

a kalibrációs tényező a részecskeszámláló-méréseknek a referenciaeszköz szintjére történő kiigazításához, amennyiben a tényezőt nem alkalmazzák eleve a részecskeszámlálóban. Amennyiben a kalibrációs tényezőt eleve alkalmazzák a részecskeszámlálóban, akkor a fenti egyenletben a k értéke 1,

Image 121

=

a hígított kipufogógáz átlagos részecskekoncentrációja standard körülményekre korrigálva (273,2 K és 101,33 kPa), köbcentiméterenkénti részecskeszám,

Image 122

=

az illékonyrészecske-eltávolító közepes részecskekoncentráció-csökkentési tényezője, amely a méréshez használt hígítási beállításokra jellemző.

Image 123

=

a következő egyenlet segítségével kell kiszámítani:

Image 124
  (96)

Ahol:

| cs,i | = | a részecskeszámlálóból származó hígított kipufogógáz részecskekoncentrációjának diszkrét mérése, a koincidenciára és a standard körülményekre (273,2 K és 101,33 kPa) korrigálva, köbcentiméterenkénti részecskeszám, |
| --- | --- | --- |
| n | = | a vizsgálat időtartama alatt végrehajtott részecskekoncentráció-mérések száma. |

cs,i

=

a részecskeszámlálóból származó hígított kipufogógáz részecskekoncentrációjának diszkrét mérése, a koincidenciára és a standard körülményekre (273,2 K és 101,33 kPa) korrigálva, köbcentiméterenkénti részecskeszám,

n

=

a vizsgálat időtartama alatt végrehajtott részecskekoncentráció-mérések száma.

10.4.3.

Amennyiben a részecskeszámot teljes áramú hígítórendszerrel mintavételezik a 8.5. szakaszban meghatározott eljárásoknak megfelelően, a mérési ciklus során kibocsátott részecskék számát a következő egyenlet segítségével kell kiszámítani:

Image 125
  (97)

Ahol:

| N | = | a mérési ciklus során kibocsátott részecskék száma, |
| --- | --- | --- |
| med | = | a ciklus alatti teljes hígított kipufogógáz-áram, amelyet a 8.5.1.2–8.5.1.4. szakaszban ismertetett módszerek szerint határoztak meg (kg/vizsgálat), |
| k | = | a kalibrációs tényező a részecskeszámláló-méréseknek a referenciaeszköz szintjére történő kiigazításához, amennyiben a tényezőt nem alkalmazzák eleve a részecskeszámlálóban. Amennyiben a kalibrációs tényezőt eleve alkalmazzák a részecskeszámlálóban, akkor a fenti egyenletben a k értéke 1, |
| | = | a hígított kipufogógáz átlagos korrigált részecskekoncentrációja standard körülményekre korrigálva (273,2 K és 101,33 kPa), köbcentiméterenkénti részecskeszám, |
| | = | az illékonyrészecske-eltávolító közepes részecskekoncentráció-csökkentési tényezője, amely a méréshez használt hígítási beállításokra jellemző. |
| | = | a következő egyenlet segítségével kell kiszámítani: |

N

=

a mérési ciklus során kibocsátott részecskék száma,

med

=

a ciklus alatti teljes hígított kipufogógáz-áram, amelyet a 8.5.1.2–8.5.1.4. szakaszban ismertetett módszerek szerint határoztak meg (kg/vizsgálat),

k

=

a kalibrációs tényező a részecskeszámláló-méréseknek a referenciaeszköz szintjére történő kiigazításához, amennyiben a tényezőt nem alkalmazzák eleve a részecskeszámlálóban. Amennyiben a kalibrációs tényezőt eleve alkalmazzák a részecskeszámlálóban, akkor a fenti egyenletben a k értéke 1,

Image 126

=

a hígított kipufogógáz átlagos korrigált részecskekoncentrációja standard körülményekre korrigálva (273,2 K és 101,33 kPa), köbcentiméterenkénti részecskeszám,

Image 127

=

az illékonyrészecske-eltávolító közepes részecskekoncentráció-csökkentési tényezője, amely a méréshez használt hígítási beállításokra jellemző.

Image 128

=

a következő egyenlet segítségével kell kiszámítani:

Image 129
  (98)

Ahol:

| cs,i | = | a részecskeszámlálóból származó hígított kipufogógáz részecskekoncentrációjának diszkrét mérése, a koincidenciára és a standard körülményekre (273,2 K és 101,33 kPa) korrigálva, köbcentiméterenkénti részecskeszám, |
| --- | --- | --- |
| n | = | a vizsgálat időtartama alatt végrehajtott részecskekoncentráció-mérések száma. |

cs,i

=

a részecskeszámlálóból származó hígított kipufogógáz részecskekoncentrációjának diszkrét mérése, a koincidenciára és a standard körülményekre (273,2 K és 101,33 kPa) korrigálva, köbcentiméterenkénti részecskeszám,

n

=

a vizsgálat időtartama alatt végrehajtott részecskekoncentráció-mérések száma.

10.4.4.

Vizsgálati eredmény

10.4.4.1.

Minden egyes WHSC, melegindításos WHTC és hidegindításos WHTC esetében a részecskeszám/kWh-ban megadott fajlagos kibocsátásokat a következőképpen kell k iszámítani:

Image 130
  (99)

Ahol:

| e | = | a kWh-nként kibocsátott részecskék száma, |
| --- | --- | --- |
| Wact | = | a tényleges ciklusban végzett munka, a 7.8.6. szakasz szerint, kWh-ban megadva. |

e

=

a kWh-nként kibocsátott részecskék száma,

Wact

=

a tényleges ciklusban végzett munka, a 7.8.6. szakasz szerint, kWh-ban megadva.

10.4.4.2.

Időszakos regenerálású kipufogógáz-utókezelő rendszerrel felszerelt motorokra a 6.6.2. szakaszban szereplő általános rendelkezések vonatkoznak. A melegindítással történő WHTC-vizsgálatok során mért kibocsátásokat az (5) egyenlet szerint kell súlyozni, ahol az
  Image 131
  a regeneráció nélkül kWh-nként kibocsátott átlagos részecskeszám, az
  Image 132
  pedig a regenerációval kWh-nként kibocsátott átlagos részecskeszám. A regenerálási korrekciós tényezőket a (6), (6a), (7) vagy (8) egyenlet segítségével kell értelemszerűen kiszámítani.

10.4.4.3.

A WHTC esetében a vizsgálat végeredményét a hidegindítással történő vizsgálat és a melegindítással történő (adott esetben időszakos regenerációt magában foglaló) vizsgálat adatainak súlyozottan átlagaként kell kiszámítani az alábbi egyenletek egyikével:

| a) | a multiplikatív regenerációs kiigazítás, vagy időszakos regenerálású kipufogógáz-utókezelő rendszer nélküli motorok esetében


  (100) |
| --- | --- |

a)

a multiplikatív regenerációs kiigazítás, vagy időszakos regenerálású kipufogógáz-utókezelő rendszer nélküli motorok esetében

Image 133
  (100)

| b) | additív regenerációs kiigazítás esetében


  (101)
  Ahol:


  Ncold | = | a hidegindítással történő WHTC-mérési ciklus során kibocsátott összes részecske száma, |
| --- | --- | --- | --- |
| Nhot | = | a melegindítással történő WHTC-mérési ciklus során kibocsátott összes részecske száma, |
| Wact,cold | = | a hidegindítással történő WHTC-mérési ciklus során végzett tényleges munka a 7.8.6. szakasz szerint, kWh-ban megadva, |
| Wact, hot | = | a melegindítással történő WHTC-mérési ciklus során végzett tényleges munka a 7.8.6. szakasz szerint, kWh-ban megadva, |
| kr | = | a 6.6.2. szakasz szerinti, illetve a kr = 1 időszakos regenerálású kipufogógáz-utókezelő rendszer nélküli motorok esetében számított regenerációs kiigazítás |

b)

additív regenerációs kiigazítás esetében

Image 134
  (101)

Ahol:

Ncold

=

a hidegindítással történő WHTC-mérési ciklus során kibocsátott összes részecske száma,

Nhot

=

a melegindítással történő WHTC-mérési ciklus során kibocsátott összes részecske száma,

Wact,cold

=

a hidegindítással történő WHTC-mérési ciklus során végzett tényleges munka a 7.8.6. szakasz szerint, kWh-ban megadva,

Wact, hot

=

a melegindítással történő WHTC-mérési ciklus során végzett tényleges munka a 7.8.6. szakasz szerint, kWh-ban megadva,

kr

=

a 6.6.2. szakasz szerinti, illetve a kr = 1 időszakos regenerálású kipufogógáz-utókezelő rendszer nélküli motorok esetében számított regenerációs kiigazítás

10.4.4.4.

A WHSC-mérési végeredményeket és a súlyozott átlagként számított WHTC-mérési eredményeket – az ASTM E 29–06B szabványnak megfelelően – egy lépésben három szignifikáns számjegyre kell kerekíteni. A fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátások végeredményeinek kiszámításához használt közbenső értékek kerekítése tilos.

10.5.

A részecskeszám háttér-koncentrációjának meghatározása

10.5.1.

A motor gyártójának kérésére a hígítóalagút részecskeszámának háttér-koncentrációiból – a mérést megelőzően vagy azt követően, a részecskeszámmérő rendszer részecske- és szénhidrogén-szűrői után – mintát lehet vételezni az alagútban lévő részecskék háttér-koncentrációjának meghatározásához.

10.5.2.

Az alagút részecskeszáma háttér-koncentrációinak kivonása típusjóváhagyás esetén nem engedélyezett, de a gyártó kérésére – a típusjóváhagyó hatóság előzetes jóváhagyásával – alkalmazható a gyártás megfelelőségének vizsgálatára, amennyiben bizonyítható, hogy az alagút háttér-koncentrációja jelentős, amely ezután kivonható a hígított kipufogógázban mért értékekből.

---

(1)  E melléklet számozása a nagy teljesítményű motorok világszinten harmonizált tanúsításáról (WHDC) szóló 4. számú globális műszaki előírás (gtr) számozását követi. A WHDC-ről szóló globális műszaki előírás néhány szakasza azonban nem szükséges, hogy megjelenjen e mellékletben.

1

(1)  az üzemanyagtól függően

1

(2)  ha λ = 2, száraz levegő, 273 K, 101,3 kPa

2

(3)  az u értékek 0,2 %-os pontosságúak a következő tömegösszetételek esetében: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %

3

(4)  nem metán szénhidrogén CH2.93 összetétel alapján (az összes szénhidrogénre a CH4 ugas együtthatóját kell használni)

4

(5)  az u értékek 0,2 %-os pontosságúak a következő tömegösszetételek esetében: C3 = 70–90 %; C4 = 10–30 %

5

(6)  az üzemanyagtól függően

6

(7)  ha λ = 2, száraz levegő, 273 K, 101,3 kPa

7

(8)  az u értékek 0,2 %-os pontosságúak a következő tömegösszetételek esetében: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %

8

(9)  nem metán szénhidrogén CH2.93 összetétel alapján (az összes szénhidrogénre a CH4 ugas együtthatóját kell használni)

9

(10)  az u értékek 0,2 %-os pontosságúak a következő tömegösszetételek esetében: C3 = 70–90 %; C4 = 10–30 %

10

---

4. melléklet - 1. függelék

A WHTC motorfékpadi vizsgálóprogram

| Idő | Normált fordulatszám | Normált nyomaték |
| --- | --- | --- |
| s | százalék | százalék |
| 1 | 0,0 | 0,0 |
| 2 | 0,0 | 0,0 |
| 3 | 0,0 | 0,0 |
| 4 | 0,0 | 0,0 |
| 5 | 0,0 | 0,0 |
| 6 | 0,0 | 0,0 |
| 7 | 1,5 | 8,9 |
| 8 | 15,8 | 30,9 |
| 9 | 27,4 | 1,3 |
| 10 | 32,6 | 0,7 |
| 11 | 34,8 | 1,2 |
| 12 | 36,2 | 7,4 |
| 13 | 37,1 | 6,2 |
| 14 | 37,9 | 10,2 |
| 15 | 39,6 | 12,3 |
| 16 | 42,3 | 12,5 |
| 17 | 45,3 | 12,6 |
| 18 | 48,6 | 6,0 |
| 19 | 40,8 | 0,0 |
| 20 | 33,0 | 16,3 |
| 21 | 42,5 | 27,4 |
| 22 | 49,3 | 26,7 |
| 23 | 54,0 | 18,0 |
| 24 | 57,1 | 12,9 |
| 25 | 58,9 | 8,6 |
| 26 | 59,3 | 6,0 |
| 27 | 59,0 | 4,9 |
| 28 | 57,9 | m |
| 29 | 55,7 | m |
| 30 | 52,1 | m |
| 31 | 46,4 | m |
| 32 | 38,6 | m |
| 33 | 29,0 | m |
| 34 | 20,8 | m |
| 35 | 16,9 | m |
| 36 | 16,9 | 42,5 |
| 37 | 18,8 | 38,4 |
| 38 | 20,7 | 32,9 |
| 39 | 21,0 | 0,0 |
| 40 | 19,1 | 0,0 |
| 41 | 13,7 | 0,0 |
| 42 | 2,2 | 0,0 |
| 43 | 0,0 | 0,0 |
| 44 | 0,0 | 0,0 |
| 45 | 0,0 | 0,0 |
| 46 | 0,0 | 0,0 |
| 47 | 0,0 | 0,0 |
| 48 | 0,0 | 0,0 |
| 49 | 0,0 | 0,0 |
| 50 | 0,0 | 13,1 |
| 51 | 13,1 | 30,1 |
| 52 | 26,3 | 25,5 |
| 53 | 35,0 | 32,2 |
| 54 | 41,7 | 14,3 |
| 55 | 42,2 | 0,0 |
| 56 | 42,8 | 11,6 |
| 57 | 51,0 | 20,9 |
| 58 | 60,0 | 9,6 |
| 59 | 49,4 | 0,0 |
| 60 | 38,9 | 16,6 |
| 61 | 43,4 | 30,8 |
| 62 | 49,4 | 14,2 |
| 63 | 40,5 | 0,0 |
| 64 | 31,5 | 43,5 |
| 65 | 36,6 | 78,2 |
| 66 | 40,8 | 67,6 |
| 67 | 44,7 | 59,1 |
| 68 | 48,3 | 52,0 |
| 69 | 51,9 | 63,8 |
| 70 | 54,7 | 27,9 |
| 71 | 55,3 | 18,3 |
| 72 | 55,1 | 16,3 |
| 73 | 54,8 | 11,1 |
| 74 | 54,7 | 11,5 |
| 75 | 54,8 | 17,5 |
| 76 | 55,6 | 18,0 |
| 77 | 57,0 | 14,1 |
| 78 | 58,1 | 7,0 |
| 79 | 43,3 | 0,0 |
| 80 | 28,5 | 25,0 |
| 81 | 30,4 | 47,8 |
| 82 | 32,1 | 39,2 |
| 83 | 32,7 | 39,3 |
| 84 | 32,4 | 17,3 |
| 85 | 31,6 | 11,4 |
| 86 | 31,1 | 10,2 |
| 87 | 31,1 | 19,5 |
| 88 | 31,4 | 22,5 |
| 89 | 31,6 | 22,9 |
| 90 | 31,6 | 24,3 |
| 91 | 31,9 | 26,9 |
| 92 | 32,4 | 30,6 |
| 93 | 32,8 | 32,7 |
| 94 | 33,7 | 32,5 |
| 95 | 34,4 | 29,5 |
| 96 | 34,3 | 26,5 |
| 97 | 34,4 | 24,7 |
| 98 | 35,0 | 24,9 |
| 99 | 35,6 | 25,2 |
| 100 | 36,1 | 24,8 |
| 101 | 36,3 | 24,0 |
| 102 | 36,2 | 23,6 |
| 103 | 36,2 | 23,5 |
| 104 | 36,8 | 22,7 |
| 105 | 37,2 | 20,9 |
| 106 | 37,0 | 19,2 |
| 107 | 36,3 | 18,4 |
| 108 | 35,4 | 17,6 |
| 109 | 35,2 | 14,9 |
| 110 | 35,4 | 9,9 |
| 111 | 35,5 | 4,3 |
| 112 | 35,2 | 6,6 |
| 113 | 34,9 | 10,0 |
| 114 | 34,7 | 25,1 |
| 115 | 34,4 | 29,3 |
| 116 | 34,5 | 20,7 |
| 117 | 35,2 | 16,6 |
| 118 | 35,8 | 16,2 |
| 119 | 35,6 | 20,3 |
| 120 | 35,3 | 22,5 |
| 121 | 35,3 | 23,4 |
| 122 | 34,7 | 11,9 |
| 123 | 45,5 | 0,0 |
| 124 | 56,3 | m |
| 125 | 46,2 | m |
| 126 | 50,1 | 0,0 |
| 127 | 54,0 | m |
| 128 | 40,5 | m |
| 129 | 27,0 | m |
| 130 | 13,5 | m |
| 131 | 0,0 | 0,0 |
| 132 | 0,0 | 0,0 |
| 133 | 0,0 | 0,0 |
| 134 | 0,0 | 0,0 |
| 135 | 0,0 | 0,0 |
| 136 | 0,0 | 0,0 |
| 137 | 0,0 | 0,0 |
| 138 | 0,0 | 0,0 |
| 139 | 0,0 | 0,0 |
| 140 | 0,0 | 0,0 |
| 141 | 0,0 | 0,0 |
| 142 | 0,0 | 4,9 |
| 143 | 0,0 | 7,3 |
| 144 | 4,4 | 28,7 |
| 145 | 11,1 | 26,4 |
| 146 | 15,0 | 9,4 |
| 147 | 15,9 | 0,0 |
| 148 | 15,3 | 0,0 |
| 149 | 14,2 | 0,0 |
| 150 | 13,2 | 0,0 |
| 151 | 11,6 | 0,0 |
| 152 | 8,4 | 0,0 |
| 153 | 5,4 | 0,0 |
| 154 | 4,3 | 5,6 |
| 155 | 5,8 | 24,4 |
| 156 | 9,7 | 20,7 |
| 157 | 13,6 | 21,1 |
| 158 | 15,6 | 21,5 |
| 159 | 16,5 | 21,9 |
| 160 | 18,0 | 22,3 |
| 161 | 21,1 | 46,9 |
| 162 | 25,2 | 33,6 |
| 163 | 28,1 | 16,6 |
| 164 | 28,8 | 7,0 |
| 165 | 27,5 | 5,0 |
| 166 | 23,1 | 3,0 |
| 167 | 16,9 | 1,9 |
| 168 | 12,2 | 2,6 |
| 169 | 9,9 | 3,2 |
| 170 | 9,1 | 4,0 |
| 171 | 8,8 | 3,8 |
| 172 | 8,5 | 12,2 |
| 173 | 8,2 | 29,4 |
| 174 | 9,6 | 20,1 |
| 175 | 14,7 | 16,3 |
| 176 | 24,5 | 8,7 |
| 177 | 39,4 | 3,3 |
| 178 | 39,0 | 2,9 |
| 179 | 38,5 | 5,9 |
| 180 | 42,4 | 8,0 |
| 181 | 38,2 | 6,0 |
| 182 | 41,4 | 3,8 |
| 183 | 44,6 | 5,4 |
| 184 | 38,8 | 8,2 |
| 185 | 37,5 | 8,9 |
| 186 | 35,4 | 7,3 |
| 187 | 28,4 | 7,0 |
| 188 | 14,8 | 7,0 |
| 189 | 0,0 | 5,9 |
| 190 | 0,0 | 0,0 |
| 191 | 0,0 | 0,0 |
| 192 | 0,0 | 0,0 |
| 193 | 0,0 | 0,0 |
| 194 | 0,0 | 0,0 |
| 195 | 0,0 | 0,0 |
| 196 | 0,0 | 0,0 |
| 197 | 0,0 | 0,0 |
| 198 | 0,0 | 0,0 |
| 199 | 0,0 | 0,0 |
| 200 | 0,0 | 0,0 |
| 201 | 0,0 | 0,0 |
| 202 | 0,0 | 0,0 |
| 203 | 0,0 | 0,0 |
| 204 | 0,0 | 0,0 |
| 205 | 0,0 | 0,0 |
| 206 | 0,0 | 0,0 |
| 207 | 0,0 | 0,0 |
| 208 | 0,0 | 0,0 |
| 209 | 0,0 | 0,0 |
| 210 | 0,0 | 0,0 |
| 211 | 0,0 | 0,0 |
| 212 | 0,0 | 0,0 |
| 213 | 0,0 | 0,0 |
| 214 | 0,0 | 0,0 |
| 215 | 0,0 | 0,0 |
| 216 | 0,0 | 0,0 |
| 217 | 0,0 | 0,0 |
| 218 | 0,0 | 0,0 |
| 219 | 0,0 | 0,0 |
| 220 | 0,0 | 0,0 |
| 221 | 0,0 | 0,0 |
| 222 | 0,0 | 0,0 |
| 223 | 0,0 | 0,0 |
| 224 | 0,0 | 0,0 |
| 225 | 0,0 | 0,0 |
| 226 | 0,0 | 0,0 |
| 227 | 0,0 | 0,0 |
| 228 | 0,0 | 0,0 |
| 229 | 0,0 | 0,0 |
| 230 | 0,0 | 0,0 |
| 231 | 0,0 | 0,0 |
| 232 | 0,0 | 0,0 |
| 233 | 0,0 | 0,0 |
| 234 | 0,0 | 0,0 |
| 235 | 0,0 | 0,0 |
| 236 | 0,0 | 0,0 |
| 237 | 0,0 | 0,0 |
| 238 | 0,0 | 0,0 |
| 239 | 0,0 | 0,0 |
| 240 | 0,0 | 0,0 |
| 241 | 0,0 | 0,0 |
| 242 | 0,0 | 0,0 |
| 243 | 0,0 | 0,0 |
| 244 | 0,0 | 0,0 |
| 245 | 0,0 | 0,0 |
| 246 | 0,0 | 0,0 |
| 247 | 0,0 | 0,0 |
| 248 | 0,0 | 0,0 |
| 249 | 0,0 | 0,0 |
| 250 | 0,0 | 0,0 |
| 251 | 0,0 | 0,0 |
| 252 | 0,0 | 0,0 |
| 253 | 0,0 | 31,6 |
| 254 | 9,4 | 13,6 |
| 255 | 22,2 | 16,9 |
| 256 | 33,0 | 53,5 |
| 257 | 43,7 | 22,1 |
| 258 | 39,8 | 0,0 |
| 259 | 36,0 | 45,7 |
| 260 | 47,6 | 75,9 |
| 261 | 61,2 | 70,4 |
| 262 | 72,3 | 70,4 |
| 263 | 76,0 | m |
| 264 | 74,3 | m |
| 265 | 68,5 | m |
| 266 | 61,0 | m |
| 267 | 56,0 | m |
| 268 | 54,0 | m |
| 269 | 53,0 | m |
| 270 | 50,8 | m |
| 271 | 46,8 | m |
| 272 | 41,7 | m |
| 273 | 35,9 | m |
| 274 | 29,2 | m |
| 275 | 20,7 | m |
| 276 | 10,1 | m |
| 277 | 0,0 | m |
| 278 | 0,0 | 0,0 |
| 279 | 0,0 | 0,0 |
| 280 | 0,0 | 0,0 |
| 281 | 0,0 | 0,0 |
| 282 | 0,0 | 0,0 |
| 283 | 0,0 | 0,0 |
| 284 | 0,0 | 0,0 |
| 285 | 0,0 | 0,0 |
| 286 | 0,0 | 0,0 |
| 287 | 0,0 | 0,0 |
| 288 | 0,0 | 0,0 |
| 289 | 0,0 | 0,0 |
| 290 | 0,0 | 0,0 |
| 291 | 0,0 | 0,0 |
| 292 | 0,0 | 0,0 |
| 293 | 0,0 | 0,0 |
| 294 | 0,0 | 0,0 |
| 295 | 0,0 | 0,0 |
| 296 | 0,0 | 0,0 |
| 297 | 0,0 | 0,0 |
| 298 | 0,0 | 0,0 |
| 299 | 0,0 | 0,0 |
| 300 | 0,0 | 0,0 |
| 301 | 0,0 | 0,0 |
| 302 | 0,0 | 0,0 |
| 303 | 0,0 | 0,0 |
| 304 | 0,0 | 0,0 |
| 305 | 0,0 | 0,0 |
| 306 | 0,0 | 0,0 |
| 307 | 0,0 | 0,0 |
| 308 | 0,0 | 0,0 |
| 309 | 0,0 | 0,0 |
| 310 | 0,0 | 0,0 |
| 311 | 0,0 | 0,0 |
| 312 | 0,0 | 0,0 |
| 313 | 0,0 | 0,0 |
| 314 | 0,0 | 0,0 |
| 315 | 0,0 | 0,0 |
| 316 | 0,0 | 0,0 |
| 317 | 0,0 | 0,0 |
| 318 | 0,0 | 0,0 |
| 319 | 0,0 | 0,0 |
| 320 | 0,0 | 0,0 |
| 321 | 0,0 | 0,0 |
| 322 | 0,0 | 0,0 |
| 323 | 0,0 | 0,0 |
| 324 | 4,5 | 41,0 |
| 325 | 17,2 | 38,9 |
| 326 | 30,1 | 36,8 |
| 327 | 41,0 | 34,7 |
| 328 | 50,0 | 32,6 |
| 329 | 51,4 | 0,1 |
| 330 | 47,8 | m |
| 331 | 40,2 | m |
| 332 | 32,0 | m |
| 333 | 24,4 | m |
| 334 | 16,8 | m |
| 335 | 8,1 | m |
| 336 | 0,0 | m |
| 337 | 0,0 | 0,0 |
| 338 | 0,0 | 0,0 |
| 339 | 0,0 | 0,0 |
| 340 | 0,0 | 0,0 |
| 341 | 0,0 | 0,0 |
| 342 | 0,0 | 0,0 |
| 343 | 0,0 | 0,0 |
| 344 | 0,0 | 0,0 |
| 345 | 0,0 | 0,0 |
| 346 | 0,0 | 0,0 |
| 347 | 0,0 | 0,0 |
| 348 | 0,0 | 0,0 |
| 349 | 0,0 | 0,0 |
| 350 | 0,0 | 0,0 |
| 351 | 0,0 | 0,0 |
| 352 | 0,0 | 0,0 |
| 353 | 0,0 | 0,0 |
| 354 | 0,0 | 0,5 |
| 355 | 0,0 | 4,9 |
| 356 | 9,2 | 61,3 |
| 357 | 22,4 | 40,4 |
| 358 | 36,5 | 50,1 |
| 359 | 47,7 | 21,0 |
| 360 | 38,8 | 0,0 |
| 361 | 30,0 | 37,0 |
| 362 | 37,0 | 63,6 |
| 363 | 45,5 | 90,8 |
| 364 | 54,5 | 40,9 |
| 365 | 45,9 | 0,0 |
| 366 | 37,2 | 47,5 |
| 367 | 44,5 | 84,4 |
| 368 | 51,7 | 32,4 |
| 369 | 58,1 | 15,2 |
| 370 | 45,9 | 0,0 |
| 371 | 33,6 | 35,8 |
| 372 | 36,9 | 67,0 |
| 373 | 40,2 | 84,7 |
| 374 | 43,4 | 84,3 |
| 375 | 45,7 | 84,3 |
| 376 | 46,5 | m |
| 377 | 46,1 | m |
| 378 | 43,9 | m |
| 379 | 39,3 | m |
| 380 | 47,0 | m |
| 381 | 54,6 | m |
| 382 | 62,0 | m |
| 383 | 52,0 | m |
| 384 | 43,0 | m |
| 385 | 33,9 | m |
| 386 | 28,4 | m |
| 387 | 25,5 | m |
| 388 | 24,6 | 11,0 |
| 389 | 25,2 | 14,7 |
| 390 | 28,6 | 28,4 |
| 391 | 35,5 | 65,0 |
| 392 | 43,8 | 75,3 |
| 393 | 51,2 | 34,2 |
| 394 | 40,7 | 0,0 |
| 395 | 30,3 | 45,4 |
| 396 | 34,2 | 83,1 |
| 397 | 37,6 | 85,3 |
| 398 | 40,8 | 87,5 |
| 399 | 44,8 | 89,7 |
| 400 | 50,6 | 91,9 |
| 401 | 57,6 | 94,1 |
| 402 | 64,6 | 44,6 |
| 403 | 51,6 | 0,0 |
| 404 | 38,7 | 37,4 |
| 405 | 42,4 | 70,3 |
| 406 | 46,5 | 89,1 |
| 407 | 50,6 | 93,9 |
| 408 | 53,8 | 33,0 |
| 409 | 55,5 | 20,3 |
| 410 | 55,8 | 5,2 |
| 411 | 55,4 | m |
| 412 | 54,4 | m |
| 413 | 53,1 | m |
| 414 | 51,8 | m |
| 415 | 50,3 | m |
| 416 | 48,4 | m |
| 417 | 45,9 | m |
| 418 | 43,1 | m |
| 419 | 40,1 | m |
| 420 | 37,4 | m |
| 421 | 35,1 | m |
| 422 | 32,8 | m |
| 423 | 45,3 | 0,0 |
| 424 | 57,8 | m |
| 425 | 50,6 | m |
| 426 | 41,6 | m |
| 427 | 47,9 | 0,0 |
| 428 | 54,2 | m |
| 429 | 48,1 | m |
| 430 | 47,0 | 31,3 |
| 431 | 49,0 | 38,3 |
| 432 | 52,0 | 40,1 |
| 433 | 53,3 | 14,5 |
| 434 | 52,6 | 0,8 |
| 435 | 49,8 | m |
| 436 | 51,0 | 18,6 |
| 437 | 56,9 | 38,9 |
| 438 | 67,2 | 45,0 |
| 439 | 78,6 | 21,5 |
| 440 | 65,5 | 0,0 |
| 441 | 52,4 | 31,3 |
| 442 | 56,4 | 60,1 |
| 443 | 59,7 | 29,2 |
| 444 | 45,1 | 0,0 |
| 445 | 30,6 | 4,2 |
| 446 | 30,9 | 8,4 |
| 447 | 30,5 | 4,3 |
| 448 | 44,6 | 0,0 |
| 449 | 58,8 | m |
| 450 | 55,1 | m |
| 451 | 50,6 | m |
| 452 | 45,3 | m |
| 453 | 39,3 | m |
| 454 | 49,1 | 0,0 |
| 455 | 58,8 | m |
| 456 | 50,7 | m |
| 457 | 42,4 | m |
| 458 | 44,1 | 0,0 |
| 459 | 45,7 | m |
| 460 | 32,5 | m |
| 461 | 20,7 | m |
| 462 | 10,0 | m |
| 463 | 0,0 | 0,0 |
| 464 | 0,0 | 1,5 |
| 465 | 0,9 | 41,1 |
| 466 | 7,0 | 46,3 |
| 467 | 12,8 | 48,5 |
| 468 | 17,0 | 50,7 |
| 469 | 20,9 | 52,9 |
| 470 | 26,7 | 55,0 |
| 471 | 35,5 | 57,2 |
| 472 | 46,9 | 23,8 |
| 473 | 44,5 | 0,0 |
| 474 | 42,1 | 45,7 |
| 475 | 55,6 | 77,4 |
| 476 | 68,8 | 100,0 |
| 477 | 81,7 | 47,9 |
| 478 | 71,2 | 0,0 |
| 479 | 60,7 | 38,3 |
| 480 | 68,8 | 72,7 |
| 481 | 75,0 | m |
| 482 | 61,3 | m |
| 483 | 53,5 | m |
| 484 | 45,9 | 58,0 |
| 485 | 48,1 | 80,0 |
| 486 | 49,4 | 97,9 |
| 487 | 49,7 | m |
| 488 | 48,7 | m |
| 489 | 45,5 | m |
| 490 | 40,4 | m |
| 491 | 49,7 | 0,0 |
| 492 | 59,0 | m |
| 493 | 48,9 | m |
| 494 | 40,0 | m |
| 495 | 33,5 | m |
| 496 | 30,0 | m |
| 497 | 29,1 | 12,0 |
| 498 | 29,3 | 40,4 |
| 499 | 30,4 | 29,3 |
| 500 | 32,2 | 15,4 |
| 501 | 33,9 | 15,8 |
| 502 | 35,3 | 14,9 |
| 503 | 36,4 | 15,1 |
| 504 | 38,0 | 15,3 |
| 505 | 40,3 | 50,9 |
| 506 | 43,0 | 39,7 |
| 507 | 45,5 | 20,6 |
| 508 | 47,3 | 20,6 |
| 509 | 48,8 | 22,1 |
| 510 | 50,1 | 22,1 |
| 511 | 51,4 | 42,4 |
| 512 | 52,5 | 31,9 |
| 513 | 53,7 | 21,6 |
| 514 | 55,1 | 11,6 |
| 515 | 56,8 | 5,7 |
| 516 | 42,4 | 0,0 |
| 517 | 27,9 | 8,2 |
| 518 | 29,0 | 15,9 |
| 519 | 30,4 | 25,1 |
| 520 | 32,6 | 60,5 |
| 521 | 35,4 | 72,7 |
| 522 | 38,4 | 88,2 |
| 523 | 41,0 | 65,1 |
| 524 | 42,9 | 25,6 |
| 525 | 44,2 | 15,8 |
| 526 | 44,9 | 2,9 |
| 527 | 45,1 | m |
| 528 | 44,8 | m |
| 529 | 43,9 | m |
| 530 | 42,4 | m |
| 531 | 40,2 | m |
| 532 | 37,1 | m |
| 533 | 47,0 | 0,0 |
| 534 | 57,0 | m |
| 535 | 45,1 | m |
| 536 | 32,6 | m |
| 537 | 46,8 | 0,0 |
| 538 | 61,5 | m |
| 539 | 56,7 | m |
| 540 | 46,9 | m |
| 541 | 37,5 | m |
| 542 | 30,3 | m |
| 543 | 27,3 | 32,3 |
| 544 | 30,8 | 60,3 |
| 545 | 41,2 | 62,3 |
| 546 | 36,0 | 0,0 |
| 547 | 30,8 | 32,3 |
| 548 | 33,9 | 60,3 |
| 549 | 34,6 | 38,4 |
| 550 | 37,0 | 16,6 |
| 551 | 42,7 | 62,3 |
| 552 | 50,4 | 28,1 |
| 553 | 40,1 | 0,0 |
| 554 | 29,9 | 8,0 |
| 555 | 32,5 | 15,0 |
| 556 | 34,6 | 63,1 |
| 557 | 36,7 | 58,0 |
| 558 | 39,4 | 52,9 |
| 559 | 42,8 | 47,8 |
| 560 | 46,8 | 42,7 |
| 561 | 50,7 | 27,5 |
| 562 | 53,4 | 20,7 |
| 563 | 54,2 | 13,1 |
| 564 | 54,2 | 0,4 |
| 565 | 53,4 | 0,0 |
| 566 | 51,4 | m |
| 567 | 48,7 | m |
| 568 | 45,6 | m |
| 569 | 42,4 | m |
| 570 | 40,4 | m |
| 571 | 39,8 | 5,8 |
| 572 | 40,7 | 39,7 |
| 573 | 43,8 | 37,1 |
| 574 | 48,1 | 39,1 |
| 575 | 52,0 | 22,0 |
| 576 | 54,7 | 13,2 |
| 577 | 56,4 | 13,2 |
| 578 | 57,5 | 6,6 |
| 579 | 42,6 | 0,0 |
| 580 | 27,7 | 10,9 |
| 581 | 28,5 | 21,3 |
| 582 | 29,2 | 23,9 |
| 583 | 29,5 | 15,2 |
| 584 | 29,7 | 8,8 |
| 585 | 30,4 | 20,8 |
| 586 | 31,9 | 22,9 |
| 587 | 34,3 | 61,4 |
| 588 | 37,2 | 76,6 |
| 589 | 40,1 | 27,5 |
| 590 | 42,3 | 25,4 |
| 591 | 43,5 | 32,0 |
| 592 | 43,8 | 6,0 |
| 593 | 43,5 | m |
| 594 | 42,8 | m |
| 595 | 41,7 | m |
| 596 | 40,4 | m |
| 597 | 39,3 | m |
| 598 | 38,9 | 12,9 |
| 599 | 39,0 | 18,4 |
| 600 | 39,7 | 39,2 |
| 601 | 41,4 | 60,0 |
| 602 | 43,7 | 54,5 |
| 603 | 46,2 | 64,2 |
| 604 | 48,8 | 73,3 |
| 605 | 51,0 | 82,3 |
| 606 | 52,1 | 0,0 |
| 607 | 52,0 | m |
| 608 | 50,9 | m |
| 609 | 49,4 | m |
| 610 | 47,8 | m |
| 611 | 46,6 | m |
| 612 | 47,3 | 35,3 |
| 613 | 49,2 | 74,1 |
| 614 | 51,1 | 95,2 |
| 615 | 51,7 | m |
| 616 | 50,8 | m |
| 617 | 47,3 | m |
| 618 | 41,8 | m |
| 619 | 36,4 | m |
| 620 | 30,9 | m |
| 621 | 25,5 | 37,1 |
| 622 | 33,8 | 38,4 |
| 623 | 42,1 | m |
| 624 | 34,1 | m |
| 625 | 33,0 | 37,1 |
| 626 | 36,4 | 38,4 |
| 627 | 43,3 | 17,1 |
| 628 | 35,7 | 0,0 |
| 629 | 28,1 | 11,6 |
| 630 | 36,5 | 19,2 |
| 631 | 45,2 | 8,3 |
| 632 | 36,5 | 0,0 |
| 633 | 27,9 | 32,6 |
| 634 | 31,5 | 59,6 |
| 635 | 34,4 | 65,2 |
| 636 | 37,0 | 59,6 |
| 637 | 39,0 | 49,0 |
| 638 | 40,2 | m |
| 639 | 39,8 | m |
| 640 | 36,0 | m |
| 641 | 29,7 | m |
| 642 | 21,5 | m |
| 643 | 14,1 | m |
| 644 | 0,0 | 0,0 |
| 645 | 0,0 | 0,0 |
| 646 | 0,0 | 0,0 |
| 647 | 0,0 | 0,0 |
| 648 | 0,0 | 0,0 |
| 649 | 0,0 | 0,0 |
| 650 | 0,0 | 0,0 |
| 651 | 0,0 | 0,0 |
| 652 | 0,0 | 0,0 |
| 653 | 0,0 | 0,0 |
| 654 | 0,0 | 0,0 |
| 655 | 0,0 | 0,0 |
| 656 | 0,0 | 3,4 |
| 657 | 1,4 | 22,0 |
| 658 | 10,1 | 45,3 |
| 659 | 21,5 | 10,0 |
| 660 | 32,2 | 0,0 |
| 661 | 42,3 | 46,0 |
| 662 | 57,1 | 74,1 |
| 663 | 72,1 | 34,2 |
| 664 | 66,9 | 0,0 |
| 665 | 60,4 | 41,8 |
| 666 | 69,1 | 79,0 |
| 667 | 77,1 | 38,3 |
| 668 | 63,1 | 0,0 |
| 669 | 49,1 | 47,9 |
| 670 | 53,4 | 91,3 |
| 671 | 57,5 | 85,7 |
| 672 | 61,5 | 89,2 |
| 673 | 65,5 | 85,9 |
| 674 | 69,5 | 89,5 |
| 675 | 73,1 | 75,5 |
| 676 | 76,2 | 73,6 |
| 677 | 79,1 | 75,6 |
| 678 | 81,8 | 78,2 |
| 679 | 84,1 | 39,0 |
| 680 | 69,6 | 0,0 |
| 681 | 55,0 | 25,2 |
| 682 | 55,8 | 49,9 |
| 683 | 56,7 | 46,4 |
| 684 | 57,6 | 76,3 |
| 685 | 58,4 | 92,7 |
| 686 | 59,3 | 99,9 |
| 687 | 60,1 | 95,0 |
| 688 | 61,0 | 46,7 |
| 689 | 46,6 | 0,0 |
| 690 | 32,3 | 34,6 |
| 691 | 32,7 | 68,6 |
| 692 | 32,6 | 67,0 |
| 693 | 31,3 | m |
| 694 | 28,1 | m |
| 695 | 43,0 | 0,0 |
| 696 | 58,0 | m |
| 697 | 58,9 | m |
| 698 | 49,4 | m |
| 699 | 41,5 | m |
| 700 | 48,4 | 0,0 |
| 701 | 55,3 | m |
| 702 | 41,8 | m |
| 703 | 31,6 | m |
| 704 | 24,6 | m |
| 705 | 15,2 | m |
| 706 | 7,0 | m |
| 707 | 0,0 | 0,0 |
| 708 | 0,0 | 0,0 |
| 709 | 0,0 | 0,0 |
| 710 | 0,0 | 0,0 |
| 711 | 0,0 | 0,0 |
| 712 | 0,0 | 0,0 |
| 713 | 0,0 | 0,0 |
| 714 | 0,0 | 0,0 |
| 715 | 0,0 | 0,0 |
| 716 | 0,0 | 0,0 |
| 717 | 0,0 | 0,0 |
| 718 | 0,0 | 0,0 |
| 719 | 0,0 | 0,0 |
| 720 | 0,0 | 0,0 |
| 721 | 0,0 | 0,0 |
| 722 | 0,0 | 0,0 |
| 723 | 0,0 | 0,0 |
| 724 | 0,0 | 0,0 |
| 725 | 0,0 | 0,0 |
| 726 | 0,0 | 0,0 |
| 727 | 0,0 | 0,0 |
| 728 | 0,0 | 0,0 |
| 729 | 0,0 | 0,0 |
| 730 | 0,0 | 0,0 |
| 731 | 0,0 | 0,0 |
| 732 | 0,0 | 0,0 |
| 733 | 0,0 | 0,0 |
| 734 | 0,0 | 0,0 |
| 735 | 0,0 | 0,0 |
| 736 | 0,0 | 0,0 |
| 737 | 0,0 | 0,0 |
| 738 | 0,0 | 0,0 |
| 739 | 0,0 | 0,0 |
| 740 | 0,0 | 0,0 |
| 741 | 0,0 | 0,0 |
| 742 | 0,0 | 0,0 |
| 743 | 0,0 | 0,0 |
| 744 | 0,0 | 0,0 |
| 745 | 0,0 | 0,0 |
| 746 | 0,0 | 0,0 |
| 747 | 0,0 | 0,0 |
| 748 | 0,0 | 0,0 |
| 749 | 0,0 | 0,0 |
| 750 | 0,0 | 0,0 |
| 751 | 0,0 | 0,0 |
| 752 | 0,0 | 0,0 |
| 753 | 0,0 | 0,0 |
| 754 | 0,0 | 0,0 |
| 755 | 0,0 | 0,0 |
| 756 | 0,0 | 0,0 |
| 757 | 0,0 | 0,0 |
| 758 | 0,0 | 0,0 |
| 759 | 0,0 | 0,0 |
| 760 | 0,0 | 0,0 |
| 761 | 0,0 | 0,0 |
| 762 | 0,0 | 0,0 |
| 763 | 0,0 | 0,0 |
| 764 | 0,0 | 0,0 |
| 765 | 0,0 | 0,0 |
| 766 | 0,0 | 0,0 |
| 767 | 0,0 | 0,0 |
| 768 | 0,0 | 0,0 |
| 769 | 0,0 | 0,0 |
| 770 | 0,0 | 0,0 |
| 771 | 0,0 | 22,0 |
| 772 | 4,5 | 25,8 |
| 773 | 15,5 | 42,8 |
| 774 | 30,5 | 46,8 |
| 775 | 45,5 | 29,3 |
| 776 | 49,2 | 13,6 |
| 777 | 39,5 | 0,0 |
| 778 | 29,7 | 15,1 |
| 779 | 34,8 | 26,9 |
| 780 | 40,0 | 13,6 |
| 781 | 42,2 | m |
| 782 | 42,1 | m |
| 783 | 40,8 | m |
| 784 | 37,7 | 37,6 |
| 785 | 47,0 | 35,0 |
| 786 | 48,8 | 33,4 |
| 787 | 41,7 | m |
| 788 | 27,7 | m |
| 789 | 17,2 | m |
| 790 | 14,0 | 37,6 |
| 791 | 18,4 | 25,0 |
| 792 | 27,6 | 17,7 |
| 793 | 39,8 | 6,8 |
| 794 | 34,3 | 0,0 |
| 795 | 28,7 | 26,5 |
| 796 | 41,5 | 40,9 |
| 797 | 53,7 | 17,5 |
| 798 | 42,4 | 0,0 |
| 799 | 31,2 | 27,3 |
| 800 | 32,3 | 53,2 |
| 801 | 34,5 | 60,6 |
| 802 | 37,6 | 68,0 |
| 803 | 41,2 | 75,4 |
| 804 | 45,8 | 82,8 |
| 805 | 52,3 | 38,2 |
| 806 | 42,5 | 0,0 |
| 807 | 32,6 | 30,5 |
| 808 | 35,0 | 57,9 |
| 809 | 36,0 | 77,3 |
| 810 | 37,1 | 96,8 |
| 811 | 39,6 | 80,8 |
| 812 | 43,4 | 78,3 |
| 813 | 47,2 | 73,4 |
| 814 | 49,6 | 66,9 |
| 815 | 50,2 | 62,0 |
| 816 | 50,2 | 57,7 |
| 817 | 50,6 | 62,1 |
| 818 | 52,3 | 62,9 |
| 819 | 54,8 | 37,5 |
| 820 | 57,0 | 18,3 |
| 821 | 42,3 | 0,0 |
| 822 | 27,6 | 29,1 |
| 823 | 28,4 | 57,0 |
| 824 | 29,1 | 51,8 |
| 825 | 29,6 | 35,3 |
| 826 | 29,7 | 33,3 |
| 827 | 29,8 | 17,7 |
| 828 | 29,5 | m |
| 829 | 28,9 | m |
| 830 | 43,0 | 0,0 |
| 831 | 57,1 | m |
| 832 | 57,7 | m |
| 833 | 56,0 | m |
| 834 | 53,8 | m |
| 835 | 51,2 | m |
| 836 | 48,1 | m |
| 837 | 44,5 | m |
| 838 | 40,9 | m |
| 839 | 38,1 | m |
| 840 | 37,2 | 42,7 |
| 841 | 37,5 | 70,8 |
| 842 | 39,1 | 48,6 |
| 843 | 41,3 | 0,1 |
| 844 | 42,3 | m |
| 845 | 42,0 | m |
| 846 | 40,8 | m |
| 847 | 38,6 | m |
| 848 | 35,5 | m |
| 849 | 32,1 | m |
| 850 | 29,6 | m |
| 851 | 28,8 | 39,9 |
| 852 | 29,2 | 52,9 |
| 853 | 30,9 | 76,1 |
| 854 | 34,3 | 76,5 |
| 855 | 38,3 | 75,5 |
| 856 | 42,5 | 74,8 |
| 857 | 46,6 | 74,2 |
| 858 | 50,7 | 76,2 |
| 859 | 54,8 | 75,1 |
| 860 | 58,7 | 36,3 |
| 861 | 45,2 | 0,0 |
| 862 | 31,8 | 37,2 |
| 863 | 33,8 | 71,2 |
| 864 | 35,5 | 46,4 |
| 865 | 36,6 | 33,6 |
| 866 | 37,2 | 20,0 |
| 867 | 37,2 | m |
| 868 | 37,0 | m |
| 869 | 36,6 | m |
| 870 | 36,0 | m |
| 871 | 35,4 | m |
| 872 | 34,7 | m |
| 873 | 34,1 | m |
| 874 | 33,6 | m |
| 875 | 33,3 | m |
| 876 | 33,1 | m |
| 877 | 32,7 | m |
| 878 | 31,4 | m |
| 879 | 45,0 | 0,0 |
| 880 | 58,5 | m |
| 881 | 53,7 | m |
| 882 | 47,5 | m |
| 883 | 40,6 | m |
| 884 | 34,1 | m |
| 885 | 45,3 | 0,0 |
| 886 | 56,4 | m |
| 887 | 51,0 | m |
| 888 | 44,5 | m |
| 889 | 36,4 | m |
| 890 | 26,6 | m |
| 891 | 20,0 | m |
| 892 | 13,3 | m |
| 893 | 6,7 | m |
| 894 | 0,0 | 0,0 |
| 895 | 0,0 | 0,0 |
| 896 | 0,0 | 0,0 |
| 897 | 0,0 | 0,0 |
| 898 | 0,0 | 0,0 |
| 899 | 0,0 | 0,0 |
| 900 | 0,0 | 0,0 |
| 901 | 0,0 | 5,8 |
| 902 | 2,5 | 27,9 |
| 903 | 12,4 | 29,0 |
| 904 | 19,4 | 30,1 |
| 905 | 29,3 | 31,2 |
| 906 | 37,1 | 10,4 |
| 907 | 40,6 | 4,9 |
| 908 | 35,8 | 0,0 |
| 909 | 30,9 | 7,6 |
| 910 | 35,4 | 13,8 |
| 911 | 36,5 | 11,1 |
| 912 | 40,8 | 48,5 |
| 913 | 49,8 | 3,7 |
| 914 | 41,2 | 0,0 |
| 915 | 32,7 | 29,7 |
| 916 | 39,4 | 52,1 |
| 917 | 48,8 | 22,7 |
| 918 | 41,6 | 0,0 |
| 919 | 34,5 | 46,6 |
| 920 | 39,7 | 84,4 |
| 921 | 44,7 | 83,2 |
| 922 | 49,5 | 78,9 |
| 923 | 52,3 | 83,8 |
| 924 | 53,4 | 77,7 |
| 925 | 52,1 | 69,6 |
| 926 | 47,9 | 63,6 |
| 927 | 46,4 | 55,2 |
| 928 | 46,5 | 53,6 |
| 929 | 46,4 | 62,3 |
| 930 | 46,1 | 58,2 |
| 931 | 46,2 | 61,8 |
| 932 | 47,3 | 62,3 |
| 933 | 49,3 | 57,1 |
| 934 | 52,6 | 58,1 |
| 935 | 56,3 | 56,0 |
| 936 | 59,9 | 27,2 |
| 937 | 45,8 | 0,0 |
| 938 | 31,8 | 28,8 |
| 939 | 32,7 | 56,5 |
| 940 | 33,4 | 62,8 |
| 941 | 34,6 | 68,2 |
| 942 | 35,8 | 68,6 |
| 943 | 38,6 | 65,0 |
| 944 | 42,3 | 61,9 |
| 945 | 44,1 | 65,3 |
| 946 | 45,3 | 63,2 |
| 947 | 46,5 | 30,6 |
| 948 | 46,7 | 11,1 |
| 949 | 45,9 | 16,1 |
| 950 | 45,6 | 21,8 |
| 951 | 45,9 | 24,2 |
| 952 | 46,5 | 24,7 |
| 953 | 46,7 | 24,7 |
| 954 | 46,8 | 28,2 |
| 955 | 47,2 | 31,2 |
| 956 | 47,6 | 29,6 |
| 957 | 48,2 | 31,2 |
| 958 | 48,6 | 33,5 |
| 959 | 48,8 | m |
| 960 | 47,6 | m |
| 961 | 46,3 | m |
| 962 | 45,2 | m |
| 963 | 43,5 | m |
| 964 | 41,4 | m |
| 965 | 40,3 | m |
| 966 | 39,4 | m |
| 967 | 38,0 | m |
| 968 | 36,3 | m |
| 969 | 35,3 | 5,8 |
| 970 | 35,4 | 30,2 |
| 971 | 36,6 | 55,6 |
| 972 | 38,6 | 48,5 |
| 973 | 39,9 | 41,8 |
| 974 | 40,3 | 38,2 |
| 975 | 40,8 | 35,0 |
| 976 | 41,9 | 32,4 |
| 977 | 43,2 | 26,4 |
| 978 | 43,5 | m |
| 979 | 42,9 | m |
| 980 | 41,5 | m |
| 981 | 40,9 | m |
| 982 | 40,5 | m |
| 983 | 39,5 | m |
| 984 | 38,3 | m |
| 985 | 36,9 | m |
| 986 | 35,4 | m |
| 987 | 34,5 | m |
| 988 | 33,9 | m |
| 989 | 32,6 | m |
| 990 | 30,9 | m |
| 991 | 29,9 | m |
| 992 | 29,2 | m |
| 993 | 44,1 | 0,0 |
| 994 | 59,1 | m |
| 995 | 56,8 | m |
| 996 | 53,5 | m |
| 997 | 47,8 | m |
| 998 | 41,9 | m |
| 999 | 35,9 | m |
| 1 000 | 44,3 | 0,0 |
| 1001 | 52,6 | m |
| 1002 | 43,4 | m |
| 1003 | 50,6 | 0,0 |
| 1004 | 57,8 | m |
| 1005 | 51,6 | m |
| 1006 | 44,8 | m |
| 1007 | 48,6 | 0,0 |
| 1008 | 52,4 | m |
| 1 009 | 45,4 | m |
| 1 010 | 37,2 | m |
| 1 011 | 26,3 | m |
| 1 012 | 17,9 | m |
| 1 013 | 16,2 | 1,9 |
| 1 014 | 17,8 | 7,5 |
| 1 015 | 25,2 | 18,0 |
| 1 016 | 39,7 | 6,5 |
| 1 017 | 38,6 | 0,0 |
| 1 018 | 37,4 | 5,4 |
| 1 019 | 43,4 | 9,7 |
| 1 020 | 46,9 | 15,7 |
| 1 021 | 52,5 | 13,1 |
| 1 022 | 56,2 | 6,3 |
| 1 023 | 44,0 | 0,0 |
| 1 024 | 31,8 | 20,9 |
| 1 025 | 38,7 | 36,3 |
| 1 026 | 47,7 | 47,5 |
| 1 027 | 54,5 | 22,0 |
| 1 028 | 41,3 | 0,0 |
| 1 029 | 28,1 | 26,8 |
| 1 030 | 31,6 | 49,2 |
| 1 031 | 34,5 | 39,5 |
| 1 032 | 36,4 | 24,0 |
| 1 033 | 36,7 | m |
| 1 034 | 35,5 | m |
| 1 035 | 33,8 | m |
| 1 036 | 33,7 | 19,8 |
| 1 037 | 35,3 | 35,1 |
| 1 038 | 38,0 | 33,9 |
| 1 039 | 40,1 | 34,5 |
| 1 040 | 42,2 | 40,4 |
| 1 041 | 45,2 | 44,0 |
| 1 042 | 48,3 | 35,9 |
| 1 043 | 50,1 | 29,6 |
| 1 044 | 52,3 | 38,5 |
| 1 045 | 55,3 | 57,7 |
| 1 046 | 57,0 | 50,7 |
| 1 047 | 57,7 | 25,2 |
| 1 048 | 42,9 | 0,0 |
| 1 049 | 28,2 | 15,7 |
| 1 050 | 29,2 | 30,5 |
| 1 051 | 31,1 | 52,6 |
| 1 052 | 33,4 | 60,7 |
| 1 053 | 35,0 | 61,4 |
| 1 054 | 35,3 | 18,2 |
| 1 055 | 35,2 | 14,9 |
| 1 056 | 34,9 | 11,7 |
| 1 057 | 34,5 | 12,9 |
| 1 058 | 34,1 | 15,5 |
| 1 059 | 33,5 | m |
| 1 060 | 31,8 | m |
| 1 061 | 30,1 | m |
| 1 062 | 29,6 | 10,3 |
| 1 063 | 30,0 | 26,5 |
| 1 064 | 31,0 | 18,8 |
| 1 065 | 31,5 | 26,5 |
| 1 066 | 31,7 | m |
| 1 067 | 31,5 | m |
| 1 068 | 30,6 | m |
| 1 069 | 30,0 | m |
| 1 070 | 30,0 | m |
| 1 071 | 29,4 | m |
| 1 072 | 44,3 | 0,0 |
| 1 073 | 59,2 | m |
| 1 074 | 58,3 | m |
| 1 075 | 57,1 | m |
| 1 076 | 55,4 | m |
| 1 077 | 53,5 | m |
| 1 078 | 51,5 | m |
| 1 079 | 49,7 | m |
| 1 080 | 47,9 | m |
| 1 081 | 46,4 | m |
| 1 082 | 45,5 | m |
| 1 083 | 45,2 | m |
| 1 084 | 44,3 | m |
| 1 085 | 43,6 | m |
| 1 086 | 43,1 | m |
| 1 087 | 42,5 | 25,6 |
| 1 088 | 43,3 | 25,7 |
| 1 089 | 46,3 | 24,0 |
| 1 090 | 47,8 | 20,6 |
| 1 091 | 47,2 | 3,8 |
| 1 092 | 45,6 | 4,4 |
| 1 093 | 44,6 | 4,1 |
| 1 094 | 44,1 | m |
| 1 095 | 42,9 | m |
| 1 096 | 40,9 | m |
| 1 097 | 39,2 | m |
| 1 098 | 37,0 | m |
| 1 099 | 35,1 | 2,0 |
| 1 100 | 35,6 | 43,3 |
| 1101 | 38,7 | 47,6 |
| 1102 | 41,3 | 40,4 |
| 1103 | 42,6 | 45,7 |
| 1104 | 43,9 | 43,3 |
| 1105 | 46,9 | 41,2 |
| 1106 | 52,4 | 40,1 |
| 1107 | 56,3 | 39,3 |
| 1108 | 57,4 | 25,5 |
| 1109 | 57,2 | 25,4 |
| 1 110 | 57,0 | 25,4 |
| 1 111 | 56,8 | 25,3 |
| 1 112 | 56,3 | 25,3 |
| 1 113 | 55,6 | 25,2 |
| 1 114 | 56,2 | 25,2 |
| 1 115 | 58,0 | 12,4 |
| 1 116 | 43,4 | 0,0 |
| 1 117 | 28,8 | 26,2 |
| 1 118 | 30,9 | 49,9 |
| 1 119 | 32,3 | 40,5 |
| 1 120 | 32,5 | 12,4 |
| 1 121 | 32,4 | 12,2 |
| 1 122 | 32,1 | 6,4 |
| 1 123 | 31,0 | 12,4 |
| 1 124 | 30,1 | 18,5 |
| 1 125 | 30,4 | 35,6 |
| 1 126 | 31,2 | 30,1 |
| 1 127 | 31,5 | 30,8 |
| 1 128 | 31,5 | 26,9 |
| 1 129 | 31,7 | 33,9 |
| 1 130 | 32,0 | 29,9 |
| 1 131 | 32,1 | m |
| 1 132 | 31,4 | m |
| 1 133 | 30,3 | m |
| 1 134 | 29,8 | m |
| 1 135 | 44,3 | 0,0 |
| 1 136 | 58,9 | m |
| 1 137 | 52,1 | m |
| 1 138 | 44,1 | m |
| 1 139 | 51,7 | 0,0 |
| 1 140 | 59,2 | m |
| 1 141 | 47,2 | m |
| 1 142 | 35,1 | 0,0 |
| 1 143 | 23,1 | m |
| 1 144 | 13,1 | m |
| 1 145 | 5,0 | m |
| 1 146 | 0,0 | 0,0 |
| 1 147 | 0,0 | 0,0 |
| 1 148 | 0,0 | 0,0 |
| 1 149 | 0,0 | 0,0 |
| 1 150 | 0,0 | 0,0 |
| 1 151 | 0,0 | 0,0 |
| 1 152 | 0,0 | 0,0 |
| 1 153 | 0,0 | 0,0 |
| 1 154 | 0,0 | 0,0 |
| 1 155 | 0,0 | 0,0 |
| 1 156 | 0,0 | 0,0 |
| 1 157 | 0,0 | 0,0 |
| 1 158 | 0,0 | 0,0 |
| 1 159 | 0,0 | 0,0 |
| 1 160 | 0,0 | 0,0 |
| 1 161 | 0,0 | 0,0 |
| 1 162 | 0,0 | 0,0 |
| 1 163 | 0,0 | 0,0 |
| 1 164 | 0,0 | 0,0 |
| 1 165 | 0,0 | 0,0 |
| 1 166 | 0,0 | 0,0 |
| 1 167 | 0,0 | 0,0 |
| 1 168 | 0,0 | 0,0 |
| 1 169 | 0,0 | 0,0 |
| 1 170 | 0,0 | 0,0 |
| 1 171 | 0,0 | 0,0 |
| 1 172 | 0,0 | 0,0 |
| 1 173 | 0,0 | 0,0 |
| 1 174 | 0,0 | 0,0 |
| 1 175 | 0,0 | 0,0 |
| 1 176 | 0,0 | 0,0 |
| 1 177 | 0,0 | 0,0 |
| 1 178 | 0,0 | 0,0 |
| 1 179 | 0,0 | 0,0 |
| 1 180 | 0,0 | 0,0 |
| 1 181 | 0,0 | 0,0 |
| 1 182 | 0,0 | 0,0 |
| 1 183 | 0,0 | 0,0 |
| 1 184 | 0,0 | 0,0 |
| 1 185 | 0,0 | 0,0 |
| 1 186 | 0,0 | 0,0 |
| 1 187 | 0,0 | 0,0 |
| 1 188 | 0,0 | 0,0 |
| 1 189 | 0,0 | 0,0 |
| 1 190 | 0,0 | 0,0 |
| 1 191 | 0,0 | 0,0 |
| 1 192 | 0,0 | 0,0 |
| 1 193 | 0,0 | 0,0 |
| 1 194 | 0,0 | 0,0 |
| 1 195 | 0,0 | 0,0 |
| 1 196 | 0,0 | 20,4 |
| 1 197 | 12,6 | 41,2 |
| 1 198 | 27,3 | 20,4 |
| 1 199 | 40,4 | 7,6 |
| 1 200 | 46,1 | m |
| 1201 | 44,6 | m |
| 1202 | 42,7 | 14,7 |
| 1203 | 42,9 | 7,3 |
| 1204 | 36,1 | 0,0 |
| 1205 | 29,3 | 15,0 |
| 1206 | 43,8 | 22,6 |
| 1207 | 54,9 | 9,9 |
| 1208 | 44,9 | 0,0 |
| 1209 | 34,9 | 47,4 |
| 1210 | 42,7 | 82,7 |
| 1211 | 52,0 | 81,2 |
| 1212 | 61,8 | 82,7 |
| 1213 | 71,3 | 39,1 |
| 1214 | 58,1 | 0,0 |
| 1 215 | 44,9 | 42,5 |
| 1 216 | 46,3 | 83,3 |
| 1 217 | 46,8 | 74,1 |
| 1 218 | 48,1 | 75,7 |
| 1 219 | 50,5 | 75,8 |
| 1 220 | 53,6 | 76,7 |
| 1 221 | 56,9 | 77,1 |
| 1 222 | 60,2 | 78,7 |
| 1 223 | 63,7 | 78,0 |
| 1 224 | 67,2 | 79,6 |
| 1 225 | 70,7 | 80,9 |
| 1 226 | 74,1 | 81,1 |
| 1 227 | 77,5 | 83,6 |
| 1 228 | 80,8 | 85,6 |
| 1 229 | 84,1 | 81,6 |
| 1 230 | 87,4 | 88,3 |
| 1 231 | 90,5 | 91,9 |
| 1 232 | 93,5 | 94,1 |
| 1 233 | 96,8 | 96,6 |
| 1 234 | 100,0 | m |
| 1 235 | 96,0 | m |
| 1 236 | 81,9 | m |
| 1 237 | 68,1 | m |
| 1 238 | 58,1 | 84,7 |
| 1 239 | 58,5 | 85,4 |
| 1 240 | 59,5 | 85,6 |
| 1 241 | 61,0 | 86,6 |
| 1 242 | 62,6 | 86,8 |
| 1 243 | 64,1 | 87,6 |
| 1 244 | 65,4 | 87,5 |
| 1 245 | 66,7 | 87,8 |
| 1 246 | 68,1 | 43,5 |
| 1 247 | 55,2 | 0,0 |
| 1 248 | 42,3 | 37,2 |
| 1 249 | 43,0 | 73,6 |
| 1 250 | 43,5 | 65,1 |
| 1 251 | 43,8 | 53,1 |
| 1 252 | 43,9 | 54,6 |
| 1 253 | 43,9 | 41,2 |
| 1 254 | 43,8 | 34,8 |
| 1 255 | 43,6 | 30,3 |
| 1 256 | 43,3 | 21,9 |
| 1 257 | 42,8 | 19,9 |
| 1 258 | 42,3 | m |
| 1 259 | 41,4 | m |
| 1 260 | 40,2 | m |
| 1 261 | 38,7 | m |
| 1 262 | 37,1 | m |
| 1 263 | 35,6 | m |
| 1 264 | 34,2 | m |
| 1 265 | 32,9 | m |
| 1 266 | 31,8 | m |
| 1 267 | 30,7 | m |
| 1 268 | 29,6 | m |
| 1 269 | 40,4 | 0,0 |
| 1 270 | 51,2 | m |
| 1 271 | 49,6 | m |
| 1 272 | 48,0 | m |
| 1 273 | 46,4 | m |
| 1 274 | 45,0 | m |
| 1 275 | 43,6 | m |
| 1 276 | 42,3 | m |
| 1 277 | 41,0 | m |
| 1 278 | 39,6 | m |
| 1 279 | 38,3 | m |
| 1 280 | 37,1 | m |
| 1 281 | 35,9 | m |
| 1 282 | 34,6 | m |
| 1 283 | 33,0 | m |
| 1 284 | 31,1 | m |
| 1 285 | 29,2 | m |
| 1 286 | 43,3 | 0,0 |
| 1 287 | 57,4 | 32,8 |
| 1 288 | 59,9 | 65,4 |
| 1 289 | 61,9 | 76,1 |
| 1 290 | 65,6 | 73,7 |
| 1 291 | 69,9 | 79,3 |
| 1 292 | 74,1 | 81,3 |
| 1 293 | 78,3 | 83,2 |
| 1 294 | 82,6 | 86,0 |
| 1 295 | 87,0 | 89,5 |
| 1 296 | 91,2 | 90,8 |
| 1 297 | 95,3 | 45,9 |
| 1 298 | 81,0 | 0,0 |
| 1 299 | 66,6 | 38,2 |
| 1 300 | 67,9 | 75,5 |
| 1301 | 68,4 | 80,5 |
| 1302 | 69,0 | 85,5 |
| 1 303 | 70,0 | 85,2 |
| 1 304 | 71,6 | 85,9 |
| 1 305 | 73,3 | 86,2 |
| 1 306 | 74,8 | 86,5 |
| 1 307 | 76,3 | 42,9 |
| 1 308 | 63,3 | 0,0 |
| 1 309 | 50,4 | 21,2 |
| 1 310 | 50,6 | 42,3 |
| 1 311 | 50,6 | 53,7 |
| 1 312 | 50,4 | 90,1 |
| 1 313 | 50,5 | 97,1 |
| 1 314 | 51,0 | 100,0 |
| 1 315 | 51,9 | 100,0 |
| 1 316 | 52,6 | 100,0 |
| 1 317 | 52,8 | 32,4 |
| 1 318 | 47,7 | 0,0 |
| 1 319 | 42,6 | 27,4 |
| 1 320 | 42,1 | 53,5 |
| 1 321 | 41,8 | 44,5 |
| 1 322 | 41,4 | 41,1 |
| 1 323 | 41,0 | 21,0 |
| 1 324 | 40,3 | 0,0 |
| 1 325 | 39,3 | 1,0 |
| 1 326 | 38,3 | 15,2 |
| 1 327 | 37,6 | 57,8 |
| 1 328 | 37,3 | 73,2 |
| 1 329 | 37,3 | 59,8 |
| 1 330 | 37,4 | 52,2 |
| 1 331 | 37,4 | 16,9 |
| 1 332 | 37,1 | 34,3 |
| 1 333 | 36,7 | 51,9 |
| 1 334 | 36,2 | 25,3 |
| 1 335 | 35,6 | m |
| 1 336 | 34,6 | m |
| 1 337 | 33,2 | m |
| 1 338 | 31,6 | m |
| 1 339 | 30,1 | m |
| 1 340 | 28,8 | m |
| 1 341 | 28,0 | 29,5 |
| 1 342 | 28,6 | 100,0 |
| 1 343 | 28,8 | 97,3 |
| 1 344 | 28,8 | 73,4 |
| 1 345 | 29,6 | 56,9 |
| 1 346 | 30,3 | 91,7 |
| 1 347 | 31,0 | 90,5 |
| 1 348 | 31,8 | 81,7 |
| 1 349 | 32,6 | 79,5 |
| 1 350 | 33,5 | 86,9 |
| 1 351 | 34,6 | 100,0 |
| 1 352 | 35,6 | 78,7 |
| 1 353 | 36,4 | 50,5 |
| 1 354 | 37,0 | 57,0 |
| 1 355 | 37,3 | 69,1 |
| 1 356 | 37,6 | 49,5 |
| 1 357 | 37,8 | 44,4 |
| 1 358 | 37,8 | 43,4 |
| 1 359 | 37,8 | 34,8 |
| 1 360 | 37,6 | 24,0 |
| 1 361 | 37,2 | m |
| 1 362 | 36,3 | m |
| 1 363 | 35,1 | m |
| 1 364 | 33,7 | m |
| 1 365 | 32,4 | m |
| 1 366 | 31,1 | m |
| 1 367 | 29,9 | m |
| 1 368 | 28,7 | m |
| 1 369 | 29,0 | 58,6 |
| 1 370 | 29,7 | 88,5 |
| 1 371 | 31,0 | 86,3 |
| 1 372 | 31,8 | 43,4 |
| 1 373 | 31,7 | m |
| 1 374 | 29,9 | m |
| 1 375 | 40,2 | 0,0 |
| 1 376 | 50,4 | m |
| 1 377 | 47,9 | m |
| 1 378 | 45,0 | m |
| 1 379 | 43,0 | m |
| 1 380 | 40,6 | m |
| 1 381 | 55,5 | 0,0 |
| 1 382 | 70,4 | 41,7 |
| 1 383 | 73,4 | 83,2 |
| 1 384 | 74,0 | 83,7 |
| 1 385 | 74,9 | 41,7 |
| 1 386 | 60,0 | 0,0 |
| 1 387 | 45,1 | 41,6 |
| 1 388 | 47,7 | 84,2 |
| 1 389 | 50,4 | 50,2 |
| 1 390 | 53,0 | 26,1 |
| 1 391 | 59,5 | 0,0 |
| 1 392 | 66,2 | 38,4 |
| 1 393 | 66,4 | 76,7 |
| 1 394 | 67,6 | 100,0 |
| 1 395 | 68,4 | 76,6 |
| 1 396 | 68,2 | 47,2 |
| 1 397 | 69,0 | 81,4 |
| 1 398 | 69,7 | 40,6 |
| 1 399 | 54,7 | 0,0 |
| 1 400 | 39,8 | 19,9 |
| 1401 | 36,3 | 40,0 |
| 1 402 | 36,7 | 59,4 |
| 1 403 | 36,6 | 77,5 |
| 1404 | 36,8 | 94,3 |
| 1 405 | 36,8 | 100,0 |
| 1 406 | 36,4 | 100,0 |
| 1 407 | 36,3 | 79,7 |
| 1 408 | 36,7 | 49,5 |
| 1 409 | 36,6 | 39,3 |
| 1 410 | 37,3 | 62,8 |
| 1 411 | 38,1 | 73,4 |
| 1 412 | 39,0 | 72,9 |
| 1 413 | 40,2 | 72,0 |
| 1 414 | 41,5 | 71,2 |
| 1 415 | 42,9 | 77,3 |
| 1 416 | 44,4 | 76,6 |
| 1 417 | 45,4 | 43,1 |
| 1 418 | 45,3 | 53,9 |
| 1 419 | 45,1 | 64,8 |
| 1 420 | 46,5 | 74,2 |
| 1 421 | 47,7 | 75,2 |
| 1 422 | 48,1 | 75,5 |
| 1 423 | 48,6 | 75,8 |
| 1 424 | 48,9 | 76,3 |
| 1 425 | 49,9 | 75,5 |
| 1 426 | 50,4 | 75,2 |
| 1 427 | 51,1 | 74,6 |
| 1 428 | 51,9 | 75,0 |
| 1 429 | 52,7 | 37,2 |
| 1 430 | 41,6 | 0,0 |
| 1 431 | 30,4 | 36,6 |
| 1 432 | 30,5 | 73,2 |
| 1 433 | 30,3 | 81,6 |
| 1 434 | 30,4 | 89,3 |
| 1 435 | 31,5 | 90,4 |
| 1 436 | 32,7 | 88,5 |
| 1 437 | 33,7 | 97,2 |
| 1 438 | 35,2 | 99,7 |
| 1 439 | 36,3 | 98,8 |
| 1 440 | 37,7 | 100,0 |
| 1 441 | 39,2 | 100,0 |
| 1 442 | 40,9 | 100,0 |
| 1 443 | 42,4 | 99,5 |
| 1 444 | 43,8 | 98,7 |
| 1 445 | 45,4 | 97,3 |
| 1 446 | 47,0 | 96,6 |
| 1 447 | 47,8 | 96,2 |
| 1 448 | 48,8 | 96,3 |
| 1 449 | 50,5 | 95,1 |
| 1 450 | 51,0 | 95,9 |
| 1 451 | 52,0 | 94,3 |
| 1 452 | 52,6 | 94,6 |
| 1 453 | 53,0 | 65,5 |
| 1 454 | 53,2 | 0,0 |
| 1 455 | 53,2 | m |
| 1 456 | 52,6 | m |
| 1 457 | 52,1 | m |
| 1 458 | 51,8 | m |
| 1 459 | 51,3 | m |
| 1 460 | 50,7 | m |
| 1 461 | 50,7 | m |
| 1 462 | 49,8 | m |
| 1 463 | 49,4 | m |
| 1 464 | 49,3 | m |
| 1 465 | 49,1 | m |
| 1 466 | 49,1 | m |
| 1 467 | 49,1 | 8,3 |
| 1 468 | 48,9 | 16,8 |
| 1 469 | 48,8 | 21,3 |
| 1 470 | 49,1 | 22,1 |
| 1 471 | 49,4 | 26,3 |
| 1 472 | 49,8 | 39,2 |
| 1 473 | 50,4 | 83,4 |
| 1 474 | 51,4 | 90,6 |
| 1 475 | 52,3 | 93,8 |
| 1 476 | 53,3 | 94,0 |
| 1 477 | 54,2 | 94,1 |
| 1 478 | 54,9 | 94,3 |
| 1 479 | 55,7 | 94,6 |
| 1 480 | 56,1 | 94,9 |
| 1 481 | 56,3 | 86,2 |
| 1 482 | 56,2 | 64,1 |
| 1 483 | 56,0 | 46,1 |
| 1 484 | 56,2 | 33,4 |
| 1 485 | 56,5 | 23,6 |
| 1 486 | 56,3 | 18,6 |
| 1 487 | 55,7 | 16,2 |
| 1 488 | 56,0 | 15,9 |
| 1 489 | 55,9 | 21,8 |
| 1 490 | 55,8 | 20,9 |
| 1 491 | 55,4 | 18,4 |
| 1 492 | 55,7 | 25,1 |
| 1 493 | 56,0 | 27,7 |
| 1 494 | 55,8 | 22,4 |
| 1 495 | 56,1 | 20,0 |
| 1 496 | 55,7 | 17,4 |
| 1 497 | 55,9 | 20,9 |
| 1 498 | 56,0 | 22,9 |
| 1 499 | 56,0 | 21,1 |
| 1 500 | 55,1 | 19,2 |
| 1501 | 55,6 | 24,2 |
| 1502 | 55,4 | 25,6 |
| 1503 | 55,7 | 24,7 |
| 1504 | 55,9 | 24,0 |
| 1505 | 55,4 | 23,5 |
| 1506 | 55,7 | 30,9 |
| 1507 | 55,4 | 42,5 |
| 1508 | 55,3 | 25,8 |
| 1509 | 55,4 | 1,3 |
| 1510 | 55,0 | m |
| 1511 | 54,4 | m |
| 1512 | 54,2 | m |
| 1513 | 53,5 | m |
| 1514 | 52,4 | m |
| 1515 | 51,8 | m |
| 1516 | 50,7 | m |
| 1517 | 49,9 | m |
| 1518 | 49,1 | m |
| 1 519 | 47,7 | m |
| 1520 | 47,3 | m |
| 1521 | 46,9 | m |
| 1522 | 46,9 | m |
| 1 523 | 47,2 | m |
| 1 524 | 47,8 | m |
| 1 525 | 48,2 | 0,0 |
| 1 526 | 48,8 | 23,0 |
| 1 527 | 49,1 | 67,9 |
| 1 528 | 49,4 | 73,7 |
| 1 529 | 49,8 | 75,0 |
| 1 530 | 50,4 | 75,8 |
| 1 531 | 51,4 | 73,9 |
| 1 532 | 52,3 | 72,2 |
| 1 533 | 53,3 | 71,2 |
| 1 534 | 54,6 | 71,2 |
| 1 535 | 55,4 | 68,7 |
| 1 536 | 56,7 | 67,0 |
| 1 537 | 57,2 | 64,6 |
| 1 538 | 57,3 | 61,9 |
| 1 539 | 57,0 | 59,5 |
| 1 540 | 56,7 | 57,0 |
| 1 541 | 56,7 | 69,8 |
| 1 542 | 56,8 | 58,5 |
| 1 543 | 56,8 | 47,2 |
| 1 544 | 57,0 | 38,5 |
| 1 545 | 57,0 | 32,8 |
| 1 546 | 56,8 | 30,2 |
| 1 547 | 57,0 | 27,0 |
| 1 548 | 56,9 | 26,2 |
| 1 549 | 56,7 | 26,2 |
| 1 550 | 57,0 | 26,6 |
| 1 551 | 56,7 | 27,8 |
| 1 552 | 56,7 | 29,7 |
| 1 553 | 56,8 | 32,1 |
| 1 554 | 56,5 | 34,9 |
| 1 555 | 56,6 | 34,9 |
| 1 556 | 56,3 | 35,8 |
| 1 557 | 56,6 | 36,6 |
| 1 558 | 56,2 | 37,6 |
| 1 559 | 56,6 | 38,2 |
| 1 560 | 56,2 | 37,9 |
| 1 561 | 56,6 | 37,5 |
| 1 562 | 56,4 | 36,7 |
| 1 563 | 56,5 | 34,8 |
| 1 564 | 56,5 | 35,8 |
| 1 565 | 56,5 | 36,2 |
| 1 566 | 56,5 | 36,7 |
| 1 567 | 56,7 | 37,8 |
| 1 568 | 56,7 | 37,8 |
| 1 569 | 56,6 | 36,6 |
| 1 570 | 56,8 | 36,1 |
| 1 571 | 56,5 | 36,8 |
| 1 572 | 56,9 | 35,9 |
| 1 573 | 56,7 | 35,0 |
| 1 574 | 56,5 | 36,0 |
| 1 575 | 56,4 | 36,5 |
| 1 576 | 56,5 | 38,0 |
| 1 577 | 56,5 | 39,9 |
| 1 578 | 56,4 | 42,1 |
| 1 579 | 56,5 | 47,0 |
| 1 580 | 56,4 | 48,0 |
| 1 581 | 56,1 | 49,1 |
| 1 582 | 56,4 | 48,9 |
| 1 583 | 56,4 | 48,2 |
| 1 584 | 56,5 | 48,3 |
| 1 585 | 56,5 | 47,9 |
| 1 586 | 56,6 | 46,8 |
| 1 587 | 56,6 | 46,2 |
| 1 588 | 56,5 | 44,4 |
| 1 589 | 56,8 | 42,9 |
| 1 590 | 56,5 | 42,8 |
| 1 591 | 56,7 | 43,2 |
| 1 592 | 56,5 | 42,8 |
| 1 593 | 56,9 | 42,2 |
| 1 594 | 56,5 | 43,1 |
| 1 595 | 56,5 | 42,9 |
| 1 596 | 56,7 | 42,7 |
| 1 597 | 56,6 | 41,5 |
| 1 598 | 56,9 | 41,8 |
| 1 599 | 56,6 | 41,9 |
| 1 600 | 56,7 | 42,6 |
| 1601 | 56,7 | 42,6 |
| 1602 | 56,7 | 41,5 |
| 1603 | 56,7 | 42,2 |
| 1604 | 56,5 | 42,2 |
| 1605 | 56,8 | 41,9 |
| 1 606 | 56,5 | 42,0 |
| 1 607 | 56,7 | 42,1 |
| 1 608 | 56,4 | 41,9 |
| 1 609 | 56,7 | 42,9 |
| 1 610 | 56,7 | 41,8 |
| 1 611 | 56,7 | 41,9 |
| 1 612 | 56,8 | 42,0 |
| 1 613 | 56,7 | 41,5 |
| 1 614 | 56,6 | 41,9 |
| 1 615 | 56,8 | 41,6 |
| 1 616 | 56,6 | 41,6 |
| 1 617 | 56,9 | 42,0 |
| 1 618 | 56,7 | 40,7 |
| 1 619 | 56,7 | 39,3 |
| 1 620 | 56,5 | 41,4 |
| 1 621 | 56,4 | 44,9 |
| 1 622 | 56,8 | 45,2 |
| 1 623 | 56,6 | 43,6 |
| 1 624 | 56,8 | 42,2 |
| 1 625 | 56,5 | 42,3 |
| 1 626 | 56,5 | 44,4 |
| 1 627 | 56,9 | 45,1 |
| 1 628 | 56,4 | 45,0 |
| 1 629 | 56,7 | 46,3 |
| 1 630 | 56,7 | 45,5 |
| 1 631 | 56,8 | 45,0 |
| 1 632 | 56,7 | 44,9 |
| 1 633 | 56,6 | 45,2 |
| 1 634 | 56,8 | 46,0 |
| 1 635 | 56,5 | 46,6 |
| 1 636 | 56,6 | 48,3 |
| 1 637 | 56,4 | 48,6 |
| 1 638 | 56,6 | 50,3 |
| 1 639 | 56,3 | 51,9 |
| 1 640 | 56,5 | 54,1 |
| 1 641 | 56,3 | 54,9 |
| 1 642 | 56,4 | 55,0 |
| 1 643 | 56,4 | 56,2 |
| 1 644 | 56,2 | 58,6 |
| 1 645 | 56,2 | 59,1 |
| 1 646 | 56,2 | 62,5 |
| 1 647 | 56,4 | 62,8 |
| 1 648 | 56,0 | 64,7 |
| 1 649 | 56,4 | 65,6 |
| 1 650 | 56,2 | 67,7 |
| 1 651 | 55,9 | 68,9 |
| 1 652 | 56,1 | 68,9 |
| 1 653 | 55,8 | 69,5 |
| 1 654 | 56,0 | 69,8 |
| 1 655 | 56,2 | 69,3 |
| 1 656 | 56,2 | 69,8 |
| 1 657 | 56,4 | 69,2 |
| 1 658 | 56,3 | 68,7 |
| 1 659 | 56,2 | 69,4 |
| 1 660 | 56,2 | 69,5 |
| 1 661 | 56,2 | 70,0 |
| 1 662 | 56,4 | 69,7 |
| 1 663 | 56,2 | 70,2 |
| 1 664 | 56,4 | 70,5 |
| 1 665 | 56,1 | 70,5 |
| 1 666 | 56,5 | 69,7 |
| 1 667 | 56,2 | 69,3 |
| 1 668 | 56,5 | 70,9 |
| 1 669 | 56,4 | 70,8 |
| 1 670 | 56,3 | 71,1 |
| 1 671 | 56,4 | 71,0 |
| 1 672 | 56,7 | 68,6 |
| 1 673 | 56,8 | 68,6 |
| 1 674 | 56,6 | 68,0 |
| 1 675 | 56,8 | 65,1 |
| 1 676 | 56,9 | 60,9 |
| 1 677 | 57,1 | 57,4 |
| 1 678 | 57,1 | 54,3 |
| 1 679 | 57,0 | 48,6 |
| 1 680 | 57,4 | 44,1 |
| 1 681 | 57,4 | 40,2 |
| 1 682 | 57,6 | 36,9 |
| 1 683 | 57,5 | 34,2 |
| 1 684 | 57,4 | 31,1 |
| 1 685 | 57,5 | 25,9 |
| 1 686 | 57,5 | 20,7 |
| 1 687 | 57,6 | 16,4 |
| 1 688 | 57,6 | 12,4 |
| 1 689 | 57,6 | 8,9 |
| 1 690 | 57,5 | 8,0 |
| 1 691 | 57,5 | 5,8 |
| 1 692 | 57,3 | 5,8 |
| 1 693 | 57,6 | 5,5 |
| 1 694 | 57,3 | 4,5 |
| 1 695 | 57,2 | 3,2 |
| 1 696 | 57,2 | 3,1 |
| 1 697 | 57,3 | 4,9 |
| 1 698 | 57,3 | 4,2 |
| 1 699 | 56,9 | 5,5 |
| 1 700 | 57,1 | 5,1 |
| 1701 | 57,0 | 5,2 |
| 1702 | 56,9 | 5,5 |
| 1703 | 56,6 | 5,4 |
| 1704 | 57,1 | 6,1 |
| 1 705 | 56,7 | 5,7 |
| 1 706 | 56,8 | 5,8 |
| 1 707 | 57,0 | 6,1 |
| 1 708 | 56,7 | 5,9 |
| 1 709 | 57,0 | 6,6 |
| 1 710 | 56,9 | 6,4 |
| 1 711 | 56,7 | 6,7 |
| 1 712 | 56,9 | 6,9 |
| 1 713 | 56,8 | 5,6 |
| 1 714 | 56,6 | 5,1 |
| 1 715 | 56,6 | 6,5 |
| 1 716 | 56,5 | 10,0 |
| 1 717 | 56,6 | 12,4 |
| 1 718 | 56,5 | 14,5 |
| 1 719 | 56,6 | 16,3 |
| 1 720 | 56,3 | 18,1 |
| 1 721 | 56,6 | 20,7 |
| 1 722 | 56,1 | 22,6 |
| 1 723 | 56,3 | 25,8 |
| 1 724 | 56,4 | 27,7 |
| 1 725 | 56,0 | 29,7 |
| 1 726 | 56,1 | 32,6 |
| 1 727 | 55,9 | 34,9 |
| 1 728 | 55,9 | 36,4 |
| 1 729 | 56,0 | 39,2 |
| 1 730 | 55,9 | 41,4 |
| 1 731 | 55,5 | 44,2 |
| 1 732 | 55,9 | 46,4 |
| 1 733 | 55,8 | 48,3 |
| 1 734 | 55,6 | 49,1 |
| 1 735 | 55,8 | 49,3 |
| 1 736 | 55,9 | 47,7 |
| 1 737 | 55,9 | 47,4 |
| 1 738 | 55,8 | 46,9 |
| 1 739 | 56,1 | 46,8 |
| 1 740 | 56,1 | 45,8 |
| 1 741 | 56,2 | 46,0 |
| 1 742 | 56,3 | 45,9 |
| 1 743 | 56,3 | 45,9 |
| 1 744 | 56,2 | 44,6 |
| 1 745 | 56,2 | 46,0 |
| 1 746 | 56,4 | 46,2 |
| 1 747 | 55,8 | m |
| 1 748 | 55,5 | m |
| 1 749 | 55,0 | m |
| 1 750 | 54,1 | m |
| 1 751 | 54,0 | m |
| 1 752 | 53,3 | m |
| 1 753 | 52,6 | m |
| 1 754 | 51,8 | m |
| 1 755 | 50,7 | m |
| 1 756 | 49,9 | m |
| 1 757 | 49,1 | m |
| 1 758 | 47,7 | m |
| 1 759 | 46,8 | m |
| 1 760 | 45,7 | m |
| 1 761 | 44,8 | m |
| 1 762 | 43,9 | m |
| 1 763 | 42,9 | m |
| 1 764 | 41,5 | m |
| 1 765 | 39,5 | m |
| 1 766 | 36,7 | m |
| 1 767 | 33,8 | m |
| 1 768 | 31,0 | m |
| 1 769 | 40,0 | 0,0 |
| 1 770 | 49,1 | m |
| 1 771 | 46,2 | m |
| 1 772 | 43,1 | m |
| 1 773 | 39,9 | m |
| 1 774 | 36,6 | m |
| 1 775 | 33,6 | m |
| 1 776 | 30,5 | m |
| 1 777 | 42,8 | 0,0 |
| 1 778 | 55,2 | m |
| 1 779 | 49,9 | m |
| 1 780 | 44,0 | m |
| 1 781 | 37,6 | m |
| 1 782 | 47,2 | 0,0 |
| 1 783 | 56,8 | m |
| 1 784 | 47,5 | m |
| 1 785 | 42,9 | m |
| 1 786 | 31,6 | m |
| 1 787 | 25,8 | m |
| 1 788 | 19,9 | m |
| 1 789 | 14,0 | m |
| 1 790 | 8,1 | m |
| 1 791 | 2,2 | m |
| 1 792 | 0,0 | 0,0 |
| 1 793 | 0,0 | 0,0 |
| 1 794 | 0,0 | 0,0 |
| 1 795 | 0,0 | 0,0 |
| 1 796 | 0,0 | 0,0 |
| 1 797 | 0,0 | 0,0 |
| 1 798 | 0,0 | 0,0 |
| 1 799 | 0,0 | 0,0 |
| 1 800 | 0,0 | 0,0 |
| m = visszahajtás |

Idő

Normált fordulatszám

Normált nyomaték

s

százalék

százalék

1

0,0

0,0

2

0,0

0,0

3

0,0

0,0

4

0,0

0,0

5

0,0

0,0

6

0,0

0,0

7

1,5

8,9

8

15,8

30,9

9

27,4

1,3

10

32,6

0,7

11

34,8

1,2

12

36,2

7,4

13

37,1

6,2

14

37,9

10,2

15

39,6

12,3

16

42,3

12,5

17

45,3

12,6

18

48,6

6,0

19

40,8

0,0

20

33,0

16,3

21

42,5

27,4

22

49,3

26,7

23

54,0

18,0

24

57,1

12,9

25

58,9

8,6

26

59,3

6,0

27

59,0

4,9

28

57,9

m

29

55,7

m

30

52,1

m

31

46,4

m

32

38,6

m

33

29,0

m

34

20,8

m

35

16,9

m

36

16,9

42,5

37

18,8

38,4

38

20,7

32,9

39

21,0

0,0

40

19,1

0,0

41

13,7

0,0

42

2,2

0,0

43

0,0

0,0

44

0,0

0,0

45

0,0

0,0

46

0,0

0,0

47

0,0

0,0

48

0,0

0,0

49

0,0

0,0

50

0,0

13,1

51

13,1

30,1

52

26,3

25,5

53

35,0

32,2

54

41,7

14,3

55

42,2

0,0

56

42,8

11,6

57

51,0

20,9

58

60,0

9,6

59

49,4

0,0

60

38,9

16,6

61

43,4

30,8

62

49,4

14,2

63

40,5

0,0

64

31,5

43,5

65

36,6

78,2

66

40,8

67,6

67

44,7

59,1

68

48,3

52,0

69

51,9

63,8

70

54,7

27,9

71

55,3

18,3

72

55,1

16,3

73

54,8

11,1

74

54,7

11,5

75

54,8

17,5

76

55,6

18,0

77

57,0

14,1

78

58,1

7,0

79

43,3

0,0

80

28,5

25,0

81

30,4

47,8

82

32,1

39,2

83

32,7

39,3

84

32,4

17,3

85

31,6

11,4

86

31,1

10,2

87

31,1

19,5

88

31,4

22,5

89

31,6

22,9

90

31,6

24,3

91

31,9

26,9

92

32,4

30,6

93

32,8

32,7

94

33,7

32,5

95

34,4

29,5

96

34,3

26,5

97

34,4

24,7

98

35,0

24,9

99

35,6

25,2

100

36,1

24,8

101

36,3

24,0

102

36,2

23,6

103

36,2

23,5

104

36,8

22,7

105

37,2

20,9

106

37,0

19,2

107

36,3

18,4

108

35,4

17,6

109

35,2

14,9

110

35,4

9,9

111

35,5

4,3

112

35,2

6,6

113

34,9

10,0

114

34,7

25,1

115

34,4

29,3

116

34,5

20,7

117

35,2

16,6

118

35,8

16,2

119

35,6

20,3

120

35,3

22,5

121

35,3

23,4

122

34,7

11,9

123

45,5

0,0

124

56,3

m

125

46,2

m

126

50,1

0,0

127

54,0

m

128

40,5

m

129

27,0

m

130

13,5

m

131

0,0

0,0

132

0,0

0,0

133

0,0

0,0

134

0,0

0,0

135

0,0

0,0

136

0,0

0,0

137

0,0

0,0

138

0,0

0,0

139

0,0

0,0

140

0,0

0,0

141

0,0

0,0

142

0,0

4,9

143

0,0

7,3

144

4,4

28,7

145

11,1

26,4

146

15,0

9,4

147

15,9

0,0

148

15,3

0,0

149

14,2

0,0

150

13,2

0,0

151

11,6

0,0

152

8,4

0,0

153

5,4

0,0

154

4,3

5,6

155

5,8

24,4

156

9,7

20,7

157

13,6

21,1

158

15,6

21,5

159

16,5

21,9

160

18,0

22,3

161

21,1

46,9

162

25,2

33,6

163

28,1

16,6

164

28,8

7,0

165

27,5

5,0

166

23,1

3,0

167

16,9

1,9

168

12,2

2,6

169

9,9

3,2

170

9,1

4,0

171

8,8

3,8

172

8,5

12,2

173

8,2

29,4

174

9,6

20,1

175

14,7

16,3

176

24,5

8,7

177

39,4

3,3

178

39,0

2,9

179

38,5

5,9

180

42,4

8,0

181

38,2

6,0

182

41,4

3,8

183

44,6

5,4

184

38,8

8,2

185

37,5

8,9

186

35,4

7,3

187

28,4

7,0

188

14,8

7,0

189

0,0

5,9

190

0,0

0,0

191

0,0

0,0

192

0,0

0,0

193

0,0

0,0

194

0,0

0,0

195

0,0

0,0

196

0,0

0,0

197

0,0

0,0

198

0,0

0,0

199

0,0

0,0

200

0,0

0,0

201

0,0

0,0

202

0,0

0,0

203

0,0

0,0

204

0,0

0,0

205

0,0

0,0

206

0,0

0,0

207

0,0

0,0

208

0,0

0,0

209

0,0

0,0

210

0,0

0,0

211

0,0

0,0

212

0,0

0,0

213

0,0

0,0

214

0,0

0,0

215

0,0

0,0

216

0,0

0,0

217

0,0

0,0

218

0,0

0,0

219

0,0

0,0

220

0,0

0,0

221

0,0

0,0

222

0,0

0,0

223

0,0

0,0

224

0,0

0,0

225

0,0

0,0

226

0,0

0,0

227

0,0

0,0

228

0,0

0,0

229

0,0

0,0

230

0,0

0,0

231

0,0

0,0

232

0,0

0,0

233

0,0

0,0

234

0,0

0,0

235

0,0

0,0

236

0,0

0,0

237

0,0

0,0

238

0,0

0,0

239

0,0

0,0

240

0,0

0,0

241

0,0

0,0

242

0,0

0,0

243

0,0

0,0

244

0,0

0,0

245

0,0

0,0

246

0,0

0,0

247

0,0

0,0

248

0,0

0,0

249

0,0

0,0

250

0,0

0,0

251

0,0

0,0

252

0,0

0,0

253

0,0

31,6

254

9,4

13,6

255

22,2

16,9

256

33,0

53,5

257

43,7

22,1

258

39,8

0,0

259

36,0

45,7

260

47,6

75,9

261

61,2

70,4

262

72,3

70,4

263

76,0

m

264

74,3

m

265

68,5

m

266

61,0

m

267

56,0

m

268

54,0

m

269

53,0

m

270

50,8

m

271

46,8

m

272

41,7

m

273

35,9

m

274

29,2

m

275

20,7

m

276

10,1

m

277

0,0

m

278

0,0

0,0

279

0,0

0,0

280

0,0

0,0

281

0,0

0,0

282

0,0

0,0

283

0,0

0,0

284

0,0

0,0

285

0,0

0,0

286

0,0

0,0

287

0,0

0,0

288

0,0

0,0

289

0,0

0,0

290

0,0

0,0

291

0,0

0,0

292

0,0

0,0

293

0,0

0,0

294

0,0

0,0

295

0,0

0,0

296

0,0

0,0

297

0,0

0,0

298

0,0

0,0

299

0,0

0,0

300

0,0

0,0

301

0,0

0,0

302

0,0

0,0

303

0,0

0,0

304

0,0

0,0

305

0,0

0,0

306

0,0

0,0

307

0,0

0,0

308

0,0

0,0

309

0,0

0,0

310

0,0

0,0

311

0,0

0,0

312

0,0

0,0

313

0,0

0,0

314

0,0

0,0

315

0,0

0,0

316

0,0

0,0

317

0,0

0,0

318

0,0

0,0

319

0,0

0,0

320

0,0

0,0

321

0,0

0,0

322

0,0

0,0

323

0,0

0,0

324

4,5

41,0

325

17,2

38,9

326

30,1

36,8

327

41,0

34,7

328

50,0

32,6

329

51,4

0,1

330

47,8

m

331

40,2

m

332

32,0

m

333

24,4

m

334

16,8

m

335

8,1

m

336

0,0

m

337

0,0

0,0

338

0,0

0,0

339

0,0

0,0

340

0,0

0,0

341

0,0

0,0

342

0,0

0,0

343

0,0

0,0

344

0,0

0,0

345

0,0

0,0

346

0,0

0,0

347

0,0

0,0

348

0,0

0,0

349

0,0

0,0

350

0,0

0,0

351

0,0

0,0

352

0,0

0,0

353

0,0

0,0

354

0,0

0,5

355

0,0

4,9

356

9,2

61,3

357

22,4

40,4

358

36,5

50,1

359

47,7

21,0

360

38,8

0,0

361

30,0

37,0

362

37,0

63,6

363

45,5

90,8

364

54,5

40,9

365

45,9

0,0

366

37,2

47,5

367

44,5

84,4

368

51,7

32,4

369

58,1

15,2

370

45,9

0,0

371

33,6

35,8

372

36,9

67,0

373

40,2

84,7

374

43,4

84,3

375

45,7

84,3

376

46,5

m

377

46,1

m

378

43,9

m

379

39,3

m

380

47,0

m

381

54,6

m

382

62,0

m

383

52,0

m

384

43,0

m

385

33,9

m

386

28,4

m

387

25,5

m

388

24,6

11,0

389

25,2

14,7

390

28,6

28,4

391

35,5

65,0

392

43,8

75,3

393

51,2

34,2

394

40,7

0,0

395

30,3

45,4

396

34,2

83,1

397

37,6

85,3

398

40,8

87,5

399

44,8

89,7

400

50,6

91,9

401

57,6

94,1

402

64,6

44,6

403

51,6

0,0

404

38,7

37,4

405

42,4

70,3

406

46,5

89,1

407

50,6

93,9

408

53,8

33,0

409

55,5

20,3

410

55,8

5,2

411

55,4

m

412

54,4

m

413

53,1

m

414

51,8

m

415

50,3

m

416

48,4

m

417

45,9

m

418

43,1

m

419

40,1

m

420

37,4

m

421

35,1

m

422

32,8

m

423

45,3

0,0

424

57,8

m

425

50,6

m

426

41,6

m

427

47,9

0,0

428

54,2

m

429

48,1

m

430

47,0

31,3

431

49,0

38,3

432

52,0

40,1

433

53,3

14,5

434

52,6

0,8

435

49,8

m

436

51,0

18,6

437

56,9

38,9

438

67,2

45,0

439

78,6

21,5

440

65,5

0,0

441

52,4

31,3

442

56,4

60,1

443

59,7

29,2

444

45,1

0,0

445

30,6

4,2

446

30,9

8,4

447

30,5

4,3

448

44,6

0,0

449

58,8

m

450

55,1

m

451

50,6

m

452

45,3

m

453

39,3

m

454

49,1

0,0

455

58,8

m

456

50,7

m

457

42,4

m

458

44,1

0,0

459

45,7

m

460

32,5

m

461

20,7

m

462

10,0

m

463

0,0

0,0

464

0,0

1,5

465

0,9

41,1

466

7,0

46,3

467

12,8

48,5

468

17,0

50,7

469

20,9

52,9

470

26,7

55,0

471

35,5

57,2

472

46,9

23,8

473

44,5

0,0

474

42,1

45,7

475

55,6

77,4

476

68,8

100,0

477

81,7

47,9

478

71,2

0,0

479

60,7

38,3

480

68,8

72,7

481

75,0

m

482

61,3

m

483

53,5

m

484

45,9

58,0

485

48,1

80,0

486

49,4

97,9

487

49,7

m

488

48,7

m

489

45,5

m

490

40,4

m

491

49,7

0,0

492

59,0

m

493

48,9

m

494

40,0

m

495

33,5

m

496

30,0

m

497

29,1

12,0

498

29,3

40,4

499

30,4

29,3

500

32,2

15,4

501

33,9

15,8

502

35,3

14,9

503

36,4

15,1

504

38,0

15,3

505

40,3

50,9

506

43,0

39,7

507

45,5

20,6

508

47,3

20,6

509

48,8

22,1

510

50,1

22,1

511

51,4

42,4

512

52,5

31,9

513

53,7

21,6

514

55,1

11,6

515

56,8

5,7

516

42,4

0,0

517

27,9

8,2

518

29,0

15,9

519

30,4

25,1

520

32,6

60,5

521

35,4

72,7

522

38,4

88,2

523

41,0

65,1

524

42,9

25,6

525

44,2

15,8

526

44,9

2,9

527

45,1

m

528

44,8

m

529

43,9

m

530

42,4

m

531

40,2

m

532

37,1

m

533

47,0

0,0

534

57,0

m

535

45,1

m

536

32,6

m

537

46,8

0,0

538

61,5

m

539

56,7

m

540

46,9

m

541

37,5

m

542

30,3

m

543

27,3

32,3

544

30,8

60,3

545

41,2

62,3

546

36,0

0,0

547

30,8

32,3

548

33,9

60,3

549

34,6

38,4

550

37,0

16,6

551

42,7

62,3

552

50,4

28,1

553

40,1

0,0

554

29,9

8,0

555

32,5

15,0

556

34,6

63,1

557

36,7

58,0

558

39,4

52,9

559

42,8

47,8

560

46,8

42,7

561

50,7

27,5

562

53,4

20,7

563

54,2

13,1

564

54,2

0,4

565

53,4

0,0

566

51,4

m

567

48,7

m

568

45,6

m

569

42,4

m

570

40,4

m

571

39,8

5,8

572

40,7

39,7

573

43,8

37,1

574

48,1

39,1

575

52,0

22,0

576

54,7

13,2

577

56,4

13,2

578

57,5

6,6

579

42,6

0,0

580

27,7

10,9

581

28,5

21,3

582

29,2

23,9

583

29,5

15,2

584

29,7

8,8

585

30,4

20,8

586

31,9

22,9

587

34,3

61,4

588

37,2

76,6

589

40,1

27,5

590

42,3

25,4

591

43,5

32,0

592

43,8

6,0

593

43,5

m

594

42,8

m

595

41,7

m

596

40,4

m

597

39,3

m

598

38,9

12,9

599

39,0

18,4

600

39,7

39,2

601

41,4

60,0

602

43,7

54,5

603

46,2

64,2

604

48,8

73,3

605

51,0

82,3

606

52,1

0,0

607

52,0

m

608

50,9

m

609

49,4

m

610

47,8

m

611

46,6

m

612

47,3

35,3

613

49,2

74,1

614

51,1

95,2

615

51,7

m

616

50,8

m

617

47,3

m

618

41,8

m

619

36,4

m

620

30,9

m

621

25,5

37,1

622

33,8

38,4

623

42,1

m

624

34,1

m

625

33,0

37,1

626

36,4

38,4

627

43,3

17,1

628

35,7

0,0

629

28,1

11,6

630

36,5

19,2

631

45,2

8,3

632

36,5

0,0

633

27,9

32,6

634

31,5

59,6

635

34,4

65,2

636

37,0

59,6

637

39,0

49,0

638

40,2

m

639

39,8

m

640

36,0

m

641

29,7

m

642

21,5

m

643

14,1

m

644

0,0

0,0

645

0,0

0,0

646

0,0

0,0

647

0,0

0,0

648

0,0

0,0

649

0,0

0,0

650

0,0

0,0

651

0,0

0,0

652

0,0

0,0

653

0,0

0,0

654

0,0

0,0

655

0,0

0,0

656

0,0

3,4

657

1,4

22,0

658

10,1

45,3

659

21,5

10,0

660

32,2

0,0

661

42,3

46,0

662

57,1

74,1

663

72,1

34,2

664

66,9

0,0

665

60,4

41,8

666

69,1

79,0

667

77,1

38,3

668

63,1

0,0

669

49,1

47,9

670

53,4

91,3

671

57,5

85,7

672

61,5

89,2

673

65,5

85,9

674

69,5

89,5

675

73,1

75,5

676

76,2

73,6

677

79,1

75,6

678

81,8

78,2

679

84,1

39,0

680

69,6

0,0

681

55,0

25,2

682

55,8

49,9

683

56,7

46,4

684

57,6

76,3

685

58,4

92,7

686

59,3

99,9

687

60,1

95,0

688

61,0

46,7

689

46,6

0,0

690

32,3

34,6

691

32,7

68,6

692

32,6

67,0

693

31,3

m

694

28,1

m

695

43,0

0,0

696

58,0

m

697

58,9

m

698

49,4

m

699

41,5

m

700

48,4

0,0

701

55,3

m

702

41,8

m

703

31,6

m

704

24,6

m

705

15,2

m

706

7,0

m

707

0,0

0,0

708

0,0

0,0

709

0,0

0,0

710

0,0

0,0

711

0,0

0,0

712

0,0

0,0

713

0,0

0,0

714

0,0

0,0

715

0,0

0,0

716

0,0

0,0

717

0,0

0,0

718

0,0

0,0

719

0,0

0,0

720

0,0

0,0

721

0,0

0,0

722

0,0

0,0

723

0,0

0,0

724

0,0

0,0

725

0,0

0,0

726

0,0

0,0

727

0,0

0,0

728

0,0

0,0

729

0,0

0,0

730

0,0

0,0

731

0,0

0,0

732

0,0

0,0

733

0,0

0,0

734

0,0

0,0

735

0,0

0,0

736

0,0

0,0

737

0,0

0,0

738

0,0

0,0

739

0,0

0,0

740

0,0

0,0

741

0,0

0,0

742

0,0

0,0

743

0,0

0,0

744

0,0

0,0

745

0,0

0,0

746

0,0

0,0

747

0,0

0,0

748

0,0

0,0

749

0,0

0,0

750

0,0

0,0

751

0,0

0,0

752

0,0

0,0

753

0,0

0,0

754

0,0

0,0

755

0,0

0,0

756

0,0

0,0

757

0,0

0,0

758

0,0

0,0

759

0,0

0,0

760

0,0

0,0

761

0,0

0,0

762

0,0

0,0

763

0,0

0,0

764

0,0

0,0

765

0,0

0,0

766

0,0

0,0

767

0,0

0,0

768

0,0

0,0

769

0,0

0,0

770

0,0

0,0

771

0,0

22,0

772

4,5

25,8

773

15,5

42,8

774

30,5

46,8

775

45,5

29,3

776

49,2

13,6

777

39,5

0,0

778

29,7

15,1

779

34,8

26,9

780

40,0

13,6

781

42,2

m

782

42,1

m

783

40,8

m

784

37,7

37,6

785

47,0

35,0

786

48,8

33,4

787

41,7

m

788

27,7

m

789

17,2

m

790

14,0

37,6

791

18,4

25,0

792

27,6

17,7

793

39,8

6,8

794

34,3

0,0

795

28,7

26,5

796

41,5

40,9

797

53,7

17,5

798

42,4

0,0

799

31,2

27,3

800

32,3

53,2

801

34,5

60,6

802

37,6

68,0

803

41,2

75,4

804

45,8

82,8

805

52,3

38,2

806

42,5

0,0

807

32,6

30,5

808

35,0

57,9

809

36,0

77,3

810

37,1

96,8

811

39,6

80,8

812

43,4

78,3

813

47,2

73,4

814

49,6

66,9

815

50,2

62,0

816

50,2

57,7

817

50,6

62,1

818

52,3

62,9

819

54,8

37,5

820

57,0

18,3

821

42,3

0,0

822

27,6

29,1

823

28,4

57,0

824

29,1

51,8

825

29,6

35,3

826

29,7

33,3

827

29,8

17,7

828

29,5

m

829

28,9

m

830

43,0

0,0

831

57,1

m

832

57,7

m

833

56,0

m

834

53,8

m

835

51,2

m

836

48,1

m

837

44,5

m

838

40,9

m

839

38,1

m

840

37,2

42,7

841

37,5

70,8

842

39,1

48,6

843

41,3

0,1

844

42,3

m

845

42,0

m

846

40,8

m

847

38,6

m

848

35,5

m

849

32,1

m

850

29,6

m

851

28,8

39,9

852

29,2

52,9

853

30,9

76,1

854

34,3

76,5

855

38,3

75,5

856

42,5

74,8

857

46,6

74,2

858

50,7

76,2

859

54,8

75,1

860

58,7

36,3

861

45,2

0,0

862

31,8

37,2

863

33,8

71,2

864

35,5

46,4

865

36,6

33,6

866

37,2

20,0

867

37,2

m

868

37,0

m

869

36,6

m

870

36,0

m

871

35,4

m

872

34,7

m

873

34,1

m

874

33,6

m

875

33,3

m

876

33,1

m

877

32,7

m

878

31,4

m

879

45,0

0,0

880

58,5

m

881

53,7

m

882

47,5

m

883

40,6

m

884

34,1

m

885

45,3

0,0

886

56,4

m

887

51,0

m

888

44,5

m

889

36,4

m

890

26,6

m

891

20,0

m

892

13,3

m

893

6,7

m

894

0,0

0,0

895

0,0

0,0

896

0,0

0,0

897

0,0

0,0

898

0,0

0,0

899

0,0

0,0

900

0,0

0,0

901

0,0

5,8

902

2,5

27,9

903

12,4

29,0

904

19,4

30,1

905

29,3

31,2

906

37,1

10,4

907

40,6

4,9

908

35,8

0,0

909

30,9

7,6

910

35,4

13,8

911

36,5

11,1

912

40,8

48,5

913

49,8

3,7

914

41,2

0,0

915

32,7

29,7

916

39,4

52,1

917

48,8

22,7

918

41,6

0,0

919

34,5

46,6

920

39,7

84,4

921

44,7

83,2

922

49,5

78,9

923

52,3

83,8

924

53,4

77,7

925

52,1

69,6

926

47,9

63,6

927

46,4

55,2

928

46,5

53,6

929

46,4

62,3

930

46,1

58,2

931

46,2

61,8

932

47,3

62,3

933

49,3

57,1

934

52,6

58,1

935

56,3

56,0

936

59,9

27,2

937

45,8

0,0

938

31,8

28,8

939

32,7

56,5

940

33,4

62,8

941

34,6

68,2

942

35,8

68,6

943

38,6

65,0

944

42,3

61,9

945

44,1

65,3

946

45,3

63,2

947

46,5

30,6

948

46,7

11,1

949

45,9

16,1

950

45,6

21,8

951

45,9

24,2

952

46,5

24,7

953

46,7

24,7

954

46,8

28,2

955

47,2

31,2

956

47,6

29,6

957

48,2

31,2

958

48,6

33,5

959

48,8

m

960

47,6

m

961

46,3

m

962

45,2

m

963

43,5

m

964

41,4

m

965

40,3

m

966

39,4

m

967

38,0

m

968

36,3

m

969

35,3

5,8

970

35,4

30,2

971

36,6

55,6

972

38,6

48,5

973

39,9

41,8

974

40,3

38,2

975

40,8

35,0

976

41,9

32,4

977

43,2

26,4

978

43,5

m

979

42,9

m

980

41,5

m

981

40,9

m

982

40,5

m

983

39,5

m

984

38,3

m

985

36,9

m

986

35,4

m

987

34,5

m

988

33,9

m

989

32,6

m

990

30,9

m

991

29,9

m

992

29,2

m

993

44,1

0,0

994

59,1

m

995

56,8

m

996

53,5

m

997

47,8

m

998

41,9

m

999

35,9

m

1 000

44,3

0,0

1001

52,6

m

1002

43,4

m

1003

50,6

0,0

1004

57,8

m

1005

51,6

m

1006

44,8

m

1007

48,6

0,0

1008

52,4

m

1 009

45,4

m

1 010

37,2

m

1 011

26,3

m

1 012

17,9

m

1 013

16,2

1,9

1 014

17,8

7,5

1 015

25,2

18,0

1 016

39,7

6,5

1 017

38,6

0,0

1 018

37,4

5,4

1 019

43,4

9,7

1 020

46,9

15,7

1 021

52,5

13,1

1 022

56,2

6,3

1 023

44,0

0,0

1 024

31,8

20,9

1 025

38,7

36,3

1 026

47,7

47,5

1 027

54,5

22,0

1 028

41,3

0,0

1 029

28,1

26,8

1 030

31,6

49,2

1 031

34,5

39,5

1 032

36,4

24,0

1 033

36,7

m

1 034

35,5

m

1 035

33,8

m

1 036

33,7

19,8

1 037

35,3

35,1

1 038

38,0

33,9

1 039

40,1

34,5

1 040

42,2

40,4

1 041

45,2

44,0

1 042

48,3

35,9

1 043

50,1

29,6

1 044

52,3

38,5

1 045

55,3

57,7

1 046

57,0

50,7

1 047

57,7

25,2

1 048

42,9

0,0

1 049

28,2

15,7

1 050

29,2

30,5

1 051

31,1

52,6

1 052

33,4

60,7

1 053

35,0

61,4

1 054

35,3

18,2

1 055

35,2

14,9

1 056

34,9

11,7

1 057

34,5

12,9

1 058

34,1

15,5

1 059

33,5

m

1 060

31,8

m

1 061

30,1

m

1 062

29,6

10,3

1 063

30,0

26,5

1 064

31,0

18,8

1 065

31,5

26,5

1 066

31,7

m

1 067

31,5

m

1 068

30,6

m

1 069

30,0

m

1 070

30,0

m

1 071

29,4

m

1 072

44,3

0,0

1 073

59,2

m

1 074

58,3

m

1 075

57,1

m

1 076

55,4

m

1 077

53,5

m

1 078

51,5

m

1 079

49,7

m

1 080

47,9

m

1 081

46,4

m

1 082

45,5

m

1 083

45,2

m

1 084

44,3

m

1 085

43,6

m

1 086

43,1

m

1 087

42,5

25,6

1 088

43,3

25,7

1 089

46,3

24,0

1 090

47,8

20,6

1 091

47,2

3,8

1 092

45,6

4,4

1 093

44,6

4,1

1 094

44,1

m

1 095

42,9

m

1 096

40,9

m

1 097

39,2

m

1 098

37,0

m

1 099

35,1

2,0

1 100

35,6

43,3

1101

38,7

47,6

1102

41,3

40,4

1103

42,6

45,7

1104

43,9

43,3

1105

46,9

41,2

1106

52,4

40,1

1107

56,3

39,3

1108

57,4

25,5

1109

57,2

25,4

1 110

57,0

25,4

1 111

56,8

25,3

1 112

56,3

25,3

1 113

55,6

25,2

1 114

56,2

25,2

1 115

58,0

12,4

1 116

43,4

0,0

1 117

28,8

26,2

1 118

30,9

49,9

1 119

32,3

40,5

1 120

32,5

12,4

1 121

32,4

12,2

1 122

32,1

6,4

1 123

31,0

12,4

1 124

30,1

18,5

1 125

30,4

35,6

1 126

31,2

30,1

1 127

31,5

30,8

1 128

31,5

26,9

1 129

31,7

33,9

1 130

32,0

29,9

1 131

32,1

m

1 132

31,4

m

1 133

30,3

m

1 134

29,8

m

1 135

44,3

0,0

1 136

58,9

m

1 137

52,1

m

1 138

44,1

m

1 139

51,7

0,0

1 140

59,2

m

1 141

47,2

m

1 142

35,1

0,0

1 143

23,1

m

1 144

13,1

m

1 145

5,0

m

1 146

0,0

0,0

1 147

0,0

0,0

1 148

0,0

0,0

1 149

0,0

0,0

1 150

0,0

0,0

1 151

0,0

0,0

1 152

0,0

0,0

1 153

0,0

0,0

1 154

0,0

0,0

1 155

0,0

0,0

1 156

0,0

0,0

1 157

0,0

0,0

1 158

0,0

0,0

1 159

0,0

0,0

1 160

0,0

0,0

1 161

0,0

0,0

1 162

0,0

0,0

1 163

0,0

0,0

1 164

0,0

0,0

1 165

0,0

0,0

1 166

0,0

0,0

1 167

0,0

0,0

1 168

0,0

0,0

1 169

0,0

0,0

1 170

0,0

0,0

1 171

0,0

0,0

1 172

0,0

0,0

1 173

0,0

0,0

1 174

0,0

0,0

1 175

0,0

0,0

1 176

0,0

0,0

1 177

0,0

0,0

1 178

0,0

0,0

1 179

0,0

0,0

1 180

0,0

0,0

1 181

0,0

0,0

1 182

0,0

0,0

1 183

0,0

0,0

1 184

0,0

0,0

1 185

0,0

0,0

1 186

0,0

0,0

1 187

0,0

0,0

1 188

0,0

0,0

1 189

0,0

0,0

1 190

0,0

0,0

1 191

0,0

0,0

1 192

0,0

0,0

1 193

0,0

0,0

1 194

0,0

0,0

1 195

0,0

0,0

1 196

0,0

20,4

1 197

12,6

41,2

1 198

27,3

20,4

1 199

40,4

7,6

1 200

46,1

m

1201

44,6

m

1202

42,7

14,7

1203

42,9

7,3

1204

36,1

0,0

1205

29,3

15,0

1206

43,8

22,6

1207

54,9

9,9

1208

44,9

0,0

1209

34,9

47,4

1210

42,7

82,7

1211

52,0

81,2

1212

61,8

82,7

1213

71,3

39,1

1214

58,1

0,0

1 215

44,9

42,5

1 216

46,3

83,3

1 217

46,8

74,1

1 218

48,1

75,7

1 219

50,5

75,8

1 220

53,6

76,7

1 221

56,9

77,1

1 222

60,2

78,7

1 223

63,7

78,0

1 224

67,2

79,6

1 225

70,7

80,9

1 226

74,1

81,1

1 227

77,5

83,6

1 228

80,8

85,6

1 229

84,1

81,6

1 230

87,4

88,3

1 231

90,5

91,9

1 232

93,5

94,1

1 233

96,8

96,6

1 234

100,0

m

1 235

96,0

m

1 236

81,9

m

1 237

68,1

m

1 238

58,1

84,7

1 239

58,5

85,4

1 240

59,5

85,6

1 241

61,0

86,6

1 242

62,6

86,8

1 243

64,1

87,6

1 244

65,4

87,5

1 245

66,7

87,8

1 246

68,1

43,5

1 247

55,2

0,0

1 248

42,3

37,2

1 249

43,0

73,6

1 250

43,5

65,1

1 251

43,8

53,1

1 252

43,9

54,6

1 253

43,9

41,2

1 254

43,8

34,8

1 255

43,6

30,3

1 256

43,3

21,9

1 257

42,8

19,9

1 258

42,3

m

1 259

41,4

m

1 260

40,2

m

1 261

38,7

m

1 262

37,1

m

1 263

35,6

m

1 264

34,2

m

1 265

32,9

m

1 266

31,8

m

1 267

30,7

m

1 268

29,6

m

1 269

40,4

0,0

1 270

51,2

m

1 271

49,6

m

1 272

48,0

m

1 273

46,4

m

1 274

45,0

m

1 275

43,6

m

1 276

42,3

m

1 277

41,0

m

1 278

39,6

m

1 279

38,3

m

1 280

37,1

m

1 281

35,9

m

1 282

34,6

m

1 283

33,0

m

1 284

31,1

m

1 285

29,2

m

1 286

43,3

0,0

1 287

57,4

32,8

1 288

59,9

65,4

1 289

61,9

76,1

1 290

65,6

73,7

1 291

69,9

79,3

1 292

74,1

81,3

1 293

78,3

83,2

1 294

82,6

86,0

1 295

87,0

89,5

1 296

91,2

90,8

1 297

95,3

45,9

1 298

81,0

0,0

1 299

66,6

38,2

1 300

67,9

75,5

1301

68,4

80,5

1302

69,0

85,5

1 303

70,0

85,2

1 304

71,6

85,9

1 305

73,3

86,2

1 306

74,8

86,5

1 307

76,3

42,9

1 308

63,3

0,0

1 309

50,4

21,2

1 310

50,6

42,3

1 311

50,6

53,7

1 312

50,4

90,1

1 313

50,5

97,1

1 314

51,0

100,0

1 315

51,9

100,0

1 316

52,6

100,0

1 317

52,8

32,4

1 318

47,7

0,0

1 319

42,6

27,4

1 320

42,1

53,5

1 321

41,8

44,5

1 322

41,4

41,1

1 323

41,0

21,0

1 324

40,3

0,0

1 325

39,3

1,0

1 326

38,3

15,2

1 327

37,6

57,8

1 328

37,3

73,2

1 329

37,3

59,8

1 330

37,4

52,2

1 331

37,4

16,9

1 332

37,1

34,3

1 333

36,7

51,9

1 334

36,2

25,3

1 335

35,6

m

1 336

34,6

m

1 337

33,2

m

1 338

31,6

m

1 339

30,1

m

1 340

28,8

m

1 341

28,0

29,5

1 342

28,6

100,0

1 343

28,8

97,3

1 344

28,8

73,4

1 345

29,6

56,9

1 346

30,3

91,7

1 347

31,0

90,5

1 348

31,8

81,7

1 349

32,6

79,5

1 350

33,5

86,9

1 351

34,6

100,0

1 352

35,6

78,7

1 353

36,4

50,5

1 354

37,0

57,0

1 355

37,3

69,1

1 356

37,6

49,5

1 357

37,8

44,4

1 358

37,8

43,4

1 359

37,8

34,8

1 360

37,6

24,0

1 361

37,2

m

1 362

36,3

m

1 363

35,1

m

1 364

33,7

m

1 365

32,4

m

1 366

31,1

m

1 367

29,9

m

1 368

28,7

m

1 369

29,0

58,6

1 370

29,7

88,5

1 371

31,0

86,3

1 372

31,8

43,4

1 373

31,7

m

1 374

29,9

m

1 375

40,2

0,0

1 376

50,4

m

1 377

47,9

m

1 378

45,0

m

1 379

43,0

m

1 380

40,6

m

1 381

55,5

0,0

1 382

70,4

41,7

1 383

73,4

83,2

1 384

74,0

83,7

1 385

74,9

41,7

1 386

60,0

0,0

1 387

45,1

41,6

1 388

47,7

84,2

1 389

50,4

50,2

1 390

53,0

26,1

1 391

59,5

0,0

1 392

66,2

38,4

1 393

66,4

76,7

1 394

67,6

100,0

1 395

68,4

76,6

1 396

68,2

47,2

1 397

69,0

81,4

1 398

69,7

40,6

1 399

54,7

0,0

1 400

39,8

19,9

1401

36,3

40,0

1 402

36,7

59,4

1 403

36,6

77,5

1404

36,8

94,3

1 405

36,8

100,0

1 406

36,4

100,0

1 407

36,3

79,7

1 408

36,7

49,5

1 409

36,6

39,3

1 410

37,3

62,8

1 411

38,1

73,4

1 412

39,0

72,9

1 413

40,2

72,0

1 414

41,5

71,2

1 415

42,9

77,3

1 416

44,4

76,6

1 417

45,4

43,1

1 418

45,3

53,9

1 419

45,1

64,8

1 420

46,5

74,2

1 421

47,7

75,2

1 422

48,1

75,5

1 423

48,6

75,8

1 424

48,9

76,3

1 425

49,9

75,5

1 426

50,4

75,2

1 427

51,1

74,6

1 428

51,9

75,0

1 429

52,7

37,2

1 430

41,6

0,0

1 431

30,4

36,6

1 432

30,5

73,2

1 433

30,3

81,6

1 434

30,4

89,3

1 435

31,5

90,4

1 436

32,7

88,5

1 437

33,7

97,2

1 438

35,2

99,7

1 439

36,3

98,8

1 440

37,7

100,0

1 441

39,2

100,0

1 442

40,9

100,0

1 443

42,4

99,5

1 444

43,8

98,7

1 445

45,4

97,3

1 446

47,0

96,6

1 447

47,8

96,2

1 448

48,8

96,3

1 449

50,5

95,1

1 450

51,0

95,9

1 451

52,0

94,3

1 452

52,6

94,6

1 453

53,0

65,5

1 454

53,2

0,0

1 455

53,2

m

1 456

52,6

m

1 457

52,1

m

1 458

51,8

m

1 459

51,3

m

1 460

50,7

m

1 461

50,7

m

1 462

49,8

m

1 463

49,4

m

1 464

49,3

m

1 465

49,1

m

1 466

49,1

m

1 467

49,1

8,3

1 468

48,9

16,8

1 469

48,8

21,3

1 470

49,1

22,1

1 471

49,4

26,3

1 472

49,8

39,2

1 473

50,4

83,4

1 474

51,4

90,6

1 475

52,3

93,8

1 476

53,3

94,0

1 477

54,2

94,1

1 478

54,9

94,3

1 479

55,7

94,6

1 480

56,1

94,9

1 481

56,3

86,2

1 482

56,2

64,1

1 483

56,0

46,1

1 484

56,2

33,4

1 485

56,5

23,6

1 486

56,3

18,6

1 487

55,7

16,2

1 488

56,0

15,9

1 489

55,9

21,8

1 490

55,8

20,9

1 491

55,4

18,4

1 492

55,7

25,1

1 493

56,0

27,7

1 494

55,8

22,4

1 495

56,1

20,0

1 496

55,7

17,4

1 497

55,9

20,9

1 498

56,0

22,9

1 499

56,0

21,1

1 500

55,1

19,2

1501

55,6

24,2

1502

55,4

25,6

1503

55,7

24,7

1504

55,9

24,0

1505

55,4

23,5

1506

55,7

30,9

1507

55,4

42,5

1508

55,3

25,8

1509

55,4

1,3

1510

55,0

m

1511

54,4

m

1512

54,2

m

1513

53,5

m

1514

52,4

m

1515

51,8

m

1516

50,7

m

1517

49,9

m

1518

49,1

m

1 519

47,7

m

1520

47,3

m

1521

46,9

m

1522

46,9

m

1 523

47,2

m

1 524

47,8

m

1 525

48,2

0,0

1 526

48,8

23,0

1 527

49,1

67,9

1 528

49,4

73,7

1 529

49,8

75,0

1 530

50,4

75,8

1 531

51,4

73,9

1 532

52,3

72,2

1 533

53,3

71,2

1 534

54,6

71,2

1 535

55,4

68,7

1 536

56,7

67,0

1 537

57,2

64,6

1 538

57,3

61,9

1 539

57,0

59,5

1 540

56,7

57,0

1 541

56,7

69,8

1 542

56,8

58,5

1 543

56,8

47,2

1 544

57,0

38,5

1 545

57,0

32,8

1 546

56,8

30,2

1 547

57,0

27,0

1 548

56,9

26,2

1 549

56,7

26,2

1 550

57,0

26,6

1 551

56,7

27,8

1 552

56,7

29,7

1 553

56,8

32,1

1 554

56,5

34,9

1 555

56,6

34,9

1 556

56,3

35,8

1 557

56,6

36,6

1 558

56,2

37,6

1 559

56,6

38,2

1 560

56,2

37,9

1 561

56,6

37,5

1 562

56,4

36,7

1 563

56,5

34,8

1 564

56,5

35,8

1 565

56,5

36,2

1 566

56,5

36,7

1 567

56,7

37,8

1 568

56,7

37,8

1 569

56,6

36,6

1 570

56,8

36,1

1 571

56,5

36,8

1 572

56,9

35,9

1 573

56,7

35,0

1 574

56,5

36,0

1 575

56,4

36,5

1 576

56,5

38,0

1 577

56,5

39,9

1 578

56,4

42,1

1 579

56,5

47,0

1 580

56,4

48,0

1 581

56,1

49,1

1 582

56,4

48,9

1 583

56,4

48,2

1 584

56,5

48,3

1 585

56,5

47,9

1 586

56,6

46,8

1 587

56,6

46,2

1 588

56,5

44,4

1 589

56,8

42,9

1 590

56,5

42,8

1 591

56,7

43,2

1 592

56,5

42,8

1 593

56,9

42,2

1 594

56,5

43,1

1 595

56,5

42,9

1 596

56,7

42,7

1 597

56,6

41,5

1 598

56,9

41,8

1 599

56,6

41,9

1 600

56,7

42,6

1601

56,7

42,6

1602

56,7

41,5

1603

56,7

42,2

1604

56,5

42,2

1605

56,8

41,9

1 606

56,5

42,0

1 607

56,7

42,1

1 608

56,4

41,9

1 609

56,7

42,9

1 610

56,7

41,8

1 611

56,7

41,9

1 612

56,8

42,0

1 613

56,7

41,5

1 614

56,6

41,9

1 615

56,8

41,6

1 616

56,6

41,6

1 617

56,9

42,0

1 618

56,7

40,7

1 619

56,7

39,3

1 620

56,5

41,4

1 621

56,4

44,9

1 622

56,8

45,2

1 623

56,6

43,6

1 624

56,8

42,2

1 625

56,5

42,3

1 626

56,5

44,4

1 627

56,9

45,1

1 628

56,4

45,0

1 629

56,7

46,3

1 630

56,7

45,5

1 631

56,8

45,0

1 632

56,7

44,9

1 633

56,6

45,2

1 634

56,8

46,0

1 635

56,5

46,6

1 636

56,6

48,3

1 637

56,4

48,6

1 638

56,6

50,3

1 639

56,3

51,9

1 640

56,5

54,1

1 641

56,3

54,9

1 642

56,4

55,0

1 643

56,4

56,2

1 644

56,2

58,6

1 645

56,2

59,1

1 646

56,2

62,5

1 647

56,4

62,8

1 648

56,0

64,7

1 649

56,4

65,6

1 650

56,2

67,7

1 651

55,9

68,9

1 652

56,1

68,9

1 653

55,8

69,5

1 654

56,0

69,8

1 655

56,2

69,3

1 656

56,2

69,8

1 657

56,4

69,2

1 658

56,3

68,7

1 659

56,2

69,4

1 660

56,2

69,5

1 661

56,2

70,0

1 662

56,4

69,7

1 663

56,2

70,2

1 664

56,4

70,5

1 665

56,1

70,5

1 666

56,5

69,7

1 667

56,2

69,3

1 668

56,5

70,9

1 669

56,4

70,8

1 670

56,3

71,1

1 671

56,4

71,0

1 672

56,7

68,6

1 673

56,8

68,6

1 674

56,6

68,0

1 675

56,8

65,1

1 676

56,9

60,9

1 677

57,1

57,4

1 678

57,1

54,3

1 679

57,0

48,6

1 680

57,4

44,1

1 681

57,4

40,2

1 682

57,6

36,9

1 683

57,5

34,2

1 684

57,4

31,1

1 685

57,5

25,9

1 686

57,5

20,7

1 687

57,6

16,4

1 688

57,6

12,4

1 689

57,6

8,9

1 690

57,5

8,0

1 691

57,5

5,8

1 692

57,3

5,8

1 693

57,6

5,5

1 694

57,3

4,5

1 695

57,2

3,2

1 696

57,2

3,1

1 697

57,3

4,9

1 698

57,3

4,2

1 699

56,9

5,5

1 700

57,1

5,1

1701

57,0

5,2

1702

56,9

5,5

1703

56,6

5,4

1704

57,1

6,1

1 705

56,7

5,7

1 706

56,8

5,8

1 707

57,0

6,1

1 708

56,7

5,9

1 709

57,0

6,6

1 710

56,9

6,4

1 711

56,7

6,7

1 712

56,9

6,9

1 713

56,8

5,6

1 714

56,6

5,1

1 715

56,6

6,5

1 716

56,5

10,0

1 717

56,6

12,4

1 718

56,5

14,5

1 719

56,6

16,3

1 720

56,3

18,1

1 721

56,6

20,7

1 722

56,1

22,6

1 723

56,3

25,8

1 724

56,4

27,7

1 725

56,0

29,7

1 726

56,1

32,6

1 727

55,9

34,9

1 728

55,9

36,4

1 729

56,0

39,2

1 730

55,9

41,4

1 731

55,5

44,2

1 732

55,9

46,4

1 733

55,8

48,3

1 734

55,6

49,1

1 735

55,8

49,3

1 736

55,9

47,7

1 737

55,9

47,4

1 738

55,8

46,9

1 739

56,1

46,8

1 740

56,1

45,8

1 741

56,2

46,0

1 742

56,3

45,9

1 743

56,3

45,9

1 744

56,2

44,6

1 745

56,2

46,0

1 746

56,4

46,2

1 747

55,8

m

1 748

55,5

m

1 749

55,0

m

1 750

54,1

m

1 751

54,0

m

1 752

53,3

m

1 753

52,6

m

1 754

51,8

m

1 755

50,7

m

1 756

49,9

m

1 757

49,1

m

1 758

47,7

m

1 759

46,8

m

1 760

45,7

m

1 761

44,8

m

1 762

43,9

m

1 763

42,9

m

1 764

41,5

m

1 765

39,5

m

1 766

36,7

m

1 767

33,8

m

1 768

31,0

m

1 769

40,0

0,0

1 770

49,1

m

1 771

46,2

m

1 772

43,1

m

1 773

39,9

m

1 774

36,6

m

1 775

33,6

m

1 776

30,5

m

1 777

42,8

0,0

1 778

55,2

m

1 779

49,9

m

1 780

44,0

m

1 781

37,6

m

1 782

47,2

0,0

1 783

56,8

m

1 784

47,5

m

1 785

42,9

m

1 786

31,6

m

1 787

25,8

m

1 788

19,9

m

1 789

14,0

m

1 790

8,1

m

1 791

2,2

m

1 792

0,0

0,0

1 793

0,0

0,0

1 794

0,0

0,0

1 795

0,0

0,0

1 796

0,0

0,0

1 797

0,0

0,0

1 798

0,0

0,0

1 799

0,0

0,0

1 800

0,0

0,0

m = visszahajtás

---

4. melléklet - 2. függelék

Mérőberendezések

A.2.1.

Ez a függelék a gáz-halmazállapotú és szilárd kibocsátások mérésére használt mintavevő és analitikai rendszerekre vonatkozó alapvető követelményeket és azok általános leírását tartalmazza. Mivel ugyanaz az eredmény többféle összeállítással is elérhető, nem kell szigorúan ragaszkodni a függelékben található ábrákhoz. Kiegészítő adatok gyűjtése és a részrendszerek működésének összehangolása céljából további összetevők, például műszerek, szelepek, mágnesszelepek, szivattyúk, áramlásmérők, áramlásszabályozók és kapcsolók is alkalmazhatók. Az egyes rendszerek pontosságának biztosításához nem szükséges egyéb alkotóelemek elhagyhatók, amennyiben elhagyásuk műszakilag indokolható.

A.2.1.1.

Analitikai rendszerek

A.2.1.2.

A hígítatlan (9. ábra), illetve a hígított (10. ábra) kipufogógáz gáz-halmazállapotú kibocsátásának meghatározására szolgáló analitikai rendszerek leírása az alábbiak használatán alapul:

| a) | fűtött lángionizációs detektoros (HFID) vagy lángionizációs detektoros (FID) gázelemző készülék a szénhidrogének mérésére; |
| --- | --- |

a)

fűtött lángionizációs detektoros (HFID) vagy lángionizációs detektoros (FID) gázelemző készülék a szénhidrogének mérésére;

| b) | nem diszperzív infravörös (NDIR) gázelemző készülékek a szén-monoxid és a szén-dioxid mérésére; |
| --- | --- |

b)

nem diszperzív infravörös (NDIR) gázelemző készülékek a szén-monoxid és a szén-dioxid mérésére;

| c) | fűtött kemilumineszcens detektoros (HCLD) vagy kemilumineszcens detektoros (CLD) gázelemző készülék a nitrogén-oxidok mérésére. |
| --- | --- |

c)

fűtött kemilumineszcens detektoros (HCLD) vagy kemilumineszcens detektoros (CLD) gázelemző készülék a nitrogén-oxidok mérésére.

Az összes összetevőt tartalmazó mintát egy mintavevő szondával kell levenni, és a mintát belsőleg kell megosztani a különböző elemző készülékekhez. Használható két mintavevő szonda is, egymás közvetlen közelében elhelyezve. Ügyelni kell arra, hogy az analitikai rendszer egyetlen pontján se csapódhassanak le kipufogógáz-összetevők (a vizet és kénsavat is beleértve).

9. ábra

9. ábra

A hígítatlan kipufogógáz CO-, CO2-, NOx- és szénhidrogén-tartalmának meghatározására szolgáló analitikai rendszer folyamatábrája

A hígítatlan kipufogógáz CO-, CO2

x

Image 135

10. ábra

10. ábra

A hígított kipufogógáz CO-, CO2-, NOx- és szénhidrogén-tartalmának meghatározására szolgáló analitikai rendszer folyamatábrája

A hígított kipufogógáz CO-, CO2

x

Image 136

| A.2.1.3. | A 9. és 10. ábrán látható alkotóelemek


  EP | Kipufogócső |
| --- | --- | --- |
| SP1 | Szonda a hígítatlan kipufogógázból való mintavételre (csak a 9. ábrán) |

A.2.1.3.

A 9. és 10. ábrán látható alkotóelemek

EP

Kipufogócső

SP1

Szonda a hígítatlan kipufogógázból való mintavételre (csak a 9. ábrán)

Rozsdamentes acélból készült egyenes, zártvégű, többlyukú szonda ajánlott. A szonda belső átmérője nem lehet nagyobb a mintavevő vezeték belső átmérőjénél. A szonda falvastagsága nem lehet nagyobb, mint 1 mm. A szondán legalább három, három különböző sugárirányú síkban elhelyezett lyuknak kell lennie, úgy méretezve, hogy mindegyiken közel azonos nagyságú áramlás álljon elő. A szondának le kell fednie a kipufogócső átmérőjének legalább 80 %-át. Egy vagy két mintavevő szonda alkalmazható.

| SP2 | A hígított kipufogógáz szénhidrogén-mintavevő szondája (csak a 10. ábrán) |
| --- | --- |

SP2

A hígított kipufogógáz szénhidrogén-mintavevő szondája (csak a 10. ábrán)

A szondának:

| a) | a HSL1 fűtött mintavevő vezeték első 254–762 mm-es szakaszát kell képeznie; |
| --- | --- |

a)

a HSL1 fűtött mintavevő vezeték első 254–762 mm-es szakaszát kell képeznie;

| b) | legalább 5 mm-es belső átmérővel kell rendelkeznie; |
| --- | --- |

b)

legalább 5 mm-es belső átmérővel kell rendelkeznie;

| c) | olyan helyen kell lennie a DT hígítóalagútban (lásd a 15. ábrát), ahol a hígítólevegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett (azaz kb. 10 alagút-átmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipufogógáz belép az alagútba); |
| --- | --- |

c)

olyan helyen kell lennie a DT hígítóalagútban (lásd a 15. ábrát), ahol a hígítólevegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett (azaz kb. 10 alagút-átmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipufogógáz belép az alagútba);

| d) | (sugárirányban) elég messze kell lennie a többi szondától és az alagút falától ahhoz, hogy sodor- és örvényhatásoktól mentes legyen; |
| --- | --- |

d)

(sugárirányban) elég messze kell lennie a többi szondától és az alagút falától ahhoz, hogy sodor- és örvényhatásoktól mentes legyen;

| e) | olyan fűtéssel kell rendelkeznie, hogy az a szondából való kilépés helyén a gáz hőmérsékletét 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C), illetve szikragyújtású motorok esetében 385 K ± 10 K (112 °C ± 10 °C) értékre növelje; |
| --- | --- |

e)

olyan fűtéssel kell rendelkeznie, hogy az a szondából való kilépés helyén a gáz hőmérsékletét 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C), illetve szikragyújtású motorok esetében 385 K ± 10 K (112 °C ± 10 °C) értékre növelje;

| f) | nem kell fűtéssel rendelkeznie, ha a mérés lángionizációs detektorral történik (hideg). |
| --- | --- |

f)

nem kell fűtéssel rendelkeznie, ha a mérés lángionizációs detektorral történik (hideg).

| SP3 | A hígított kipufogógáz CO-, CO2-, NOx-mintavevő szondája (csak a 10. ábrán) |
| --- | --- |

SP3

A hígított kipufogógáz CO-, CO2-, NOx-mintavevő szondája (csak a 10. ábrán)

2

x

A szondának:

| a) | az SP2-vel azonos síkban kell lennie; |
| --- | --- |

a)

az SP2-vel azonos síkban kell lennie;

| b) | (sugárirányban) elég messze kell lennie a többi szondától és az alagút falától ahhoz, hogy sodor- és örvényhatásoktól mentes legyen; |
| --- | --- |

b)

(sugárirányban) elég messze kell lennie a többi szondától és az alagút falától ahhoz, hogy sodor- és örvényhatásoktól mentes legyen;

| c) | a páralecsapódás elkerülése érdekében legalább 328 K (55 °C) hőmérsékletre fűtöttnek és teljes hosszában hőszigeteltnek kell lennie. |
| --- | --- |

c)

a páralecsapódás elkerülése érdekében legalább 328 K (55 °C) hőmérsékletre fűtöttnek és teljes hosszában hőszigeteltnek kell lennie.

| HF1 | Fűtött előszűrő (nem kötelező) |
| --- | --- |

HF1

Fűtött előszűrő (nem kötelező)

A hőmérsékletnek a HSL1 vezetékével azonosnak kell lennie.

| HF2 | Fűtött szűrő |
| --- | --- |

HF2

Fűtött szűrő

A szűrőnek le kell választania minden szilárd részecskét a gázmintából a gázelemző készülék előtt. A hőmérsékletnek a HSL1 vezetékével azonosnak kell lennie. A szűrő szükség szerint cserélendő.

| HSL1 | Fűtött mintavevő vezeték |
| --- | --- |

HSL1

Fűtött mintavevő vezeték

A mintavevő vezeték a gázmintát a szondától a megosztási pont(ok)hoz és a szénhidrogén-elemző készülékhez vezeti.

A mintavevő vezetéknek:

| a) | legalább 4 mm és legfeljebb 13,5 mm belső átmérővel kell rendelkeznie; |
| --- | --- |

a)

legalább 4 mm és legfeljebb 13,5 mm belső átmérővel kell rendelkeznie;

| b) | rozsdamentes acélból vagy politetrafluoretilénből kell készülnie; |
| --- | --- |

b)

rozsdamentes acélból vagy politetrafluoretilénből kell készülnie;

| c) | minden külön szabályozott fűtött szakaszon mérve 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) csőfalhőmérsékletet kell fenntartania, ha a kipufogógáz hőmérséklete a mintavevő szondánál 463 K (190 °C) vagy kisebb; |
| --- | --- |

c)

minden külön szabályozott fűtött szakaszon mérve 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) csőfalhőmérsékletet kell fenntartania, ha a kipufogógáz hőmérséklete a mintavevő szondánál 463 K (190 °C) vagy kisebb;

| d) | 453 K (180 °C) értéknél nagyobb csőfalhőmérsékletet kell fenntartania, ha a kipufogógáz hőmérséklete a mintavevő szondánál nagyobb, mint 463 K (190 °C); |
| --- | --- |

d)

453 K (180 °C) értéknél nagyobb csőfalhőmérsékletet kell fenntartania, ha a kipufogógáz hőmérséklete a mintavevő szondánál nagyobb, mint 463 K (190 °C);

| e) | 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) gázhőmérsékletet kell fenntartania közvetlenül a HF2 fűtött szűrő és a fűtött lángionizációs detektoros gázelemző készülék előtt. |
| --- | --- |

e)

463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) gázhőmérsékletet kell fenntartania közvetlenül a HF2 fűtött szűrő és a fűtött lángionizációs detektoros gázelemző készülék előtt.

| HSL2 | Fűtött NOx-mintavevő vezeték |
| --- | --- |

HSL2

Fűtött NOx-mintavevő vezeték

x

A mintavevő vezetéknek:

| a) | száraz mérés esetén 328–473 K (55–200 °C) falhőmérsékletet kell biztosítania az átalakítóig, nedves mérés esetén pedig a gázelemző készülékig; |
| --- | --- |

a)

száraz mérés esetén 328–473 K (55–200 °C) falhőmérsékletet kell biztosítania az átalakítóig, nedves mérés esetén pedig a gázelemző készülékig;

| b) | rozsdamentes acélból vagy politetrafluoretilénből kell készülnie. |
| --- | --- |

b)

rozsdamentes acélból vagy politetrafluoretilénből kell készülnie.

| HP | Fűtött mintavevő szivattyú |
| --- | --- |

HP

Fűtött mintavevő szivattyú

A szivattyút a HSL vezeték hőmérsékletére kell fűteni.

| SL | CO- és CO2-mintavevő vezeték |
| --- | --- |

SL

CO- és CO2-mintavevő vezeték

2

A vezetéknek politetrafluoretilénből vagy rozsdamentes acélból kell készülnie. Lehet fűtött vagy fűtetlen is.

| HC | Fűtött lángionizációs detektoros gázelemző készülék |
| --- | --- |

HC

Fűtött lángionizációs detektoros gázelemző készülék

Fűtött lángionizációs detektor vagy lángionizációs detektor a szénhidrogének meghatározásához. A fűtött lángionizációs detektor hőmérsékletét 453–473 K (180–200 °C) értéken kell tartani.

| CO, CO2 | Nem diszperzív infravörös detektoros gázelemző készülék |
| --- | --- |

CO, CO2

2

Nem diszperzív infravörös detektoros gázelemző készülék

Nem diszperzív infravörös gázelemző készülékek a szén-monoxid és a szén-dioxid meghatározásához (választható a hígítási arány meghatározására a részecske-mérésekhez).

| NOx | Kemilumineszcens detektoros gázelemző készülék vagy nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülék |
| --- | --- |

NOx

x

Kemilumineszcens detektoros gázelemző készülék vagy nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülék

Kemilumineszcens detektoros, fűtött kemilumineszcens detektoros vagy nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülék a nitrogén-oxidok meghatározásához. Fűtött kemilumineszcens detektor alkalmazása esetén azt 328–473 K (55–200 °C) hőmérsékleten kell tartani.

| B | Mintaszárító (az NO-méréseknél választható) |
| --- | --- |

B

Mintaszárító (az NO-méréseknél választható)

A kipufogógáz-mintában lévő víz hűtésére és kondenzálására. Alkalmazása választható, ha a vízgőz a gázelemző készülékre e melléklet 9.3.9.2.2. szakasza szerint nincs zavaró hatással. Ha a vizet kondenzációval távolítják el, a mintagáz hőmérsékletét vagy a harmatpontot folyamatosan ellenőrizni kell vagy m agában a kondenzedényben, vagy az után. A mintagáz hőmérséklete vagy a harmatpont nem lehet nagyobb, mint 280 K (7 °C). Vegyszeres szárítókat nem szabad a minta víztelenítéséhez használni.

| BK | Mintavevő zsák a háttér-koncentrációk méréséhez (választható, csak a 10. ábrán) |
| --- | --- |

BK

Mintavevő zsák a háttér-koncentrációk méréséhez (választható, csak a 10. ábrán)

A háttér-koncentrációk meghatározásához.

| BG | Mintavevő zsák (választható, csak a 10. ábrán) |
| --- | --- |

BG

Mintavevő zsák (választható, csak a 10. ábrán)

A mintakoncentrációk meghatározásához.

| A.2.1.4. | Nemmetán-kiválasztót használó módszer
  A nemmetán-kiválasztó a CH4 kivételével minden más szénhidrogént szén-dioxiddá és vízzé oxidál, hogy a nemmetán-kiválasztón átmenő mintában a fűtött lángionizációs detektor már csak a CH4-et érzékelje. A szokásos szénhidrogén-mintavevő útvonalon (lásd a 9. és 10. ábrát) kívül egy második mintavevő útvonalat is ki kell alakítani nemmetán-kiválasztóval, a 11. ábra szerint. Ez lehetővé teszi az összes szénhidrogén, a CH4 és a nem metán szénhidrogének egyidejű mérését.
  A vizsgálatok megkezdése előtt meg kell határozni a nemmetán-kiválasztónak a CH4-re és a C2H6-ra 600 K-en (327 °C) vagy ennél nagyobb hőmérsékleten gyakorolt katalitikus hatását a kipufogógáz-áram viszonyait jellemző H2O-értékek mellett. A mintát adó kipufogógáz-áram harmatpontját és O2-tartalmát ismerni kell. A lángionizációs detektornak a CH4-re és C2H6-ra adott relatív válaszát e melléklet 9.3.8. szakasza szerint kell meghatározni. |
| --- | --- |

A.2.1.4.

Nemmetán-kiválasztót használó módszer

A nemmetán-kiválasztó a CH4 kivételével minden más szénhidrogént szén-dioxiddá és vízzé oxidál, hogy a nemmetán-kiválasztón átmenő mintában a fűtött lángionizációs detektor már csak a CH4-et érzékelje. A szokásos szénhidrogén-mintavevő útvonalon (lásd a 9. és 10. ábrát) kívül egy második mintavevő útvonalat is ki kell alakítani nemmetán-kiválasztóval, a 11. ábra szerint. Ez lehetővé teszi az összes szénhidrogén, a CH4 és a nem metán szénhidrogének egyidejű mérését.

4

4

4

A vizsgálatok megkezdése előtt meg kell határozni a nemmetán-kiválasztónak a CH4-re és a C2H6-ra 600 K-en (327 °C) vagy ennél nagyobb hőmérsékleten gyakorolt katalitikus hatását a kipufogógáz-áram viszonyait jellemző H2O-értékek mellett. A mintát adó kipufogógáz-áram harmatpontját és O2-tartalmát ismerni kell. A lángionizációs detektornak a CH4-re és C2H6-ra adott relatív válaszát e melléklet 9.3.8. szakasza szerint kell meghatározni.

4

2

6

2

2

4

2

6

11. ábra

11. ábra

A nemmetán-kiválasztóval végzett metánelemzés elvi folyamatábrája

A nemmetán-kiválasztóval végzett metánelemzés elvi folyamatábrája

Image 137

| A.2.1.5. | A 11. ábrán látható alkotóelemek


  NMC | Nemmetán-kiválasztó |
| --- | --- | --- |

A.2.1.5.

A 11. ábrán látható alkotóelemek

NMC

Nemmetán-kiválasztó

Feladata a metán kivételével az összes szénhidrogén oxidálása.

HC

Fűtött lángionizációs detektor vagy lángionizációs detektor a szénhidrogén- és a CH4-koncentrációk mérésére. A fűtött lángionizációs detektor hőmérsékletét 453–473 K (180–200 °C) értéken kell tartani.

4

| V1 | Választószelep |
| --- | --- |

V1

Választószelep

A nullázó gáz és a mérőtartomány-kalibráló gáz kiválasztására.

| R | Nyomásszabályozó |
| --- | --- |

R

Nyomásszabályozó

A mintavevő vezeték nyomásának és a fűtött lángionizációs detektorba jutó áramlásnak a szabályozására.

| A.2.2. | Hígítórendszer és részecske-mintavevő rendszer |
| --- | --- |

A.2.2.

Hígítórendszer és részecske-mintavevő rendszer

| A.2.2.1. | A részáramú rendszer leírása
  Olyan hígítórendszer, amely a kipufogógáz-áram egy részének hígításán alapul. A gázáram megosztása és azt követő hígítása különböző hígítórendszer-típusokkal is megoldható. Ezután a részecskék befogása céljából a hígított kipufogógáz teljes egésze vagy egy része belép a részecske-mintavevő rendszerbe. Az első módszert teljes mintavételnek, a másodikat részmintavételnek nevezik. A hígítási arány kiszámítása az alkalmazott rendszer típusától függ.
  A 12. ábrán látható teljes mintavételes rendszernél a hígítatlan kipufogógáz az EP kipufogócsőből az SP mintavevő szondán és a TT átvezető csövön keresztül kerül a DT hígítóalagútba. Az alagúton átömlő teljes áramot az FC2 áramlásszabályozó és a részecske-mintavevő rendszer P mintavevő szivattyúja (lásd a 16. ábrát) szabályozza. A hígítólevegő áramát a kívánt kipufogógáz-megosztás beállításához az FC1 áramlásszabályozó szabályozza, amely vezérlőjelként a qm

  ew vagy qm

  aw és qm

  f értékeket használhatja. A DT hígítóalagútba áramló mintamennyiség a teljes átáramló mennyiség és a hígítólevegő mennyiségének különbsége. A hígítólevegő áramát az FM1 áramlásmérő, a teljes átáramló mennyiséget pedig a részecske-mintavevő rendszer (lásd a 16. ábrát) FM3 áramlásmérője méri. A hígítási arány ebből a két áramértékből számítható ki. |
| --- | --- |

A.2.2.1.

A részáramú rendszer leírása

Olyan hígítórendszer, amely a kipufogógáz-áram egy részének hígításán alapul. A gázáram megosztása és azt követő hígítása különböző hígítórendszer-típusokkal is megoldható. Ezután a részecskék befogása céljából a hígított kipufogógáz teljes egésze vagy egy része belép a részecske-mintavevő rendszerbe. Az első módszert teljes mintavételnek, a másodikat részmintavételnek nevezik. A hígítási arány kiszámítása az alkalmazott rendszer típusától függ.

A 12. ábrán látható teljes mintavételes rendszernél a hígítatlan kipufogógáz az EP kipufogócsőből az SP mintavevő szondán és a TT átvezető csövön keresztül kerül a DT hígítóalagútba. Az alagúton átömlő teljes áramot az FC2 áramlásszabályozó és a részecske-mintavevő rendszer P mintavevő szivattyúja (lásd a 16. ábrát) szabályozza. A hígítólevegő áramát a kívánt kipufogógáz-megosztás beállításához az FC1 áramlásszabályozó szabályozza, amely vezérlőjelként a qm

  ew vagy qm

  aw és qm

  f értékeket használhatja. A DT hígítóalagútba áramló mintamennyiség a teljes átáramló mennyiség és a hígítólevegő mennyiségének különbsége. A hígítólevegő áramát az FM1 áramlásmérő, a teljes átáramló mennyiséget pedig a részecske-mintavevő rendszer (lásd a 16. ábrát) FM3 áramlásmérője méri. A hígítási arány ebből a két áramértékből számítható ki.

qm

ew

qm

aw

qm

f

12. ábra

12. ábra

Részáramú hígítórendszer elvi összeállítása (teljes mintavétellel)

Részáramú hígítórendszer elvi összeállítása (teljes mintavétellel)

Image 138

A 13. ábrán látható részmintavételes rendszernél a hígítatlan kipufogógáz az EP kipufogócsőből az SP mintavevő szondán és a TT átvezető csövön keresztül kerül a DT hígítóalagútba. Az alagúton átömlő teljes áramot a vagy a hígítólevegőhöz vagy a szívóventilátorhoz bekötött FC1 áramlásszabályozó szabályozza. Az FC1 áramlásszabályozó a kipufogógáz kívánt megosztásához vezérlőjelként a qm

  ew vagy qm

  aw és qm

  f értékeket használhatja. A DT hígítóalagútba áramló mintamennyiség a teljes átáramló mennyiség és a hígítólevegő mennyiségének különbsége. A hígítólevegő áramát az FM1 áramlásmérő, a teljes átáramló mennyiséget pedig az FM2 áramlásmérő méri. A hígítási arány ebből a két áramértékből számítható ki. A részecske-mintavevő rendszer mintát vesz a DT hígítóalagútból (lásd a 16. ábrát).

qm

ew

qm

aw

qm

f

13. ábra

13. ábra

Részáramú hígítórendszer elvi összeállítása (részmintavételes)

Részáramú hígítórendszer elvi összeállítása (részmintavételes)

Image 139

| A.2.2.2. | A 12. és 13. ábrán látható alkotóelemek


  EP | Kipufogócső |
| --- | --- | --- |

A.2.2.2.

A 12. és 13. ábrán látható alkotóelemek

EP

Kipufogócső

A kipufogócső hőszigetelt is lehet. A kipufogócső hőtehetetlenségének csökkentése érdekében ajánlott, hogy a falvastagság/átmérő arány legfeljebb 0,015 legyen. A rugalmas tömlős szakaszok hossza nem lehet több az átmérő tizenkétszeresénél. A centrifugális erő hatására bekövetkező lerakódások csökkentése érdekében a lehető legkevesebb ívet kell alkalmazni. Ha a rendszernek része a próbapad hangtompítója is, akkor az is lehet hőszigetelt. Ajánlott, hogy a cső a szonda csúcsa előtt legalább hat csőátmérőnyi, utána legalább három csőátmérőnyi hosszon egyenes legyen.

| SP | Mintavevő szonda |
| --- | --- |

SP

Mintavevő szonda

A szondatípusnak az alábbiak egyikének kell lennie:

| a) | az áramlással szembe néző nyitott cső a kipufogócső középvonalában; |
| --- | --- |

a)

az áramlással szembe néző nyitott cső a kipufogócső középvonalában;

| b) | az áramlás irányába néző nyitott cső a kipufogócső középvonalában; |
| --- | --- |

b)

az áramlás irányába néző nyitott cső a kipufogócső középvonalában;

| c) | az A.2.1.3. szakaszban az SP – Mintavevő szonda címszó alatt leírt többlyukú szonda; |
| --- | --- |

c)

az A.2.1.3. szakaszban az SP – Mintavevő szonda címszó alatt leírt többlyukú szonda;

| d) | a 14. ábrán látható, az áramlással szembe néző kalapos szonda a kipufogócső középvonalában. |
| --- | --- |

d)

a 14. ábrán látható, az áramlással szembe néző kalapos szonda a kipufogócső középvonalában.

A szondacsúcs belső átmérőjének legalább 4 mm-nek kell lennie. A kipufogócső- és a szondaátmérő arányának legalább négyszeresnek kell lennie.

Az a) típusú szonda használatakor közvetlenül a szűrőtartó előtt fel kell szerelni egy tehetetlenségi előosztályozót (ciklon vagy ütközéses leválasztó), amelynek 50 %-os leválasztási határpontja 2,5 μm és 10 μm között van.

14. ábra

14. ábra

A kalapos szonda elvi rajza

A kalapos szonda elvi rajza

Image 140

| TT | A kipufogógázt átvezető cső |
| --- | --- |

TT

A kipufogógázt átvezető cső

Az átvezető csőnek a lehető legrövidebbnek kell lennie, de:

| a) | nem lehet 0,26 m-nél hosszabb, amennyiben teljes hossza 80 százaléka szigetelt, a szonda vége és a hígítási fázis között mérve;
  vagy |
| --- | --- |

a)

nem lehet 0,26 m-nél hosszabb, amennyiben teljes hossza 80 százaléka szigetelt, a szonda vége és a hígítási fázis között mérve;

vagy

| b) | nem lehet 1 m-nél hosszabb, amennyiben teljes hossza 90 százaléka 150 °C feletti hőmérsékletre van felfűtve, a szonda vége és a hígítási fázis között mérve. |
| --- | --- |

b)

nem lehet 1 m-nél hosszabb, amennyiben teljes hossza 90 százaléka 150 °C feletti hőmérsékletre van felfűtve, a szonda vége és a hígítási fázis között mérve.

Legalább a szondáéval azonos, de legfeljebb 25 mm átmérőjűnek kell lennie, kiömlőnyílásának a hígítóalagút középvonalában kell lennie és az áramlás irányába kell néznie.

A fenti a) ponttal kapcsolatosan a csövet legfeljebb 0,05 W/mK hővezető-képességű anyaggal kell szigetelni, úgy, hogy a hőszigetelés sugárirányú vastagsága igazodjon a szonda átmérőjéhez.

| FC1 | Áramlásszabályozó |
| --- | --- |

FC1

Áramlásszabályozó

A PB nyomóventilátor, illetve az SB szívóventilátor által szállított hígítólevegő áramának szabályozásához áramlásszabályozót kell használni. A szabályozóra beköthetők a kipufogógáz-áram méréséhez használt, az e melléklet 8.4.1. szakaszában ismertetett érzékelő jelei. Az áramlásszabályozó beszerelhető akár az adott ventilátor elé, akár mögé. Nyomás alatti levegőadagolás esetén az FC1 áramlásszabályozó közvetlenül szabályozza a levegőáramot.

| FM1 | Áramlásmérő |
| --- | --- |

FM1

Áramlásmérő

Gázmérő vagy más áramlásmérő a hígítólevegő áramlásának mérésére. Ha a PB nyomóventilátor kalibrálva van az áramlás mérésére, akkor az FM1 áramlásmérő használata nem kötelező.

| DAF | Hígítólevegő-szűrő |
| --- | --- |

DAF

Hígítólevegő-szűrő

A hígítólevegőt (környezeti levegő, szintetikus levegő vagy nitrogén) nagy hatásfokú (HEPA) szűrővel kell szűrni, amelynek kezdeti befogási hatásfoka legalább 99,97 % az EN 1822-1 (H14 vagy jobb szűrőosztály), az ASTM F 1471-93 vagy más, ezekkel egyenértékű szabvány szerint.

| FM2 | Áramlásmérő (részmintavétel, csak a 13. ábrán) |
| --- | --- |

FM2

Áramlásmérő (részmintavétel, csak a 13. ábrán)

Gázfogyasztásmérő vagy más áramlásmérő a hígított kipufogógáz áramlásának mérésére. Ha az SB szívóventilátor kalibrálva van az áramlás mérésére, akkor az FM2 áramlásmérő használata nem kötelező.

| PB | Nyomóventilátor (részmintavétel, csak a 13. ábrán) |
| --- | --- |

PB

Nyomóventilátor (részmintavétel, csak a 13. ábrán)

A hígítólevegő áramának szabályozásához a PB nyomóventilátor összeköthető az FC1 vagy FC2 áramlásszabályozóval. Pillangószelep használata esetén nincs szükség a PB nyomóventilátorra. Ha kalibrálva van, a PB nyomóventilátor használható a hígítólevegő áramának mérésére.

| SB | Szívóventilátor (részmintavétel, csak a 13. ábrán) |
| --- | --- |

SB

Szívóventilátor (részmintavétel, csak a 13. ábrán)

Ha kalibrálva van, az SB szívóventilátor használható a hígított kipufogógáz áramának mérésére.

| DT | Hígítóalagút (részáramú) |
| --- | --- |

DT

Hígítóalagút (részáramú)

A hígítóalagútnak:

| a) | elég hosszúnak kell lennie ahhoz, hogy a kipufogógáz és a hígítólevegő részmintavételes rendszer esetében turbulens áramlási viszonyok között teljesen összekeveredjen (a Reynolds-szám (Re) 4 000-nél nagyobb legyen, ahol Re a hígítóalagút belső átmérőjén alapul), azaz teljes mintavételes rendszer esetében teljes összekeveredés nem szükséges; |
| --- | --- |

a)

elég hosszúnak kell lennie ahhoz, hogy a kipufogógáz és a hígítólevegő részmintavételes rendszer esetében turbulens áramlási viszonyok között teljesen összekeveredjen (a Reynolds-szám (Re) 4 000-nél nagyobb legyen, ahol Re a hígítóalagút belső átmérőjén alapul), azaz teljes mintavételes rendszer esetében teljes összekeveredés nem szükséges;

| b) | rozsdamentes acélból kell készülnie; |
| --- | --- |

b)

rozsdamentes acélból kell készülnie;

| c) | lehet fűtése, amellyel legfeljebb 325 K (52 °C) falhőmérséklet érhető el; |
| --- | --- |

c)

lehet fűtése, amellyel legfeljebb 325 K (52 °C) falhőmérséklet érhető el;

| d) | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

d)

lehet hőszigetelése.

PSP
  Részecske-mintavevő szonda (részmintavétel, csak a 13. ábrán)

PSP

A részecske-mintavevő szonda a PTT részecskeátvezető cső (lásd az A.2.2.6. szakaszt) bevezető szakaszát képezi, és

| a) | az áramlással szemben kell beszerelni olyan helyen, ahol a hígítólevegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett, azaz a DT hígítóalagút középvonalában körülbelül tíz alagút-átmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipufogógáz belép a hígítóalagútba; |
| --- | --- |

a)

az áramlással szemben kell beszerelni olyan helyen, ahol a hígítólevegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett, azaz a DT hígítóalagút középvonalában körülbelül tíz alagút-átmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipufogógáz belép a hígítóalagútba;

| b) | belső átmérőjének legalább 8 mm-nek kell lennie; |
| --- | --- |

b)

belső átmérőjének legalább 8 mm-nek kell lennie;

| c) | lehet fűtése, közvetlen melegítéssel vagy a hígítólevegő előmelegítésével, amellyel legfeljebb 325 K (52 °C) csőfalhőmérséklet érhető el, feltéve, hogy a hígítólevegő hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52 °C) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba; |
| --- | --- |

c)

lehet fűtése, közvetlen melegítéssel vagy a hígítólevegő előmelegítésével, amellyel legfeljebb 325 K (52 °C) csőfalhőmérséklet érhető el, feltéve, hogy a hígítólevegő hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52 °C) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba;

| d) | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

d)

lehet hőszigetelése.

| A.2.2.3. | A teljes áramú hígítórendszer leírása
  A 15. ábrán olyan hígítórendszer látható, amely a teljes kipufogógáz-áramnak a DT hígítóalagútban történő hígításán alapul, az állandó térfogatú mintavétel elvét alkalmazva.
  A hígított kipufogógáz áramát térfogat-kiszorításos szivattyúval, kritikus áramlású Venturi-csővel, vagy hangsebesség alatti áramlású Venturi-csővel kell mérni. Az arányos részecske-mintavételhez és az áramlás meghatározásához egy HE hőcserélő vagy egy EFC elektronikus áramláskiegyenlítő használható. Mivel a részecskék tömegének meghatározása a teljes hígított kipufogógáz-áramon alapul, a hígítási arányt nem kell kiszámítani.
  Ezután a részecskék befogása céljából a hígított kipufogógázból vett minta átkerül a kétszeres hígítású részecske-mintavevő rendszerbe (lásd a 17. ábrát). Noha a kétszeres hígítású rendszer részben valóban hígítórendszer, mégis mint a részecske-mintavevő rendszer egy változata van leírva, mivel alkotórészeinek többségét tekintve megegyezik egy tipikus részecske-mintavevő rendszerrel. |
| --- | --- |

A.2.2.3.

A teljes áramú hígítórendszer leírása

A 15. ábrán olyan hígítórendszer látható, amely a teljes kipufogógáz-áramnak a DT hígítóalagútban történő hígításán alapul, az állandó térfogatú mintavétel elvét alkalmazva.

A hígított kipufogógáz áramát térfogat-kiszorításos szivattyúval, kritikus áramlású Venturi-csővel, vagy hangsebesség alatti áramlású Venturi-csővel kell mérni. Az arányos részecske-mintavételhez és az áramlás meghatározásához egy HE hőcserélő vagy egy EFC elektronikus áramláskiegyenlítő használható. Mivel a részecskék tömegének meghatározása a teljes hígított kipufogógáz-áramon alapul, a hígítási arányt nem kell kiszámítani.

Ezután a részecskék befogása céljából a hígított kipufogógázból vett minta átkerül a kétszeres hígítású részecske-mintavevő rendszerbe (lásd a 17. ábrát). Noha a kétszeres hígítású rendszer részben valóban hígítórendszer, mégis mint a részecske-mintavevő rendszer egy változata van leírva, mivel alkotórészeinek többségét tekintve megegyezik egy tipikus részecske-mintavevő rendszerrel.

15. ábra

15. ábra

A teljes áramú hígítórendszer (állandó térfogatú mintavétel) elvi rajza

A teljes áramú hígítórendszer (állandó térfogatú mintavétel) elvi rajza

Image 141

| A.2.2.4. | A 15. ábrán látható alkotóelemek


  EP | Kipufogócső |
| --- | --- | --- |

A.2.2.4.

A 15. ábrán látható alkotóelemek

EP

Kipufogócső

A kipufogócső hossza a motor kipufogó-gyűjtőcsövétől, a turbófeltöltő nyomócsonkjától vagy az utókezelőtől a hígító alagútig nem lehet nagyobb 10 méternél. Ha a rendszer hosszabb 4 méternél, akkor az összes 4 méternél hosszabb csövet szigetelni kell, kivéve adott esetben a beépített füstmérőt. A hőszigetelés sugárirányú vastagságának legalább 25 mm-nek kell lennie. A szigetelőanyag hővezető képessége nem lehet nagyobb 0,1 W/mK értéknél, 673 K hőmérsékleten mérve. A kipufogócső hőtehetetlenségének csökkentése érdekében ajánlott, hogy a falvastagság/átmérő arány legfeljebb 0,015 legyen. A rugalmas szakaszok hossza nem lehet több az átmérő 12-szeresénél.

| PDP | Térfogat-kiszorításos szivattyú |
| --- | --- |

PDP

Térfogat-kiszorításos szivattyú

A térfogat-kiszorításos szivattyú a hígított kipufogógáz összáramát a szivattyú által megtett fordulatok számával és a szivattyú egy fordulatra eső térfogat-kiszorításával méri. A kipufogórendszer ellennyomását a térfogat-kiszorításos szivattyú vagy a hígítólevegő-bevezető rendszer mesterségesen nem csökkentheti. A kipufogórendszer működő térfogat-kiszorításos szivattyú mellett mért statikus ellennyomása nem térhet el ±1,5 kPa-nál többel attól az értéktől, amely azonos motorfordulatszámnál és terhelésnél a térfogat-kiszorításos szivattyú nélkül mérhető. A gázkeverék hőmérséklete közvetlenül a térfogat-kiszorításos szivattyú előtt nem térhet el ±6 K foknál többel az áramláskiegyenlítés (EFC) nélküli mérések átlagos üzemi hőmérsékletétől. Áramláskiegyenlítés csak akkor használható, ha a hőmérséklet a térfogat-kiszorításos szivattyúba való belépésnél nem nagyobb, mint 323 K (50 °C).

| CFV | Kritikus áramlású Venturi cső |
| --- | --- |

CFV

Kritikus áramlású Venturi cső

A kritikus áramlású Venturi-cső a hígított kipufogógáz összáramát méri úgy, hogy az áramlást lefojtja (kritikus áramlás). A kipufogórendszer működő kritikus áramlású Venturi-cső mellett mért statikus ellennyomása nem térhet el ±1,5 kPa-nál többel attól az értéktől, ami azonos motorfordulatszámnál és terhelésnél a Venturi-cső nélkül mérhető. A gázkeverék hőmérséklete közvetlenül a térfogat-kiszorításos szivattyú előtt nem térhet el ±11 K foknál többel az áramláskiegyenlítés (EFC) nélküli mérések átlagos üzemi hőmérsékletétől.

| SSV | Hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső |
| --- | --- |

SSV

Hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső

A hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső a hígított kipufogógáz összáramát méri a hangsebesség alatti Venturi-áramlás gázárama alapján, ami a belépő nyomás és hőmérséklet, valamint a Venturi-cső belépőnyílása és torka közötti nyomásesés függvénye. A kipufogórendszer működő hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső mellett mért statikus ellennyomása nem térhet el ±1,5 kPa-nál többel attól az értéktől, ami azonos motorfordulatszámnál és terhelésnél a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső nélkül mérhető. A gázkeverék hőmérséklete közvetlenül a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső előtt nem térhet el ±11 K foknál többel az áramláskiegyenlítés (EFC) nélküli mérések átlagos üzemi hőmérsékletétől.

| HE | Hőcserélő (választható) |
| --- | --- |

HE

Hőcserélő (választható)

A hőcserélő kapacitásának elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy a hőmérsékletet a fent megkívánt határok között tartsa. Ha van elektronikus áramláskiegyenlítő, akkor a hőcserélő nem szükséges.

| EFC | Elektronikus áramláskiegyenlítő (választható) |
| --- | --- |

EFC

Elektronikus áramláskiegyenlítő (választható)

Ha a térfogat-kiszorításos szivattyú, a kritikus áramlású Venturi-cső vagy a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső bemeneténél a hőmérsékletet nem lehet a fent megadott határok között tartani, akkor egy áramláskiegyenlítő rendszerre van szükség a kétszeres hígítású rendszerbe belépő gázáram folyamatos mérésére és az arányos mintavétel szabályozására. Ebből a célból a folyamatosan mért gázáramjelek szolgálnak annak biztosítására, hogy a kétszeres hígítású rendszer részecskeszűrőin áthaladó mintaáram arányossága (lásd a 17. ábrát) ±2,5 %-os tűréssel állandó legyen.

| DT | Hígítóalagút (teljes áramú) |
| --- | --- |

DT

Hígítóalagút (teljes áramú)

A hígítóalagútnak:

| a) | elég kis átmérőjűnek kell lennie ahhoz, hogy turbulens áramlást idézzen elő (a Reynolds-szám (Re) 4 000-nél nagyobb legyen, ahol Re a hígítóalagút belső átmérőjén alapul) és elég hosszúnak ahhoz, hogy a kipufogógáz és a hígítólevegő teljesen összekeveredjen; |
| --- | --- |

a)

elég kis átmérőjűnek kell lennie ahhoz, hogy turbulens áramlást idézzen elő (a Reynolds-szám (Re) 4 000-nél nagyobb legyen, ahol Re a hígítóalagút belső átmérőjén alapul) és elég hosszúnak ahhoz, hogy a kipufogógáz és a hígítólevegő teljesen összekeveredjen;

| b) | lehet hőszigetelése; |
| --- | --- |

b)

lehet hőszigetelése;

| c) | lehet fűtése, amellyel a vízkondenzáció elkerüléséhez elegendő falhőmérséklet érhető el. |
| --- | --- |

c)

lehet fűtése, amellyel a vízkondenzáció elkerüléséhez elegendő falhőmérséklet érhető el.

A kipufogógázt áramlásirányban kell a hígítóalagútba bevezetni, és annak jól el kell keverednie. Szükség esetén keverőnyílás alkalmazható.

Kétszeres hígítású rendszer esetében a hígítóalagútból származó minta a másodlagos hígítóalagútba kerül, ahol tovább hígul, majd így halad át a mintavevő szűrőkön (17. ábra). A másodlagos hígítórendszernek elegendő másodlagos hígítólevegőt kell szállítania ahhoz, hogy a kétszeresen hígított kipufogógáz hőmérséklete közvetlenül az elsődleges részecskeszűrő előtt 315 K (42 °C) és 325 K (52 °C) között legyen.

| DAF | Hígítólevegő-szűrő |
| --- | --- |

DAF

Hígítólevegő-szűrő

A hígítólevegőt (környezeti levegő, szintetikus levegő vagy nitrogén) nagy hatásfokú (HEPA) szűrővel kell szűrni, amelynek kezdeti befogási hatásfoka legalább 99,97 % az EN 1822-1 (H14 vagy jobb szűrőosztály), az ASTM F 1471-93 vagy más, ezekkel egyenértékű szabvány szerint.

| PSP | Részecske mintavevő szonda |
| --- | --- |

PSP

Részecske mintavevő szonda

A szonda a PTT részecskeátvezető cső bevezető szakaszát képezi és

| a) | az áramlással szemben kell beszerelni olyan helyen, ahol a hígítólevegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett, azaz a hígítórendszerek DT hígítóalagútjának középvonalában körülbelül 10 alagút-átmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipufogógáz belép a hígítóalagútba; |
| --- | --- |

a)

az áramlással szemben kell beszerelni olyan helyen, ahol a hígítólevegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett, azaz a hígítórendszerek DT hígítóalagútjának középvonalában körülbelül 10 alagút-átmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipufogógáz belép a hígítóalagútba;

| b) | legalább 8 mm belső átmérővel kell rendelkeznie; |
| --- | --- |

b)

legalább 8 mm belső átmérővel kell rendelkeznie;

| c) | lehet fűtése, közvetlen melegítéssel vagy a hígítólevegő előmelegítésével, amivel legfeljebb 325 K (52 °C) csőfalhőmérséklet érhető el, feltéve hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52 °C) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba; |
| --- | --- |

c)

lehet fűtése, közvetlen melegítéssel vagy a hígítólevegő előmelegítésével, amivel legfeljebb 325 K (52 °C) csőfalhőmérséklet érhető el, feltéve hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52 °C) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba;

| d) | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

d)

lehet hőszigetelése.

| A.2.2.5. | A részecske-mintavevő rendszer leírása
  A részecske-mintavevő rendszer feladata a részecskék összegyűjtése a részecskeszűrőn (lásd a 16. és a 17. ábrát). Részáramú hígítórendszerből történő teljes mintavétel esetén, amelynek során az összes hígított kipufogógázból származó minta áthalad a szűrőkön, a hígítórendszer és a mintavevő rendszer általában egy egységet képez (lásd a 12. ábrát). Részáramú hígítórendszerből vagy teljes áramú hígítórendszerből történő részmintavétel esetén, amelynek során a hígított kipufogógáznak csak egy része halad át a szűrőkön, a hígítórendszer és a mintavevő rendszer általában külön egységet képez.
  Részáramú hígítórendszernél a hígított kipufogógázból a mintát a P mintavevő szivattyú veszi a DT hígítóalagútból a PSP részecske-mintavevő szondán és a PTT részecskeátvezető csövön keresztül (lásd a 16. ábrát). A minta áthalad a részecske-mintavevő szűrőket befogadó FH szűrőtartó(ko)n. A mintaáramot az FC2 áramlásszabályozó szabályozza.
  Teljes áramú hígítórendszernél kétszeres hígítású részecske-mintavevő rendszert kell használni (lásd a 17. ábrát). A hígított kipufogógázból a minta a DT hígítóalagútból a PSP részecske-mintavevő szondán és a PTT részecskeátvezető csövön keresztül az SDT másodlagos hígítóalagútba jut, ahol még egyszer hígításra kerül. Ezután a minta áthalad a részecske-mintavevő szűrőket befogadó FH szűrőtartó(ko)n. A hígítólevegő árama általában állandó, míg a minta áramát az FC2 áramlásszabályozó szabályozza. EFC elektronikus áramláskiegyenlítő (lásd a 15. ábrát) alkalmazása esetén a teljes hígított kipufogógáz-áram szolgál az FC2 vezérlőjeleként. |
| --- | --- |

A.2.2.5.

A részecske-mintavevő rendszer leírása

A részecske-mintavevő rendszer feladata a részecskék összegyűjtése a részecskeszűrőn (lásd a 16. és a 17. ábrát). Részáramú hígítórendszerből történő teljes mintavétel esetén, amelynek során az összes hígított kipufogógázból származó minta áthalad a szűrőkön, a hígítórendszer és a mintavevő rendszer általában egy egységet képez (lásd a 12. ábrát). Részáramú hígítórendszerből vagy teljes áramú hígítórendszerből történő részmintavétel esetén, amelynek során a hígított kipufogógáznak csak egy része halad át a szűrőkön, a hígítórendszer és a mintavevő rendszer általában külön egységet képez.

Részáramú hígítórendszernél a hígított kipufogógázból a mintát a P mintavevő szivattyú veszi a DT hígítóalagútból a PSP részecske-mintavevő szondán és a PTT részecskeátvezető csövön keresztül (lásd a 16. ábrát). A minta áthalad a részecske-mintavevő szűrőket befogadó FH szűrőtartó(ko)n. A mintaáramot az FC2 áramlásszabályozó szabályozza.

Teljes áramú hígítórendszernél kétszeres hígítású részecske-mintavevő rendszert kell használni (lásd a 17. ábrát). A hígított kipufogógázból a minta a DT hígítóalagútból a PSP részecske-mintavevő szondán és a PTT részecskeátvezető csövön keresztül az SDT másodlagos hígítóalagútba jut, ahol még egyszer hígításra kerül. Ezután a minta áthalad a részecske-mintavevő szűrőket befogadó FH szűrőtartó(ko)n. A hígítólevegő árama általában állandó, míg a minta áramát az FC2 áramlásszabályozó szabályozza. EFC elektronikus áramláskiegyenlítő (lásd a 15. ábrát) alkalmazása esetén a teljes hígított kipufogógáz-áram szolgál az FC2 vezérlőjeleként.

16. ábra

16. ábra

A részecske-mintavevő rendszer elvi rajza

A részecske-mintavevő rendszer elvi rajza

Image 142

17. ábra

17. ábra

Kétszeres hígítású részecske-mintavevő rendszer elvi rajza

Kétszeres hígítású részecske-mintavevő rendszer elvi rajza

Image 143

| A.2.2.6. | A 16. ábrán (csak részáramú rendszer) és a 17. ábrán (csak teljes áramú rendszer) látható alkotóelemek


  PTT | Részecskeátvezető cső |
| --- | --- | --- |

A.2.2.6.

A 16. ábrán (csak részáramú rendszer) és a 17. ábrán (csak teljes áramú rendszer) látható alkotóelemek

PTT

Részecskeátvezető cső

Az átvezető csőnek:

| a) | közömbösnek kell lennie a részecskékkel (PM) szemben; |
| --- | --- |

a)

közömbösnek kell lennie a részecskékkel (PM) szemben;

| b) | lehet fűtése, amellyel legfeljebb 325 K (52 °C) falhőmérséklet érhető el; |
| --- | --- |

b)

lehet fűtése, amellyel legfeljebb 325 K (52 °C) falhőmérséklet érhető el;

| c) | lehet hőszigetelése.


  SDT | Másodlagos hígítóalagút (csak a 17. ábrán) |
| --- | --- | --- |

c)

lehet hőszigetelése.

SDT

Másodlagos hígítóalagút (csak a 17. ábrán)

A másodlagos hígítóalagútnak:

| a) | elég hosszúnak és elég nagy átmérőjűnek kell lennie ahhoz, hogy megfeleljen a tartózkodási időre vonatkozó, az e melléklet 9.4.2. szakaszának f) pontjában leírt követelményeknek; |
| --- | --- |

a)

elég hosszúnak és elég nagy átmérőjűnek kell lennie ahhoz, hogy megfeleljen a tartózkodási időre vonatkozó, az e melléklet 9.4.2. szakaszának f) pontjában leírt követelményeknek;

| b) | lehet fűtése, amellyel legfeljebb 325 K (52 °C) falhőmérséklet érhető el; |
| --- | --- |

b)

lehet fűtése, amellyel legfeljebb 325 K (52 °C) falhőmérséklet érhető el;

| c) | lehet hőszigetelése.


  FH | Szűrőtartó |
| --- | --- | --- |

c)

lehet hőszigetelése.

FH

Szűrőtartó

A szűrőtartónak:

| a) | 12,5° divergens nyílásszöggel kell rendelkeznie (a középponttól) az átvezető cső átmérője és a szűrőfelület átfolyási átmérője közötti átmenethez; |
| --- | --- |

a)

12,5° divergens nyílásszöggel kell rendelkeznie (a középponttól) az átvezető cső átmérője és a szűrőfelület átfolyási átmérője közötti átmenethez;

| b) | lehet fűtése, amellyel legfeljebb 325 K (52 °C) falhőmérséklet érhető el; |
| --- | --- |

b)

lehet fűtése, amellyel legfeljebb 325 K (52 °C) falhőmérséklet érhető el;

| c) | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

c)

lehet hőszigetelése.

Többféle szűrőváltó (automatikus váltó) is elfogadható, amennyiben a mintavevő szűrők között nincs kölcsönhatás.

A politetrafluoretilénből membránszűrőket a szűrőtartón belül egy speciális kazettában kell elhelyezni.

Az áramlással szembe néző nyitott csöves mintavevő szonda használata esetén közvetlenül a szűrőtartó előtt fel kell szerelni egy tehetetlenségi előosztályozót, amelynek 50 %-os leválasztási határpontja 2,5 μm és 10 μm között van.

| P | Mintavevő szivattyú |
| --- | --- |
| FC2 | Áramlásszabályozó |

P

Mintavevő szivattyú

FC2

Áramlásszabályozó

Áramlásszabályozót kell használni a részecskeminta áramának szabályozására.

| FM3 | Áramlásmérő |
| --- | --- |

FM3

Áramlásmérő

Gázmérő vagy más áramlásmérő a részecskeminta részecskeszűrőn áthaladó áramának mérésére. Az áramlásszabályozó beszerelhető akár a P mintavevő szivattyú elé, akár mögé.

| FM4 | Áramlásmérő |
| --- | --- |

FM4

Áramlásmérő

Gázmérő vagy más áramlásmérő a másodlagos hígítólevegő részecskeszűrőn áthaladó áramának mérésére.

| BV | Gömbszelep (nem kötelező) |
| --- | --- |

BV

Gömbszelep (nem kötelező)

A gömbszelep belső átmérőjének legalább akkorának kell lennie, mint a PTT részecskeátvezető cső belső átmérője, kapcsolási idejének pedig 0,5 s-nál rövidebbnek kell lennie.

---

4. melléklet - 3. függelék

Statisztika

A.3.1.   Középérték és szórás

A számtani középértéket az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Image 144
  (102)

A szórást az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Image 145
  (103)

A.3.2.   Regresszióanalízis

A regressziós egyenes meredekségét az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Image 146
  (104)

A regressziós egyenes és az y tengely metszéspontját az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Image 147
  (105)

A becsült értékek standard hibáját (SEE) az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Formula
  (106)

A determinációs együtthatót az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Image 148
  (107)

A.3.3.   A rendszerek egyenértékűségének megállapítása

A rendszerek e melléklet 5.1.1. szakaszában említett egyenértékűségének megállapítását a jelölt rendszer és e melléklet egyik elfogadott vonatkoztatási rendszere közötti, hét (vagy több) mintapárral végzett korrelációs vizsgálatra kell alapozni, a megfelelő vizsgálati ciklus(ok) felhasználásával. Az alkalmazandó egyenértékűségi kritériumok az F próba és a kétoldalú Student-féle t próba.

A statisztikai módszer azt a hipotézist vizsgálja, hogy a jelölt rendszerrel mért kibocsátások szórása és középértéke nem különbözik a vonatkoztatási rendszerrel mért kibocsátások szórásától és átlagértékétől. A hipotézist az F és t értékek 10 %-os szignifikanciaszintje alapján kell vizsgálni. A 9. táblázat tartalmazza a 7–10 mintapárra vonatkozó kritikus F és t értékeket. Ha az alábbi egyenlettel számított F és t értékek nagyobbak, mint a kritikus F és t értékek, akkor a jelölt rendszer nem egyenértékű.

A következő eljárást kell követni. Az R és a C index a vonatkoztatási rendszert (R), illetve a jelölt rendszert (C) jelenti:

| a) | el kell végezni legalább 7-7 vizsgálatot az egyidejűleg működő jelölt és a referenciarendszerrel. A vizsgálatok számát n
  R és n
  C jelöli; |
| --- | --- |

a)

el kell végezni legalább 7-7 vizsgálatot az egyidejűleg működő jelölt és a referenciarendszerrel. A vizsgálatok számát n
  R és n
  C jelöli;

| b) | számítsuk ki az


  és az


  átlagértékeket, valamint az s
  R és s
  C relatív szórásokat; |
| --- | --- |

b)

Image 149

Image 150

| c) | ki kell számítani az F értéket a következő képlettel:


  (108)
  (a számlálóba az s
  R és az s
  C szórások közül a nagyobbikat kell írni); |
| --- | --- |

c)

ki kell számítani az F értéket a következő képlettel:

Image 151
  (108)

(a számlálóba az s
  R és az s
  C szórások közül a nagyobbikat kell írni);

| d) | ki kell számítani a t értéket a következő képlettel:


  (109) |
| --- | --- |

d)

ki kell számítani a t értéket a következő képlettel:

Formula
  (109)

| e) | össze kell hasonlítani a kiszámított F és t értéket a 9. táblázatban szereplő, a mintamérettől függő kritikus F és t értékkel. Ennél nagyobb mintaméret esetében a kritikus értékeket a 10 %-os szignifikanciaszintet (90 %-os konfidenciaszint) megadó statisztikai táblázatokból kell kikeresni; |
| --- | --- |

e)

össze kell hasonlítani a kiszámított F és t értéket a 9. táblázatban szereplő, a mintamérettől függő kritikus F és t értékkel. Ennél nagyobb mintaméret esetében a kritikus értékeket a 10 %-os szignifikanciaszintet (90 %-os konfidenciaszint) megadó statisztikai táblázatokból kell kikeresni;

| f) | meg kell határozni a szabadságfokot (df) a következőképpen:


  az F próbára: | : | df1 = n
  R –1, df2 = n
  C –1 (110) |
| --- | --- | --- | --- |
| a t próbára | : | df = (n
  C + n
  R –2)/2 (111) |

f)

meg kell határozni a szabadságfokot (df) a következőképpen:

az F próbára:

:

df1 = n
  R –1, df2 = n
  C –1 (110)

a t próbára

:

df = (n
  C + n
  R –2)/2 (111)

| g) | meg kell határozni az egyenértékűséget a következőképpen:


  i. | ha F < F
  crit és t < t
  crit, akkor a jelölt rendszer egyenértékű e melléklet vonatkoztatási rendszerével; |
| --- | --- | --- |

g)

meg kell határozni az egyenértékűséget a következőképpen:

i.

ha F < F
  crit és t < t
  crit, akkor a jelölt rendszer egyenértékű e melléklet vonatkoztatási rendszerével;

| ii. | ha F ≥ F
  crit vagy t ≥ t
  crit, akkor a jelölt rendszer nem egyenértékű e melléklet vonatkoztatási rendszerével. |
| --- | --- |

ii.

ha F ≥ F
  crit vagy t ≥ t
  crit, akkor a jelölt rendszer nem egyenértékű e melléklet vonatkoztatási rendszerével.

9. táblázat

Az egyes mintaméretekhez tartozó t és F értékek

| Mintaméret | F próba | | t próba | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | df | F
  crit | df | t
  crit |
| 7 | 6,6 | 3,055 | 6 | 1,943 |
| 8 | 7,7 | 2,785 | 7 | 1,895 |
| 9 | 8,8 | 2,589 | 8 | 1,860 |
| 10 | 9,9 | 2,440 | 9 | 1,833 |

Mintaméret

F próba

t próba

df

F
  crit

df

t
  crit

7

6,6

3,055

6

1,943

8

7,7

2,785

7

1,895

9

8,8

2,589

8

1,860

10

9,9

2,440

9

1,833

---

4. melléklet - 4. függelék

A szénáram ellenőrzése

A.4.1.   Bevezetés

A kipufogógázban található szén csaknem egésze az üzemanyagból származik, és egy minimális részt leszámítva csaknem a teljes mennyiség CO2 formájában jelenik meg a kipufogógázban. Ez az alapja a teljes mérőrendszer CO2-mérésen alapuló ellenőrzésének.

A kipufogógázt mérő rendszerbe jutó szén az üzemanyagáramból kerül meghatározásra. A szénáramot a kibocsátásmérő és részecske-mintavevő rendszerek különböző pontjain, az ezeken a pontokon mért CO2-koncentrációkból és a gázáramból kell meghatározni.

Ennek értelmében a motor ismert forrása a szénáramnak, és ugyanennek a szénáramnak a kipufogócsőben és a részáramú részecske-mintavevő rendszer kimeneténél történő megfigyeléséből következtetni lehet a szivárgásra és az áramlásmérés pontosságára. Ennek az ellenőrzésnek az az előnye, hogy az alkotóelemek a hőmérsékletek és az áramok tekintetében ugyanolyan körülmények között működnek, mint a motor tényleges vizsgálatakor.

A 18. ábrán láthatók azok a mintavételi pontok, amelyeken a szénáramot ellenőrizni kell. Alább meg vannak adva a szénáramnak az egyes mintavételi pontokra vonatkozó kiszámításához szükséges konkrét egyenletek is.

18. ábra

Mérőpontok a szénáram ellenőrzéséhez

Image 152

A.4.2.   Szénáram a motorba (1. mérőpont)

Egy CHaOε összetételű üzemanyagra a motorba belépő széntömegáramot a következő egyenlettel lehet kiszámítani:

Formula
  (112)

Ahol:

| qm

  f | az üzemanyag tömegárama, kg/s |
| --- | --- |

qm

  f

az üzemanyag tömegárama, kg/s

A.4.3.   Szénáram a hígítatlan kipufogógázban (2. mérőpont)

A motor kipufogócsövében a szén tömegáramát a hígítatlan kipufogógáz CO2-koncentrációjából és tömegáramából kell meghatározni:

Image 153
  (113)

Ahol:

| c
  CO2,r | a CO2 nedves koncentrációja a hígítatlan kipufogógázban, % |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | a CO2 nedves koncentrációja a környezeti levegőben, % |
| qm

  ew | a kipufogógáz tömegárama nedves alapon, kg/s |
| M
  e | a kipufogógáz móltömege, g/mol |

c
  CO2,r

a CO2 nedves koncentrációja a hígítatlan kipufogógázban, %

c
  CO2,a

a CO2 nedves koncentrációja a környezeti levegőben, %

qm

  ew

a kipufogógáz tömegárama nedves alapon, kg/s

M
  e

a kipufogógáz móltömege, g/mol

Ha a CO2 mérése száraz alapon történt, akkor a mért értékeket át kell számítani nedves alapú koncentrációkra e melléklet 8.1. szakasza szerint.

A.4.4.   Szénáram a hígítórendszerben (3. mérőpont)

A részáramú hígítórendszernél a megosztási arányt is figyelembe kell venni. A szénáramot a hígított kipufogógáz CO2-koncentrációjából, a tömegáramából és a mintaáramból kell meghatározni:

Image 154
  (114)

Ahol:

| c
  CO2,d | a CO2 nedves koncentrációja a hígított kipufogógázban a hígítóalagút kimeneténél, % |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | a CO2 nedves koncentrációja a környezeti levegőben, % |
| qm

  ew | a kipufogógáz tömegárama nedves alapon, kg/s |
| qm

  p | a részáramú hígítórendszerbe belépő kipufogógáz-minta árama, kg/s |
| M
  e | a kipufogógáz móltömege, g/mol |

c
  CO2,d

a CO2 nedves koncentrációja a hígított kipufogógázban a hígítóalagút kimeneténél, %

c
  CO2,a

a CO2 nedves koncentrációja a környezeti levegőben, %

qm

  ew

a kipufogógáz tömegárama nedves alapon, kg/s

qm

  p

a részáramú hígítórendszerbe belépő kipufogógáz-minta árama, kg/s

M
  e

a kipufogógáz móltömege, g/mol

Ha a CO2 mérése száraz alapon történt, akkor a mért értékeket át kell számítani nedves alapú koncentrációkra e melléklet 8.1. szakasza szerint.

A.4.5.   A kipufogógáz móltömegének kiszámítása

A kipufogógáz móltömegét a (41) egyenlettel kell kiszámítani (lásd e melléklet 8.4.2.4. szakaszát).

Alternatívaként a kipufogógázra a következő móltömeget lehet használni:

| M
  e (dízel) | = | 28,9 g/mol |
| --- | --- | --- |
| M
  e (LPG) | = | 28,6 g/mol |
| M
  e (földgáz) | = | 28,3 g/mol |

M
  e (dízel)

=

28,9 g/mol

M
  e (LPG)

=

28,6 g/mol

M
  e (földgáz)

=

28,3 g/mol

---

4. melléklet - 5. függelék

Példa a számítási eljárásra

A.5.1.   A fordulatszám és a nyomaték visszaszámítási eljárása

Példaként az alábbi vizsgálati pontokat kell visszaszámítani:

| százalékos fordulatszám | = | 43 százalék |
| --- | --- | --- |
| százalékos nyomaték | = | 82 százalék |

százalékos fordulatszám

=

43 százalék

százalékos nyomaték

=

82 százalék

Ha adottak az alábbi értékek:

| n
  lo | = | 1 015 ford./perc |
| --- | --- | --- |
| n
  hi | = | 2 200 ford./perc |
| n
  pref | = | 1 300 ford./perc |
| n
  idle | = | 600 ford./perc |

n
  lo

=

1 015 ford./perc

n
  hi

=

2 200 ford./perc

n
  pref

=

1 300 ford./perc

n
  idle

=

600 ford./perc

akkor:

a tényleges fordulatszám =
  Image 155
  = 1 178 ford./perc

A jelleggörbéből 1 178 ford./perc fordulatszámnál 700 Nm legnagyobb nyomaték adódik, így:

a tényleges nyomaték =
  Image 156
  = 574 Nm

A.5.2.   Alapadatok a sztöchiometriai számításokhoz

| A hidrogén atomtömege | 1,00794 g/atom |
| --- | --- |
| A szén atomtömege | 12,011 g/atom |
| A kén atomtömege | 32,065 g/atom |
| A nitrogén atomtömege | 14,0067 g/atom |
| Az oxigén atomtömege | 15,9994 g/atom |
| Az argon atomtömege | 39,9 g/atom |
| A víz móltömege | 18,01534 g/mol |
| A szén-dioxid móltömege | 44,01 g/mol |
| A szén-monoxid móltömege | 28,011 g/mol |
| Az oxigén móltömege | 31,9988 g/mol |
| A nitrogén móltömege | 28,011 g/mol |
| A nitrogén-oxid móltömege | 30,008 g/mol |
| A nitrogén-dioxid móltömege | 46,01 g/mol |
| A kén-dioxid móltömege | 64,066 g/mol |
| A száraz levegő móltömege | 28,965 g/mol |

A hidrogén atomtömege

1,00794 g/atom

A szén atomtömege

12,011 g/atom

A kén atomtömege

32,065 g/atom

A nitrogén atomtömege

14,0067 g/atom

Az oxigén atomtömege

15,9994 g/atom

Az argon atomtömege

39,9 g/atom

A víz móltömege

18,01534 g/mol

A szén-dioxid móltömege

44,01 g/mol

A szén-monoxid móltömege

28,011 g/mol

Az oxigén móltömege

31,9988 g/mol

A nitrogén móltömege

28,011 g/mol

A nitrogén-oxid móltömege

30,008 g/mol

A nitrogén-dioxid móltömege

46,01 g/mol

A kén-dioxid móltömege

64,066 g/mol

A száraz levegő móltömege

28,965 g/mol

Feltételezve, hogy nincsenek kompresszibilitási hatások, az összes gáz ideálisnak tekinthető a levegőbeszívásnál, az égéskor és a kipufogáskor, és így a térfogatszámítások az Avogadro-tétel szerinti 22,414 l/mol moláris térfogaton alapulhatnak.

A.5.3.   Gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátás (dízel)

Az alábbiakban láthatók a pillanatnyi tömegkibocsátás kiszámításához a vizsgálati ciklus egyes pontjain kapott mérési adatok (adatlekérdezési gyakoriság: 1/s). Ebben a példában a CO és az NOx mérése száraz alapon, a szénhidrogéneké nedves alapon történt. A szénhidrogén-koncentráció propán-egyenértékben (C3) van megadva, ami 3-mal szorozva megadja a C1 egyenértéket. A számítási eljárás ugyanez a ciklus többi pontjára is.

A szemléletesebb magyarázat kedvéért a számítási példában a különböző lépések közbenső eredményei kerekítve szerepelnek. Meg kell jegyezni, hogy a tényleges számításokban a közbenső eredmények kerekítése nincs megengedve (lásd e melléklet 8. szakaszát).

| Ta,i

  (K) | Ha,i

  (g/kg) | Wact

  (kWh) | qmew,i

  (kg/s) | qmaw,i

  (kg/s) | qmf,i

  (kg/s) | cHC,i

  (ppm) | cCO,i

  (ppm) | cNOx,i

  (ppm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 295 | 8,0 | 40 | 0,155 | 0,150 | 0,005 | 10 | 40 | 500 |

Ta,i

(K)

Ha,i

(g/kg)

Wact

(kWh)

qmew,i

(kg/s)

qmaw,i

(kg/s)

qmf,i

(kg/s)

cHC,i

(ppm)

cCO,i

(ppm)

cNOx,i

(ppm)

295

8,0

40

0,155

0,150

0,005

10

40

500

A számításhoz használt üzemanyag-összetétel a következő:

| Alkotóelem | Mólarány | Tömegszázalék |
| --- | --- | --- |
| H | α = 1,8529 | w
  ALF = 13,45 |
| C | β = 1,0000 | w
  BET = 86,50 |
| S | γ = 0,0002 | w
  GAM = 0,050 |
| N | δ = 0,0000 | w
  DEL = 0,000 |
| O | ε = 0,0000 | w
  EPS = 0,000 |

Alkotóelem

Mólarány

Tömegszázalék

H

α = 1,8529

w
  ALF = 13,45

C

β = 1,0000

w
  BET = 86,50

S

γ = 0,0002

w
  GAM = 0,050

N

δ = 0,0000

w
  DEL = 0,000

O

ε = 0,0000

w
  EPS = 0,000

1. lépés: Száraz/nedves korrekció (e melléklet 8.1. szakasza):

16. egyenlet:

k
  f = 0,055584 x 13,45 – 0,0001083 x 86,5 – 0,0001562 x 0,05 = 0,7382

13. egyenlet:

k
  w,a=
  Image 157
  = 0,9331

12. egyenlet:

c
  CO,i (nedves) = 40 x 0,9331 = 37,3 ppm

c
  NOx,i (nedves) = 500 x 0,9331 = 466,6 ppm

2. lépés: Az NOx helyesbítése a nedvességtartalomra és a hőmérsékletre (e melléklet 8.2.1. szakasza):

23. egyenlet:

Image 158
  = 0,9576

3. lépés: A pillanatnyi kibocsátás kiszámítása a vizsgálati ciklus egyes pontjaiban (e melléklet 8.4.2.3. szakasza):

36. egyenlet:

m
  HC,i = 10 x 3 x 0,155 = 4,650

m
  CO,i = 37,3 x 0,155 = 5,782

m
  Nox,I = 466,6 x 0,9576 x 0,155 = 69,26

4. lépés: A ciklusban kibocsátott összes tömeg kiszámítása a pillanatnyi kibocsátási értékek összegzésével (integrálás) és az 5. táblázatban szereplő u értékekkel (e melléklet 8.4.2.3. szakasza):

A következő számítás a WHTC ciklust (1 800 s) tételezi fel, és a kibocsátás ugyanaz a ciklus minden pontjában.

36. egyenlet:

m
  HC = 0,000479 x
  Image 159
  = 4,01 g/vizsgálat

m
  CO = 0,000966 x
  Image 160
  = 10,05 g/vizsgálat

m
  NOx = 0,001586 x
  Image 161
  = 197,72 g/vizsgálat

5. lépés: A fajlagos kibocsátások kiszámítása (e melléklet 8.6.3. szakasza):

69. egyenlet:

e
  HC = 4,01 / 40 = 0,10 g/kWh

e
  CO= 10,05 / 40 = 0,25 g/kWh

e
  NOx = 197,72 / 40 = 4,94 g/kWh

A.5.4.   Szilárd kibocsátás (dízel)

| pb,b

  minimum (kPa) – maximum (kPa) | pb,a

  minimum (kPa) – maximum (kPa) | Wact

  (kWh) | qmew,i

  (kg/s) | qmf,i

  (kg/s) | qmdw,i

  (kg/s) | qmdew,i

  (kg/s) | muncor,b

  (mg) | muncor,a

  (mg) | msep

  (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 99 | 100 | 40 | 0,155 | 0,005 | 0,0015 | 0,0020 | 90,0000 | 91,7000 | 1,515 |

pb,b

minimum (kPa) – maximum (kPa)

pb,a

minimum (kPa) – maximum (kPa)

Wact

(kWh)

qmew,i

(kg/s)

qmf,i

(kg/s)

qmdw,i

(kg/s)

qmdew,i

(kg/s)

muncor,b

(mg)

muncor,a

(mg)

msep

(kg)

99

100

40

0,155

0,005

0,0015

0,0020

90,0000

91,7000

1,515

1. lépés: Az m
  edf kiszámítása (e melléklet 8.4.3.2.2. szakasza):

48. egyenlet:

r
  d,I =
  Image 162
  = 4

47. egyenlet:

qm

  edf,I = 0,155 x 4 = 0,620 kg/s

46. egyenlet:

m
  edf =
  Image 163
  = 1,116 kg/vizsgálat

2. lépés: A részecsketömeg helyesbítése a felhajtóerővel (e melléklet 8.3. szakasza):

Vizsgálat előtt:

26. egyenlet:

ρ
  a,b =
  Image 164
  = 1,164 kg/m3

25. egyenlet:

m
  f,T =
  Image 165
  = 90,0325 mg

Vizsgálat után:

26. egyenlet:

ρ
  a,a =
  Image 166
  = 1,176 kg/m3

25. egyenlet:

m
  f,G =
  Image 167
  = 91,7334 mg

27. egyenlet:

m
  p = 91,7334 mg – 90,0325 mg = 1,7009 mg

3. lépés: A szilárd kibocsátás tömegének kiszámítása (e melléklet 8.4.3.2.2. szakasza):

45. egyenlet:

m
  PM =
  Image 168
  = 1,253 g/vizsgálat

4. lépés: A fajlagos kibocsátás kiszámítása (e melléklet 8.6.3. szakasza):

69. egyenlet:

e
  PM = 1,253/40 = 0,031 g/kWh

A.5.5.   A λ-eltolódási tényező (Sλ)

A.5.5.1.   A λ-eltolódási tényező (Sλ) kiszámítása (1)

Image 169

Ahol:

| Sλ | = | a λ-eltolódási tényező; |
| --- | --- | --- |
| inert % | = | az üzemanyagban lévő inert gázok (azaz N2, CO2, He stb.) térfogatszázaléka; |
| | = | az üzemanyagban eredetileg meglévő oxigén térfogatszázaléka; |
| n és m | = | az üzemanyagban lévő szénhidrogéneket képviselő átlagos CnHm-ra utal, azaz: |

Sλ

=

a λ-eltolódási tényező;

inert %

=

az üzemanyagban lévő inert gázok (azaz N2, CO2, He stb.) térfogatszázaléka;

Image 170

=

az üzemanyagban eredetileg meglévő oxigén térfogatszázaléka;

n és m

=

az üzemanyagban lévő szénhidrogéneket képviselő átlagos CnHm-ra utal, azaz:

Image 171

Image 172

Ahol:

| CH4 | = | az üzemanyagban lévő metán térfogatszázaléka; |
| --- | --- | --- |
| C2 | = | az üzemanyagban lévő összes C2-szénhidrogén (például C2H6, C2H4 stb.) térfogatszázaléka; |
| C3 | = | az üzemanyagban lévő összes C3-szénhidrogén (például C3H8, C3H6 stb.) térfogatszázaléka; |
| C4 | = | az üzemanyagban lévő összes C4-szénhidrogén (például C4H10, C4H8 stb.) térfogatszázaléka; |
| C5 | = | az üzemanyagban lévő összes C5-szénhidrogén (például C5H12, C5H10 stb.) térfogatszázaléka; |
| hígítólevegő | = | az üzemanyagban lévő összes hígítógáz (azaz O2*, N2, CO2, He stb.) térfogatszázaléka. |

CH4

=

az üzemanyagban lévő metán térfogatszázaléka;

C2

=

az üzemanyagban lévő összes C2-szénhidrogén (például C2H6, C2H4 stb.) térfogatszázaléka;

C3

=

az üzemanyagban lévő összes C3-szénhidrogén (például C3H8, C3H6 stb.) térfogatszázaléka;

C4

=

az üzemanyagban lévő összes C4-szénhidrogén (például C4H10, C4H8 stb.) térfogatszázaléka;

C5

=

az üzemanyagban lévő összes C5-szénhidrogén (például C5H12, C5H10 stb.) térfogatszázaléka;

hígítólevegő

=

az üzemanyagban lévő összes hígítógáz (azaz O2*, N2, CO2, He stb.) térfogatszázaléka.

A.5.5.2.   Példák az Sλ λ-eltolódási tényező kiszámítására:

1. példa: G25: CH4 = = 86 százalék, N2 = 14 százalék (térfogat)

Image 173

Image 174

Image 175

2. példa: GR: CH4 = 87 százalék, C2H6 = 13 százalék (térfogat)

Image 176

Image 177

Image 178

3. példa: USA: CH4 = 89 százalék, C2H6 = 4,5 százalék, C3H8 = 2,3 százalék, C6H14 = 0,2 százalék, O2 = 0,6 százalék, N2 = 4 százalék

Image 179

Formula

Image 180

---

(1)  Stoichiometric Air/Fuel ratios of automotive fuels (Gépjármű-üzemanyagok sztöchiometrikus levegő/üzemanyag arányai) - SAE J1829, 1987. június. John B. Heywood, Internal Combustion Engine Fundamentals (Belsőégésű motorok alapjai), McGraw-Hill, 1988, 3.4. fejezet: „Combustion stoichiometry” (Az égés sztöchiometriája) (68–72. oldal).

---

4. melléklet - 6. függelék

Segédberendezések felszerelése a kibocsátásvizsgálathoz

| Szám | Segédberendezés | A kibocsátásméréshez fel van szerelve |
| --- | --- | --- |
| 1 | Bevezető rendszer | |
| Szívócsonk | Igen |
| Forgattyúsház-szellőztető | Igen |
| A kettős indukciós szívócsonkrendszer kezelőszervei | Igen |
| Légáramlásmérő | Igen |
| Levegőbevezető csövek | Igen, vagy mérőállási berendezés |
| Légszűrő | Igen, vagy mérőállási berendezés |
| Bemeneti hangtompító | Igen, vagy mérőállási berendezés |
| Fordulatszám-korlátozó | Igen |
| 2 | A szívócsonk indukciós hevítőberendezése | Igen, ha van rá mód, a legkedvezőbb beállítással |
| 3 | Kipufogórendszer | |
| Kipufogócsonk | Igen |
| Csatlakozó csövek | Igen |
| Hangtompító | Igen |
| Kipufogócső | Igen |
| Kipufogófék | Nem, vagy teljesen nyitva |
| Feltöltő | Igen |
| 4 | Üzemanyag-adagoló szivattyú | Igen |
| 5 | Gázüzemű motorok berendezése | |
| Elektronikus vezérlőrendszer, légáramlásmérő stb. | Igen |
| Nyomáscsökkentő | Igen |
| Elpárologtató | Igen |
| Keverő | Igen |
| 6 | Üzemanyag-befecskendezés | |
| Előszűrő | Igen |
| Szűrő | Igen |
| Szivattyú | Igen |
| Nagynyomású vezeték | Igen |
| Befecskendező | Igen |
| Levegőbevezető szelep | Igen |
| Elektronikus vezérlőrendszer, érzékelők stb. | Igen |
| Szabályozó/vezérlő rendszer | Igen |
| A teljes terhelés légköri viszonyoktól függő automatikus lekapcsolása a szabályzón | Igen |
| 7 | Folyadékhűtéses berendezés | |
| Hűtő | Nem |
| Ventilátor | Nem |
| A ventilátor burkolata | Nem |
| Vízszivattyú | Igen |
| Termosztát | Igen, teljesen nyitott állapotban rögzíthető |
| 8 | Léghűtés | |
| Burkolat | Nem |
| Ventilátor vagy fúvó | Nem |
| Hőfokszabályozó berendezés | Nem |
| 9 | Elektromos berendezések | |
| Generátor | Nem |
| Tekercs vagy tekercsek | Igen |
| Kábelek | Igen |
| Elektronikus vezérlőrendszer | Igen |
| 10 | A beszívott levegőt töltő berendezés | |
| Közvetlenül a motor és/vagy a kipufogógázok által meghajtott kompresszor | Igen |
| Töltőlevegő hűtése | Igen, vagy mérőállási rendszer |
| Hűtőközeg-szivattyú vagy ventilátor (a motor által hajtott) | Nem |
| Hűtőáram-vezérlő készülék | Igen |
| 11 | Légszennyezés-csökkentő berendezés (kipufogógáz-utókezelő rendszer) | Igen |
| 12 | Indítóberendezés | Igen, vagy mérőállási rendszer |
| 13 | Kenőolaj-szivattyú | Igen |

Szám

Segédberendezés

A kibocsátásméréshez fel van szerelve

1

Bevezető rendszer

Szívócsonk

Igen

Forgattyúsház-szellőztető

Igen

A kettős indukciós szívócsonkrendszer kezelőszervei

Igen

Légáramlásmérő

Igen

Levegőbevezető csövek

Igen, vagy mérőállási berendezés

Légszűrő

Igen, vagy mérőállási berendezés

Bemeneti hangtompító

Igen, vagy mérőállási berendezés

Fordulatszám-korlátozó

Igen

2

A szívócsonk indukciós hevítőberendezése

Igen, ha van rá mód, a legkedvezőbb beállítással

3

Kipufogórendszer

Kipufogócsonk

Igen

Csatlakozó csövek

Igen

Hangtompító

Igen

Kipufogócső

Igen

Kipufogófék

Nem, vagy teljesen nyitva

Feltöltő

Igen

4

Üzemanyag-adagoló szivattyú

Igen

5

Gázüzemű motorok berendezése

Elektronikus vezérlőrendszer, légáramlásmérő stb.

Igen

Nyomáscsökkentő

Igen

Elpárologtató

Igen

Keverő

Igen

6

Üzemanyag-befecskendezés

Előszűrő

Igen

Szűrő

Igen

Szivattyú

Igen

Nagynyomású vezeték

Igen

Befecskendező

Igen

Levegőbevezető szelep

Igen

Elektronikus vezérlőrendszer, érzékelők stb.

Igen

Szabályozó/vezérlő rendszer

Igen

A teljes terhelés légköri viszonyoktól függő automatikus lekapcsolása a szabályzón

Igen

7

Folyadékhűtéses berendezés

Hűtő

Nem

Ventilátor

Nem

A ventilátor burkolata

Nem

Vízszivattyú

Igen

Termosztát

Igen, teljesen nyitott állapotban rögzíthető

8

Léghűtés

Burkolat

Nem

Ventilátor vagy fúvó

Nem

Hőfokszabályozó berendezés

Nem

9

Elektromos berendezések

Generátor

Nem

Tekercs vagy tekercsek

Igen

Kábelek

Igen

Elektronikus vezérlőrendszer

Igen

10

A beszívott levegőt töltő berendezés

Közvetlenül a motor és/vagy a kipufogógázok által meghajtott kompresszor

Igen

Töltőlevegő hűtése

Igen, vagy mérőállási rendszer

Hűtőközeg-szivattyú vagy ventilátor (a motor által hajtott)

Nem

Hűtőáram-vezérlő készülék

Igen

11

Légszennyezés-csökkentő berendezés (kipufogógáz-utókezelő rendszer)

Igen

12

Indítóberendezés

Igen, vagy mérőállási rendszer

13

Kenőolaj-szivattyú

Igen

---

4. melléklet - 7. függelék

Eljárás az ammóniakibocsátás mérésére

A.7.1.

Ez a függelék ismerteti az ammóniakibocsátás (NH3) mérésére szolgáló eljárást. Nem lineáris elemző készülékek esetében megengedett a linearizáló áramkörök használata.

A.7.2.

Az ammóniakibocsátás mérésére két mérési elv került meghatározásra és ezek közül bármelyik használható, feltéve, hogy az A.7.2.1., illetve az A.7.2.2. szakaszban meghatározott kritériumok teljesülnek. Az ammóniakibocsátás méréséhez gázszárító használata nem megengedett.

A.7.2.1.

Lézerdiódás spektrométer (LDS)

A.7.2.1.1.

Az LDS az egyvonalas spektroszkópia elvét alkalmazza. Kiválasztják az ammónia abszorpciós vonalát az infravörös közeli spektrumtartományban és ezt egyvonalas lézerdiódás leolvasóval beolvassák.

A.7.2.1.2.

A gázelemző készüléket közvetlenül a kipufogócsőbe (in-situ) vagy egy gázelemző készülékházba szerelik, a készülék gyártója utasításainak megfelelően átszívásos mintavételt alkalmazva. Ha a gázelemző készüléket házba építik, a mintavételi útvonalat (mintavevő vezetéket, előszűrő(ke)t és szelepeket) rozsdamentes acélból vagy politetrafluoretilénből (PTFE) kell készíteni és 463 ± 10 K (190 ± 10 °C) hőmérsékletre kell melegíteni az ammóniaveszteség és a mintagyűjtési hibák megelőzésére. Ezen túlmenően a mintavevő vezetéknek a lehető legrövidebbnek kell lennie.

Méréskor a kipufogógáz hőmérsékletének és nyomásának, a beépítési környezetnek és a rezgésnek a hatását a legkisebbre kell csökkenteni, vagy pedig kompenzációs technológiát kell használni.

Adott esetben az in-situ méréssel összefüggésben a műszer védelmére használt szűrt levegő nem befolyásolja a kipufogógáz egyik alkotóelemének a készülék után mért koncentrációját sem, vagy pedig a kipufogógáz más összetevőiből történő mintavételnek a készülék előtt kell történnie.

A.7.2.1.3.

A lézer spektrumfelbontásának 0,5 cm–1-en belül kell lennie a kipufogógázban jelen lévő más gázok okozta keresztinterferencia lehető legkisebbre csökkentése érdekében.

A.7.2.2.

Fourier-transzformációs infravörös gázelemző készülék (FTIR)

A.7.2.2.1.

Az FTIR a széles hullámsávú infravörös spektroszkópia elvét alkalmazza. A készülék lehetővé teszi a kipufogógáz több olyan összetevőjének egyidejű mérését, melyek szabványosított spektruma a készülékben rendelkezésre áll. Az abszorpciós spektrum (intenzitás/hullámhossz) kiszámítása a mért interferogramból (intenzitás/idő) történik, a Fourier-transzformációs módszerrel.

A.7.2.2.2.

Az FTIR-t a gyártó készülékhez adott utasításai szerint kell beépíteni. Az értékeléshez az ammónia hullámhosszát kell kiválasztani. A mintavételi útvonalat (mintavevő vezetéket, előszűrő(ke)t és szelepeket) rozsdamentes acélból vagy politetrafluoretilénből (PTFE) kell készíteni és 463 ± 10 K (190 ± 10 °C) hőmérsékletre kell melegíteni az ammóniaveszteség és a mintagyűjtési hibák megelőzésére. Ezen túlmenően a mintavevő vezetéknek a lehető legrövidebbnek kell lennie.

A.7.2.2.3.

Az ammónia hullámhosszának 0,5 cm–1-en belül kell lennie a kipufogógázban jelen lévő más gázok okozta keresztinterferencia lehető legkisebbre csökkentése érdekében.

A.7.3.

Szennyezőanyag-kibocsátás vizsgálati eljárása és értékelése

A.7.3.1.

A szennyezőanyag-kibocsátási vizsgálat előtt ki kell választani a gázelemző készülék méréstartományát. Az automata vagy kézi méréstartomány-kapcsolóval felszerelt szennyezőanyagkibocsátás-elemző készülékek használata megengedett. A vizsgálati ciklus alatt a gázelemző készülék méréstartományát nem szabad át kapcsolni.

Meg kell határozni a nullpont- és a mérőtartomány-választ, ha a készülékre nem vonatkoznak az A.7.3.4.2. szakasz rendelkezései. A mérőtartomány-válasz tekintetében olyan ammóniagázt kell használni, amely megfelel az A.7.4.2.7. szakasz előírásainak. Az ammónia kalibráló gázt tartalmazó referenciacellák használata megengedett.

A.7.3.2.

A vizsgálati program indításával egyidejűleg el kell indítani az ammóniára vonatkozó adatok gyűjtését. Az ammóniakoncentrációt folyamatosan mérni kell, és legalább 1 Hz gyakorisággal számítógépes rendszeren kell tárolni.

A.7.3.3.

A vizsgálat befejezésekor a mintavételt addig kell folytatni, amíg a rendszer válaszidői le nem telnek. A gázelemző készülék méréstartománya eltolódásának A.7.3.4.1. szakasz szerinti meghatározása csak akkor szükséges, ha az A.7.3.4.2. szakaszban meghatározott információk nem állnak rendelkezésre.

A.7.3.4.

A gázelemző készülék méréstartományának eltolódása

A.7.3.4.1.

Az első adandó alkalommal, de legkésőbb a vizsgálat befejezését követő 30 másodpercen belül vagy a kondicionálás alatt meg kell határozni a gázelemző készülék nullpont- és mérőtartomány-válaszát. A mérések előtti és utáni ellenőrzés eredményei közötti a különbségnek a teljes méréstartomány 2 %-ánál kisebbnek kell lennie.

A.7.3.4.2.

| a) | ha a készülék gyártója által az A.7.4.2.3. és A.7.4.2.4. szakaszban meghatározott nullpont- és mérőtartomány-eltolódás megfelel az A.7.3.4.1. szakasz követelményeinek; |
| --- | --- |

a)

ha a készülék gyártója által az A.7.4.2.3. és A.7.4.2.4. szakaszban meghatározott nullpont- és mérőtartomány-eltolódás megfelel az A.7.3.4.1. szakasz követelményeinek;

| b) | ha a készülék gyártója által az A.7.4.2.3. és A.7.4.2.4. szakaszban meghatározott nullpont- és mérőtartomány-eltolódás tekintetében az időtartam meghaladja a vizsgálat időtartamát. |
| --- | --- |

b)

ha a készülék gyártója által az A.7.4.2.3. és A.7.4.2.4. szakaszban meghatározott nullpont- és mérőtartomány-eltolódás tekintetében az időtartam meghaladja a vizsgálat időtartamát.

A.7.3.5.

Az átlagos ammóniakoncentrációt (ppm/vizsgálat) az egész vizsgálati ciklus alatt mért pillanatnyi értékek integrálásával kell meghatározni. Az alábbi egyenletet kell használni:

c
  NH3 =
  Image 181
  (ppm/vizsgálat)(115)

Ahol:

| c
  NH3,I | a kipufogógázban lévő ammónia pillanatnyi koncentrációja, ppm, |
| --- | --- |
| n | a mérések száma. |

c
  NH3,I

a kipufogógázban lévő ammónia pillanatnyi koncentrációja, ppm,

n

a mérések száma.

A WHTC-vizsgálatban a végleges vizsgálati eredményeket az alábbi képlettel kell meghatározni:

Image 182
  (116)

Ahol:

| c
  NH3,cold | a hidegindítással történő vizsgálatban mért átlagos ammóniakoncentráció, ppm, |
| --- | --- |
| c
  NH3,hot | a melegindítással történő vizsgálatban mért átlagos ammóniakoncentráció, ppm. |

c
  NH3,cold

a hidegindítással történő vizsgálatban mért átlagos ammóniakoncentráció, ppm,

c
  NH3,hot

a melegindítással történő vizsgálatban mért átlagos ammóniakoncentráció, ppm.

A.7.4.

A gázelemző készülékre vonatkozó előírások és a készülék ellenőrzése

A.7.4.1.

A gázelemző készüléknek teljesítenie kell az e melléklet 7. táblázatának linearitási követelményeit. A gázelemző készülékekre az e melléklet 9.2.1. szakasza szerinti linearitás-ellenőrzést legalább 12 havonta el kell végezni, vagy amikor olyan rendszerjavítás vagy -változás történt, amely hatással lehet a kalibrálásra. A típusjóváhagyó hatóság előzetes jóváhagyásával 10-nél kevesebb referenciapont is megengedett, ha az egyenértékű pontosság demonstrálható.

A linearitás-ellenőrzés tekintetében olyan ammóniagázt kell használni, amely megfelel az A.7.4.2.7. szakasz előírásainak. Az ammónia kalibráló gázt tartalmazó referenciacellák használata megengedett.

Azoknak a műszereknek, melyek jeleit a kompenzációs algoritmus használja, meg kell felelniük az e melléklet 7. táblázatában meghatározott linearitási követelményeknek. A linearitás-ellenőrzést szükség szerint a belső ellenőrzési eljárások, a műszer gyártójának vagy az ISO 9000 szabványnak az előírásai szerint kell elvégezni.

A.7.4.2.

Az elemzőkészüléknek olyan mérőtartománnyal és válaszidővel kell rendelkeznie, amely alkalmas az NH3 koncentrációjának megkívánt pontosságú mérésére, tranziens és állandósult állapotban egyaránt.

A.7.4.2.1.

A gázelemző készüléknek minden vizsgálati feltétel mellett 2 ppm alatti alsó észlelési küszöbbel kell rendelkeznie.

A.7.4.2.2.

A pontosság, ami definíció szerint a készülék által mért érték és a vonatkoztatási érték közötti különbség, nem lehet rosszabb a mért érték ±3 %-ánál, illetve ±2 ppm-nél (amelyik nagyobb).

A.7.4.2.3.

A nullpontválasz eltolódását, valamint a kapcsolódó időtartamot a készülék gyártójának kell meghatároznia.

A.7.4.2.4.

A mérőtartomány-válasz eltolódását, valamint a kapcsolódó időtartamot a készülék gyártójának kell meghatároznia.

A.7.4.2.5.

A rendszer válaszideje legfeljebb 20 másodperc lehet.

A.7.4.2.6.

A gázelemző készülék válaszideje legfeljebb 5 másodperc lehet.

A.7.4.2.7.

A következő kémiai összetételű gázkeveréknek kell rendelkezésre állnia:

ammónia és tisztított nitrogén.

A kalibráló gáz tényleges koncentrációjának a névleges érték ±3 %-án belül kell lennie. Az ammónia koncentrációját mindig térfogatra vonatkoztatva kell megadni (térfogatszázalékban vagy térfogat ppm-ben).

A gyártó által a kalibrálógázokra megadott lejárati időt fel kell jegyezni.

A.7.5.

A típusjóváhagyó hatóság más rendszereket vagy elemző készülékeket is jóváhagyhat, ha úgy véli, hogy azok az e melléklet 5.1.1. szakasza szerint egyenértékű eredményeket adnak.

Az „eredmények” kifejezés az adott ciklus specifikus átlagos ammóniakoncentrációját jelenti.

---

4. melléklet - 8. függelék

Részecskeszám-kibocsátás mérőberendezése

A.8.1.

Specifikáció

A.8.1.1.

A rendszer áttekintése

A.8.1.1.1.

A részecske-mintavevő rendszer a hígítórendszer homogénre elkevert áramából az e melléklet 2. függelékének A.2.2.1. és A.2.2.2., vagy A.2.2.3. és A.2.2.4. szakaszában foglaltak szerinti mintavevő szondából vagy mintavételi pontból, a részecskeszámláló (PNC) előtt elhelyezett illékonyrészecske-eltávolítóból (VPR) és megfelelő átvezető csövezésből áll.

A.8.1.1.2.

Az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) bemeneti nyílása elé ajánlatos részecskeméret-előosztályozót (pl. ciklont, ütközéses leválasztót stb.) helyezni. Mindazonáltal a megfelelő méretosztályozó készülékként működő mintavevő szonda – amilyet e mellékelt 2. függelékének 14. ábrája is mutat – elfogadható alternatíva a részecskeméret-előosztályozó használata helyett. A részáramú hígítórendszerek esetében a részecsketömeg és a részecskeszám mintavételezésére ugyanilyen előosztályozó használható, amely a részecskeszámmintát az előosztályozó után vonja ki a hígítórendszerből. Másik lehetőségként használhatók olyan különálló előosztályozók, amelyek a részecskeszámmintát a részecsketömeg-előosztályozó előtt vonják ki a hígítórendszerből.

A.8.1.2.

Általános követelmények

A.8.1.2.1.

A mintavevő szondacsúcs vagy a részecske-mintavételi pont és a részecske-átvezető cső (PTT) együtt alkotja a részecskeátvezető rendszert (PTS). A részecskeátvezető rendszer (PTS) a mintát a hígítóalagútból az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) bemenetéhez továbbítja. A részecskeátvezető rendszernek (PTS) az alábbi feltételeket kell teljesítenie:

A teljes áramú hígítórendszerek, valamint a részmintavételes részáramú hígítórendszerek esetében (az e melléklet 2. függelék A.2.2.1. szakaszában leírtak szerint) a mintavevő szondát az alagút középvonalának közelében, 10–20 alagútátmérő távolságra a gáz bemeneti nyílása után, az alagút gázáramával szembefordítva, a szondacsúcson áthaladó tengelyével a hígítóalagút tengelyére párhuzamosan kell felszerelni. A mintavevő szondát a hígítási szakaszon belül úgy kell elhelyezni, hogy a mintát homogén hígító levegő/kipufogógáz keverékből vegye.

A teljes mintavételt alkalmazó részáramú hígítórendszerek esetében (az e melléklet 2. függelékének A.2.2.1. szakaszában leírtak szerint) a részecske-mintavételi pontot vagy mintavevő szondát a részecske-átvezető csőben, a részecskeszűrő-tartó, az áramlásmérő vagy bármilyen mintavételi/kerülő elágazási pontja előtt kell elhelyezni. A mintavételi pontot vagy mintavevő szondát úgy kell elhelyezni, hogy a mintát homogén hígító levegő/kipufogógáz keverékből vegye. A részecske-mintavevő szonda méreteit úgy kell meghatározni, hogy az ne zavarja a részáramú hígítórendszer működését.

A részecskeátvezető rendszeren (PTS) átjuttatott mintagáznak az alábbi feltételeket kell teljesítenie:

a teljes áramú hígítórendszerek esetében az áramlás Reynolds-számának (Re) 1 700-nál kisebbnek kell lennie;

a részáramú hígítórendszerek esetében az áramlás Reynolds-számának (Re) 1 700-nál kisebbnek kell lennie a részecskeátvezető csőben (PTT), azaz a mintavevő szonda vagy a mintavételi pont után;

a részecskeátvezető rendszerben (PTS) való tartózkodási ideje legfeljebb 3 s lehet.

A kimeneti cső (PTS) bármely más olyan mintavételezési elrendezése elfogadhatónak tekintendő, amelyről bizonyítható, hogy 30 nm-en megegyező részecskepenetrációval rendelkezik.

A hígított mintát az illékonyrészecske-eltávolítótól (VPR) a részecskeszámláló (PNC) bemeneti csövéhez vezető kimeneti cső (OT) a következő jellemzőkkel rendelkezik:

belső átmérője legalább 4 mm;

a kimeneti csövön (OT) áthaladó gázminta áramának tartózkodási ideje legfeljebb 0,8 s lehet.

A kimeneti cső (OT) bármely más olyan mintavételezési elrendezése elfogadhatónak tekintendő, amelyről bizonyítható, hogy 30 nm-en megegyező részecskepenetrációval rendelkezik.

A.8.1.2.2.

Az illékonyrészecske-eltávolítónak tartalmaznia kell a minta hígítására és az illékony részecskék eltávolítására alkalmas készülékeket.

A.8.1.2.3.

A hígítórendszernek és a mintavevő rendszernek a kipufogócső és a részecskeszámláló (PNC) közötti minden olyan részét, amely kapcsolatba kerül hígítatlan vagy hígított kipufogógázzal, úgy kell kialakítani, hogy a részecskék lerakódása a lehető legkisebb legyen. Minden alkotóelemnek a kipufogógázok összetevőivel reakcióba nem lépő, elektromosan vezetőképes anyagból kell készülnie, és az elektrosztatikus hatások kiküszöbölése céljából földeltnek kell lennie.

A.8.1.2.4.

A részecske-mintavevő rendszernek olyan bevált aeroszol-mintavételi gyakorlatot kell követnie, amely magában foglalja a meredek ívek és a keresztmetszet hirtelen változásainak elkerülését, a sima belső felületek használatát, illetve a mintavevő vezeték hosszának minimalizálását. A keresztmetszet fokozatos változása megengedett.

A.8.1.3.

Konkrét követelmények

A.8.1.3.1.

A részecskeminta nem haladhat át szivattyún a részecskeszámlálón (PNC) való áthaladás előtt.

A.8.1.3.2.

Ajánlott a minta-előosztályozó alkalmazása.

A.8.1.3.3.

A minta-előkondicionáló egység:

A.8.1.3.3.1.

képes a mintát egy vagy több fázisban úgy hígítani, hogy a részecskeszám-koncentráció a részecskeszámláló (PNC) egyedirészecske-számlálási üzemmódjának felső küszöbértéke alá, valamint a részecskeszámláló bemeneti nyílásánál a gázhőmérséklet 35 °C alá essen;

A.8.1.3.3.2.

magában foglal egy kezdeti fűtött hígítási fázist, amely legalább 150 °C-os és legfeljebb 400 °C-os hőmérsékletű mintát eredményez, és legalább 10-szeres hígítást végez;

A.8.1.3.3.3.

a fűtött fázisokat ±10 °C-os tűréshatár mellett állandó névleges üzemi hőmérsékletre szabályozza az A.8.1.3.3.2. szakaszban meghatározott tartományon belül. Jelzi, hogy a fűtött fázisok helyes üzemi hőmérsékleten vannak-e;

A.8.1.3.3.4.

a 30 nm-es és 50 nm-es elektromos mobilitási átmérőjű részecskék vonatkozásában az alábbi A.8.2.2.2. szakaszban meghatározottak szerint az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) egésze tekintetében olyan részecskekoncentráció-csökkentési tényezőt (fr(di)) valósít meg, amely legfeljebb 30, illetve 20 %-kal nagyobb, és legfeljebb 5 %-kal alacsonyabb a 100 nm-es elektromos mobilitási átmérőjű részecskék értékeinél;

A.8.1.3.3.5.

a 30 nm-es tetrakontán (CH3(CH2)38CH3)-részecskék 99,0 százaléknál nagyobb mértékű párologtatását is megvalósítja, legalább 10 000 cm–3-es bemeneti koncentrációval, a tetrakontán felmelegítése és parciális nyomásainak csökkentése révén.

A.8.1.3.4.

A részecskeszámláló (PNC):

A.8.1.3.4.1.

teljes áramú üzemi feltételek között üzemel;

A.8.1.3.4.2.

etalon alapján a részecskeszámláló (PNC) egyedirészecske-számlálási üzemmódja felső küszöbértékéhez viszonyítva ±10 százalékos számlálási pontossággal rendelkezik az 1 cm–3-es tartományban. A 100 cm–3 alatti koncentrációk esetében kiterjesztett mintavételezési időszakok tekintetében átlagolt mérésekre lehet szükség annak érdekében, hogy a részecskeszámláló (PNC) pontossága nagy statisztikai megbízhatósággal bizonyítható legyen;

A.8.1.3.4.3.

a 100 cm–3 alatti koncentrációk esetében legalább 0,1 részecske cm–3 felbontással rendelkezik;

A.8.1.3.4.4.

az egyedirészecske-számlálási üzemmód teljes mérési tartományában lineáris válaszreakciót ad a részecskekoncentrációkra;

A.8.1.3.4.5.

adatjelentési gyakorisága legalább 0,5 Hz;

A.8.1.3.4.6.

a mért koncentrációs tartományban kevesebb mint 5 s t90 válaszidővel rendelkezik;

A.8.1.3.4.7.

legfeljebb 10 %-os korrekciót engedő koincidencia-korrigálási funkciót tartalmaz, illetve belső kalibrációs tényezőt is felhasználhat az A.8.2.1.3. szakaszban meghatározottak szerint, azonban nem használhat fel a számlálási hatékonyság javítását vagy meghatározását szolgáló semmilyen más algoritmust;

A.8.1.3.4.8.

23 nm-es (± 1 nm) és 41 nm-es (±1 nm) elektromos mobilitási átmérőjű részecskeméretek vonatkozásában sorrendben 50 %-os (±12 %), illetve 90 %-ot meghaladó számlálási hatékonysággal rendelkezik. Ezeket a számlálási hatékonyságokat belső eszközökkel (például a készülékek tervezésének ellenőrzésével) vagy külső eszközökkel (például a méret előosztályozásával) lehet megvalósítani;

A.8.1.3.4.9.

ha a részecskeszámláló (PNC) munkafolyadékot használ, akkor azt a készülék gyártója által megadott gyakorisággal kell cserélni.

A.8.1.3.5.

Ha a részecskeszámláló-áram szabályozási pontján nem tartják ismert állandó szinten a nyomást/hőmérsékletet, akkor a részecskeszámláló (PNC) bemeneti nyílásánál kell mérni a nyomást és/vagy hőmérsékletet, és ezekről jelentést kell tenni annak érdekében, hogy a részecskekoncentráció-mérést standard körülményekre lehessen korrigálni.

A.8.1.3.6.

A részecskeátvezető rendszer (PTS), az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) és a kimeneti cső (OT) tartózkodási időinek és a részecskeszámláló (PNC) t90 válaszidejének összege nem haladhatja meg a 20 másodpercet.

A.8.1.3.7.

A koncentráció értékeit regisztrálni kell. A részecskeszám-koncentráció és a kipufogógáz-áram jeleinek szinkronizálásához használandó jelátalakítási idő az az idő, ami a változástól (t0) addig telik el, amíg a válasz a mért végérték 50 %-a nem lesz (t50).

A.8.1.4.

A következő szakasz tartalmazza a részecskeszám mérésének ajánlott gyakorlatát. Azonban bármely olyan rendszer elfogadható, amely megfelel az A.8.1.2. és az A.8.1.3. szakaszban foglalt teljesítmény-előírásoknak.

A 19. és a 20. ábrán a részáramú, illetve a teljes áramú hígítórendszer ajánlott részecske-mintavevő rendszere konfigurációjának vázlatos rajza látható.

19. ábra

19. ábra

Az ajánlott részecske-mintavevő rendszer elvi rajza – részáramú mintavétel

Az ajánlott részecske-mintavevő rendszer elvi rajza – részáramú mintavétel

Image 183

20. ábra

20. ábra

Az ajánlott részecske-mintavevő rendszer elvi rajza – teljes áramú mintavétel

Az ajánlott részecske-mintavevő rendszer elvi rajza – teljes áramú mintavétel

Image 184

| A.8.1.4.1. | A mintavevő rendszer leírása
  A részecske-mintavevő rendszer a következőkből áll: egy mintavevő szondacsúcs vagy részecske-mintavételi pont a hígítórendszerben, egy részecske-átvezető cső (PTT), egy részecske-előosztályozó (PCF) és egy, a részecskeszám koncentrációját mérő (PNC) egység előtt elhelyezett illékonyrészecske-eltávolító (VPR). Az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) tartalmaz mintahígítást végző készülékeket (részecskeszám-hígítókat: PND1 és PND2) és részecske-elpárologtatást végző készülékeket (elpárologtató cső, ET). A vizsgált gázáram mintavevő szondáját vagy mintavételi pontját a hígítási szakaszon belül úgy kell elhelyezni, hogy homogén hígító levegő/kipufogógáz keverékből vegyen reprezentatív gázárammintát. A rendszer tartózkodási idejének és a részecskeszámláló (PNC) t90 válaszidejének összege nem haladhatja meg a 20 másodpercet. |
| --- | --- |

A.8.1.4.1.

A mintavevő rendszer leírása

A részecske-mintavevő rendszer a következőkből áll: egy mintavevő szondacsúcs vagy részecske-mintavételi pont a hígítórendszerben, egy részecske-átvezető cső (PTT), egy részecske-előosztályozó (PCF) és egy, a részecskeszám koncentrációját mérő (PNC) egység előtt elhelyezett illékonyrészecske-eltávolító (VPR). Az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) tartalmaz mintahígítást végző készülékeket (részecskeszám-hígítókat: PND1 és PND2) és részecske-elpárologtatást végző készülékeket (elpárologtató cső, ET). A vizsgált gázáram mintavevő szondáját vagy mintavételi pontját a hígítási szakaszon belül úgy kell elhelyezni, hogy homogén hígító levegő/kipufogógáz keverékből vegyen reprezentatív gázárammintát. A rendszer tartózkodási idejének és a részecskeszámláló (PNC) t90 válaszidejének összege nem haladhatja meg a 20 másodpercet.

1

2

90

| A.8.1.4.2. | Részecskeátvezető rendszer
  A mintavevő szondacsúcs vagy a részecske-mintavételi pont és a részecske-átvezető cső (PTT) együtt alkotja a részecskeátvezető rendszert (PTS). A részecskeátvezető rendszer a mintát a hígítóalagútból az első részecskeszám-hígító bemenetéhez továbbítja. A részecskeátvezető rendszernek (PTS) az alábbi feltételeket kell teljesítenie:
  A teljes áramú hígítórendszerek, valamint a részmintavételes részáramú hígítórendszerek esetében (az e melléklet 2. függelék A.2.2.1. szakaszában leírtak szerint) a mintavevő szondát az alagút középvonalának közelében, 10–20 alagútátmérő távolságra a gáz bemeneti nyílása után, az alagút gázáramával szembefordítva, a szondacsúcson áthaladó tengelyével a hígítóalagút tengelyére párhuzamosan kell felszerelni. A mintavevő szondát a hígítási szakaszon belül úgy kell elhelyezni, hogy a mintát homogén hígító levegő/kipufogógáz keverékből vegye.
  A teljes mintavételt alkalmazó részáramú hígítórendszerek esetében (az e melléklet 2. függelék A.2.2.1. szakaszában leírtak szerint) a részecske-mintavételi pontot a részecskeátvezető csőben, a részecskeszűrő-tartó, az áramlásmérő vagy bármilyen mintavételi/kerülő elágazási pontja előtt kell elhelyezni. A mintavételi pontot vagy mintavevő szondát úgy kell elhelyezni, hogy a mintát homogén hígító levegő/kipufogógáz keverékből vegye.
  A részecskeátvezető rendszeren (PTS) átjuttatott mintagáznak az alábbi feltételeket kell teljesítenie:
  az áramlás Reynolds-száma (Re) kisebb kell, hogy legyen, mint 1 700;
  a részecskeátvezető rendszerben (PTS) való tartózkodási ideje legfeljebb 3 s lehet.
  A kimeneti cső (PTS) bármely más olyan mintavételezési elrendezése elfogadhatónak minősül, amelyről bizonyítható, hogy 30 nm-es elektromos mobilitási átmérőjű részecskékkel megegyező részecskepenetrációval rendelkezik.
  A hígított mintát az illékonyrészecske-eltávolítótól (VPR) a részecskeszámláló (PNC) bemeneti csövéhez vezető kimeneti cső (OT) a következő jellemzőkkel rendelkezik:
  belső átmérője legalább 4 mm;
  a kimeneti csövön (POT) áthaladó gázminta áramának tartózkodási ideje legfeljebb 0,8 s lehet.
  A kimeneti cső (OT) bármely más olyan mintavételezési elrendezése elfogadhatónak minősül, amelyről bizonyítható, hogy 30 nm-es elektromos mobilitási átmérőjű részecskékkel megegyező részecskepenetrációval rendelkezik. |
| --- | --- |

A.8.1.4.2.

Részecskeátvezető rendszer

A mintavevő szondacsúcs vagy a részecske-mintavételi pont és a részecske-átvezető cső (PTT) együtt alkotja a részecskeátvezető rendszert (PTS). A részecskeátvezető rendszer a mintát a hígítóalagútból az első részecskeszám-hígító bemenetéhez továbbítja. A részecskeátvezető rendszernek (PTS) az alábbi feltételeket kell teljesítenie:

A teljes áramú hígítórendszerek, valamint a részmintavételes részáramú hígítórendszerek esetében (az e melléklet 2. függelék A.2.2.1. szakaszában leírtak szerint) a mintavevő szondát az alagút középvonalának közelében, 10–20 alagútátmérő távolságra a gáz bemeneti nyílása után, az alagút gázáramával szembefordítva, a szondacsúcson áthaladó tengelyével a hígítóalagút tengelyére párhuzamosan kell felszerelni. A mintavevő szondát a hígítási szakaszon belül úgy kell elhelyezni, hogy a mintát homogén hígító levegő/kipufogógáz keverékből vegye.

A teljes mintavételt alkalmazó részáramú hígítórendszerek esetében (az e melléklet 2. függelék A.2.2.1. szakaszában leírtak szerint) a részecske-mintavételi pontot a részecskeátvezető csőben, a részecskeszűrő-tartó, az áramlásmérő vagy bármilyen mintavételi/kerülő elágazási pontja előtt kell elhelyezni. A mintavételi pontot vagy mintavevő szondát úgy kell elhelyezni, hogy a mintát homogén hígító levegő/kipufogógáz keverékből vegye.

A részecskeátvezető rendszeren (PTS) átjuttatott mintagáznak az alábbi feltételeket kell teljesítenie:

az áramlás Reynolds-száma (Re) kisebb kell, hogy legyen, mint 1 700;

a részecskeátvezető rendszerben (PTS) való tartózkodási ideje legfeljebb 3 s lehet.

A kimeneti cső (PTS) bármely más olyan mintavételezési elrendezése elfogadhatónak minősül, amelyről bizonyítható, hogy 30 nm-es elektromos mobilitási átmérőjű részecskékkel megegyező részecskepenetrációval rendelkezik.

A hígított mintát az illékonyrészecske-eltávolítótól (VPR) a részecskeszámláló (PNC) bemeneti csövéhez vezető kimeneti cső (OT) a következő jellemzőkkel rendelkezik:

belső átmérője legalább 4 mm;

a kimeneti csövön (POT) áthaladó gázminta áramának tartózkodási ideje legfeljebb 0,8 s lehet.

A kimeneti cső (OT) bármely más olyan mintavételezési elrendezése elfogadhatónak minősül, amelyről bizonyítható, hogy 30 nm-es elektromos mobilitási átmérőjű részecskékkel megegyező részecskepenetrációval rendelkezik.

| A.8.1.4.3. | Részecske-előosztályozó
  Az ajánlott részecske-előosztályozót az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) előtt kell elhelyezni. Az előosztályozó 50 %-os leválasztási határpontja a részecskeszám-kibocsátás mintavételezéséhez kiválasztott térfogatáram esetében 2,5 μm és 10 μm között van. Az előosztályozó az 1 μm-es részecskék tömegkoncentrációjának legalább 99 %-át beengedi az előosztályozóba, és onnan az előosztályozó kimenetén a részecskeszám-kibocsátás mintavételezéséhez kiválasztott térfogatárammal engedi kilépni. A részáramú hígítórendszerek esetében a részecsketömeg és a részecskeszám mintavételezésére ugyanilyen előosztályozó használható, amely a részecskeszámmintát az előosztályozó után vonja ki a hígítórendszerből. Másik lehetőségként használhatók olyan különálló előosztályozók, amelyek a részecskeszámmintát a részecsketömeg-előosztályozó előtt vonják ki a hígítórendszerből. |
| --- | --- |

A.8.1.4.3.

Részecske-előosztályozó

Az ajánlott részecske-előosztályozót az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) előtt kell elhelyezni. Az előosztályozó 50 %-os leválasztási határpontja a részecskeszám-kibocsátás mintavételezéséhez kiválasztott térfogatáram esetében 2,5 μm és 10 μm között van. Az előosztályozó az 1 μm-es részecskék tömegkoncentrációjának legalább 99 %-át beengedi az előosztályozóba, és onnan az előosztályozó kimenetén a részecskeszám-kibocsátás mintavételezéséhez kiválasztott térfogatárammal engedi kilépni. A részáramú hígítórendszerek esetében a részecsketömeg és a részecskeszám mintavételezésére ugyanilyen előosztályozó használható, amely a részecskeszámmintát az előosztályozó után vonja ki a hígítórendszerből. Másik lehetőségként használhatók olyan különálló előosztályozók, amelyek a részecskeszámmintát a részecsketömeg-előosztályozó előtt vonják ki a hígítórendszerből.

| A.8.1.4.4. | Illékonyrészecske-eltávolító (VPR)
  Az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) egy részecskeszám-hígítót (PND1), egy elpárologtató csövet és egy második hígítót (PND2) tartalmaz sorosan kapcsolva. E hígítási funkciónak az a célja, hogy a részecskekoncentrációt mérő egységbe kerülő minta részecskeszám-koncentrációját annyira lecsökkentse, hogy az kisebb legyen a részecskeszámláló (PNC) egyedirészecske-számlálási üzemmódjának felső küszöbértékénél, valamint az, hogy megakadályozza a minta nukleációját. Az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) jelzi, hogy az első részecskeszám-hígító (PND1) és az elpárologtató cső helyes üzemi hőmérsékleten van-e.
  Az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) a tetrakontán felmelegítése és parciális nyomásának csökkentése révén a 30 nm-es tetrakontán (CH3(CH2)38CH3)-részecskék 99,0 %-nál nagyobb mértékű párologtatását valósítja meg legalább 10 000 cm–3-es bemeneti koncentrációval. A 30 nm-es és 50 nm-es elektromos mobilitási átmérőjű részecskék vonatkozásában az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) egésze tekintetében olyan részecskekoncentráció-csökkentési tényezőt (fr) kell megvalósítania, amely sorrendben legfeljebb 30, illetve 20 %-kal nagyobb, valamint legfeljebb 5 %-kal kisebb a 100 nm-es elektromos mobilitási átmérőjű részecskék értékeinél. |
| --- | --- |

A.8.1.4.4.

Illékonyrészecske-eltávolító (VPR)

Az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) egy részecskeszám-hígítót (PND1), egy elpárologtató csövet és egy második hígítót (PND2) tartalmaz sorosan kapcsolva. E hígítási funkciónak az a célja, hogy a részecskekoncentrációt mérő egységbe kerülő minta részecskeszám-koncentrációját annyira lecsökkentse, hogy az kisebb legyen a részecskeszámláló (PNC) egyedirészecske-számlálási üzemmódjának felső küszöbértékénél, valamint az, hogy megakadályozza a minta nukleációját. Az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) jelzi, hogy az első részecskeszám-hígító (PND1) és az elpárologtató cső helyes üzemi hőmérsékleten van-e.

1

2

1

Az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) a tetrakontán felmelegítése és parciális nyomásának csökkentése révén a 30 nm-es tetrakontán (CH3(CH2)38CH3)-részecskék 99,0 %-nál nagyobb mértékű párologtatását valósítja meg legalább 10 000 cm–3-es bemeneti koncentrációval. A 30 nm-es és 50 nm-es elektromos mobilitási átmérőjű részecskék vonatkozásában az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) egésze tekintetében olyan részecskekoncentráció-csökkentési tényezőt (fr) kell megvalósítania, amely sorrendben legfeljebb 30, illetve 20 %-kal nagyobb, valamint legfeljebb 5 %-kal kisebb a 100 nm-es elektromos mobilitási átmérőjű részecskék értékeinél.

3

2

38

3

–3

r

| A.8.1.4.4.1. | Az első részecskeszám-hígító készülék (PND1)
  Az első részecskeszám-hígító készüléket speciálisan a részecskeszám-koncentráció hígítására és a 150–400 °C közötti (fal)hőmérsékleten való üzemelésre kell kialakítani. A falhőmérséklet alapértékét ±10 °C tűréshatárral a megadott tartományon belül állandó névleges üzemi hőmérsékleten kell tartani, és az nem haladhatja meg az elpárologtató cső (ET) falhőmérsékletét (A.8.1.4.4.2. szakasz). A hígítóba HEPA-szűrővel kezelt hígítólevegőt kell betáplálni, továbbá a hígítónak képesnek kell lennie a 10–200 közötti hígítási tényező biztosítására. |
| --- | --- |

A.8.1.4.4.1.

Az első részecskeszám-hígító készülék (PND1

Az első részecskeszám-hígító készüléket speciálisan a részecskeszám-koncentráció hígítására és a 150–400 °C közötti (fal)hőmérsékleten való üzemelésre kell kialakítani. A falhőmérséklet alapértékét ±10 °C tűréshatárral a megadott tartományon belül állandó névleges üzemi hőmérsékleten kell tartani, és az nem haladhatja meg az elpárologtató cső (ET) falhőmérsékletét (A.8.1.4.4.2. szakasz). A hígítóba HEPA-szűrővel kezelt hígítólevegőt kell betáplálni, továbbá a hígítónak képesnek kell lennie a 10–200 közötti hígítási tényező biztosítására.

| A.8.1.4.4.2. | Elpárologtató cső (ET)
  Az elpárologtató cső (ET) teljes hosszában úgy kell szabályozni a falhőmérsékletet, hogy ne legyen kisebb, mint az első részecskeszám-hígító falhőmérséklete, a falhőmérsékletet pedig ±10 °C tűréshatárral 300–400 °C közötti állandó névleges üzemi hőmérsékleten kell tartani. |
| --- | --- |

A.8.1.4.4.2.

Elpárologtató cső (ET)

Az elpárologtató cső (ET) teljes hosszában úgy kell szabályozni a falhőmérsékletet, hogy ne legyen kisebb, mint az első részecskeszám-hígító falhőmérséklete, a falhőmérsékletet pedig ±10 °C tűréshatárral 300–400 °C közötti állandó névleges üzemi hőmérsékleten kell tartani.

| A.8.1.4.4.3. | A második részecskeszám-hígító készülék (PND2)
  A második részecskeszám-hígító készüléket (PND2) speciálisan a részecskeszám-koncentráció hígítására kell kialakítani. A hígítóba HEPA-szűrővel kezelt hígítólevegőt kell betáplálni, továbbá a hígítónak képesnek kell lennie a 10–30 közötti egyedi hígítási tényező fenntartására. A második részecskeszám-hígító (PND2) hígítási tényezőjét 10–15 közötti tartományból kell kiválasztani oly módon, hogy a második részecskeszám-hígító után a részecskeszám-koncentráció a részecskeszámláló egyedirészecske-számlálási üzemmódjának felső küszöbértéke alá, valamint a részecskeszámláló bemeneti nyílása előtt a gázhőmérséklet 35 °C alá essen. |
| --- | --- |

A.8.1.4.4.3.

A második részecskeszám-hígító készülék (PND2

A második részecskeszám-hígító készüléket (PND2) speciálisan a részecskeszám-koncentráció hígítására kell kialakítani. A hígítóba HEPA-szűrővel kezelt hígítólevegőt kell betáplálni, továbbá a hígítónak képesnek kell lennie a 10–30 közötti egyedi hígítási tényező fenntartására. A második részecskeszám-hígító (PND2) hígítási tényezőjét 10–15 közötti tartományból kell kiválasztani oly módon, hogy a második részecskeszám-hígító után a részecskeszám-koncentráció a részecskeszámláló egyedirészecske-számlálási üzemmódjának felső küszöbértéke alá, valamint a részecskeszámláló bemeneti nyílása előtt a gázhőmérséklet 35 °C alá essen.

2

2

| A.8.1.4.5. | Részecskeszámláló (PNC)
  A részecskeszámlálónak (PNC) teljesítenie kell az A.8.1.3.4. szakaszban foglalt követelményeket. |
| --- | --- |

A.8.1.4.5.

Részecskeszámláló (PNC)

A részecskeszámlálónak (PNC) teljesítenie kell az A.8.1.3.4. szakaszban foglalt követelményeket.

| A.8.2. | A részecske-mintavevő rendszer kalibrálása/hitelesítése (1) |
| --- | --- |

A.8.2.

A részecske-mintavevő rendszer kalibrálása/hitelesítése (1

| A.8.2.1. | A részecskeszámláló kalibrálása |
| --- | --- |

A.8.2.1.

A részecskeszámláló kalibrálása

| A.8.2.1.1. | A műszaki szolgálat gondoskodik a részecskeszámláló kalibrálási tanúsítványának meglétéről, amely igazolja egy etalonszabványnak való, a kibocsátásméréseket megelőző 12 hónapnál nem régebbi megfelelést. |
| --- | --- |

A.8.2.1.1.

A műszaki szolgálat gondoskodik a részecskeszámláló kalibrálási tanúsítványának meglétéről, amely igazolja egy etalonszabványnak való, a kibocsátásméréseket megelőző 12 hónapnál nem régebbi megfelelést.

| A.8.2.1.2. | A részecskeszámlálót (PNC) ezenkívül minden jelentősebb karbantartást követően újra kell kalibrálni, és ahhoz új kalibrálási tanúsítványt kell kibocsátani. |
| --- | --- |

A.8.2.1.2.

A részecskeszámlálót (PNC) ezenkívül minden jelentősebb karbantartást követően újra kell kalibrálni, és ahhoz új kalibrálási tanúsítványt kell kibocsátani.

| A.8.2.1.3. | A kalibrálásnak szabványos kalibrálási módszeren kell alapulnia:


  a) | elektrosztatikusan osztályozott kalibráló részecskék egyidejű mintavételezése során a kalibrálás alatt álló részecskeszámláló (PNC) és egy kalibrált aeroszol-elektrométer által adott válaszreakciók összehasonlításán; vagy |
| --- | --- | --- |

A.8.2.1.3.

A kalibrálásnak szabványos kalibrálási módszeren kell alapulnia:

a)

elektrosztatikusan osztályozott kalibráló részecskék egyidejű mintavételezése során a kalibrálás alatt álló részecskeszámláló (PNC) és egy kalibrált aeroszol-elektrométer által adott válaszreakciók összehasonlításán; vagy

| b) | a kalibrálás alatt álló részecskeszámláló és egy második, a fent említett módszerrel közvetlenül kalibrált részecskeszámláló válaszreakcióinak összehasonlításán. |
| --- | --- |

b)

a kalibrálás alatt álló részecskeszámláló és egy második, a fent említett módszerrel közvetlenül kalibrált részecskeszámláló válaszreakcióinak összehasonlításán.

Az elektrométer használata esetén a kalibrációt legalább hat olyan szabványos koncentráció alkalmazásával kell elvégezni, amelyeket a lehető legegyenletesebben kell elosztani a részecskeszámláló (PNC) méréstartományában. Ezek a kalibrációs pontok magukban foglalnak egy névleges nulla koncentrációs pontot, amely egy, az EN 1822:2008 szabvány legalább H13. osztályába tartozó, vagy megegyező teljesítményű HEPA-szűrő minden egyes készülék bemenetére történő felhelyezésével jön létre. Ha a kalibrálás alatt álló részecskeszámlálóra (PNC) nem alkalmaznak kalibrálási tényezőt, akkor a mért koncentrációknak minden egyes alkalmazott koncentráció esetében a szabványos koncentráció ±10 %-os tűréshatárán belül kell esnie – a nullapont kivételével –, egyébként a kalibrálás alatt álló részecskeszámláló (PNC) tanúsítását el kell utasítani. A két adatkészlet lineáris regressziójából adódó gradienst ki kell számítani és rögzíteni kell. A gradiens reciprok értékével megegyező kalibrálási tényezőt alkalmazni kell a kalibrálás alatt álló részecskeszámlálóra (PNC). A válaszreakciók linearitását a két adatkészlet Pearson-féle szorzatmomentum korrelációs együtthatójának négyzetre emelésével (R2) kell kiszámítani, értékének pedig legalább 0,97-nek kell lennie. A gradiens és az R2 kiszámítása során a regressziós egyenesnek át kell haladnia az origón (mindkét készülék nulla koncentrációja miatt).

2

2

A referencia-részecskeszámláló (PNC) esetében a kalibrálást legalább hat, a részecskeszámláló (PNC) méréstartományában elosztott szabványos koncentráció alkalmazásával kell elvégezni. Legalább három kalibrálási pontnak 1 000 cm–3 alatti koncentrációjúnak kell lennie, a fennmaradó koncentrációkat lineárisan kell elosztani az 1 000 cm–3 és a részecskeszámláló (PNC) egyedirészecske-számlálási tartományának legnagyobb értéke között. Ezek a kalibrációs pontok magukban foglalnak egy névleges nulla koncentrációs pontot, amely egy, az EN 1822:2008 szabvány legalább H13. osztályába tartozó, vagy megegyező teljesítményű HEPA-szűrő minden egyes készülék bemenetére történő felhelyezésével jön létre. Ha a kalibrálás alatt álló részecskeszámlálóra (PNC) nem alkalmaznak kalibrálási tényezőt, akkor a mért koncentrációknak minden egyes alkalmazott koncentráció esetében a szabványos koncentráció ±10 %-os tűréshatárán belül kell esnie – a nullapont kivételével –, egyébként a kalibrálás alatt álló részecskeszámláló (PNC) tanúsítását el kell utasítani. A két adatkészlet lineáris regressziójából adódó gradienst ki kell számítani és rögzíteni kell. A gradiens reciprok értékével megegyező kalibrálási tényezőt alkalmazni kell a kalibrálás alatt álló részecskeszámlálóra (PNC). A válaszreakciók linearitását a két adatkészlet Pearson-féle szorzatmomentum korrelációs együtthatójának négyzetre emelésével (R2) kell kiszámítani, értékének pedig legalább 0,97-nek kell lennie. A gradiens és az R2 kiszámítása során a regressziós egyenesnek át kell haladnia az origón (mindkét készülék nulla koncentrációja miatt).

–3

–3

2

2

| A.8.2.1.4. | A kalibrálás az A.8.1.3.4.8. szakaszban foglalt követelmények szerinti, a részecskeszámláló 23 nm elektromos mobilitási átmérőjű részecskék kimutatási hatékonyságára irányuló ellenőrzést is magában foglal. A számlálási hatékonyság ellenőrzése 41 nm-es részecskékkel nem szükséges. |
| --- | --- |

A.8.2.1.4.

A kalibrálás az A.8.1.3.4.8. szakaszban foglalt követelmények szerinti, a részecskeszámláló 23 nm elektromos mobilitási átmérőjű részecskék kimutatási hatékonyságára irányuló ellenőrzést is magában foglal. A számlálási hatékonyság ellenőrzése 41 nm-es részecskékkel nem szükséges.

| A.8.2.2. | Az illékonyrészecske-eltávolító kalibrálása/hitelesítése |
| --- | --- |

A.8.2.2.

Az illékonyrészecske-eltávolító kalibrálása/hitelesítése

| A.8.2.2.1. | Az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) részecskekoncentráció-csökkentési tényezőjének valamennyi hígítási beállítás esetében – a készülék állandó névleges üzemi hőmérsékletén – történő kalibrálására akkor van szükség, amikor az egység új, vagy jelentősebb karbantartást végeztek rajta. Az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) részecskekoncentráció-csökkentési tényezőjére vonatkozó időszakos hitelesítési követelmény egyetlen olyan beállítással való ellenőrzésre korlátozódik, amelyet jellemzően a dízelmotoros járművek részecskeszűrőjének méréséhez használnak. A műszaki szolgálat gondoskodik arról, hogy az illékonyrészecske-eltávolító a kibocsátásméréseket megelőző 6 hónapon belül rendelkezzen kalibrálási vagy hitelesítési tanúsítvánnyal. Ha az illékonyrészecske-eltávolító hőmérséklet-ellenőrző riasztót tartalmaz, 12 hónapos hitelesítési időszak engedélyezett.
  Az illékonyrészecske-eltávolítót (VPR) jellemezni kell a 30 nm, 50 nm és 100 nm elektromos mobilitási átmérőjű szilárd részecskékre vonatkozó részecskekoncentráció-csökkentési tényezők szempontjából. A 30 és 50 nm elektromos mobilitási átmérőjű részecskék vonatkozásában a részecskekoncentráció-csökkentési tényezők (fr(d)) sorrendben legfeljebb 30, illetve 20 százalékkal magasabbak, valamint legfeljebb 5 százalékkal alacsonyabbak a 100 nm elektromos mobilitási átmérőjű részecskék értékeinél. A hitelesítés esetében a közepes részecskekoncentráció-csökkentési tényező a részecskeszámláló (VPR) elsődleges kalibrálása során meghatározott közepes részecskekoncentráció-csökkentési tényező (

  ) ±10 %-os tűréshatárán belül esik. |
| --- | --- |

A.8.2.2.1.

Az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) részecskekoncentráció-csökkentési tényezőjének valamennyi hígítási beállítás esetében – a készülék állandó névleges üzemi hőmérsékletén – történő kalibrálására akkor van szükség, amikor az egység új, vagy jelentősebb karbantartást végeztek rajta. Az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) részecskekoncentráció-csökkentési tényezőjére vonatkozó időszakos hitelesítési követelmény egyetlen olyan beállítással való ellenőrzésre korlátozódik, amelyet jellemzően a dízelmotoros járművek részecskeszűrőjének méréséhez használnak. A műszaki szolgálat gondoskodik arról, hogy az illékonyrészecske-eltávolító a kibocsátásméréseket megelőző 6 hónapon belül rendelkezzen kalibrálási vagy hitelesítési tanúsítvánnyal. Ha az illékonyrészecske-eltávolító hőmérséklet-ellenőrző riasztót tartalmaz, 12 hónapos hitelesítési időszak engedélyezett.

Az illékonyrészecske-eltávolítót (VPR) jellemezni kell a 30 nm, 50 nm és 100 nm elektromos mobilitási átmérőjű szilárd részecskékre vonatkozó részecskekoncentráció-csökkentési tényezők szempontjából. A 30 és 50 nm elektromos mobilitási átmérőjű részecskék vonatkozásában a részecskekoncentráció-csökkentési tényezők (fr(d)) sorrendben legfeljebb 30, illetve 20 százalékkal magasabbak, valamint legfeljebb 5 százalékkal alacsonyabbak a 100 nm elektromos mobilitási átmérőjű részecskék értékeinél. A hitelesítés esetében a közepes részecskekoncentráció-csökkentési tényező a részecskeszámláló (VPR) elsődleges kalibrálása során meghatározott közepes részecskekoncentráció-csökkentési tényező (
  Image 185
  ) ±10 %-os tűréshatárán belül esik.

r

| A.8.2.2.2. | Ezeknél a méréseknél a vizsgálati aeroszol 30 nm, 50 nm és 100 nm elektromos mobilitási átmérőjű szilárd részecskékből áll, amelyek legkisebb koncentrációja az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) bemeneti nyílásánál 5 000 részecske cm–3. A részecskekoncentrációkat az egyes komponensek előtt és után kell mérni.
  Az egyes részecskeméretek esetében a részecskekoncentráció-csökkentési tényezőt (fr(di) a következőképpen kell kiszámítani:


  (117)
  Ahol:


  Nin(di) | = | a di
  átmérőjű részecskék részecskeszám-koncentrációja a komponens előtt; |
| --- | --- | --- | --- |
| Nout(di) | = | a di
  átmérőjű részecskék részecskeszám-koncentrációja a komponens után; és |
| di | = | a részecske elektromos mobilitási átmérője (30, 50 vagy 100 nm). |

A.8.2.2.2.

Ezeknél a méréseknél a vizsgálati aeroszol 30 nm, 50 nm és 100 nm elektromos mobilitási átmérőjű szilárd részecskékből áll, amelyek legkisebb koncentrációja az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) bemeneti nyílásánál 5 000 részecske cm–3

Az egyes részecskeméretek esetében a részecskekoncentráció-csökkentési tényezőt (fr(di) a következőképpen kell kiszámítani:

r

i

Image 186
  (117)

Ahol:

Nin(di)

Nin

i

=

a di
  átmérőjű részecskék részecskeszám-koncentrációja a komponens előtt;

di

Nout(di)

Nout

i

=

a di
  átmérőjű részecskék részecskeszám-koncentrációja a komponens után; és

di

di

di

=

a részecske elektromos mobilitási átmérője (30, 50 vagy 100 nm).

Az Nin(di) és Nout(di) értékeket ugyanilyen feltételek mellett kell korrigálni.

Nin

i

Nout

i

Az adott hígítási beállítás közepes részecskekoncentráció-csökkentési tényezőjét (
  Image 187
  ) a következőképpen kell kiszámítani:

Image 188
  (118)

Az illékonyrészecske-eltávolítót (VPR) teljes egységként ajánlott kalibrálni és hitelesíteni.

| A.8.2.2.3. | A műszaki szolgálat gondoskodik az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) hitelesítési tanúsítványának meglétéről, amely igazolja, hogy a kibocsátásméréseket megelőző 6 hónapban az illékonyrészecske-eltávolítás ténylegesen hatékony. Ha az illékonyrészecske-eltávolító hőmérséklet-ellenőrző riasztót tartalmaz, 12 hónapos hitelesítési időszak engedélyezett. Az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) a legalább 30 nm elektromos mobilitási átmérőjű tetrakontán(CH3(CH2)38CH3)-részecskék 99,0 %-nál nagyobb mértékű eltávolítását valósítja meg, legalább 10 000 cm–3 bemeneti nyílásnál mért koncentrációval, legkisebb hígítási beállítás és a gyártók által ajánlott üzemi hőmérséklet esetében. |
| --- | --- |

A.8.2.2.3.

A műszaki szolgálat gondoskodik az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) hitelesítési tanúsítványának meglétéről, amely igazolja, hogy a kibocsátásméréseket megelőző 6 hónapban az illékonyrészecske-eltávolítás ténylegesen hatékony. Ha az illékonyrészecske-eltávolító hőmérséklet-ellenőrző riasztót tartalmaz, 12 hónapos hitelesítési időszak engedélyezett. Az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) a legalább 30 nm elektromos mobilitási átmérőjű tetrakontán(CH3

2

38

3

–3

| A.8.2.3. | Részecskeszám-mintavevő rendszer ellenőrzési eljárásai |
| --- | --- |

A.8.2.3.

Részecskeszám-mintavevő rendszer ellenőrzési eljárásai

| A.8.2.3.1. | A részecskeszámlálónak minden egyes vizsgálatot megelőzően 0,5 részecske cm–3 mért koncentrációnál kisebb értéket kell kijeleznie, amennyiben a teljes részecske-mintavételezési rendszer (VPR és PNC) bemeneti nyílására az EN 1822:2008 szabvány legalább H13. osztályába tartozó, vagy megegyező teljesítményű HEPA-szűrőt illesztettek. |
| --- | --- |

A.8.2.3.1.

A részecskeszámlálónak minden egyes vizsgálatot megelőzően 0,5 részecske cm–3

| A.8.2.3.2. | A részecskeszámlálóba irányuló áram havonta mért értékének – kalibrált áramlásmérővel történő ellenőrzése esetén – a részecskeszámláló névleges áramának 5 %-os tartományán belülre kell esnie. |
| --- | --- |

A.8.2.3.2.

A részecskeszámlálóba irányuló áram havonta mért értékének – kalibrált áramlásmérővel történő ellenőrzése esetén – a részecskeszámláló névleges áramának 5 %-os tartományán belülre kell esnie.

| A.8.2.3.3. | Az EN 1822:2008 szabvány legalább H13. osztályába tartozó, vagy megegyező teljesítményű HEPA-szűrőnek a részecskeszámláló bemeneti nyílására történő alkalmazását követően a részecskeszámlálónak minden nap legfeljebb 0,2 cm–3 koncentrációt kell mutatnia. E szűrő eltávolításakor a részecskeszámláló legalább 100 részecske cm–3 értékre növekedett koncentrációt mutat környezeti levegővel történő működtetés esetén, majd a HEPA-szűrő lecserélésekor visszatér a legfeljebb 0,2 cm–3 értékre. |
| --- | --- |

A.8.2.3.3.

Az EN 1822:2008 szabvány legalább H13. osztályába tartozó, vagy megegyező teljesítményű HEPA-szűrőnek a részecskeszámláló bemeneti nyílására történő alkalmazását követően a részecskeszámlálónak minden nap legfeljebb 0,2 cm–3

–3

–3

| A.8.2.3.4. | Minden egyes vizsgálat megkezdése előtt meg kell győződni arról, hogy a mérőrendszer jelzi-e, hogy az elpárologtató cső – ha van ilyen a rendszerben – elérte a megfelelő üzemi hőmérsékletét. |
| --- | --- |

A.8.2.3.4.

Minden egyes vizsgálat megkezdése előtt meg kell győződni arról, hogy a mérőrendszer jelzi-e, hogy az elpárologtató cső – ha van ilyen a rendszerben – elérte a megfelelő üzemi hőmérsékletét.

| A.8.2.3.5. | Minden egyes vizsgálat megkezdése előtt meg kell győződni arról, hogy a mérőrendszer jelzi-e, hogy az első részecskeszám-hígító (PND1) elérte a megfelelő üzemi hőmérsékletét. |
| --- | --- |

A.8.2.3.5.

Minden egyes vizsgálat megkezdése előtt meg kell győződni arról, hogy a mérőrendszer jelzi-e, hogy az első részecskeszám-hígító (PND1

---

(1)  A kalibrálási/hitelesítési módszerekre vonatkozó példák a következő webcímen találhatók:

1

www.unece.org/es/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/pmpfcp

---

5. MELLÉKLET

A referencia-üzemanyagok specifikációi

A kompressziós gyújtású, valamint a vegyes üzemű motorok vizsgálatához használandó referencia-üzemanyagok műszaki adatai

Típus: dízel (B7)

| Paraméter | Mértékegység | Határérték1 | Vizsgálati módszer |
| --- | --- | --- | --- |
| alsó | felső |
| Cetánindex | | 46,0 | | EN ISO 4264 |
| Cetánszám2 | | 52,0 | 56,0 | EN ISO 5165 |
| Sűrűség 15 °C-on | kg/m3 | 833 | 837 | EN ISO 3675
  EN ISO 12185 |
| Desztilláció: | | | | |
| — | 50 százalékpont |

Paraméter

Mértékegység

Határérték1

Vizsgálati módszer

alsó

felső

Cetánindex

46,0

EN ISO 4264

Cetánszám2

52,0

56,0

EN ISO 5165

Sűrűség 15 °C-on

kg/m3

833

837

EN ISO 3675

EN ISO 12185

Desztilláció:

—

50 százalékpont

°C

245

EN ISO 3405

| — | 95 százalékpont |
| --- | --- |

—

95 százalékpont

°C

345

350

EN ISO 3405

| — | végső forráspont |
| --- | --- |

—

végső forráspont

°C

360

EN ISO 3405

Lobbanáspont

°C

55

EN 22719

CFPP (hidegszűrhetőségi határhőmérséklet)

°C

5

EN 116

Viszkozitás 40 °C-on

mm2/s

2,3

3,3

EN ISO 3104

Többgyűrűs aromás szénhidrogének (PAH)

% m/m

2,0

4,0

EN 12916

Kéntartalom

mg/kg

10

EN ISO 20846/EN ISO 20884

Rézkorrózió

(3 óra, 50 °C-on)

Korróziós szint

1 . korróziós szint

EN ISO 2160

Conradson-szám (kokszolási maradék) (10 % DR)

% m/m

0,2

EN ISO 10370

Hamutartalom

% m/m

0,01

EN ISO 6245

Összes szennyeződés

mg/kg

24

EN 12662

Víztartalom

% m/m

0,02

EN ISO 12937

Közömbösítési (erős sav) szám

mg KOH/g

0,10

ASTM D 974

Oxidációs stabilitás3

mg/ml

0,025

EN ISO 12205

Kenőképesség (HFRR, a kopási bemaródás (WSD) 60 °C-on)

μm

400

EN ISO 12156

Oxidációs stabilitás 110 °C-on3

H

20,0

EN 15751

Zsírsav-metil-észter (FAME)4

% v/v

6,0

7,0

EN 14078

Megjegyzések:

| 1 | A specifikációkban megadott értékek „valós értékek”. Határértékeik megállapításánál az ISO 4259 „Ásványolajtermékek – A vizsgálati módszerekre vonatkozó precizitási adatok meghatározása és alkalmazása” elnevezésű szabvány meghatározásait alkalmazták; a minimális érték megállapításánál zérus felett minimálisan 2R eltérést, a maximum- és minimumérték megállapításánál pedig a 4R (R = reprodukálhatóság) legkisebb különbséget vették figyelembe. E statisztikai okokból szükséges megoldástól függetlenül az üzemanyag gyártójának a nulla értékre kell törekednie, ha a megadott legnagyobb érték 2R, és az átlagértékre, ha felső és alsó határértékek vannak megadva. Ha nem egyértelmű, hogy egy üzemanyag megfelel-e a specifikációknak, akkor az ISO 4259 szabvány előírásait kell alkalmazni. |
| --- | --- |

1

A specifikációkban megadott értékek „valós értékek”. Határértékeik megállapításánál az ISO 4259 „Ásványolajtermékek – A vizsgálati módszerekre vonatkozó precizitási adatok meghatározása és alkalmazása” elnevezésű szabvány meghatározásait alkalmazták; a minimális érték megállapításánál zérus felett minimálisan 2R eltérést, a maximum- és minimumérték megállapításánál pedig a 4R (R = reprodukálhatóság) legkisebb különbséget vették figyelembe. E statisztikai okokból szükséges megoldástól függetlenül az üzemanyag gyártójának a nulla értékre kell törekednie, ha a megadott legnagyobb érték 2R, és az átlagértékre, ha felső és alsó határértékek vannak megadva. Ha nem egyértelmű, hogy egy üzemanyag megfelel-e a specifikációknak, akkor az ISO 4259 szabvány előírásait kell alkalmazni.

| 2 | A cetánszám tartománya nincs összhangban azzal a követelménnyel, hogy a tartomány legalább 4R legyen. Az üzemanyag szállítója és felhasználója közötti viták esetén az ISO 4259 előírásait lehet használni a viták megoldására, feltéve, hogy egyszeri mérések helyett inkább annyi ismételt mérést végeznek, amennyi elegendő a szükséges pontosság eléréséhez. |
| --- | --- |

2

A cetánszám tartománya nincs összhangban azzal a követelménnyel, hogy a tartomány legalább 4R legyen. Az üzemanyag szállítója és felhasználója közötti viták esetén az ISO 4259 előírásait lehet használni a viták megoldására, feltéve, hogy egyszeri mérések helyett inkább annyi ismételt mérést végeznek, amennyi elegendő a szükséges pontosság eléréséhez.

| 3 | Az eltarthatóság ellenőrzött oxidációs stabilitás mellett is valószínűleg korlátozott. A tárolási körülményekről és az eltarthatóságról ki kell kérni a szállító véleményét. |
| --- | --- |

3

Az eltarthatóság ellenőrzött oxidációs stabilitás mellett is valószínűleg korlátozott. A tárolási körülményekről és az eltarthatóságról ki kell kérni a szállító véleményét.

| 4 | A zsírsav-metil-észter (FAME) részarányának meg kell felelnie az EN 14214 szabvány specifikációjának. |
| --- | --- |

4

A zsírsav-metil-észter (FAME) részarányának meg kell felelnie az EN 14214 szabvány specifikációjának.

Típus: dízel-etanol erre kialakított kompressziós gyújtású motorokhoz (ED95)1

| Paraméter | Mértékegység | Határérték2 | Vizsgálati módszer3 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | alsó | felső |
| Teljes alkoholtartalom (etanol, a nagyobb szénatomszámú alkoholokat is ideértve) | % m/m | 92,4 | | EN 15721 |
| Nagyobb szénatomszámú egyéb monoalkoholok (C3–C5) | % m/m | | 2,0 | EN 15721 |
| Metanol | % m/m | | 0,3 | EN 15721 |
| Sűrűség 15oC-on | kg/m3 | 793,0 | 815,0 | EN ISO 12185 |
| Savasság, ecetsavként számítva | % m/m | | 0,0025 | EN 15491 |
| Megjelenés – | | Tiszta és átlátszó | |
| Lobbanáspont | °C | 10 | | EN 3679 |
| Szárazmaradék | mg/kg | | 15 | EN 15691 |
| Víztartalom | % m/m | | 6,5 | EN 154894
  EN ISO 12937
  EN 15692 |
| Aldehidek, acetaldehidként számítva | % m/m | | 0,0050 | ISO 1388-4 |
| Észterek, etilacetátként számítva | % m/m | | 0,1 | ASTM D1617 |
| Kéntartalom | mg/kg | | 10,0 | EN 15485
  EN 15486 |
| Szulfátok | mg/kg | | 4,0 | EN 15492 |
| Szennyeződés részecskék által | mg/kg | | 24 | EN 12662 |
| Foszfor | mg/l | | 0,20 | EN 15487 |
| Szervetlen kloridok | mg/kg | | 1,0 | EN 15484 vagy EN 15492 |
| Réz | mg/kg | | 0,100 | EN 15488 |
| Elektromos vezetőképesség | μS/cm | | 2,50 | DIN 51627-4 vagy prEN 15938 |
| Megjegyzések:


  1 | Az etanol üzemanyaghoz a motorgyártó előírása szerint adalékanyagok, pl. cetánszámjavító adhatók, feltéve, hogy kedvezőtlen mellékhatások nem ismertek. Ha ezek a feltételek teljesülnek, a legnagyobb megengedett mennyiség 10 % m/m. |

Paraméter

Mértékegység

Határérték2

Vizsgálati módszer3

alsó

felső

Teljes alkoholtartalom (etanol, a nagyobb szénatomszámú alkoholokat is ideértve)

% m/m

92,4

EN 15721

Nagyobb szénatomszámú egyéb monoalkoholok (C3–C5)

% m/m

2,0

EN 15721

Metanol

% m/m

0,3

EN 15721

Sűrűség 15oC-on

kg/m3

793,0

815,0

EN ISO 12185

Savasság, ecetsavként számítva

% m/m

0,0025

EN 15491

Megjelenés –

Tiszta és átlátszó

Lobbanáspont

°C

10

EN 3679

Szárazmaradék

mg/kg

15

EN 15691

Víztartalom

% m/m

6,5

EN 154894

EN ISO 12937

EN 15692

Aldehidek, acetaldehidként számítva

% m/m

0,0050

ISO 1388-4

Észterek, etilacetátként számítva

% m/m

0,1

ASTM D1617

Kéntartalom

mg/kg

10,0

EN 15485

EN 15486

Szulfátok

mg/kg

4,0

EN 15492

Szennyeződés részecskék által

mg/kg

24

EN 12662

Foszfor

mg/l

0,20

EN 15487

Szervetlen kloridok

mg/kg

1,0

EN 15484 vagy EN 15492

Réz

mg/kg

0,100

EN 15488

Elektromos vezetőképesség

μS/cm

2,50

DIN 51627-4 vagy prEN 15938

Megjegyzések:

1

Az etanol üzemanyaghoz a motorgyártó előírása szerint adalékanyagok, pl. cetánszámjavító adhatók, feltéve, hogy kedvezőtlen mellékhatások nem ismertek. Ha ezek a feltételek teljesülnek, a legnagyobb megengedett mennyiség 10 % m/m.

| 2 | A specifikációkban megadott értékek „valós értékek”. Határértékeik megállapításánál az ISO 4259 „Ásványolajtermékek – A vizsgálati módszerekre vonatkozó precizitási adatok meghatározása és alkalmazása” elnevezésű szabvány meghatározásait alkalmazták; a minimális érték megállapításánál zérus felett minimálisan 2R eltérést, a maximum- és minimumérték megállapításánál pedig a 4R (R = reprodukálhatóság) legkisebb különbséget vették figyelembe. E statisztikai okokból szükséges megoldástól függetlenül az üzemanyag gyártójának a nulla értékre kell törekednie, ha a megadott legnagyobb érték 2R, és az átlagértékre, ha felső és alsó határértékek vannak megadva. Ha nem egyértelmű, hogy egy üzemanyag megfelel-e a specifikációknak, akkor az ISO 4259 szabvány előírásait kell alkalmazni. |
| --- | --- |

2

A specifikációkban megadott értékek „valós értékek”. Határértékeik megállapításánál az ISO 4259 „Ásványolajtermékek – A vizsgálati módszerekre vonatkozó precizitási adatok meghatározása és alkalmazása” elnevezésű szabvány meghatározásait alkalmazták; a minimális érték megállapításánál zérus felett minimálisan 2R eltérést, a maximum- és minimumérték megállapításánál pedig a 4R (R = reprodukálhatóság) legkisebb különbséget vették figyelembe. E statisztikai okokból szükséges megoldástól függetlenül az üzemanyag gyártójának a nulla értékre kell törekednie, ha a megadott legnagyobb érték 2R, és az átlagértékre, ha felső és alsó határértékek vannak megadva. Ha nem egyértelmű, hogy egy üzemanyag megfelel-e a specifikációknak, akkor az ISO 4259 szabvány előírásait kell alkalmazni.

| 3 | Amint a fenti tulajdonságokra egyenértékű EN/ISO-módszereket tesznek közzé, ezeket át fogjuk venni. |
| --- | --- |

3

Amint a fenti tulajdonságokra egyenértékű EN/ISO-módszereket tesznek közzé, ezeket át fogjuk venni.

| 4 | Ha nem egyértelmű, hogy egy üzemanyag megfelel-e a specifikációknak, akkor az EN 15489 szabvány előírásait kell alkalmazni. |
| --- | --- |

4

Ha nem egyértelmű, hogy egy üzemanyag megfelel-e a specifikációknak, akkor az EN 15489 szabvány előírásait kell alkalmazni.

A szikragyújtású, valamint a vegyes üzemű motorok vizsgálatához használandó referencia-üzemanyagok műszaki adatai

Típus: benzin (E10)

| Paraméter | Mértékegység | Határérték1 | Vizsgálati módszer2 |
| --- | --- | --- | --- |
| alsó | felső | |
| Kísérleti oktánszám (RON) | | 95,0 | 97,0 | EN ISO 5164:20053 |
| Motoroktánszám (MON) | | 84,0 | 86,0 | EN ISO 5163:20053 |
| Sűrűség 15 °C-on | kg/m3 | 743 | 756 | EN ISO 3675
  EN ISO 12185 |
| Gőznyomás | kPa | 56,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1 (DVPE) |
| Víztartalom | % v/v | | 0,015 | ASTM E 1064 |
| Desztilláció: | | | | |
| — | 70 °C-ig elpárolgott |

Paraméter

Mértékegység

Határérték1

Vizsgálati módszer2

alsó

felső

Kísérleti oktánszám (RON)

95,0

97,0

EN ISO 5164:20053

Motoroktánszám (MON)

84,0

86,0

EN ISO 5163:20053

Sűrűség 15 °C-on

kg/m3

743

756

EN ISO 3675

EN ISO 12185

Gőznyomás

kPa

56,0

60,0

EN ISO 13016-1 (DVPE)

Víztartalom

% v/v

0,015

ASTM E 1064

Desztilláció:

—

70 °C-ig elpárolgott

% v/v

24,0

44,0

EN ISO 3405

| — | 100 °C-ig elpárolgott |
| --- | --- |

—

100 °C-ig elpárolgott

% v/v

56,0

60,0

EN ISO 3405

| — | 150 °C-ig elpárolgott |
| --- | --- |

—

150 °C-ig elpárolgott

% v/v

88,0

90,0

EN ISO 3405

| — | végső forráspont |
| --- | --- |

—

végső forráspont

°C

190

210

EN ISO 3405

Maradékanyag

% v/v

–

2,0

EN ISO 3405

Szénhidrogén-elemzés:

| — | olefinek |
| --- | --- |

—

olefinek

% v/v

3,0

18,0

EN 14517

EN 15553

| — | aromás vegyületek |
| --- | --- |

—

aromás vegyületek

% v/v

25,0

35,0

EN 14517

EN 15553

| — | benzol |
| --- | --- |

—

benzol

% v/v

0,4

1,0

EN 12177

EN 238, EN 14517

| — | telített szénhidrogének |
| --- | --- |

—

telített szénhidrogének

% v/v

Jegyzőkönyv

EN 14517

EN 15553

Szén–hidrogén arány

Jegyzőkönyv

Szén–oxigén arány

Jegyzőkönyv

Indukciós periódus4

perc

480

EN ISO 7536

Oxigéntartalom5

% m/m

3,7

EN 1601

EN 13132

EN 14517

Gyantamaradék

mg/ml

–

0,04

EN ISO 6246

Kéntartalom6

mg/kg

–

10

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Rézkorrózió (3 óra, 50 °C-on)

korróziós szint

–

1 . korróziós szint

EN ISO 2160

Ólomtartalom

mg/l

–

5

EN 237

Foszfortartalom7

mg/l

–

1,3

ASTM D 3231

Etanol4

% v/v

9,5

10,0

EN 1601

EN 13132

EN 14517

Megjegyzések:

| 1 | A specifikációkban megadott értékek „valós értékek”. Határértékeik megállapításánál az ISO 4259 „Ásványolajtermékek – A vizsgálati módszerekre vonatkozó precizitási adatok meghatározása és alkalmazása” elnevezésű szabvány meghatározásait alkalmazták; a minimális érték megállapításánál zérus felett minimálisan 2R eltérést, a maximum- és minimumérték megállapításánál pedig a 4R (R = reprodukálhatóság) legkisebb különbséget vették figyelembe. E statisztikai okokból szükséges megoldástól függetlenül az üzemanyag gyártójának a nulla értékre kell törekednie, ha a megadott legnagyobb érték 2R, és az átlagértékre, ha felső és alsó határértékek vannak megadva. Ha nem egyértelmű, hogy egy üzemanyag megfelel-e a specifikációknak, akkor az ISO 4259 szabvány előírásait kell alkalmazni. |
| --- | --- |

1

A specifikációkban megadott értékek „valós értékek”. Határértékeik megállapításánál az ISO 4259 „Ásványolajtermékek – A vizsgálati módszerekre vonatkozó precizitási adatok meghatározása és alkalmazása” elnevezésű szabvány meghatározásait alkalmazták; a minimális érték megállapításánál zérus felett minimálisan 2R eltérést, a maximum- és minimumérték megállapításánál pedig a 4R (R = reprodukálhatóság) legkisebb különbséget vették figyelembe. E statisztikai okokból szükséges megoldástól függetlenül az üzemanyag gyártójának a nulla értékre kell törekednie, ha a megadott legnagyobb érték 2R, és az átlagértékre, ha felső és alsó határértékek vannak megadva. Ha nem egyértelmű, hogy egy üzemanyag megfelel-e a specifikációknak, akkor az ISO 4259 szabvány előírásait kell alkalmazni.

| 2 | Amint a fenti tulajdonságokra egyenértékű EN/ISO-módszereket tesznek közzé, ezeket át fogjuk venni. |
| --- | --- |

2

Amint a fenti tulajdonságokra egyenértékű EN/ISO-módszereket tesznek közzé, ezeket át fogjuk venni.

| 3 | A motoroktánszámra és a kísérleti oktánszámra vonatkozó végső eredmény kiszámításakor 0,2 korrekciós tényezőt le kell vonni az EN 228:2008 szabványnak megfelelően. |
| --- | --- |

3

A motoroktánszámra és a kísérleti oktánszámra vonatkozó végső eredmény kiszámításakor 0,2 korrekciós tényezőt le kell vonni az EN 228:2008 szabványnak megfelelően.

| 4 | Az üzemanyag tartalmazhat rendes körülmények között a finomítókban a benzin stabilizálására használt antioxidánsokat és fémdezaktivátorokat, de detergens / diszpergáló adalékokat és oldó olajokat tilos hozzáadni. |
| --- | --- |

4

Az üzemanyag tartalmazhat rendes körülmények között a finomítókban a benzin stabilizálására használt antioxidánsokat és fémdezaktivátorokat, de detergens / diszpergáló adalékokat és oldó olajokat tilos hozzáadni.

| 5 | Az EN 15376 szabvány specifikációinak megfelelő etanol az egyetlen olyan oxigéntartalmú vegyület, amelyet kifejezetten hozzá szabad adni a referencia-üzemanyaghoz. |
| --- | --- |

5

Az EN 15376 szabvány specifikációinak megfelelő etanol az egyetlen olyan oxigéntartalmú vegyület, amelyet kifejezetten hozzá szabad adni a referencia-üzemanyaghoz.

| 6 | Az 1. típusú vizsgálathoz használt üzemanyag tényleges kéntartalmát kell megadni. |
| --- | --- |

6

Az 1. típusú vizsgálathoz használt üzemanyag tényleges kéntartalmát kell megadni.

| 7 | Ehhez a referencia-üzemanyaghoz tilos szándékosan olyan vegyületeket adni, amelyek foszfort, vasat, mangánt vagy ólmot tartalmaznak. |
| --- | --- |

7

Ehhez a referencia-üzemanyaghoz tilos szándékosan olyan vegyületeket adni, amelyek foszfort, vasat, mangánt vagy ólmot tartalmaznak.

Típus: etanol (E85)

| Paraméter | Mértékegység | Határérték1 | Vizsgálati módszer |
| --- | --- | --- | --- |
| alsó | felső |
| Kísérleti oktánszám (RON) | | 95,0 | – | EN ISO 5164 |
| Motoroktánszám (MON) | | 85,0 | – | EN ISO 5163 |
| Sűrűség 15 oC-on | kg/m3 | Jegyzőkönyv | ISO 3675 |
| Gőznyomás | kPa | 40,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1 (DVPE) |
| Kéntartalom2 | mg/kg | – | 10 | EN 15485 vagy EN 15486 |
| Oxidációs stabilitás | perc | 360 | | EN ISO 7536 |
| Gyantamaradék (oldószerrel kimosva) | mg/100 ml | – | 5 | EN ISO 6246 |
| Megjelenés –
  környezeti hőmérsékleten, illetve 15 °C hőmérsékleten (amelyik nagyobb) kell meghatározni | | Tiszta és átlátszó, lebegő vagy lecsapódott szennyeződésektől szemmel láthatóan mentes | Szemrevételezés |
| Etanol és nagyobb szénatomszámú alkoholok3 | % v/v | 83 | 85 | EN 1601
  EN 13132
  EN 14517
  E DIN 51627-3 |
| Nagyobb szénatomszámú alkoholok (C3–C8) | % v/v | – | 2,0 | E DIN 51627-3 |
| Metanol | % v/v | | 1,00 | E DIN 51627-3 |
| Benzin4 | % v/v | Egyenleg | EN 228 |
| Foszfor | mg/l | 0,205 | EN 15487 |
| Víztartalom | % v/v | | 0,300 | EN 15489 vagy EN 15692 |
| Szervetlen klorid-tartalom | mg/l | | 1 | EN 15492 |
| pHe | | 6,5 | 9,0 | EN 15490 |
| Rézszalagos korrózió
  (3 óra, 50 °C-on) | Korróziós szint | 1 . korróziós szint | | EN ISO 2160 |
| Savasság (ecetsavban kifejezve – CH3COOH) | % m/m
  (mg/l) | – | 0,0050
  (40 ) | EN 15491 |
| Elektromos vezetőképesség | μS/cm | 1,5 | DIN 51627-4 vagy prEN 15938 |
| Szén–hidrogén arány | | Jegyzőkönyv | |
| Szén–oxigén arány | | Jegyzőkönyv | |
| Megjegyzések:


  1 | A specifikációkban megadott értékek „valós értékek”. Határértékeik megállapításánál az ISO 4259 „Ásványolajtermékek – A vizsgálati módszerekre vonatkozó precizitási adatok meghatározása és alkalmazása” elnevezésű szabvány meghatározásait alkalmazták; a minimális érték megállapításánál zérus felett minimálisan 2R eltérést, a maximum- és minimumérték megállapításánál pedig a 4R (R = reprodukálhatóság) legkisebb különbséget vették figyelembe. E statisztikai okokból szükséges megoldástól függetlenül az üzemanyag gyártójának a nulla értékre kell törekednie, ha a megadott legnagyobb érték 2R, és az átlagértékre, ha felső és alsó határértékek vannak megadva. Ha nem egyértelmű, hogy egy üzemanyag megfelel-e a specifikációknak, akkor az ISO 4259 szabvány előírásait kell alkalmazni. |

Paraméter

Mértékegység

Határérték1

Vizsgálati módszer

alsó

felső

Kísérleti oktánszám (RON)

95,0

–

EN ISO 5164

Motoroktánszám (MON)

85,0

–

EN ISO 5163

Sűrűség 15 oC-on

kg/m3

Jegyzőkönyv

ISO 3675

Gőznyomás

kPa

40,0

60,0

EN ISO 13016-1 (DVPE)

Kéntartalom2

mg/kg

–

10

EN 15485 vagy EN 15486

Oxidációs stabilitás

perc

360

EN ISO 7536

Gyantamaradék (oldószerrel kimosva)

mg/100 ml

–

5

EN ISO 6246

Megjelenés –

környezeti hőmérsékleten, illetve 15 °C hőmérsékleten (amelyik nagyobb) kell meghatározni

Tiszta és átlátszó, lebegő vagy lecsapódott szennyeződésektől szemmel láthatóan mentes

Szemrevételezés

Etanol és nagyobb szénatomszámú alkoholok3

% v/v

83

85

EN 1601

EN 13132

EN 14517

E DIN 51627-3

Nagyobb szénatomszámú alkoholok (C3–C8)

% v/v

–

2,0

E DIN 51627-3

Metanol

% v/v

1,00

E DIN 51627-3

Benzin4

% v/v

Egyenleg

EN 228

Foszfor

mg/l

0,205

EN 15487

Víztartalom

% v/v

0,300

EN 15489 vagy EN 15692

Szervetlen klorid-tartalom

mg/l

1

EN 15492

pHe

6,5

9,0

EN 15490

Rézszalagos korrózió

(3 óra, 50 °C-on)

Korróziós szint

1 . korróziós szint

EN ISO 2160

Savasság (ecetsavban kifejezve – CH3COOH)

% m/m

(mg/l)

–

0,0050

(40 )

EN 15491

Elektromos vezetőképesség

μS/cm

1,5

DIN 51627-4 vagy prEN 15938

Szén–hidrogén arány

Jegyzőkönyv

Szén–oxigén arány

Jegyzőkönyv

Megjegyzések:

1

A specifikációkban megadott értékek „valós értékek”. Határértékeik megállapításánál az ISO 4259 „Ásványolajtermékek – A vizsgálati módszerekre vonatkozó precizitási adatok meghatározása és alkalmazása” elnevezésű szabvány meghatározásait alkalmazták; a minimális érték megállapításánál zérus felett minimálisan 2R eltérést, a maximum- és minimumérték megállapításánál pedig a 4R (R = reprodukálhatóság) legkisebb különbséget vették figyelembe. E statisztikai okokból szükséges megoldástól függetlenül az üzemanyag gyártójának a nulla értékre kell törekednie, ha a megadott legnagyobb érték 2R, és az átlagértékre, ha felső és alsó határértékek vannak megadva. Ha nem egyértelmű, hogy egy üzemanyag megfelel-e a specifikációknak, akkor az ISO 4259 szabvány előírásait kell alkalmazni.

| 2 | A kibocsátásvizsgálatokhoz használt üzemanyag tényleges kéntartalmát kell megadni. |
| --- | --- |

2

A kibocsátásvizsgálatokhoz használt üzemanyag tényleges kéntartalmát kell megadni.

| 3 | Az EN 15376 szabvány specifikációinak megfelelő etanol az egyetlen olyan oxigéntartalmú vegyület, amelyet szándékosan hozzá szabad adni a referencia-üzemanyaghoz. |
| --- | --- |

3

Az EN 15376 szabvány specifikációinak megfelelő etanol az egyetlen olyan oxigéntartalmú vegyület, amelyet szándékosan hozzá szabad adni a referencia-üzemanyaghoz.

| 4 | Az ólmozatlan benzin részaránya úgy határozható meg, hogy a 100-ból levonjuk a víz, az alkoholok, a metil-tercier-butil-éter és az etil-tercier-butil-éter százalékos részarányának összegét. |
| --- | --- |

4

Az ólmozatlan benzin részaránya úgy határozható meg, hogy a 100-ból levonjuk a víz, az alkoholok, a metil-tercier-butil-éter és az etil-tercier-butil-éter százalékos részarányának összegét.

| 5 | Ehhez a referencia-üzemanyaghoz tilos szándékosan olyan vegyületeket adni, amelyek foszfort, vasat, mangánt vagy ólmot tartalmaznak. |
| --- | --- |

5

Ehhez a referencia-üzemanyaghoz tilos szándékosan olyan vegyületeket adni, amelyek foszfort, vasat, mangánt vagy ólmot tartalmaznak.

Típus: LPG

| Paraméter | Mértékegység | A üzemanyag | B üzemanyag | Vizsgálati módszer |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Összetétel: | | | | EN 27941 |
| C3-tartalom | % v/v | 30 ± 2 | 85 ± 2 | |
| C4-tartalom | % v/v | Egyenleg1 | Egyenleg1 | |
| < C3, > C4 | % v/v | Legfeljebb 2 | Legfeljebb 2 | |
| Olefinek | % v/v | Legfeljebb 12 | Legfeljebb 15 | |
| Bepárlás utáni maradék | mg/kg | Legfeljebb 50 | Legfeljebb 50 | EN 15470 |
| Víz 0 °C-on | | Mentes | Mentes | EN 15469 |
| Teljes kéntartalom, szagosító anyagokkal együtt | mg/kg | Legfeljebb 10 | Legfeljebb 10 | EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667 |
| Hidrogén-szulfid | | Nincs | Nincs | EN ISO 8819 |
| Rézszalagos korrózió
  (1 óra, 40 °C-on) | Korróziós szint | 1. korróziós szint | 1. korróziós szint | ISO 62512 |
| Szag | | Jellegzetes | Jellegzetes | |
| Motoroktánszám3 | | Legalább 89,0 | Legalább 89,0 | EN 589 B melléklet |
| Megjegyzések:


  1 | Az egyenleg a következőképpen számítható ki: egyenleg = 100 – C3 – <C3 – >C4. |

Paraméter

Mértékegység

A üzemanyag

B üzemanyag

Vizsgálati módszer

Összetétel:

EN 27941

C3-tartalom

% v/v

30 ± 2

85 ± 2

C4-tartalom

% v/v

Egyenleg1

Egyenleg1

< C3, > C4

% v/v

Legfeljebb 2

Legfeljebb 2

Olefinek

% v/v

Legfeljebb 12

Legfeljebb 15

Bepárlás utáni maradék

mg/kg

Legfeljebb 50

Legfeljebb 50

EN 15470

Víz 0 °C-on

Mentes

Mentes

EN 15469

Teljes kéntartalom, szagosító anyagokkal együtt

mg/kg

Legfeljebb 10

Legfeljebb 10

EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667

Hidrogén-szulfid

Nincs

Nincs

EN ISO 8819

Rézszalagos korrózió

(1 óra, 40 °C-on)

Korróziós szint

1. korróziós szint

1. korróziós szint

ISO 62512

Szag

Jellegzetes

Jellegzetes

Motoroktánszám3

Legalább 89,0

Legalább 89,0

EN 589 B melléklet

Megjegyzések:

1

Az egyenleg a következőképpen számítható ki: egyenleg = 100 – C3 – <C3 – >C4.

| 2 | Előfordulhat, hogy ez a módszer nem határozza meg pontosan a korrodáló anyagok jelenlétét, ha a minta korróziógátló vagy más olyan vegyületeket tartalmaz, amelyek csökkentik a minta rézszalagra gyakorolt korrodáló hatását. Ezért az ilyen vegyületeknek kizárólag a vizsgálati módszer befolyásolása céljából történő felhasználása tilos. |
| --- | --- |

2

Előfordulhat, hogy ez a módszer nem határozza meg pontosan a korrodáló anyagok jelenlétét, ha a minta korróziógátló vagy más olyan vegyületeket tartalmaz, amelyek csökkentik a minta rézszalagra gyakorolt korrodáló hatását. Ezért az ilyen vegyületeknek kizárólag a vizsgálati módszer befolyásolása céljából történő felhasználása tilos.

| 3 | A motor gyártójának kérésére a típusjóváhagyási vizsgálatok elvégzéséhez magasabb motoroktánszám használható. |
| --- | --- |

3

A motor gyártójának kérésére a típusjóváhagyási vizsgálatok elvégzéséhez magasabb motoroktánszám használható.

Típus: földgáz/biometán

| Jellemzők | Mértékegységek | Alap | Határérték | Vizsgálati módszer |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| alsó | felső |
| GR referencia-üzemanyag |
| Összetétel: | | | | | |
| Metán | | 87 | 84 | 89 | |
| Etán | | 13 | 11 | 15 | |
| Egyenleg1 | mol% | – | – | 1 | ISO 6974 |
| Kéntartalom | mg/m3 2 | – | | 10 | ISO 6326-5 |
| | | | | | |
| Megjegyzések:


  1 | Inert gázok + C2+. |

Jellemzők

Mértékegységek

Alap

Határérték

Vizsgálati módszer

alsó

felső

GR referencia-üzemanyag

Összetétel:

Metán

87

84

89

Etán

13

11

15

Egyenleg1

mol%

–

–

1

ISO 6974

Kéntartalom

mg/m3 2

–

10

ISO 6326-5

Megjegyzések:

1

Inert gázok + C2+.

| 2 | Az értéket normál körülmények között kell meghatározni: 293,2 K (20 °C) hőmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson. |
| --- | --- |

2

Az értéket normál körülmények között kell meghatározni: 293,2 K (20 °C) hőmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson.

G23 referencia-üzemanyag

Összetétel:

Metán

92,5

91,5

93,5

Egyenleg1

mol%

–

–

1

ISO 6974

N2

mol%

7,5

6,5

8,5

Kéntartalom

mg/m3 2

–

–

10

ISO 6326-5

Megjegyzések:

| 1 | Inert gázok (az N2 kivételével) + C2+ C2+. |
| --- | --- |

1

Inert gázok (az N2 kivételével) + C2+ C2+.

| 2 | Az értéket 293,2 K (20 °C) hőmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson kell meghatározni. |
| --- | --- |

2

Az értéket 293,2 K (20 °C) hőmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson kell meghatározni.

G25 referencia-üzemanyag

Összetétel:

Metán

mol%

86

84

88

Egyenleg1

mol%

–

–

1

ISO 6974

N2

mol%

14

12

16

Kéntartalom

mg/m3 2

–

–

10

ISO 6326-5

Megjegyzések:

| 1 | Inert gázok (az N2 kivételével) + C2+ C2+. |
| --- | --- |

1

Inert gázok (az N2 kivételével) + C2+ C2+.

| 2 | Az értéket 293,2 K (20 °C) hőmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson kell meghatározni. |
| --- | --- |

2

Az értéket 293,2 K (20 °C) hőmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson kell meghatározni.

| Jellemzők | Mértékegységek | Alap | Határérték | Vizsgálati módszer |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| alsó | felső |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| G20 referencia-üzemanyag |
| Összetétel: | | | | | |
| Metán | mol% | 100 | 99 | 100 | ISO 6974 |
| Egyenleg (1) | mol% | – | – | 1 | ISO 6974 |
| N2 | mol% | | | | ISO 6974 |
| Kéntartalom | mg/m3 (2) | – | – | 10 | ISO 6326-5 |
| Wobbe-index (nettó) | MJ/m3 (3) | 48,2 | 47,2 | 49,2 | |

Jellemzők

Mértékegységek

Alap

Határérték

Vizsgálati módszer

alsó

felső

...

...

...

...

...

...

G20 referencia-üzemanyag

Összetétel:

Metán

mol%

100

99

100

ISO 6974

Egyenleg (1)

mol%

–

–

1

ISO 6974

N2

mol%

ISO 6974

Kéntartalom

mg/m3 (2)

–

–

10

ISO 6326-5

Wobbe-index (nettó)

MJ/m3 (3)

48,2

47,2

49,2

---

(1)  Inert gázok (az N2 kivételével) + C2 + C2+.

(2)  Az értéket 293,2 K (20 °C) hőmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson kell meghatározni.

(3)  Az értéket 273,2 K (0 °C) hőmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson kell meghatározni.

---

6. MELLÉKLET

A közúti közlekedésre való alkalmasság tekintetében történő típusjóváhagyáshoz szükséges kibocsátási adatok

Szén-monoxid-kibocsátás mérése alapjárati fordulatszámokon

1.   Bevezetés

| 1.1. | Ez a melléklet a szikragyújtású motorral felszerelt, M1 kategóriájú és 7,5 tonnát meg nem haladó műszakilag megengedhető legnagyobb terhelt tömegű, valamint az M2 és N1 kategóriájú járművek (normál és magas) alapjárati fordulatszámon történő szén-monoxid-kibocsátásának mérési eljárását határozza meg. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ez a melléklet nem vonatkozik a vegyes üzemű motorokra és járművekre. |
| --- | --- |

1.2.

2.   Általános követelmények

| 2.1. | Az általános előírások ugyanazok, mint az ENSZ EGB 83. számú előírásának 5.3.7. szakaszában leírt előírások, a 2.2., 2.3. és 2.4. szakaszban felsorolt kivételekkel. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A 83. sz. előírás 5.3.7.3. szakaszában leírt atomszámarányokat a következőképpen kell érteni:


  Hcv | = | hidrogén/szén atomszámarány |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

Hcv

=

hidrogén/szén atomszámarány

| — | benzin (E10) esetében: 1,93 |
| --- | --- |

—

benzin (E10) esetében: 1,93

| — | LPG esetében: 2,525 |
| --- | --- |

—

LPG esetében: 2,525

| — | földgáz/biometán esetében: 4,0 |
| --- | --- |

—

földgáz/biometán esetében: 4,0

| — | etanol (E85) esetében: 2,74 |
| --- | --- |

—

etanol (E85) esetében: 2,74

| Ocv | = | oxigén-szén atomszámarány |
| --- | --- | --- |

Ocv

=

oxigén-szén atomszámarány

| — | benzin (E10) esetében: 0,032 |
| --- | --- |

—

benzin (E10) esetében: 0,032

| — | LPG esetében: 0,0 |
| --- | --- |

—

LPG esetében: 0,0

| — | földgáz/biometán esetében: 0,0 |
| --- | --- |

—

földgáz/biometán esetében: 0,0

| — | etanol (E85) esetében: 0,385 |
| --- | --- |

—

etanol (E85) esetében: 0,385

| 2.3. | A 2A. melléklet 1.4.3. szakaszában lévő táblázatot (6. táblázat) az e melléklet 2.2. és 2.4. szakaszában előírt követelmények alapján kell kitölteni. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | A típusjóváhagyás megadásának időpontjától számított 24 hónapon belül a gyártónak meg kell erősítenie, hogy a típusjóváhagyáskor feljegyzett, az e melléklet 2.1. szakasza szerinti lambda érték pontos, és a gyártás alatt álló többi járműre is reprezentatív. Ezt a gyártás alatt álló járműveken végzett felmérések és vizsgálatok alapján kell értékelni. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Műszaki követelmények

| 3.1. | A műszaki előírások ugyanazok, mint az ENSZ EGB 83. számú előírásának 5. mellékletében szereplő előírások, a 3.2. szakaszban felsorolt kivétellel. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | A 83. számú előírás 5. mellékletének 2.1. szakaszában ismertetett referencia-üzemanyagok az ezen előírás 5. mellékletében ismertetett megfelelő referenciaüzemanyag-specifikációira való hivatkozásként értendők. |
| --- | --- |

3.2.

---

7. MELLÉKLET

Motorrendszerek tartósságának ellenőrzése

1.   Bevezetés

| 1.1. | Ez a melléklet azokat az eljárásokat határozza meg, amelyekkel kiválasztják a romlási tényezők meghatározása céljából egy tartampróba alatt vizsgálandó motorokat. A romlási tényezőket e melléklet 3.6. szakaszának követelményei szerint kell a 4. melléklet szerint mért kibocsátásokra alkalmazni. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ez a melléklet határozza meg a motorokon a tartampróba alatt elvégezhető, kibocsátással kapcsolatos és kibocsátással nem kapcsolatos karbantartást is. A karbantartásnak meg kell felelnie a használatban lévő motorokon végzett karbantartásnak, és erről az új motorok és járművek tulajdonosait tájékoztatni kell. |
| --- | --- |

1.2.

2.   A motorok kiválasztása a hasznos élettartamra vonatkozó romlási tényezők meghatározása céljából

| 2.1. | A hasznos élettartamra vonatkozó romlási tényezők meghatározása céljából az ezen előírás 7. szakaszában a kibocsátásvizsgálatra meghatározott motorcsaládból kell motorokat kiválasztani. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Az alkalmazott kipufogógáz-utókezelő rendszer típusa alapján különböző motorcsaládokból származó motorokból is kialakíthatók motorcsaládok. Ahhoz, hogy különböző hengerszámú és különböző hengerkonfigurációjú, de a kipufogógáz-utókezelő rendszer vonatkozásában ugyanolyan műszaki specifikációjú és a rendszer beépítése tekintetében megegyező motorokat ugyanabba a családba lehessen besorolni, a gyártónak adatokat kell szolgáltatnia a típusjóváhagyó hatóság számára, amelyek bizonyítják, hogy az ilyen motorok kibocsátáscsökkentési teljesítménye hasonló. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | A motor gyártója kiválaszt egy, a 2.2. szakasz szerint meghatározott, utókezelő rendszer szerinti motorcsaládot reprezentáló motort a 3.2. szakaszban meghatározott tartampróba alatti vizsgálatra, és ezt a vizsgálat megkezdése előtt jelenti a típusjóváhagyó hatóságnak. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Ha a típusjóváhagyó hatóság döntése szerint az utókezelő rendszer szerinti motorcsalád legrosszabb szennyezőanyag-kibocsátását egy másik motor jobban jellemezheti, a vizsgálandó motort a típusjóváhagyó hatóság és a motor gyártója közösen választja ki. |
| --- | --- |

2.3.1.

3.   A hasznos élettartamra vonatkozó romlási tényezők meghatározása

3.1.   Általános követelmények

Az utókezelő rendszer szerinti motorcsaládokra alkalmazandó romlási tényezőket a kiválasztott motorok tartampróbája alapján fejlesztik ki, amely eljárás magában foglalja a gáz-halmazállapotú és szilárd szennyezőanyag-kibocsátások WHTC- és WHSC- vizsgálatainak időszakos vizsgálatát.

3.2.   A tartampróba

A tartampróba a gyártó döntése szerint vagy a kiválasztott motorral felszerelt jármű tényleges használata alatti tartampróbából vagy a kiválasztott motor fékpadi tartampróbájából állhat.

3.2.1.   Tényleges használat alatti és a fékpadi tartampróba

| 3.2.1.1. | A gyártónak a helyes műszaki gyakorlatnak megfelelően meg kell határoznia a motorok tekintetében a távolság, az összesített használati időszak és az öregítési ciklus formáját és terjedelmét. |
| --- | --- |

3.2.1.1.

| 3.2.1.2. | A gyártó határozza meg, hogy a melegindításos WHTC- és WHSC-vizsgálatok során mely vizsgálati pontokon mérik a motor gáz-halmazállapotú és szilárd szennyezőanyag-kibocsátását. A vizsgálatot legalább háromszor el kell végezni: egyszer a tartampróba kezdetén, egyszer körülbelül a középidőben és egyszer a tartampróba végén. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

| 3.2.1.3. | Az indulási ponton és a hasznos élettartam végpontján a 3.5.2. szakasz szerint számított kibocsátási értékeknek az ezen előírás 5.3. szakaszában meghatározott határértékek közé kell esniük, de ezeket a vizsgálati pontokon mért egyedi kibocsátási eredmények túlléphetik. |
| --- | --- |

3.2.1.3.

| 3.2.1.4. | A gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével minden vizsgálati ponton elég egy-egy vizsgálati ciklust (vagy a melegindításos WHTC- vagy a WHSC-vizsgálatot) lefuttatni, a másik vizsgálati ciklust csak a tartampróba kezdetén és végén kell lefuttatni. |
| --- | --- |

3.2.1.4.

| 3.2.1.5. | A különböző utókezelő rendszer szerinti motorcsaládok tartampróbái különbözhetnek egymástól. |
| --- | --- |

3.2.1.5.

| 3.2.1.6. | A tartampróbák lehetnek a hasznos élettartamnál rövidebbek, de a 3.2.1.8. szakasz 1. táblázatában megadott időtartamnál nem lehetnek rövidebbek. |
| --- | --- |

3.2.1.6.

| 3.2.1.7. | A fékpados tartampróba esetében a gyártónak meg kell adnia az összesített használat (megtett távolság) és a fékpadon való járatás ideje (óra) közötti korrelációt, például az üzemanyag-fogyasztással való korrelációt, a járműsebesség-fordulatszám korrelációt stb. |
| --- | --- |

3.2.1.7.

| 3.2.1.8. | Legkisebb összesített használat

  1. táblázat


  Legkisebb összesített használat


  A motort használó jármű kategóriája (1) | Legkisebb összesített használat | Hasznos élettartam |
| --- | --- | --- | --- |
| N1 kategóriájú járművek | 160 000  km | Lásd ezen előírás 5.4. szakaszát. |
| N2 kategóriájú járművek | 188 000  km | Lásd ezen előírás 5.4. szakaszát. |
| N3 kategóriájú járművek, amelyek műszakilag megengedett tömege legfeljebb 16 tonna | 188 000  km | Lásd ezen előírás 5.4. szakaszát. |
| N3 kategóriájú járművek, amelyek műszakilag megengedett tömege meghaladja a 16 tonnát | 233 000  km | Lásd ezen előírás 5.4. szakaszát. |
| M1 kategóriájú járművek | 160 000  km | Lásd ezen előírás 5.4. szakaszát. |
| M2 kategóriájú járművek | 160 000  km | Lásd ezen előírás 5.4. szakaszát. |
| I., II., A. és B. osztályú, M3 kategóriájú járművek, amelyek műszakilag megengedett tömege legfeljebb 7,5 tonna | 188 000  km | Lásd ezen előírás 5.4. szakaszát. |
| M3 kategóriájú, III. és B. osztályú járművek, amelyek műszakilag megengedett tömege meghaladja a 7,5 tonnát | 233 000  km | Lásd ezen előírás 5.4. szakaszát. |

3.2.1.8.

1. táblázat

Legkisebb összesített használat

A motort használó jármű kategóriája (1)

Legkisebb összesített használat

Hasznos élettartam

N1 kategóriájú járművek

160 000  km

Lásd ezen előírás 5.4. szakaszát.

N2 kategóriájú járművek

188 000  km

Lásd ezen előírás 5.4. szakaszát.

N3 kategóriájú járművek, amelyek műszakilag megengedett tömege legfeljebb 16 tonna

188 000  km

Lásd ezen előírás 5.4. szakaszát.

N3 kategóriájú járművek, amelyek műszakilag megengedett tömege meghaladja a 16 tonnát

233 000  km

Lásd ezen előírás 5.4. szakaszát.

M1 kategóriájú járművek

160 000  km

Lásd ezen előírás 5.4. szakaszát.

M2 kategóriájú járművek

160 000  km

Lásd ezen előírás 5.4. szakaszát.

I., II., A. és B. osztályú, M3 kategóriájú járművek, amelyek műszakilag megengedett tömege legfeljebb 7,5 tonna

188 000  km

Lásd ezen előírás 5.4. szakaszát.

M3 kategóriájú, III. és B. osztályú járművek, amelyek műszakilag megengedett tömege meghaladja a 7,5 tonnát

233 000  km

Lásd ezen előírás 5.4. szakaszát.

| 3.2.1.9. | A gyorsított öregítés megengedett, ehhez a tartampróbát az üzemanyag-fogyasztás alapján kell kiigazítani. A kiigazításhoz a használat közben jellemző üzemanyag-fogyasztás és az öregítési ciklus alatti üzemanyag-fogyasztás arányát kell alapul venni, azonban az öregítési ciklus alatti üzemanyag-fogyasztás legfeljebb 30 %-kal haladhatja meg a használat közben jellemző üzemanyag-fogyasztást. |
| --- | --- |

3.2.1.9.

| 3.2.1.10. | A tartampróbát a típusjóváhagyás iránti kérelemben részletesen ismertetni kell, és a vizsgálat megkezdése előtt a típusjóváhagyó hatóságot erről tájékoztatni kell. |
| --- | --- |

3.2.1.10.

| 3.2.2. | Ha a típusjóváhagyó hatóság szerint a melegindításos WHTC- és WHSC-vizsgálatok során a gyártó által kiválasztott pontok között további méréseket kell végezni, erről értesíti a gyártót. A tartampróba módosított programját a gyártó készíti el, és a típusjóváhagyó hatóság hagyja jóvá. |
| --- | --- |

3.2.2.

3.3.   A motor vizsgálata

3.3.1.   A motorrendszer stabilizálása

| 3.3.1.1. | A gyártónak az utókezelő rendszer szerinti minden egyes motorcsaládra meg kell határoznia azt a jármű- vagy motor-üzemóraszámot, amely után az utókezelő rendszer működése stabilizálódik. A típusjóváhagyó hatóság kérésére a gyártó az ennek meghatározásához használt adatokat és elemzéseket rendelkezésre bocsátja. A gyártó dönthet úgy is, hogy a motort az utókezelő rendszer stabilizálása érdekében 60–125 órán át járatja, illetve öregítési ciklusban ennek megfelelő távolságot megtéve üzemelteti. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

| 3.3.1.2. | A 3.3.1.1. szakaszban meghatározott stabilizálási időszak végét kell a tartampróba kezdetének tekinteni. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

3.3.2.   Az összesített használat vizsgálata

| 3.3.2.1. | A stabilizálás után a motort a 3.2. szakaszban ismertetett módon a gyártó által választott tényleges tartampróba szerint kell járatni. A tartampróba során a gyártó által meghatározott, illetve adott esetben a típusjóváhagyó hatóság által a 3.2.2. szakasznak megfelelően előírt időközönként a motort a gáz-halmazállapotú és szilárd szennyezőanyag-kibocsátás tekintetében a melegindításos WHTC- és WHSC-vizsgálatokkal kell vizsgálni. Ha a 3.2.1.4. szakasznak megfelelően megállapodás született arról, hogy az egyes vizsgálati pontokon csak egy-egy vizsgálati ciklust (melegindításos WHTC vagy WHSC) futtatnak le, akkor a másik vizsgálati ciklust (szintén melegindításos WHTC vagy WHSC) a tartampróba kezdetén és végén kell lefuttatni. |
| --- | --- |

3.3.2.1.

| 3.3.2.2. | A tartampróba alatt a motoron a karbantartást a 4. szakasz követelményei szerint kell végezni. |
| --- | --- |

3.3.2.2.

| 3.3.2.3. | A tartampróba alatt a motoron vagy a járművön soron kívüli karbantartást is el lehet végezni, például, ha a fedélzeti diagnosztikai rendszer kimondottan olyan problémát észlelt, amely miatt a hibajelző működésbe lépett. |
| --- | --- |

3.3.2.3.

| 3.3.2.4. | A tartampróbához megengedett a kereskedelemben kapható üzemanyagok használata. A kibocsátási vizsgálathoz a referencia-üzemanyagot kell használni. |
| --- | --- |

3.3.2.4.

3.4.   Jegyzőkönyv

| 3.4.1. | A tartampróba során végzett valamennyi kibocsátásvizsgálat (melegindításos WHTC és WHSC) eredményét a típusjóváhagyó hatóság rendelkezésére kell bocsátani. Ha egy kibocsátásvizsgálatot érvénytelennek nyilvánítanak, a gyártónak indokolnia kell, hogy miért lett érvénytelen a vizsgálat. Ilyen esetben a használat következő 100 óráján belül egy másik kibocsátásvizsgálat-sorozatot kell végezni melegindításos WHTC- és WHSC-vizsgálatokkal. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | A gyártónak a tartampróba alatt végzett kibocsátásvizsgálatokra és a motort érintő karbantartásra vonatkozó minden információt meg kell őriznie nyilvántartásában. Ezeket az információkat a tartampróba során végzett kibocsátásvizsgálati eredményekkel együtt be kell nyújtania a típusjóváhagyó hatósághoz. |
| --- | --- |

3.4.2.

3.5.   A romlási tényezők meghatározása

| 3.5.1. | A tartampróba során a melegindításos WHTC- és WHSC-vizsgálatokkal mért valamennyi szennyező anyag esetében és valamennyi vizsgálati ponton mért összes vizsgálati eredmény alapján egy „legjobban illeszkedő” lineárisregresszió-analízist kell elvégezni. Az egyes szennyező anyagokra kapott minden mérési eredményt az ezen előírás 5.3. szakaszában az adott szennyező anyagra megadott határérték tizedesjegyeinél egy tizedesjeggyel nagyobb pontossággal kell kifejezni. Ha az e melléklet 3.2.1.4. szakaszának megfelelően megállapodás született arról, hogy az egyes vizsgálati pontokon csak egy-egy vizsgálati ciklust (melegindításos WHTC vagy WHSC) futtatnak le, és a másik vizsgálati ciklust (szintén melegindításos WHTC vagy WHSC) csak a tartampróba kezdetén és végén futtatják le, akkor a regresszióanalízist csak az egyes vizsgálati pontokon lefuttatott vizsgálati ciklus eredményeire kell elvégezni.
  A gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatóság előzetes jóváhagyásával nem lineáris regresszió is megengedett. |
| --- | --- |

3.5.1.

A gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatóság előzetes jóváhagyásával nem lineáris regresszió is megengedett.

| 3.5.2. | Az egyes szennyező anyagok kibocsátási értékeit a tartampróba kezdetén és a vizsgált motor hasznos élettartamának végpontján a regresszióegyenletből kell kiszámítani. Ha a tartampróba rövidebb, mint a hasznos élettartam, a hasznos élettartam végpontjához tartozó kibocsátási értékeket a regresszióegyenlet 3.5.1. szakasz szerinti extrapolációjával kell meghatározni. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | A romlási tényező meghatározása: minden szennyező anyag esetében a hasznos élettartam végpontjára és a tartampróba kezdetére vonatkozó kibocsátási érték aránya (multiplikatív romlási tényező).
  A gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatóság előzetes jóváhagyásával minden szennyező anyagra egy additív romlási tényező is alkalmazható. Az additív romlási tényező meghatározása: minden szennyező anyag esetében a hasznos élettartam végpontjára vonatkozó kibocsátási érték és a tartampróba kezdetére vonatkozó kibocsátási érték különbsége.
  Ha a számítás eredménye a multiplikatív romlási tényezőre 1,00 alatti értéket ad, vagy pedig additív romlási tényezőre 0,00 alatti értéket, a romlási tényező 1,0, illetve 0,00.
  Az 1. ábra példa a romlási tényezők lineáris regresszióval történő meghatározására.
  Multiplikatív és additív romlási tényező egyidejű alkalmazása egy szennyezőanyaghalmazon belül nem megengedett.
  Ha a 3.2.1.4. szakasznak megfelelően megállapodás született arról, hogy az egyes vizsgálati pontokon csak egy-egy vizsgálati ciklust (melegindításos WHTC vagy WHSC) futtatnak le, és a másik vizsgálati ciklust (szintén melegindításos WHTC vagy WHSC) csak a tartampróba kezdetén és végén futtatják le, akkor az egyes vizsgálati pontok esetében számított romlási tényezőt kell a másik vizsgálati ciklus esetében is alkalmazni. |
| --- | --- |

3.5.3.

A gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatóság előzetes jóváhagyásával minden szennyező anyagra egy additív romlási tényező is alkalmazható. Az additív romlási tényező meghatározása: minden szennyező anyag esetében a hasznos élettartam végpontjára vonatkozó kibocsátási érték és a tartampróba kezdetére vonatkozó kibocsátási érték különbsége.

Ha a számítás eredménye a multiplikatív romlási tényezőre 1,00 alatti értéket ad, vagy pedig additív romlási tényezőre 0,00 alatti értéket, a romlási tényező 1,0, illetve 0,00.

Az 1. ábra példa a romlási tényezők lineáris regresszióval történő meghatározására.

Multiplikatív és additív romlási tényező egyidejű alkalmazása egy szennyezőanyaghalmazon belül nem megengedett.

Ha a 3.2.1.4. szakasznak megfelelően megállapodás született arról, hogy az egyes vizsgálati pontokon csak egy-egy vizsgálati ciklust (melegindításos WHTC vagy WHSC) futtatnak le, és a másik vizsgálati ciklust (szintén melegindításos WHTC vagy WHSC) csak a tartampróba kezdetén és végén futtatják le, akkor az egyes vizsgálati pontok esetében számított romlási tényezőt kell a másik vizsgálati ciklus esetében is alkalmazni.

1. ábra

Példa romlási tényezők meghatározására

Image 189

3.6.   Rögzített romlási tényezők

| 3.6.1. | A romlási tényezők tartampróbával való meghatározása helyett a motorgyártók használhatják a következő rögzített multiplikatív romlási tényezőket is:

  2. táblázat


  Romlási tényezők


  Vizsgálati ciklus | CO | THC (2) | NMHC (3) | CH4
  2 | NOx | NH3 | PM-tömeg | PM-szám |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| WHTC | 1,3 | 1,3 | 1,4 | 1,4 | 1,15 | 1,0 | 1,05 | 1,0 |
| WHSC | 1,3 | 1,3 | 1,4 | 1,4 | 1,15 | 1,0 | 1,05 | 1,0 |
| Megjegyzések: |

3.6.1.

2. táblázat

Romlási tényezők

Vizsgálati ciklus

CO

THC (2)

NMHC (3)

CH4
  2

NOx

NH3

PM-tömeg

PM-szám

WHTC

1,3

1,3

1,4

1,4

1,15

1,0

1,05

1,0

WHSC

1,3

1,3

1,4

1,4

1,15

1,0

1,05

1,0

Megjegyzések:

Rögzített additív romlási tényezők nincsenek. A rögzített multiplikatív romlási tényezők rögzített additív romlási tényezőre való átváltása nem megengedett.

3.7.   A romlási tényezők alkalmazása

| 3.7.1. | Miután alkalmazták a romlási tényezőket a 4. mellékletnek megfelelően mért vizsgálati eredményekre (egas, ePM), a motoroknak minden egyes szennyező anyag tekintetében meg kell felelniük az ezen előírás 5.3. szakaszában megadott kibocsátási határértékeknek. A romlási tényező (deterioration factor – DF) típusától függően a következők érvényesek:


  a) | multiplikatív: (egas vagy ePM) * DF ≤ kibocsátási határérték; |
| --- | --- | --- |

3.7.1.

a)

multiplikatív: (egas vagy ePM) * DF ≤ kibocsátási határérték;

| b) | additív: (egas vagy ePM) + DF ≤ kibocsátási határérték. |
| --- | --- |

b)

additív: (egas vagy ePM) + DF ≤ kibocsátási határérték.

| 3.7.2. | A gyártó átviheti az utókezelő rendszer szerinti valamely motorcsaládra meghatározott romlási tényezőket olyan motorrendszerre is, mely nem tartozik ugyanabba az utókezelő rendszer szerinti motorcsaládba. Ilyen esetben a gyártónak igazolnia kell a típusjóváhagyó hatóság előtt, hogy az arra a motorra, melyre az utókezelő szerinti motorcsaládot eredetileg bevizsgálták, és arra a motorrendszerre, melyre a romlási tényezőket átviszik, ugyanolyan műszaki specifikációk és járműbe való beépítési követelmények vonatkoznak, és az ilyen motor vagy motorrendszer szennyezőanyag-kibocsátása is hasonló. |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | A megfelelő vizsgálati ciklusok esetében az egyes szennyező anyagokra vonatkozó romlási tényezőket a 2A. melléklet kiegészítésének 1.4.1. és 1.4.2. szakaszában, valamint a 2C. melléklet kiegészítésének 1.4.1. és 1.4.2. szakaszában fel kell jegyezni. |
| --- | --- |

3.7.3.

3.8.   A gyártásmegfelelőség ellenőrzése

| 3.8.1. | A gyártásmegfelelőség szennyezőanyag-kibocsátás tekintetében történő ellenőrzése ezen előírás 8. szakaszának követelményei alapján történik. |
| --- | --- |

3.8.1.

| 3.8.2. | A gyártó a szennyezőanyag-kibocsátásokat a kipufogógáz-utókezelő rendszer előtt is lemérheti, a típusjóváhagyási vizsgálat elvégzésével egyidejűleg. Ekkor a gyártó külön a motorra és az utókezelő rendszerre vonatkozóan nem hivatalos romlási tényezőt határozhat meg, amely a sorozatgyártás ellenőrzésekor segítségére lehet. |
| --- | --- |

3.8.2.

| 3.8.3. | A típusjóváhagyás céljára csak a 3.5. vagy a 3.6. szakasz szerinti romlási tényezőket kell feljegyezni a 2A. melléklet kiegészítésének 1.4.1. és 1.4.2. szakaszában, valamint a 2C. melléklet kiegészítésének 1.4.1. és 1.4.2. szakaszában. |
| --- | --- |

3.8.3.

4.   Karbantartás

A tartampróba céljaira a karbantartást a gyártó szerviz- és karbantartási kézikönyvének megfelelően kell elvégezni.

4.1.   Kibocsátással kapcsolatos, tervszerű karbantartás

| 4.1.1. | A tartampróba végrehajtásához szükséges, kibocsátással kapcsolatos tervszerű karbantartást ugyannyi távolság megtétele után, illetve azonos időközönként kell elvégezni, mint ahogyan azt a jármű vagy motor tulajdonosai számára adott gyártói karbantartási utasításban megadták. Ezt a karbantartási tervet a tartampróba során szükség esetén módosítani lehet, azzal a feltétellel, hogy olyan művelet nem törölhető a karbantartási tervből, amelyet a vizsgált motoron már elvégeztek. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | A motorgyártónak a tartampróbára vonatkozóan pontosan meg kell határoznia a következő alkotóelemek beállítását, tisztítását, karbantartását (szükség esetén) és tervszerű cseréjét:


  a) | a kipufogógáz-visszavezető rendszer szűrői és hűtői; |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

a)

a kipufogógáz-visszavezető rendszer szűrői és hűtői;

| b) | pozitív forgattyúsház-szellőzőszelep, ha van; |
| --- | --- |

b)

pozitív forgattyúsház-szellőzőszelep, ha van;

| c) | üzemanyag-befecskendező csúcsok (csak tisztítás); |
| --- | --- |

c)

üzemanyag-befecskendező csúcsok (csak tisztítás);

| d) | üzemanyag-befecskendezők; |
| --- | --- |

d)

üzemanyag-befecskendezők;

| e) | turbófeltöltő; |
| --- | --- |

e)

turbófeltöltő;

| f) | elektronikus motorvezérlő egység és a kapcsolódó érzékelők és működtetők; |
| --- | --- |

f)

elektronikus motorvezérlő egység és a kapcsolódó érzékelők és működtetők;

| g) | részecske-utókezelő rendszer (beleértve a kapcsolódó alkotóelemeket is); |
| --- | --- |

g)

részecske-utókezelő rendszer (beleértve a kapcsolódó alkotóelemeket is);

| h) | NOx-mentesítő rendszer; |
| --- | --- |

h)

NOx-mentesítő rendszer;

| i) | kipufogógáz-visszavezető rendszer, beleértve az összes kapcsolódó szabályozószelepet és csőrendszert; |
| --- | --- |

i)

kipufogógáz-visszavezető rendszer, beleértve az összes kapcsolódó szabályozószelepet és csőrendszert;

| j) | bármely más kipufogógáz-utókezelő rendszer. |
| --- | --- |

j)

bármely más kipufogógáz-utókezelő rendszer.

| 4.1.3. | A kibocsátással kapcsolatos kritikus tervezett karbantartást csak használat közben lehet elvégezni, és erről értesíteni kell a jármű tulajdonosát. |
| --- | --- |

4.1.3.

4.2.   A tervszerű karbantartás változásai

| 4.2.1. | A gyártó minden olyan új tervszerű karbantartási műveletre vonatkozóan, amelyet a tartampróba alatt el kíván végezni, és később a járművek és motorok tulajdonosai számára javasolni fog, köteles kérelmet benyújtani a típusjóváhagyó hatósághoz. A kérelemben meg kell adni az új tervszerű karbantartási művelet szükségességét alátámasztó adatokat és a karbantartási intervallumot. |
| --- | --- |

4.2.1.

4.3.   Kibocsátással nem kapcsolatos tervszerű karbantartás

| 4.3.1. | Az észszerű és műszakilag indokolt, kibocsátással nem kapcsolatos tervszerű karbantartást (például olajcsere, olajszűrőcsere, üzemanyagszűrő-csere, levegőszűrő-csere, hűtőrendszer karbantartása, alapjárati fordulatszám beállítása, fordulatszám-szabályozó, hengerfejcsavarok meghúzása, szeleprögzítés, injektorrögzítés, gyújtásvezérlés, ékszíj feszességének beállítása stb.) a tartampróbára kijelölt motorokon vagy járműveken elegendő a gyártó által a tulajdonos számára ajánlott legritkább időközönként elvégezni. |
| --- | --- |

4.3.1.

4.4.   Javítás

| 4.4.1. | A tartampróba során végzett vizsgálatra kiválasztott motoroknak a motoron, a kibocsátáscsökkentő rendszeren vagy az üzemanyag-rendszeren kívüli alkotóelemeinek javítását csak alkotóelemhiba vagy a motorrendszer működési hibája esetén szabad elvégezni. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Ha a tartampróba során maga a motor, a kibocsátáscsökkentő rendszer vagy az üzemanyag-rendszer hibásodik meg, a tartampróbát érvénytelennek kell tekinteni, és új motorrendszerrel új tartampróbát kell kezdeni. |
| --- | --- |

4.4.2.

---

(1)  A járművek kialakításáról szóló összevont határozat (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, 2. szakasz) meghatározása szerint.

(2)  Kompressziós gyújtású motor esetében alkalmazandó.

(3)  Szikragyújtású motor esetében alkalmazandó.

---

8. MELLÉKLET

Használatban lévő motorok vagy járművek megfelelősége

1.   Bevezetés

| 1.1. | Ez a melléklet a használatban lévő motorok és járművek megfelelőségének ellenőrzésére és igazolására vonatkozó követelményeket határozza meg. |
| --- | --- |

1.1.

2.   Használatban lévő járművek megfelelőségére vonatkozó eljárás

| 2.1. | A használatban lévő járművek vagy az egy motorcsaládba tartozó motorok megfelelőségét a szokásos vezetési módok, szokásos körülmények és a szokásos hasznos terhelés mellett közúton üzemeltetett járművek vizsgálatával kell igazolni. A használat közbeni megfelelőség vizsgálatának a járművek valós útvonalakon, szokásos hasznos terheléssel és a szokásos hivatásos járművezetővel való üzemeltetése tekintetében reprezentatívnak kell lennie. Amennyiben a járművet nem a szokásos hivatásos járművezető vezeti, e járművezetőnek a vizsgálandó kategóriájú jármű üzemeltetésére megfelelő készségekkel és végzettséggel kell rendelkeznie. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ha egy jármű szokásos üzemeltetési feltételeit a vizsgálatok elvégzésével össze nem egyeztethetőnek ítélik, a gyártó vagy a típusjóváhagyó hatóság kérheti, hogy más vezetési útvonalakat vagy más hasznos terhet használjanak. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | A gyártónak igazolnia kell a típusjóváhagyó hatóság előtt, hogy a választott jármű, a vezetési módok és a feltételek reprezentatívak a járműcsalád tekintetében. Annak meghatározására, hogy a vezetési módok elfogadhatók-e a használat közbeni megfelelőség vizsgálatához, a 4.5. pontban meghatározott követelményeket kell használni. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | A gyártónak a használatban lévő járművek megfelelősége vizsgálatának ütemtervét és mintavételi tervét az új motorcsalád kezdeti típusjóváhagyásakor kell benyújtania. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Nem megfelelőnek kell tekinteni azokat a járműveket, melyek vagy nem rendelkeznek olyan kommunikációs interfésszel, amely lehetővé tenné a motorvezérlő egység az ezen előírás 9.4.2.1. és 9.4.2.2. szakaszában előírt adatainak rögzítését, vagy amelyek interfésze e tekintetben csak hiányosan vagy nem szabványos adatprotokoll szerint működik. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Azokat a járműveket is nem megfelelőnek kell tekinteni, melyeknél a motorvezérlő egység adatainak rögzítése befolyásolja a jármű kibocsátását vagy teljesítményét. |
| --- | --- |

2.6.

3.   A motor vagy a jármű kiválasztása

| 3.1. | Ha egy motorcsalád típusjóváhagyást kapott, a gyártónak az adott családba tartozó motorral felszerelt jármű első nyilvántartásba vételétől számított 18 hónapon belül el kell végeznie a használatban lévő motorcsalád vizsgálatát. Többlépcsős típusjóváhagyás esetén az első nyilvántartásba vétel a teljes jármű első nyilvántartásba vétele.
  A vizsgálatot az ezen előírás 5.4. szakaszában meghatározott hasznos élettartam alatt legalább kétévente meg kell ismételni minden motorcsaládon.
  A gyártó kérésére a vizsgálat a gyártás befejezését követő öt évvel beszüntethető. |
| --- | --- |

3.1.

A vizsgálatot az ezen előírás 5.4. szakaszában meghatározott hasznos élettartam alatt legalább kétévente meg kell ismételni minden motorcsaládon.

A gyártó kérésére a vizsgálat a gyártás befejezését követő öt évvel beszüntethető.

| 3.1.1. | Legalább három motorból álló mintaméret mellett a mintavételi eljárást úgy kell meghatározni, hogy 0,90 legyen annak valószínűsége, hogy a 20 százaléknyi hibás motort vagy hibás járművet tartalmazó tétel megfelel a vizsgálaton (a gyártó kockázata = 10 %), míg annak valószínűsége, hogy 60 %-nyi hibás motort vagy járművet tartalmazó tételt elfogadnak, 0,10 legyen (a fogyasztó kockázata = 10 %). |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Meg kell határozni a minta tekintetében az n-edik vizsgálatnál nem megfelelő eredménnyel végződő vizsgálatok összesített számát meghatározó vizsgálati statisztikát. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | A tételt elfogadó vagy elutasító döntést az alábbi követelmények szerint kell meghozni:


  a) | ha a vizsgálati statisztika eredménye nem haladja meg az 1. táblázatban a mintanagyságra megadott elfogadási küszöbértéket, a tételt elfogadják; |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

a)

ha a vizsgálati statisztika eredménye nem haladja meg az 1. táblázatban a mintanagyságra megadott elfogadási küszöbértéket, a tételt elfogadják;

| b) | ha a vizsgálati statisztika eredménye legalább akkora, mint az 1. táblázatban a mintanagyságra megadott elutasítási küszöbérték, a tételre elutasító döntés születik; |
| --- | --- |

b)

ha a vizsgálati statisztika eredménye legalább akkora, mint az 1. táblázatban a mintanagyságra megadott elutasítási küszöbérték, a tételre elutasító döntés születik;

| c) | minden más esetben meg kell vizsgálni egy újabb motort e melléklet szerint, és a számítási eljárást az eggyel nagyobb mintaméretre kell alkalmazni. |
| --- | --- |

c)

minden más esetben meg kell vizsgálni egy újabb motort e melléklet szerint, és a számítási eljárást az eggyel nagyobb mintaméretre kell alkalmazni.

Az 1. táblázatban megadott elfogadási és elutasítási küszöbértékek az ISO 8422/1991 szabvány segítségével kerültek kiszámításra.

1. táblázat

A mintavételi terv elfogadási és elutasítási küszöbértékei

Legkisebb mintaméret: 3

| Vizsgált motorok összesen (mintaméret) | Elfogadási küszöbérték | Elutasítási küszöbérték |
| --- | --- | --- |
| 3 | – | 3 |
| 4 | 0 | 4 |
| 5 | 0 | 4 |
| 6 | 1 | 4 |
| 7 | 1 | 4 |
| 8 | 2 | 4 |
| 9 | 2 | 4 |
| 10 | 3 | 4 |

Vizsgált motorok összesen (mintaméret)

Elfogadási küszöbérték

Elutasítási küszöbérték

3

–

3

4

0

4

5

0

4

6

1

4

7

1

4

8

2

4

9

2

4

10

3

4

A kiválasztott motor- és járműkonfigurációkat a vizsgálati eljárások megindítása előtt jóvá kell hagyatni a típusjóváhagyó hatósággal. A kiválasztást az adott járművek kiválasztásához használt kritériumok típusjóváhagyó hatóságnak történő bemutatásával kell elvégezni.

| 3.2. | A kiválasztott motorokat és járműveket a régióban (pl. az Európai Unióban) kell használni és nyilvántartásba vetetni. A járműnek a vizsgálatok előtt legalább 25 000 km-t kell futnia. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Minden egyes vizsgált járműnek rendelkeznie kell olyan karbantartási nyilvántartással, amely igazolja, hogy a járművet megfelelő módon, a gyártó ajánlásainak megfelelően karbantartották és szervizelték. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | A motor megfelelő működése a fedélzeti diagnosztikai rendszeren ker esztül ellenőrizhető. A fedélzeti diagnosztikai rendszer memóriájában található hibaüzeneteket és üzemkészségi kódot fel kell jegyezni, és a szükséges javításokat el kell végezni.
  A C osztályú működési hibát mutató motorok javítása vizsgálat előtt nem kötelező. A diagnosztikai hibakódot (Diagnostic Trouble Code (DTC)) nem kell törölni.
  Nem lehet vizsgálni azokat a motorokat, amelyek a 11. mellékletben előírt számlálóik egyikén nem „0” jelzést mutatnak. Ezt jelenteni kell a típusjóváhagyó hatóságnak. |
| --- | --- |

3.4.

A C osztályú működési hibát mutató motorok javítása vizsgálat előtt nem kötelező. A diagnosztikai hibakódot (Diagnostic Trouble Code (DTC)) nem kell törölni.

Nem lehet vizsgálni azokat a motorokat, amelyek a 11. mellékletben előírt számlálóik egyikén nem „0” jelzést mutatnak. Ezt jelenteni kell a típusjóváhagyó hatóságnak.

| 3.5. | A motor vagy a jármű nem mutathat visszaélésre utaló jeleket (pl. túlterhelés, nem megfelelő üzemanyag használata vagy más helytelen használat), illetve más olyan tényezőkre (pl. manipulálás) utaló jeleket, amelyek befolyásolhatják a kibocsátási teljesítményt. A fedélzeti diagnosztikai rendszer számítógépben tárolt hibakódjait és a motor üzemóráira vonatkozó adatokat figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | A járműben használt kibocsátáscsökkentő rendszer valamennyi alkotóelemének meg kell felelnie a vonatkozó típusjóváhagyási dokumentációban szereplő adatoknak. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | A típusjóváhagyó hatóság egyetértésével a gyártó a használat közbeni megfelelés vizsgálatát a 3.1. szakaszban megadottnál kevesebb motorral vagy járművel is elvégezheti, amennyiben a motorcsaládba tartozó gyártott motorok száma nem éri el az évi 500 egységet. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Vizsgálati feltételek

| 4.1. | A jármű hasznos terhelése
  A szokásos hasznos terhelés a legnagyobb hasznos terhelés 10–100 %-a.
  A legnagyobb hasznos terhelés a jármű műszakilag megengedett legnagyobb tömegének és az 1. sz. különleges határozat (az 1. és 2. módosítással módosított ECE/TRANS/WP.29/1045) 3. mellékletében meghatározott menetkész tömegének különbsége.
  Amennyiben a törvényileg megengedett legnagyobb járműtömeg alacsonyabb, mint a jármű műszakilag megengedett legnagyobb össztömege, a jármű hasznos terhelésének a vizsgálati menethez való meghatározására használható a törvényileg megengedett legnagyobb járműtömeg.
  A használatban lévő járművek megfelelőségének vizsgálatához a hasznos teher mesterséges terheléssel helyettesíthető.
  A jóváhagyó hatóságok a jármű legnagyobb hasznos terhelésének 10–100 %-a közötti bármekkora értékű hasznos terheléssel kérhetik a jármű vizsgálatát. Amennyiben a működéshez szükséges hordozható kibocsátásmérő rendszer (PEMS) tömege meghaladja a jármű legnagyobb hasznos terhelésének 10 %-át, ezt a tömeget a legkisebb hasznos tömegnek lehet tekinteni. |
| --- | --- |

4.1.

A szokásos hasznos terhelés a legnagyobb hasznos terhelés 10–100 %-a.

A legnagyobb hasznos terhelés a jármű műszakilag megengedett legnagyobb tömegének és az 1. sz. különleges határozat (az 1. és 2. módosítással módosított ECE/TRANS/WP.29/1045) 3. mellékletében meghatározott menetkész tömegének különbsége.

Amennyiben a törvényileg megengedett legnagyobb járműtömeg alacsonyabb, mint a jármű műszakilag megengedett legnagyobb össztömege, a jármű hasznos terhelésének a vizsgálati menethez való meghatározására használható a törvényileg megengedett legnagyobb járműtömeg.

A használatban lévő járművek megfelelőségének vizsgálatához a hasznos teher mesterséges terheléssel helyettesíthető.

A jóváhagyó hatóságok a jármű legnagyobb hasznos terhelésének 10–100 %-a közötti bármekkora értékű hasznos terheléssel kérhetik a jármű vizsgálatát. Amennyiben a működéshez szükséges hordozható kibocsátásmérő rendszer (PEMS) tömege meghaladja a jármű legnagyobb hasznos terhelésének 10 %-át, ezt a tömeget a legkisebb hasznos tömegnek lehet tekinteni.

| 4.2. | Környezeti viszonyok
  A vizsgálatot a következő feltételeknek megfelelő környezeti viszonyok mellett kell végrehajtani:
  legalább 82,5 kPa légköri nyomás,
  a hőmérséklet legalább 266 K (–7 °C) és legfeljebb – a megadott légköri nyomás mellett – a következő egyenlettel kiszámított hőmérséklet:
  T = –0,4514 * (101,3 – pb) + 311
  Ahol:


  T | a környezeti levegő hőmérséklete, K-ben, |
| --- | --- | --- |
| Pb | pedig a légköri nyomás, kPa-ban. |

4.2.

A vizsgálatot a következő feltételeknek megfelelő környezeti viszonyok mellett kell végrehajtani:

legalább 82,5 kPa légköri nyomás,

a hőmérséklet legalább 266 K (–7 °C) és legfeljebb – a megadott légköri nyomás mellett – a következő egyenlettel kiszámított hőmérséklet:

T = –0,4514 * (101,3 – pb) + 311

Ahol:

T

a környezeti levegő hőmérséklete, K-ben,

Pb

pedig a légköri nyomás, kPa-ban.

| 4.3. | A motorhűtő közeg hőmérséklete
  A motorhűtő közeg hőmérsékletének meg kell felelnie e melléklet 1. függeléke A.1.2.6.1. szakaszában előírtaknak. |
| --- | --- |

4.3.

A motorhűtő közeg hőmérsékletének meg kell felelnie e melléklet 1. függeléke A.1.2.6.1. szakaszában előírtaknak.

| 4.4. | A kenőolajnak, az üzemanyagnak és a reagensnek meg kell felelniük a gyártó által megadott specifikációknak. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Kenőolaj
  A vizsgálati kenőolajnak kereskedelmi forgalomban kapható kenőolajnak kell lennie, és meg kell felelnie a motorgyártó előírásainak.
  Az olajból mintákat kell venni. |
| --- | --- |

4.4.1.

A vizsgálati kenőolajnak kereskedelmi forgalomban kapható kenőolajnak kell lennie, és meg kell felelnie a motorgyártó előírásainak.

Az olajból mintákat kell venni.

| 4.4.2. | Üzemanyag
  A vizsgálati üzemanyagnak vagy az idevágó szabványok tárgyát képező, kereskedelmi forgalomban kapható üzemanyagnak, vagy ezen előírás 5. mellékletében meghatározott referencia-üzemanyagnak kell lennie. |
| --- | --- |

4.4.2.

A vizsgálati üzemanyagnak vagy az idevágó szabványok tárgyát képező, kereskedelmi forgalomban kapható üzemanyagnak, vagy ezen előírás 5. mellékletében meghatározott referencia-üzemanyagnak kell lennie.

| 4.4.2.1. | Ha a gyártó ezen előírás 4. szakaszával összhangban nyilatkozott arról, hogy képes az ezen előírás 1. melléklete 1. részének 3.2.2.2.1. szakaszában megadott, a kereskedelmi forgalomban kapható üzemanyagokra vonatkozó követelmények teljesítésére, a vizsgálatokat a kereskedelmi forgalomban kapható, megadott üzemanyagok legalább egyikén el kell végezni. |
| --- | --- |

4.4.2.1.

| 4.4.2.2. | Az üzemanyagból mintákat kell venni. |
| --- | --- |

4.4.2.2.

| 4.4.3. | Reagens
  A szennyezőanyag-kibocsátás csökkentésére reagenst használó kipufogógáz-utókezelő rendszerek esetében a reagensnek kereskedelmi forgalomban kapható reagensnek kell lennie, és meg kell felelnie a motorgyártó előírásainak. A reagensből mintát kell venni. A reagens nem lehet fagyott. |
| --- | --- |

4.4.3.

A szennyezőanyag-kibocsátás csökkentésére reagenst használó kipufogógáz-utókezelő rendszerek esetében a reagensnek kereskedelmi forgalomban kapható reagensnek kell lennie, és meg kell felelnie a motorgyártó előírásainak. A reagensből mintát kell venni. A reagens nem lehet fagyott.

| 4.5. | A lefutásra vonatkozó követelmények
  A művelet részarányát a teljes lefutás időtartamának százalékában kell kifejezni.
  A lefutás városi vezetésből, majd országúti és autópályán történő vezetésből áll, a 4.5.1–4.5.4. szakaszban megadott részarányoknak megfelelően. Amennyiben gyakorlati okokból más vizsgálati sorrend indokolt, a típusjóváhagyó hatóság beleegyezésével más sorrend is követhető, azonban a vizsgálatot mindig a városi vezetéssel kell kezdeni.
  E szakasz alkalmazásában a „körülbelül” a célérték ±5 %-ot jelent.
  A városi, az országúti és az autópályán történő vezetésnek tekintett részeket a következők alapján lehet meghatározni:


  a) | földrajzi koordináták (térkép alapján); vagy |
| --- | --- | --- |

4.5.

A művelet részarányát a teljes lefutás időtartamának százalékában kell kifejezni.

A lefutás városi vezetésből, majd országúti és autópályán történő vezetésből áll, a 4.5.1–4.5.4. szakaszban megadott részarányoknak megfelelően. Amennyiben gyakorlati okokból más vizsgálati sorrend indokolt, a típusjóváhagyó hatóság beleegyezésével más sorrend is követhető, azonban a vizsgálatot mindig a városi vezetéssel kell kezdeni.

E szakasz alkalmazásában a „körülbelül” a célérték ±5 %-ot jelent.

A városi, az országúti és az autópályán történő vezetésnek tekintett részeket a következők alapján lehet meghatározni:

a)

földrajzi koordináták (térkép alapján); vagy

| b) | az első gyorsítás módszere. |
| --- | --- |

b)

az első gyorsítás módszere.

Amennyiben a lefutás összetételét földrajzi koordináták alapján határozzák meg, a jármű a lefutás egyes részeinek teljes időtartamának 5 %-ánál hosszabb ideig nem haladhatja meg a következő sebességértékeket:

| a) | 50 km/h a városi szakaszban; |
| --- | --- |

a)

50 km/h a városi szakaszban;

| b) | 75 km/h (illetve M1 és N1 kategóriájú járművek esetében 90 km/h) az országúti szakaszban. |
| --- | --- |

b)

75 km/h (illetve M1 és N1 kategóriájú járművek esetében 90 km/h) az országúti szakaszban.

Amennyiben a lefutás összetételét az első gyorsítás módszerével határozzák meg, az első alkalommal 55 km/h (illetve M1 és N1 kategóriájú járművek esetében 70 km/h) fölé történő gyorsítás jelzi az országúti rész kezdetét, és az első alkalommal 75 km/h (illetve M1 és N1 kategóriájú járművek esetében 90 km/h) fölé történő gyorsítás jelzi az autópályán vezetett rész kezdetét.

A városi, az országúti és az autópálya üzemmód megkülönböztetésére vonatkozó kritériumokat a vizsgálat megkezdése előtt egyeztetni kell a jóváhagyó hatósággal.

Városi üzemmódban az átlagsebességnek 15 és 30 km/h között kell lennie.

Országúti üzemmódban az átlagsebességnek 45 és 70 km/h (illetve M1 és N1 kategóriájú járművek esetében 60 és 90 km/h) között kell lennie.

Autópálya üzemmódban az átlagsebességnek 70 km/h (illetve M1 és N1 kategóriájú járművek esetében 90 km/h) fölött kell lennie.

| 4.5.1. | Az M1 és N1 kategóriájú járművek esetében a lefuttatás körülbelül 34 % városi, 33 % országúti és 33 % autópálya-üzemmódból kell, hogy álljon. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Az N2, M2 és M3 kategóriájú járművek esetében a lefuttatás körülbelül 45 % városi, 25 % országúti és 30 % autópálya-üzemmódból kell, hogy álljon. Az I., II. vagy A osztályú, M2 és M3 kategóriájú járműveket körülbelül 70 %-ban városi, 30 %-ban pedig országúti üzemmódban kell vizsgálni. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Az N3 kategóriájú járművek esetében a futtatás körülbelül 30 % városi, 25 % országúti, majd 45 % autópálya-üzemmódból kell, hogy álljon. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | A lefutás összetételének értékelése céljából egy rész időtartama attól az időponttól számítandó, hogy a hűtőközeg hőmérséklete első alkalommal elérte a 343 K-t (70 °C), vagy miután 5 perces időtartamon át ±2 K pontossággal stabilizálódott, ha ez előbb következik be, de legkésőbb a motor beindításától számított 15 perccel. A 4.5. szakasszal összhangban addig, amíg a hűtőközeg hőmérséklete el nem éri a 343 K-t (70 °C), a járművet városi vezetési feltételek mellett kell üzemeltetni.
  A vizsgálat előtt tilos mesterségesen felmelegíteni a kibocsátáscsökkentő rendszereket. |
| --- | --- |

4.5.4.

A vizsgálat előtt tilos mesterségesen felmelegíteni a kibocsátáscsökkentő rendszereket.

| 4.5.5 | A futtatás értékeléséhez további útmutatással szolgálhat a WHDC-adatbázis jellemző lefutásértékeinek megoszlása:


  a) | gyorsítás: az idő 26,9 %-a |
| --- | --- | --- |

4.5.5

a)

gyorsítás: az idő 26,9 %-a

| b) | lassítás: az idő 22,6 %-a |
| --- | --- |

b)

lassítás: az idő 22,6 %-a

| c) | haladás: az idő 38,1 %-a |
| --- | --- |

c)

haladás: az idő 38,1 %-a

| d) | állás (a jármű sebessége = 0): az idő 12,4 %-a |
| --- | --- |

d)

állás (a jármű sebessége = 0): az idő 12,4 %-a

| 4.6. | Üzemeltetési követelmények |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | A futtatást úgy kell választani, hogy a vizsgálat ne szakadjon meg, és az adatokból való mintavétel folyamatos legyen a 4.6.5. szakaszban meghatározott legkisebb vizsgálati időtartam elérése érdekében. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | A kibocsátási és más adatokból történő mintavételt a motor beindítása előtt kell megkezdeni. A kibocsátások értékelésekor a hidegindítás melletti kibocsátásokat is figyelembe kell venni, e melléklet 1. függelékének A.1.2.6. szakaszával összhangban. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | A különböző futtatásokból származó adatok kombinálása, illetve a futtatás adatainak módosítása vagy figyelmen kívül hagyása tilos. |
| --- | --- |

4.6.3.

| 4.6.4. | Ha a motor leáll, újra lehet indítani, de a mintavételnek nem szabad megszakadnia. |
| --- | --- |

4.6.4.

| 4.6.5. | A vizsgálatnak kellően hosszúnak kell lennie ahhoz, hogy a WHTC-vizsgálat alatt végzett munka négy–nyolc alkalommal megvalósuljon, vagy adott esetben a WHTC-vizsgálatban kibocsátott, kg/ciklusban megadott referencia-CO2-tömeg négy–nyolcszorosa keletkezzen. |
| --- | --- |

4.6.5.

| 4.6.6. | A hordozható kibocsátásmérő rendszer (PEMS) áramellátását külső tápegységről kell biztosítani, nem pedig olyan forrásból, mely az energiát közvetlenül vagy közvetve a vizsgált motortól származtatja. |
| --- | --- |

4.6.6.

| 4.6.6.1. | A hordozható kibocsátásmérő rendszer (PEMS) áramellátása a jármű belső elektromos rendszeréről is biztosítható, amennyiben a vizsgálóberendezés nem növeli a motor által leadott teljesítményt a motor legnagyobb teljesítményének 1 %-ánál nagyobb mértékben, és megfelelő intézkedéseket hoznak az ellen, hogy az akkumulátor túlzott mértékben lemerüljön, amikor a motor nem megy vagy alapjáraton van. |
| --- | --- |

4.6.6.1.

| 4.6.6.2. | Vita esetén a külső áramforrásból ellátott hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett mérések eredményei felülírják a 4.6.6.1. szakaszban leírt alternatív módszerrel kapott eredményeket. |
| --- | --- |

4.6.6.2.

| 4.6.7. | A hordozható kibocsátásmérő rendszer (PEMS) beépítése nem befolyásolhatja a jármű kibocsátását és/vagy teljesítményét. |
| --- | --- |

4.6.7.

| 4.6.8. | A járműveket szokásos nappali forgalmi viszonyok mellett ajánlott üzemeltetni. |
| --- | --- |

4.6.8.

| 4.6.9. | Ha a típusjóváhagyó hatóság nem elégedett az e melléklet 1. függeléke A.1.3.2. szakaszának megfelelő adatkonzisztencia-ellenőrzés eredményével, a típusjóváhagyó hatóság a vizsgálatot érvénytelennek tekintheti. |
| --- | --- |

4.6.9.

| 4.6.10. | Ha a lefutás alatt a kipufogógáz-utókezelő rendszer nem folyamatos regenerációja következik be, vagy a vizsgálat alatt a fedélzeti diagnosztikai rendszer A vagy B osztályú működési hibája fordul elő, a gyártó kérheti a lefutás érvénytelenítését. |
| --- | --- |

4.6.10.

5.   Az elektronikus motorvezérlő egység (ECU) adatforgalma

| 5.1. | A motorvezérlő egység használatban lévő járművek vizsgálatához szükséges adatforgalmi információi elérhetőségének és megfelelőségének igazolása. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Azt, hogy az adatforgalmi információk ezen előírás 9.4.2. szakaszában foglalt követelményeinek megfelelően elérhetőek, a használatban lévő járművek vizsgálata előtt kell igazolni. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.1.1. | Ha a hordozható kibocsátásmérő rendszer (PEMS) nem tudja ezeket az információkat megfelelően leolvasni, az információk elérhetőségét a 9B. mellékletben ismertetett, külső fedélzeti diagnosztikai kiolvasóval kell igazolni. |
| --- | --- |

5.1.1.1.

| 5.1.1.1.1. | Amennyiben ezeket az információkat megfelelően működő kiolvasóval a z előírt módon le lehet olvasni, a hordozható kibocsátásmérő rendszert (PEMS) nem megfelelőnek, a vizsgálatot pedig érvénytelennek kell tekinteni. |
| --- | --- |

5.1.1.1.1.

| 5.1.1.1.2. | Amennyiben ezeket az információkat ugyanazon motorcsaládba tartozó motorokkal felszerelt két járműből megfelelően működő kiolvasóval nem lehet az előírt módon leolvasni, a motort nem megfelelőnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

5.1.1.1.2.

| 5.1.2. | A nyomatékjel |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.2.1. | A hordozható kibocsátásmérő rendszer (PEMS) által – a motorvezérlő egység ezen előírás 9.4.2.1. szakaszában előírt adatforgalmi információiból – számított nyomatékjelet le kell ellenőrizni teljes terhelésnél. |
| --- | --- |

5.1.2.1.

| 5.1.2.1.1. | A megfelelés ellenőrzési módszerét e melléklet 4. függeléke írja le. |
| --- | --- |

5.1.2.1.1.

| 5.1.2.2. | A motorvezérlő egység nyomatékjele megfelelőnek minősül, ha a számított nyomaték az ezen előírás 9.4.2.5. szakaszában a teljes terhelés melletti nyomatékra meghatározott tűrésen belül marad. |
| --- | --- |

5.1.2.2.

| 5.1.2.3. | Ha a számított nyomaték nem marad az ezen előírás 9.4.2.5. szakaszában a teljes terhelés melletti nyomatékra meghatározott tűrésen belül, úgy kell tekinteni, hogy a motor nem felelt meg a vizsgálaton. |
| --- | --- |

5.1.2.3.

| 5.1.2.4. | A vegyes üzemű motoroknak és járműveknek ezenkívül meg kell felelniük az ezen előírás 15. mellékletében a nyomatékkorrekcióra vonatkozóan előírt követelményeknek és kivételeknek. |
| --- | --- |

5.1.2.4.

6.   A kibocsátások értékelése

| 6.1. | A vizsgálatot, illetve a vizsgálati eredményeket e melléklet 1. függelékének rendelkezései szerint kell elvégezni, illetve kiszámítani. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | A megfelelési tényezőket mind a kibocsátott szén-dioxid tömegén alapuló módszerrel, mind a munkán alapuló módszerrel ki kell számítani és be kell mutatni. Az elfogadó/elutasító döntést a munkán alapuló módszer eredményei alapján kell meghozni. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Az egyes szennyező anyagoknak a vizsgálathoz az 1. függelék szerint kiszámított végső megfelelési tényezői (CFvégső) nem haladhatják meg az adott szennyező anyagra a 2. táblázatban megadott, legnagyobb megengedett megfelelési tényezőt.

  2. táblázat


  A használat közbeni megfelelőség vizsgálatára alkalmazott legnagyobb szennyezőanyag-kibocsátási megfelelési tényezők


  Szennyező anyag | Legnagyobb megengedett megfelelési tényező |
| --- | --- | --- |
| CO | 1,50 |
| THC (1) | 1,50 |
| NMHC (2) | 1,50 |
| CH4
  2 | 1,50 |
| NOx | 1,50 |
| PM-szám | 1,63  (3) |

6.3.

2. táblázat

A használat közbeni megfelelőség vizsgálatára alkalmazott legnagyobb szennyezőanyag-kibocsátási megfelelési tényezők

Szennyező anyag

Legnagyobb megengedett megfelelési tényező

CO

1,50

THC (1)

1,50

NMHC (2)

1,50

CH4
  2

1,50

NOx

1,50

PM-szám

1,63  (3)

7.   A használat közbeni megfelelőségi vizsgálat eredményeinek értékelése

| 7.1. | A használat közbeni megfelelőségére vonatkozó, a 10. szakaszban említett jelentés alapján a típusjóváhagyó hatóság:


  a) | megállapítja, hogy egy motortípus vagy motorcsalád használat közbeni megfelelőségének vizsgálata kielégítő, és ezért nem hoz további intézkedéseket; |
| --- | --- | --- |

7.1.

a)

megállapítja, hogy egy motortípus vagy motorcsalád használat közbeni megfelelőségének vizsgálata kielégítő, és ezért nem hoz további intézkedéseket;

| b) | megállapítja, hogy a gyártó által szolgáltatott információk nem elegendők a döntés meghozatalához, és a gyártótól további információkat vagy vizsgálati adatokat kér be; |
| --- | --- |

b)

megállapítja, hogy a gyártó által szolgáltatott információk nem elegendők a döntés meghozatalához, és a gyártótól további információkat vagy vizsgálati adatokat kér be;

| c) | megállapítja, hogy valamely motorcsalád használat közbeni megfelelősége nem kielégítő, és az ezen előírás 9.3. szakaszában és e melléklet 9. szakaszában említett intézkedésekhez folyamodik. |
| --- | --- |

c)

megállapítja, hogy valamely motorcsalád használat közbeni megfelelősége nem kielégítő, és az ezen előírás 9.3. szakaszában és e melléklet 9. szakaszában említett intézkedésekhez folyamodik.

8.   Járművek igazoló vizsgálata

| 8.1. | Az igazoló vizsgálat célja annak megállapítása, hogy egy motorcsalád használat közben megfelel a kibocsátási előírásoknak. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Igazoló vizsgálatot a típusjóváhagyó hatóságok végezhetnek. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Az igazoló vizsgálatot a 2.1. és 2.2. szakaszban meghatározott járművizsgálat szerint kell elvégezni. Reprezentatív járműveket kell kiválasztani, melyeket a szokásos feltételek mellett kell használni és az e mellékletben meghatározott eljárások szerint kell vizsgálni. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Ha az azonos motorcsaládot képviselő két vagy több jármű vizsgálatából bármely szennyező anyagra kapott eredmény jelentősen meghaladja a 6. szakaszban megadott határértéket, a vizsgálat eredményét nem kielégítőnek lehet tekinteni. |
| --- | --- |

8.4.

9.   Javítási terv

| 9.1. | Ha a gyártó javítást kíván végrehajtani, jelentést nyújt be azon tagállam típusjóváhagyó hatóságának, amelyben a javításra szoruló motorokat vagy járműveket nyilvántartásba vették vagy használják. E jelentést akkor nyújtja be, amikor az intézkedésről dönt. A jelentésben pontosan meg kell adni, hogy miben áll a javítás, és ismertetni kell azokat a motorcsaládokat, melyeket szintén el kívánják végezni a javításokat. A gyártónak a javítás megkezdése után rendszeresen be kell számolnia a típusjóváhagyó hatóságnak. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | A gyártónak a javítási tervvel kapcsolatos összes levelezésről másolatot kell készítenie, nyilvántartást kell vezetnie a visszahívási akcióról, és rendszeresen helyzetjelentést kell adnia a típusjóváhagyó hatóságnak. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | A gyártónak a javítási tervhez egyedi azonosító nevet vagy nyilvántartási számot kell rendelnie. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | A gyártónak olyan javítási tervet kell benyújtani, amely a 9.4.1–9.4.11. szakaszban megadott adatokból áll. |
| --- | --- |

9.4.

| 9.4.1. | A javítási tervben szereplő valamennyi motorrendszertípus leírása. |
| --- | --- |

9.4.1.

| 9.4.2. | Minden olyan egyedi módosítás, változtatás, javítás, korrekció, beállítás vagy más beavatkozás leírása, melynek célja, hogy a motor ismét megfeleljen az előírásoknak, beleértve azoknak az adatoknak és műszaki vizsgálatoknak a rövid összegzését, melyek alapján a gyártó a megfelelőség helyreállítását célzó intézkedések mellett döntött. |
| --- | --- |

9.4.2.

| 9.4.3. | Annak a kommunikációs módszernek a megadása, amellyel a gyártó értesíti a motorok vagy járművek tulajdonosait a javítási intézkedésekről. |
| --- | --- |

9.4.3.

| 9.4.4. | Leírás (ha van) a megfelelő karbantartásról vagy használatról, amely a gyártó szerint előfeltétele annak, hogy a jármű jogosult legyen a javításra, valamint a gyártó indoklása, hogy miért köti ki e feltételt. Karbantartási vagy használati feltételeket csak akkor lehet kikötni, ha azok bizonyíthatóan kapcsolódnak a meg nem felelés tényéhez, valamint a javításokhoz. |
| --- | --- |

9.4.4.

| 9.4.5. | Annak az eljárásnak a leírása, amelyet a motor- vagy járműtulajdonosoknak követniük kell annak érdekében, hogy a meg nem felelés javításra kerüljön. Ennek a leírásnak tartalmaznia kell azt az időpontot, amikortól a javítást el lehet végeztetni, a műhely általi javítás elvégzéséhez szükséges idő becslését, valamint azt, hogy hol végeznek ilyen javításokat. A javítást a jármű átadása után felesleges késedelem nélkül el kell végezni. |
| --- | --- |

9.4.5.

| 9.4.6. | A motor- vagy járműtulajdonosnak átadott tájékoztatás másolata. |
| --- | --- |

9.4.6.

| 9.4.7. | Annak a rendszernek a rövid leírása, melyet a gyártó a javítás teljesítéséhez szükséges alkotóelemekkel vagy rendszerekkel való megfelelő ellátás biztosítása érdekében alkalmaz. Meg kell adni azt az időpontot, amikor megfelelő mennyiségű alkotóelem vagy rendszer áll rendelkezésre a munkálatok elkezdéséhez. |
| --- | --- |

9.4.7.

| 9.4.8. | A javítást végző szakembereknek megküldendő összes utasítás másolata. |
| --- | --- |

9.4.8.

| 9.4.9. | Annak a leírása, hogy a javasolt javítások milyen hatással lesznek a javítási tervben szereplő egyes motor- vagy járműtípusok szennyezőanyag-kibocsátására, üzemanyag-fogyasztására, kezelhetőségére és biztonságára, az ezeket a következtetéseket alátámasztó adatokkal, műszaki tanulmányokkal stb. együtt. |
| --- | --- |

9.4.9.

| 9.4.10. | Minden más információ, jelentés vagy adat, amelyet a típusjóváhagyó hatóság az észszerűség határain belül szükségesnek ítél a javítási terv értékeléséhez. |
| --- | --- |

9.4.10.

| 9.4.11. | Ha a javítási terv visszahívást is tartalmaz, akkor a javítások nyilvántartásának módszerét ismertető leírást is be kell adni a típusjóváhagyó hatósághoz. Címke használata esetén annak egy példányát is be kell nyújtani. |
| --- | --- |

9.4.11.

| 9.5. | A gyártótól megkövetelhető, hogy gondosan megtervezett és szükséges vizsgálatokat végezzen a javasolt változtatás, javítás vagy módosítás által érintett alkotóelemeken és motorokon, hogy igazolja a változtatás, javítás vagy módosítás eredményességét. |
| --- | --- |

9.5.

10.   Jelentéstétel

| 10.1. | Minden egyes vizsgált motorcsaládról műszaki jelentést kell benyújtani a típusjóváhagyó hatósághoz. A jelentésben ismertetni kell a használat közbeni megfelelőség vizsgálatára irányuló tevékenységeket és azok eredményeit. A jelentésnek legalább az alábbiakat kell tartalmaznia: |
| --- | --- |

10.1.

| 10.1.1. | Általános követelmények |
| --- | --- |

10.1.1.

| 10.1.1.1. | A gyártó neve és címe |
| --- | --- |

10.1.1.1.

| 10.1.1.2. | Az összeszerelő üzem(ek) címe: |
| --- | --- |

10.1.1.2.

| 10.1.1.3. | A gyártó által meghatalmazott képviselő neve, címe, telefon- és telefaxszáma és e-mail-címe: |
| --- | --- |

10.1.1.3.

| 10.1.1.4. | Típus és kereskedelmi név (adott esetben a kiviteleket is meg kell nevezni) |
| --- | --- |

10.1.1.4.

| 10.1.1.5. | Motorcsalád |
| --- | --- |

10.1.1.5.

| 10.1.1.6. | Alapmotor |
| --- | --- |

10.1.1.6.

| 10.1.1.7. | A motorcsalád tagjai |
| --- | --- |

10.1.1.7.

| 10.1.1.8. | Azon járművek jármű-azonosító száma, amelyek motorja használat közbeni megfelelőségi vizsgálat tárgyát képezi. |
| --- | --- |

10.1.1.8.

| 10.1.1.9. | A típus azonosításának módja és helye, ha fel van tüntetve a járművön: |
| --- | --- |

10.1.1.9.

| 10.1.1.10. | Járműkategória |
| --- | --- |

10.1.1.10.

| 10.1.1.11. | A motor típusa: benzin, etanol (E85), dízel/földgáz/LPG/dízel-etanol (ED95) (a nem kívánt törlendő) |
| --- | --- |

10.1.1.11.

| 10.1.1.12. | A használatban lévő motorcsaládon belüli motortípusokra vonatkozó típusjóváhagyások számai, beleértve az összes kiterjesztés és helyszíni javítás/visszahívás (átalakítás) számait is. |
| --- | --- |

10.1.1.12.

| 10.1.1.13. | A gyártó által szolgáltatott információkban szereplő motorok típusjóváhagyásaira vonatkozóan a kiterjesztések, helyszíni javítások/visszahívások adatai. |
| --- | --- |

10.1.1.13.

| 10.1.1.14. | A gyártó által szolgáltatott információkban szereplő motorgyártási időtartam (például „a 2014-es naptári év során gyártott járművek vagy motorok”). |
| --- | --- |

10.1.1.14.

| 10.1.2. | A motor/jármű kiválasztása |
| --- | --- |

10.1.2.

| 10.1.2.1. | A jármű vagy motor helymeghatározásának módszere |
| --- | --- |

10.1.2.1.

| 10.1.2.2. | Járművek, motorok, használatban lévő jármű-/motorcsaládok kiválasztási kritériumai |
| --- | --- |

10.1.2.2.

| 10.1.2.3. | Azok a földrajzi területek, amelyekre a gyártó tevékenysége kiterjed |
| --- | --- |

10.1.2.3.

| 10.1.3. | Berendezés |
| --- | --- |

10.1.3.

| 10.1.3.1. | A hordozható kibocsátásmérő berendezés (PEMS), márka és típus |
| --- | --- |

10.1.3.1.

| 10.1.3.2. | A hordozható kibocsátásmérő rendszer (PEMS) kalibrálása |
| --- | --- |

10.1.3.2.

| 10.1.3.3. | A hordozható kibocsátásmérő rendszer (PEMS) energiaellátása |
| --- | --- |

10.1.3.3.

| 10.1.3.4. | A számításokhoz használt szoftver és verziója (pl. EMROAD 4.0) |
| --- | --- |

10.1.3.4.

| 10.1.4. | A vizsgálat paraméterei |
| --- | --- |

10.1.4.

| 10.1.4.1. | A vizsgálat napja és időpontja |
| --- | --- |

10.1.4.1.

| 10.1.4.2. | A vizsgálat helyszíne, beleértve a vizsgálati útvonalra vonatkozó részletes információkat |
| --- | --- |

10.1.4.2.

| 10.1.4.3. | Időjárás/környezeti viszonyok (pl. hőmérséklet, páratartalom, tengerszint feletti magasság) |
| --- | --- |

10.1.4.3.

| 10.1.4.4. | Járművenként a vizsgálati útvonalon megtett távolság |
| --- | --- |

10.1.4.4.

| 10.1.4.5. | A vizsgálati üzemanyag specifikációja |
| --- | --- |

10.1.4.5.

| 10.1.4.6. | A reagens specifikációja (ha van) |
| --- | --- |

10.1.4.6.

| 10.1.4.7. | A kenőolaj specifikációja |
| --- | --- |

10.1.4.7.

| 10.1.4.8. | A kibocsátásvizsgálat eredményei e melléklet 1. függeléke szerint |
| --- | --- |

10.1.4.8.

| 10.1.5. | A motorra vonatkozó információk |
| --- | --- |

10.1.5.

| 10.1.5.1. | Az üzemanyag típusa (pl. dízel, dízel-etanol (ED95), földgáz, LPG, benzin, etanol (E85)) |
| --- | --- |

10.1.5.1.

| 10.1.5.2. | A motor gyújtásrendszere (pl. kompressziós gyújtás vagy szikragyújtás) |
| --- | --- |

10.1.5.2.

| 10.1.5.3. | Típusjóváhagyási szám |
| --- | --- |

10.1.5.3.

| 10.1.5.4. | Motorfelújítás |
| --- | --- |

10.1.5.4.

| 10.1.5.5. | A motor gyártója |
| --- | --- |

10.1.5.5.

| 10.1.5.6. | Motormodell |
| --- | --- |

10.1.5.6.

| 10.1.5.7. | A motor gyártásának éve és hónapja |
| --- | --- |

10.1.5.7.

| 10.1.5.8. | Motorazonosító szám |
| --- | --- |

10.1.5.8.

| 10.1.5.9. | A motor űrtartalma [liter] |
| --- | --- |

10.1.5.9.

| 10.1.5.10. | A hengerek száma |
| --- | --- |

10.1.5.10.

| 10.1.5.11. | A motor névleges teljesítménye: [kW @ ford/perc] |
| --- | --- |

10.1.5.11.

| 10.1.5.12. | A motor teljes forgatónyomatéka: [Nm @ ford/perc] |
| --- | --- |

10.1.5.12.

| 10.1.5.13. | Alapjárati fordulatszám [ford/perc] |
| --- | --- |

10.1.5.13.

| 10.1.5.14. | Gyártó által megadott, teljes terheléshez tartozó nyomatékgörbe (van/nincs) |
| --- | --- |

10.1.5.14.

| 10.1.5.15. | Gyártó által megadott, teljes terheléshez tartozó nyomatékgörbe hivatkozási száma |
| --- | --- |

10.1.5.15.

| 10.1.5.16. | NOx-mentesítő rendszer (pl. kipufogógáz-visszavezető, szelektív katalitikus csökkentési rendszer [SCR]) |
| --- | --- |

10.1.5.16.

| 10.1.5.17. | A katalizátoros átalakító típusa |
| --- | --- |

10.1.5.17.

| 10.1.5.18. | A részecskecsapda típusa |
| --- | --- |

10.1.5.18.

| 10.1.5.19. | Módosították-e az utókezelő rendszert a típusjóváhagyásra tekintettel? (igen/nem) |
| --- | --- |

10.1.5.19.

| 10.1.5.20. | A motorvezérlő egységre (ECU) vonatkozó információk (szoftver-/kalibrációs szám) |
| --- | --- |

10.1.5.20.

| 10.1.6. | A járműre vonatkozó információk |
| --- | --- |

10.1.6.

| 10.1.6.1. | A jármű tulajdonosa |
| --- | --- |

10.1.6.1.

| 10.1.6.2. | Járműtípus (pl. M3, N3) és kialakítás (pl. szóló vagy csuklós tehergépjármű, helyi autóbusz) |
| --- | --- |

10.1.6.2.

| 10.1.6.3. | A jármű gyártója |
| --- | --- |

10.1.6.3.

| 10.1.6.4. | Jármű-azonosító szám |
| --- | --- |

10.1.6.4.

| 10.1.6.5. | A jármű rendszáma, valamint a nyilvántartásba vétel szerinti ország |
| --- | --- |

10.1.6.5.

| 10.1.6.6. | Járműmodell |
| --- | --- |

10.1.6.6.

| 10.1.6.7. | A jármű gyártásának éve és hónapja |
| --- | --- |

10.1.6.7.

| 10.1.6.8. | Erőátvitel típusa (pl. kézi kapcsolású, automata vagy más) |
| --- | --- |

10.1.6.8.

| 10.1.6.9. | Előremeneti sebességfokozatok száma |
| --- | --- |

10.1.6.9.

| 10.1.6.10. | A kilométer-számláló állása a vizsgálat kezdetekor [km] |
| --- | --- |

10.1.6.10.

| 10.1.6.11. | A járműszerelvény össztömege (GVW) [kg] |
| --- | --- |

10.1.6.11.

| 10.1.6.12. | Gumiabroncs mérete [nem kötelező] |
| --- | --- |

10.1.6.12.

| 10.1.6.13. | Kipufogócső átmérője [mm] [nem kötelező] |
| --- | --- |

10.1.6.13.

| 10.1.6.14. | Tengelyek száma |
| --- | --- |

10.1.6.14.

| 10.1.6.15. | Üzemanyagtartály(ok) térfogata [liter] [nem kötelező] |
| --- | --- |

10.1.6.15.

| 10.1.6.16. | Üzemanyagtartályok száma [nem kötelező] |
| --- | --- |

10.1.6.16.

| 10.1.6.17. | Reagenstartály(ok) térfogata [liter] [nem kötelező] |
| --- | --- |

10.1.6.17.

| 10.1.6.18. | Reagenstartályok száma [nem kötelező] |
| --- | --- |

10.1.6.18.

| 10.1.7. | A vizsgálati útvonal jellemzői |
| --- | --- |

10.1.7.

| 10.1.7.1. | A kilométer-számláló állása a vizsgálat kezdetekor [km] |
| --- | --- |

10.1.7.1.

| 10.1.7.2. | Időtartam [s] |
| --- | --- |

10.1.7.2.

| 10.1.7.3. | Átlagos környezeti feltételek (a mért pillanatnyi adatokból számítva) |
| --- | --- |

10.1.7.3.

| 10.1.7.4. | A környezeti viszonyok érzékelőjére vonatkozó információk (az érzékelők típusa és elhelyezkedése) |
| --- | --- |

10.1.7.4.

| 10.1.7.5. | A jármű sebességére vonatkozó információk (például összesített sebességmegoszlás) |
| --- | --- |

10.1.7.5.

| 10.1.7.6. | A lefutás időtartamának a 4.5. szakaszban leírt városi, országúti és autópálya-üzemmódra jellemző részarányai |
| --- | --- |

10.1.7.6.

| 10.1.7.7. | A lefutás időtartamának a 4.5.5. szakaszban leírt, a gyorsításra, a lassításra, a haladásra és az állásra jellemző részarányai |
| --- | --- |

10.1.7.7.

| 10.1.8. | Pillanatnyi mért adatok |
| --- | --- |

10.1.8.

| 10.1.8.1. | THC-koncentráció [ppm] |
| --- | --- |

10.1.8.1.

| 10.1.8.2. | CO-koncentráció [ppm] |
| --- | --- |

10.1.8.2.

| 10.1.8.3. | NOx-koncentráció [ppm] |
| --- | --- |

10.1.8.3.

| 10.1.8.4. | CO2-koncentráció [ppm] |
| --- | --- |

10.1.8.4.

| 10.1.8.5. | CH4-koncentráció [ppm], csak földgázzal működő motoroknál |
| --- | --- |

10.1.8.5.

| 10.1.8.5a. | Részecskekoncentráció [#/cm3] |
| --- | --- |

10.1.8.5a.

| 10.1.8.6. | Kipufogógáz-áram [kg/h] |
| --- | --- |

10.1.8.6.

| 10.1.8.7. | Kipufogógáz hőmérséklete [°C] |
| --- | --- |

10.1.8.7.

| 10.1.8.8. | Környezeti levegő hőmérséklete [°C] |
| --- | --- |

10.1.8.8.

| 10.1.8.9. | Környezeti nyomás [kPa]) |
| --- | --- |

10.1.8.9.

| 10.1.8.10. | Környezeti páratartalom [g/kg] [nem kötelező] |
| --- | --- |

10.1.8.10.

| 10.1.8.11. | A motor nyomatéka [Nm] |
| --- | --- |

10.1.8.11.

| 10.1.8.12. | A motor fordulatszáma [ford/perc] |
| --- | --- |

10.1.8.12.

| 10.1.8.13. | A motor üzemanyagárama [g/s] |
| --- | --- |

10.1.8.13.

| 10.1.8.14. | A motorhűtő közeg hőmérséklete [°C] |
| --- | --- |

10.1.8.14.

| 10.1.8.15. | A jármű sebessége [km/h] a földön, a motorvezérlő egységből és a GPS-ből kapott jelek alapján |
| --- | --- |

10.1.8.15.

| 10.1.8.16. | A jármű helyzete: földrajzi szélesség [fok] (Olyan pontossággal, amelyre a vizsgálati útvonal figyelemmel kíséréséhez szükség van) |
| --- | --- |

10.1.8.16.

| 10.1.8.17. | A jármű helyzetének: földrajzi hosszúság [fok] |
| --- | --- |

10.1.8.17.

| 10.1.9. | Pillanatnyi számított adatok |
| --- | --- |

10.1.9.

| 10.1.9.1. | THC tömege [g/s] |
| --- | --- |

10.1.9.1.

| 10.1.9.2. | Szén-monoxid tömege [g/s] |
| --- | --- |

10.1.9.2.

| 10.1.9.3. | NOx tömege [g/s] |
| --- | --- |

10.1.9.3.

| 10.1.9.4. | CO2 tömege [g/s] |
| --- | --- |

10.1.9.4.

| 10.1.9.5. | CH4tömege [g/s], csak szikragyújtású motoroknál |
| --- | --- |

10.1.9.5.

| 10.1.9.5a. | Részecskeáram [#/s] |
| --- | --- |

10.1.9.5a.

| 10.1.9.6. | THC összesített tömege [g] |
| --- | --- |

10.1.9.6.

| 10.1.9.7. | Szén-monoxid összesített tömege [g] |
| --- | --- |

10.1.9.7.

| 10.1.9.8. | NOx összesített tömege [g] |
| --- | --- |

10.1.9.8.

| 10.1.9.9. | CO2 összesített tömege [g] |
| --- | --- |

10.1.9.9.

| 10.1.9.10. | CH4 összesített tömege [g], csak földgázzal működő motoroknál |
| --- | --- |

10.1.9.10.

| 10.1.9.10a. | PM-szám [#] |
| --- | --- |

10.1.9.10a.

| 10.1.9.11. | Számított üzemanyagáram [g/s] |
| --- | --- |

10.1.9.11.

| 10.1.9.12. | A motor teljesítménye [kW]) |
| --- | --- |

10.1.9.12.

| 10.1.9.13. | A motor munkája [kWh] |
| --- | --- |

10.1.9.13.

| 10.1.9.14. | A munkaablak időtartama [s] |
| --- | --- |

10.1.9.14.

| 10.1.9.15. | A munkaablakra jutó átlagos motorteljesítmény [%] |
| --- | --- |

10.1.9.15.

| 10.1.9.16. | A munkaablak THC-megfelelési tényezője [-] |
| --- | --- |

10.1.9.16.

| 10.1.9.17. | A munkaablak CO-megfelelési tényezője [-] |
| --- | --- |

10.1.9.17.

| 10.1.9.18. | A munkaablak NOx-megfelelési tényezője [-] |
| --- | --- |

10.1.9.18.

| 10.1.9.19. | A munkaablak CH4-megfelelési tényezője [-], csak földgázzal működő motoroknál |
| --- | --- |

10.1.9.19.

| 10.1.9.19a. | A munkaablak részecskeszám-megfelelési tényezője [-] |
| --- | --- |

10.1.9.19a.

| 10.1.9.20. | A CO2 tömegmérési ablak időtartama [s] |
| --- | --- |

10.1.9.20.

| 10.1.9.21. | A CO2-tömegmérési ablak THC-megfelelési tényezője [-] |
| --- | --- |

10.1.9.21.

| 10.1.9.22. | A CO2-tömegmérési ablak CO-megfelelési tényezője [-] |
| --- | --- |

10.1.9.22.

| 10.1.9.23. | A CO2-tömegmérési ablak NOx-megfelelési tényezője [-] |
| --- | --- |

10.1.9.23.

| 10.1.9.24. | A CO2-tömegmérési ablak CH4-megfelelési tényezője [-], csak földgázzal működő motoroknál |
| --- | --- |

10.1.9.24.

| 10.1.9.24a. | A CO2-tömegmérési ablak részecskeszám-megfelelési tényezője [-] |
| --- | --- |

10.1.9.24a.

| 10.1.10. | Átlagolt és integrált adatok |
| --- | --- |

10.1.10.

| 10.1.10.1. | Átlagos THC-koncentráció [ppm] [nem kötelező] |
| --- | --- |

10.1.10.1.

| 10.1.10.2. | Átlagos CO-koncentráció [ppm] [nem kötelező] |
| --- | --- |

10.1.10.2.

| 10.1.10.3. | Átlagos NOx-koncentráció [ppm] [nem kötelező] |
| --- | --- |

10.1.10.3.

| 10.1.10.4. | Átlagos CO2-koncentráció [ppm] [nem kötelező] |
| --- | --- |

10.1.10.4.

| 10.1.10.5. | Átlagos CH4-koncentráció [ppm], csak földgázzal működő motoroknál [nem kötelező] |
| --- | --- |

10.1.10.5.

| 10.1.10.6. | Átlagos kipufogógáz-áram [kg/h] [nem kötelező] |
| --- | --- |

10.1.10.6.

| 10.1.10.7. | Átlagos kipufogógáz-hőmérséklet [°C] [nem kötelező] |
| --- | --- |

10.1.10.7.

| 10.1.10.8. | THC-kibocsátás [g] |
| --- | --- |

10.1.10.8.

| 10.1.10.9. | CO-kibocsátás [g] |
| --- | --- |

10.1.10.9.

| 10.1.10.10. | NOx-kibocsátás [g] |
| --- | --- |

10.1.10.10.

| 10.1.10.11. | CO2-kibocsátás [g] |
| --- | --- |

10.1.10.11.

| 10.1.10.12. | CH4-kibocsátás [g], csak földgázzal működő motoroknál |
| --- | --- |

10.1.10.12.

| 10.1.10.12a. | PM-szám [#] |
| --- | --- |

10.1.10.12a.

| 10.1.11. | Elfogadási-elutasítási eredmények |
| --- | --- |

10.1.11.

| 10.1.11.1. | Az alábbiak legkisebb, legnagyobb és 90 %-os összesített százalékos aránya: |
| --- | --- |

10.1.11.1.

| 10.1.11.2. | A munkaablak THC-megfelelési tényezője [-] |
| --- | --- |

10.1.11.2.

| 10.1.11.3. | A munkaablak CO-megfelelési tényezője [-] |
| --- | --- |

10.1.11.3.

| 10.1.11.4. | A munkaablak NOx-megfelelési tényezője [-] |
| --- | --- |

10.1.11.4.

| 10.1.11.5. | A munkaablak CH4-megfelelési tényezője [-], csak földgázzal működő motoroknál |
| --- | --- |

10.1.11.5.

| 10.1.11.5a. | A munkaablak részecskeszám-megfelelési tényezője [-] |
| --- | --- |

10.1.11.5a.

| 10.1.11.6. | A CO2-tömegmérési ablak THC-megfelelési tényezője [-] |
| --- | --- |

10.1.11.6.

| 10.1.11.7. | A CO2-tömegmérési ablak CO-megfelelési tényezője [-] |
| --- | --- |

10.1.11.7.

| 10.1.11.8. | A CO2-tömegmérési ablak NOx-megfelelési tényezője [-] |
| --- | --- |

10.1.11.8.

| 10.1.11.9. | A CO2-tömegmérési ablak CH4-megfelelési tényezője [-], csak földgázzal működő motoroknál |
| --- | --- |

10.1.11.9.

| 10.1.11.9a. | A CO2 tömegmérési ablak részecskeszám-megfelelési tényezője [-] |
| --- | --- |

10.1.11.9a.

| 10.1.11.10. | Munkaablak: a munkaablakra jutó legkisebb és legnagyobb átlagos teljesítmény [%] |
| --- | --- |

10.1.11.10.

| 10.1.11.11. | CO2 tömegmérési ablak: az ablak legkisebb és legnagyobb időtartama [s] |
| --- | --- |

10.1.11.11.

| 10.1.11.12. | Munkaablak: az érvényes ablakok százalékos aránya |
| --- | --- |

10.1.11.12.

| 10.1.11.13. | CO2 tömegmérési ablak: az érvényes ablakok százalékos aránya |
| --- | --- |

10.1.11.13.

| 10.1.12. | A vizsgálat ellenőrzése |
| --- | --- |

10.1.12.

| 10.1.12.1. | A THC-elemző készülék nullpontja, mérési tartománya és ellenőrzési eredményei, vizsgálat előtt és után |
| --- | --- |

10.1.12.1.

| 10.1.12.2. | A CO-elemző készülék nullpontja, mérési tartománya és ellenőrzési eredményei, vizsgálat előtt és után |
| --- | --- |

10.1.12.2.

| 10.1.12.3. | Az NOx-elemző készülék nullpontja, mérési tartománya és ellenőrzési eredményei, vizsgálat előtt és után |
| --- | --- |

10.1.12.3.

| 10.1.12.4. | A CO2-elemző készülék nullpontja, mérési tartománya és ellenőrzési eredményei, vizsgálat előtt és után |
| --- | --- |

10.1.12.4.

| 10.1.12.4a. | Részecskeszám-nullpont, vizsgálat előtt és után |
| --- | --- |

10.1.12.4a.

| 10.1.12.5. | A CH4-elemző készülék nullpontja, mérési tartománya és ellenőrzési eredményei, vizsgálat előtt és után, csak földgázzal működő motoroknál |
| --- | --- |

10.1.12.5.

| 10.1.12.6. | Az adatkonzisztencia-ellenőrzés eredménye, e melléklet 1. függelékének A.1.3.2. szakasza szerint. |
| --- | --- |

10.1.12.6.

| 10.1.12.6.1. | Az e melléklet 1. függelékének A.1.3.2.1. szakaszában leírt lineáris regresszió eredményei, beleértve a regressziós egyenes meredekségét (m), a determinációs együtthatót (r2), valamint az y tengely és a regressziós egyenes metszéspontját (b). |
| --- | --- |

10.1.12.6.1.

| 10.1.12.6.2. | A motorvezérlő egység adatkonzisztencia-ellenőrzésének eredménye e melléklet 1. függelékének A.1.3.2.2. szakasza szerint. |
| --- | --- |

10.1.12.6.2.

| 10.1.12.6.3. | A fékmunkára vonatkoztatott fajlagos üzemanyag-fogyasztás konzisztencia-ellenőrzésének eredménye, e melléklet 1. függelékének A.1.3.2.3. szakasza szerint, a fékmunkára vonatkoztatott számított fajlagos üzemanyag-fogyasztással, valamint a következők arányával együtt: a hordozható kibocsátásmérő rendszerrel végzett mérésből származó, a fékmunkára vonatkoztatott számított fajlagos üzemanyag-fogyasztás és a WHTC-vizsgálatból származó, a fékmunkára vonatkoztatott megadott fajlagos üzemanyag-fogyasztás. |
| --- | --- |

10.1.12.6.3.

| 10.1.12.6.4. | A kilométer-számláló adatkonzisztencia-ellenőrzésének eredménye e melléklet 1. függelékének A.1.3.2.4. szakasza szerint. |
| --- | --- |

10.1.12.6.4.

| 10.1.12.6.5. | A környezeti nyomás adatkonzisztencia-ellenőrzésének eredménye e melléklet 1. függelékének A.1.3.2.5. szakasza szerint. |
| --- | --- |

10.1.12.6.5.

| 10.1.13. | További mellékletek jegyzéke (ha vannak). |
| --- | --- |

10.1.13.

---

(1)  Kompressziós gyújtású motorok esetében.

(2)  Szikragyújtású motorok esetében.

(3)  Az ezen előírás 13.2. szakaszában meghatározott átmeneti intézkedések függvényében.

---

8. melléklet - 1. függelék

Vizsgálati eljárás járművek hordozható kibocsátásmérő rendszerekkel történő kibocsátásméréséhez

A.1.1.   Bevezetés

Ez a függelék a járművek közúti szennyezőanyag-kibocsátásának hordozható kibocsátásmérő rendszerekkel történő fedélzeti meghatározására szolgáló eljárást ismerteti. A motor kipufogógázában a szennyezőanyag-kibocsátás következő összetevőit kell mérni: szén-monoxid, összes szénhidrogén, nitrogén-oxidok és a részecskék (PM) száma a dízelmotorok esetében, valamint szén-monoxid, nem metán szénhidrogének, metán, nitrogén-oxidok és részecskeszám a szikragyújtású motorok esetében. Ezenkívül mérni kell még a szén-dioxid-kibocsátást az A.1.4. szakaszban ismertetett számítási eljárások lehetővé tétele céljából.

A földgázzal működő motorok esetében a gyártó, a műszaki szolgálat vagy a típusjóváhagyó hatóság dönthet úgy, hogy a metán és a nem metán szénhidrogének kibocsátása helyett csak az összes szénhidrogén-kibocsátást méri. Ebben az esetben az összes szénhidrogén kibocsátási határértéke azonos az ezen előírás 5.3. szakaszában a metánra megadott kibocsátási határértékkel. A megfelelési tényezőknek az A.1.4.2.3. és az A.1.4.3.2. szakasz értelmében történő kiszámítása céljából ebben az esetben csak a metánra megadott kibocsátási határérték alkalmazandó.

A gázüzemű, de nem földgázzal működő motorok esetében a gyártó, a műszaki szolgálat vagy a típusjóváhagyó hatóság a nem metán szénhidrogének kibocsátása helyett az összes szénhidrogén (THC) kibocsátását is mérheti. Ebben az esetben az összes szénhidrogén kibocsátási határértéke azonos az ezen előírás 5.3. szakaszában a nem metán szénhidrogénekre megadott kibocsátási határértékkel. A megfelelési tényezőknek az A.1.4.2.3. és az A.1.4.3.2. szakasz értelmében történő kiszámítása céljából ebben az esetben a metánra megadott kibocsátási határérték alkalmazandó.

A.1.2.   Vizsgálati eljárás

| A.1.2.1. | Általános követelmények
  A vizsgálatokat olyan hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) kell elvégezni, amely a következőkből áll: |
| --- | --- |

A.1.2.1.

A vizsgálatokat olyan hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) kell elvégezni, amely a következőkből áll:

| A.1.2.1.1. | gázelemzők és részecskeszám-elemzők a kipufogógáz szabályozott szennyezőanyag-koncentrációjának méréséhez; |
| --- | --- |

A.1.2.1.1.

| A.1.2.1.2. | egy átlagoló Pitot-cső vagy kipufogógáz tömegáramának hasonló elven működő mérője; |
| --- | --- |

A.1.2.1.2.

| A.1.2.1.3. | egy globális helymeghatározó rendszer (a továbbiakban: GPS); |
| --- | --- |

A.1.2.1.3.

| A.1.2.1.4. | érzékelők a környezeti hőmérséklet és nyomás mérésére; |
| --- | --- |

A.1.2.1.4.

| A.1.2.1.5. | csatlakozás a jármű motorvezérlő egységéhez. |
| --- | --- |

A.1.2.1.5.

| A.1.2.2. | Vizsgálati paraméterek
  Az 1. táblázatban meghatározott paramétereket legalább 1,0 Hz gyakorisággal kell mérni és feljegyezni. Az eredeti korrigálatlan adatokat a gyártónak meg kell őriznie, és kérésre a típusjóváhagyó hatóság rendelkezésére kell bocsátania.

  1. táblázat


  Vizsgálati paraméterek


  Paraméter | Mértékegység | Forrás |
| --- | --- | --- | --- |
| THC-koncentráció1 | ppm | Gázelemző készülék |
| CO-koncentráció1 | ppm | Gázelemző készülék |
| NOx-koncentráció1 | ppm | Gázelemző készülék |
| CO2-koncentráció1 | ppm | Gázelemző készülék |
| CH4-koncentráció1, 2 | ppm | Gázelemző készülék |
| Részecskekoncentráció | #/cm3 | Részecskeszám-elemző készülék |
| Hígítási beállítás (adott esetben) | – | Részecskeszám-elemző készülék |
| Kipufogógáz-áram | kg/h | Kipufogógáz-áramlásmérő |
| Kipufogógáz hőmérséklete | K | Kipufogógáz-áramlásmérő |
| Környezeti hőmérséklet3 | K | Érzékelő |
| Környezeti nyomás | kPa | Érzékelő |
| A motor forgatónyomatéka4 | Nm | Motorvezérlő egység vag y érzékelő |
| Motor fordulatszáma | ford/perc | Motorvezérlő egység vagy érzékelő |
| A motor üzemanyagárama | g/s | Motorvezérlő egység vagy érzékelő |
| A motorhűtő közeg hőmérséklete | K | Motorvezérlő egység vagy érzékelő |
| A motor által beszívott légáram hőmérséklete3 | K | Érzékelő |
| A jármű sebessége a földön | km/h | Motorvezérlő egység és GPS |
| A jármű helyzetének földrajzi szélessége | fok | GPS |
| A jármű helyzetének földrajzi hosszúsága | fok | GPS |
| Megjegyzések:


  1 | Mért adat vagy nedves alapra korrigált adat. |

A.1.2.2.

Az 1. táblázatban meghatározott paramétereket legalább 1,0 Hz gyakorisággal kell mérni és feljegyezni. Az eredeti korrigálatlan adatokat a gyártónak meg kell őriznie, és kérésre a típusjóváhagyó hatóság rendelkezésére kell bocsátania.

1. táblázat

Vizsgálati paraméterek

Paraméter

Mértékegység

Forrás

THC-koncentráció1

ppm

Gázelemző készülék

CO-koncentráció1

ppm

Gázelemző készülék

NOx-koncentráció1

ppm

Gázelemző készülék

CO2-koncentráció1

ppm

Gázelemző készülék

CH4-koncentráció1, 2

ppm

Gázelemző készülék

Részecskekoncentráció

# /cm3

Részecskeszám-elemző készülék

Hígítási beállítás (adott esetben)

–

Részecskeszám-elemző készülék

Kipufogógáz-áram

kg/h

Kipufogógáz-áramlásmérő

Kipufogógáz hőmérséklete

K

Kipufogógáz-áramlásmérő

Környezeti hőmérséklet3

K

Érzékelő

Környezeti nyomás

kPa

Érzékelő

A motor forgatónyomatéka4

Nm

Motorvezérlő egység vag y érzékelő

Motor fordulatszáma

ford/perc

Motorvezérlő egység vagy érzékelő

A motor üzemanyagárama

g/s

Motorvezérlő egység vagy érzékelő

A motorhűtő közeg hőmérséklete

K

Motorvezérlő egység vagy érzékelő

A motor által beszívott légáram hőmérséklete3

K

Érzékelő

A jármű sebessége a földön

km/h

Motorvezérlő egység és GPS

A jármű helyzetének földrajzi szélessége

fok

GPS

A jármű helyzetének földrajzi hosszúsága

fok

GPS

Megjegyzések:

1

Mért adat vagy nedves alapra korrigált adat.

| 2 | Csak földgázzal üzemelő gázmotoroknál. |
| --- | --- |

2

Csak földgázzal üzemelő gázmotoroknál.

| 3 | A környezeti levegő vagy a beszívott levegő hőmérsékletének mérésére szolgáló érzékelőt kell használni. |
| --- | --- |

3

A környezeti levegő vagy a beszívott levegő hőmérsékletének mérésére szolgáló érzékelőt kell használni.

| 4 | A feljegyzett érték lehet a) az e függelék A.1.2.4.4. szakasza szerinti nettó motorféknyomaték vagy b) az e függelék A.1.2.4.4. szakasza szerinti nyomatékértékekből számított nettó motorféknyomaték. |
| --- | --- |

4

A feljegyzett érték lehet a) az e függelék A.1.2.4.4. szakasza szerinti nettó motorféknyomaték vagy b) az e függelék A.1.2.4.4. szakasza szerinti nyomatékértékekből számított nettó motorféknyomaték.

| A.1.2.2.1. | Az adatjelentés formátuma
  A kibocsátási értékek és minden egyéb releváns paraméter jelentését és cseréjét csv formátumú adatfájlban kell elvégezni. A paraméterértékeket vesszővel kell elválasztani (ASCII-kód: #h2C). A számértékek tizedes jegyét ponttal kell jelölni (ASCII-kód: #h2E). A sorokat „kocsi vissza” karakterrel kell lezárni (ASCII-kód: #h0D). Az ezres értékeket elválasztás nélkül kell feltüntetni. |
| --- | --- |

A.1.2.2.1.

A kibocsátási értékek és minden egyéb releváns paraméter jelentését és cseréjét csv formátumú adatfájlban kell elvégezni. A paraméterértékeket vesszővel kell elválasztani (ASCII-kód: #h2C). A számértékek tizedes jegyét ponttal kell jelölni (ASCII-kód: #h2E). A sorokat „kocsi vissza” karakterrel kell lezárni (ASCII-kód: #h0D). Az ezres értékeket elválasztás nélkül kell feltüntetni.

| A.1.2.3. | A jármű előkészítése
  A jármű előkészítésének a következőkre kell kiterjednie:


  a) | a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőrzése: az azonosított problémákat elhárításuk után jegyzőkönyvbe kell venni, amelyet be kell mutatni a típusjóváhagyó hatóságnak; |
| --- | --- | --- |

A.1.2.3.

A jármű előkészítésének a következőkre kell kiterjednie:

a)

a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőrzése: az azonosított problémákat elhárításuk után jegyzőkönyvbe kell venni, amelyet be kell mutatni a típusjóváhagyó hatóságnak;

| b) | olajcsere, üzemanyag és (adott esetben) reagens-utántöltés. |
| --- | --- |

b)

olajcsere, üzemanyag és (adott esetben) reagens-utántöltés.

| A.1.2.4. | A mérőrendszer összeállítása |
| --- | --- |

A.1.2.4.

| A.1.2.4.1. | Fő egység
  A hordozható kibocsátásmérő rendszert (PEMS) lehetőleg olyan helyre kell beépíteni, ahol a következők a legkevésbé befolyásolják:


  a) | a környezet hőmérséklet-változásai; |
| --- | --- | --- |

A.1.2.4.1.

A hordozható kibocsátásmérő rendszert (PEMS) lehetőleg olyan helyre kell beépíteni, ahol a következők a legkevésbé befolyásolják:

a)

a környezet hőmérséklet-változásai;

| b) | a környezeti légnyomás változásai; |
| --- | --- |

b)

a környezeti légnyomás változásai;

| c) | elektromágneses sugárzás; |
| --- | --- |

c)

elektromágneses sugárzás;

| d) | mechanikai ütés és rezgés; |
| --- | --- |

d)

mechanikai ütés és rezgés;

| e) | a környezetben lévő szénhidrogének – ha a lángionizációs detektor égőfejénél égető levegőként környezeti levegőt használó FID gázelemző készüléket használnak. |
| --- | --- |

e)

a környezetben lévő szénhidrogének – ha a lángionizációs detektor égőfejénél égető levegőként környezeti levegőt használó FID gázelemző készüléket használnak.

Beépítéskor a hordozható kibocsátásmérő rendszer gyártójának utasításait kell követni.

| A.1.2.4.2. | Kipufogógáz-áramlásmérő
  A kipufogógáz-áramlásmérőt a jármű kipufogócsövéhez kell csatlakoztatni. A kipufogógáz-áramlásmérő érzékelőit két egyenes csődarab közé kell helyezni, melyek hossza legalább a mérőberendezés átmérőjének kétszerese (a berendezés előtt és után elhelyezve). Ajánlott a kipufogógáz-áramlásmérőt a jármű hangtompítója utáni elhelyezni, a kipufogógáz pulzálásának a mérési jelekre gyakorolt hatásának csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

A.1.2.4.2.

A kipufogógáz-áramlásmérőt a jármű kipufogócsövéhez kell csatlakoztatni. A kipufogógáz-áramlásmérő érzékelőit két egyenes csődarab közé kell helyezni, melyek hossza legalább a mérőberendezés átmérőjének kétszerese (a berendezés előtt és után elhelyezve). Ajánlott a kipufogógáz-áramlásmérőt a jármű hangtompítója utáni elhelyezni, a kipufogógáz pulzálásának a mérési jelekre gyakorolt hatásának csökkentése érdekében.

| A.1.2.4.3. | Globális helymeghatározó rendszer
  Az antennát a lehető legmagasabb helyen kell rögzíteni, de úgy, hogy kivédjük a közúti üzem közben fellépő akadályok általi zavarás kockázatát. |
| --- | --- |

A.1.2.4.3.

Az antennát a lehető legmagasabb helyen kell rögzíteni, de úgy, hogy kivédjük a közúti üzem közben fellépő akadályok általi zavarás kockázatát.

| A.1.2.4.4. | Csatlakoztatás a jármű motorvezérlő egységéhez
  Az 1. táblázatban felsorolt motorparaméterek feljegyzésére adatrögzítőt kell használni. Ez az adatrögzítő ehhez igénybe veheti a jármű ellenőrző-felületét (Control Area Network, a továbbiakban: CAN) a jármű motorvezérlő egységéből a szabványos protokollok (úgymint a SAE J1939, J1708 vagy ISO 15765-4) szerint küldött, a 9B. melléklet 5. függelékének 1. táblázatában meghatározott adatok eléréséhez. Kiszámolhatja a nettó motorféknyomatékot és mértékegység-átváltást is végezhet. |
| --- | --- |

A.1.2.4.4.

Az 1. táblázatban felsorolt motorparaméterek feljegyzésére adatrögzítőt kell használni. Ez az adatrögzítő ehhez igénybe veheti a jármű ellenőrző-felületét (Control Area Network, a továbbiakban: CAN) a jármű motorvezérlő egységéből a szabványos protokollok (úgymint a SAE J1939, J1708 vagy ISO 15765-4) szerint küldött, a 9B. melléklet 5. függelékének 1. táblázatában meghatározott adatok eléréséhez. Kiszámolhatja a nettó motorféknyomatékot és mértékegység-átváltást is végezhet.

| A.1.2.4.5. | Mintavétel a gáz-halmazállapotú kibocsátásokból
  A mintavevő vezetéket e melléklet 2. függeléke A.2.2.3. szakaszának előírásai szerint fűteni kell és a (mintavevő szondához és a fő egység hátoldalához való) csatlakozási pontokon megfelelően szigetelni kell az olyan hideg helyek kialakulásának megelőzéséhez, melyek a mintavételi rendszer kondenzált szénhidrogének általi szennyezését okozhatják.
  A mintavevő szondát a 4. melléklet 9.3.10. szakaszának megfelelően kell a kipufogócsőbe beépíteni.
  Ha a mintavevő vezeték hosszát megváltoztatták, ellenőrizni és szükség esetén korrigálni kell a rendszer szállítási idejét. |
| --- | --- |

A.1.2.4.5.

A mintavevő vezetéket e melléklet 2. függeléke A.2.2.3. szakaszának előírásai szerint fűteni kell és a (mintavevő szondához és a fő egység hátoldalához való) csatlakozási pontokon megfelelően szigetelni kell az olyan hideg helyek kialakulásának megelőzéséhez, melyek a mintavételi rendszer kondenzált szénhidrogének általi szennyezését okozhatják.

A mintavevő szondát a 4. melléklet 9.3.10. szakaszának megfelelően kell a kipufogócsőbe beépíteni.

Ha a mintavevő vezeték hosszát megváltoztatták, ellenőrizni és szükség esetén korrigálni kell a rendszer szállítási idejét.

| A.1.2.4.6. | A részecskeszám-elemző összeállítása
  A PEMS beépítését és működtetését szivárgásmentesen és a hőveszteséget a lehető legkisebbre csökkentve kell végrehajtani. A részecskék létrehozásának elkerülése érdekében a csatlakozóknak termikusan stabilnak kell lenniük a kipufogógáznak a vizsgálat során várható hőmérsékletén. Amennyiben a jármű kipufogónyílása és a csatlakozócső összekapcsolására elasztomer csatlakozókat használnak, a nagy motorterhelés mellett kialakuló elváltozások elkerülése érdekében ezek a csatlakozók nem érintkezhetnek a kipufogógázzal. |
| --- | --- |

A.1.2.4.6.

A PEMS beépítését és működtetését szivárgásmentesen és a hőveszteséget a lehető legkisebbre csökkentve kell végrehajtani. A részecskék létrehozásának elkerülése érdekében a csatlakozóknak termikusan stabilnak kell lenniük a kipufogógáznak a vizsgálat során várható hőmérsékletén. Amennyiben a jármű kipufogónyílása és a csatlakozócső összekapcsolására elasztomer csatlakozókat használnak, a nagy motorterhelés mellett kialakuló elváltozások elkerülése érdekében ezek a csatlakozók nem érintkezhetnek a kipufogógázzal.

| A.1.2.4.7. | Mintavétel a részecskekibocsátásokból
  A kibocsátásokból való mintavételnek reprezentatívnak kell lennie, jól összekevert kipufogógázból kell történnie, és olyan helyeken kell elvégezni, ahol a környezeti levegőnek a mintavételi pont utáni hatása a lehető legkisebb. A kibocsátásokból adott esetben a kipufogógáz-tömegárammérő után kell mintát venni, az áramlásérzékelő elemtől legalább 150 mm-es távolságot tartva. A mintavevő szondát a kipufogórendszer környezetbe való kilépési pontja előtt legalább a kipufogócső belső átmérőjének háromszorosával egyenlő távolságra kell elhelyezni. A mintát a kipufogógáz-áram közepéből kell venni. Ha a kibocsátási mintavételhez több szondát használnak, a részecske-mintavevő szondát a többi mintavevő szonda előtt kell elhelyezni. A részecske-mintavevő szonda nem befolyásolhatja a gáz-halmazállapotú szennyező anyagok mintavételét. A szonda típusát és jellemzőit, valamint felszerelését részletesen dokumentálni kell vagy a műszaki szolgálat vizsgálati jelentésében (típusjóváhagyáskor végzett vizsgálat esetében), vagy a jármű gyártójának dokumentációjában (a használatban lévő járművek megfelelőségének vizsgálata esetében).
  A kipufogócsőnél nem hígított részecskék mintavétele esetén a hígítatlan kipufogógázból való mintavételi ponttól a hígítási pontig vagy a részecskeérzékelőig tartó mintavevő vezetéket legalább 373 K (100 °C) hőmérsékletűre kell melegíteni.
  A mintavevő rendszernek a kipufogócső és a részecskeérzékelő közötti minden olyan részét, amely kapcsolatba kerül hígítatlan vagy hígított kipufogógázzal, úgy kell kialakítani, hogy a részecskék lerakódása a lehető legkisebb legyen. Az elektrosztatikus hatások elkerülése érdekében minden alkotóelemet antisztatikus anyagból kell készíteni. |
| --- | --- |

A.1.2.4.7.

A kibocsátásokból való mintavételnek reprezentatívnak kell lennie, jól összekevert kipufogógázból kell történnie, és olyan helyeken kell elvégezni, ahol a környezeti levegőnek a mintavételi pont utáni hatása a lehető legkisebb. A kibocsátásokból adott esetben a kipufogógáz-tömegárammérő után kell mintát venni, az áramlásérzékelő elemtől legalább 150 mm-es távolságot tartva. A mintavevő szondát a kipufogórendszer környezetbe való kilépési pontja előtt legalább a kipufogócső belső átmérőjének háromszorosával egyenlő távolságra kell elhelyezni. A mintát a kipufogógáz-áram közepéből kell venni. Ha a kibocsátási mintavételhez több szondát használnak, a részecske-mintavevő szondát a többi mintavevő szonda előtt kell elhelyezni. A részecske-mintavevő szonda nem befolyásolhatja a gáz-halmazállapotú szennyező anyagok mintavételét. A szonda típusát és jellemzőit, valamint felszerelését részletesen dokumentálni kell vagy a műszaki szolgálat vizsgálati jelentésében (típusjóváhagyáskor végzett vizsgálat esetében), vagy a jármű gyártójának dokumentációjában (a használatban lévő járművek megfelelőségének vizsgálata esetében).

A kipufogócsőnél nem hígított részecskék mintavétele esetén a hígítatlan kipufogógázból való mintavételi ponttól a hígítási pontig vagy a részecskeérzékelőig tartó mintavevő vezetéket legalább 373 K (100 °C) hőmérsékletűre kell melegíteni.

A mintavevő rendszernek a kipufogócső és a részecskeérzékelő közötti minden olyan részét, amely kapcsolatba kerül hígítatlan vagy hígított kipufogógázzal, úgy kell kialakítani, hogy a részecskék lerakódása a lehető legkisebb legyen. Az elektrosztatikus hatások elkerülése érdekében minden alkotóelemet antisztatikus anyagból kell készíteni.

| A.1.2.5. | Vizsgálat előtti ellenőrzések |
| --- | --- |

A.1.2.5.

| A.1.2.5.1. | A hordozható kibocsátásmérő rendszer (PEMS) műszereinek beindítása és stabilizálása
  A fő egységeket a gyártó utasításai szerint be kell melegíteni és stabilizálni kell mindaddig, amíg a nyomás, hőmérséklet és áramlás eléri az üzemi beállítási értéket. |
| --- | --- |

A.1.2.5.1.

A fő egységeket a gyártó utasításai szerint be kell melegíteni és stabilizálni kell mindaddig, amíg a nyomás, hőmérséklet és áramlás eléri az üzemi beállítási értéket.

| A.1.2.5.2. | A mintavevő rendszer tisztítása
  A rendszer szennyeződésének megelőzése céljából a hordozható kibocsátásmérő rendszer műszereit a mintavétel megkezdéséig szellőztetni kell, a műszer gyártójának utasításai szerint. |
| --- | --- |

A.1.2.5.2.

A rendszer szennyeződésének megelőzése céljából a hordozható kibocsátásmérő rendszer műszereit a mintavétel megkezdéséig szellőztetni kell, a műszer gyártójának utasításai szerint.

| A.1.2.5.3. | A gázelemző készülékek ellenőrzése és kalibrálása
  A gázelemző készülék lenullázását és mérőtartomány-kalibrálását, valamint linearitásának ellenőrzését az ezen előírás 4. melléklete 9.3.3. szakasza követelményeinek megfelelő kalibráló gáz használatával kell végezni. A linearitást a szóban forgó vizsgálat előtt legkorábban 3 hónappal kell ellenőrizni. |
| --- | --- |

A.1.2.5.3.

A gázelemző készülék lenullázását és mérőtartomány-kalibrálását, valamint linearitásának ellenőrzését az ezen előírás 4. melléklete 9.3.3. szakasza követelményeinek megfelelő kalibráló gáz használatával kell végezni. A linearitást a szóban forgó vizsgálat előtt legkorábban 3 hónappal kell ellenőrizni.

| A.1.2.5.4. | A kipufogógáz-áramlásmérő tisztítása
  A kipufogógáz-áramlásmérőt a készülék gyártójának utasításai szerint kell a nyomás-jelátalakító csatlakozásánál szellőztetni. Ez az eljárás eltávolítja a kicsapódást és a dízelrészecskéket a nyomócsőből és a kapcsolódó, a csőben lévő áramlási nyomás mérésére szolgáló nyílásokból. |
| --- | --- |

A.1.2.5.4.

A kipufogógáz-áramlásmérőt a készülék gyártójának utasításai szerint kell a nyomás-jelátalakító csatlakozásánál szellőztetni. Ez az eljárás eltávolítja a kicsapódást és a dízelrészecskéket a nyomócsőből és a kapcsolódó, a csőben lévő áramlási nyomás mérésére szolgáló nyílásokból.

| A.1.2.5.5. | A részecskeszám-elemző ellenőrzése
  A PEMS-nek hibáktól és kritikus figyelmeztetésektől mentesen kell működnie. A részecskeszám-elemző nullpontját nagy hatékonyságú légszűrővel (HEPA-szűrővel) szűrt környezeti levegőből a mintavevő vezeték bemeneténél történő mintavétel eredményeként kell feljegyezni a vizsgálat kezdetét megelőző 12 órás időszak alatt. A jelet 2 percen át állandó, legalább 1,0 Hz-es gyakorisággal kell rögzíteni, és átlagolni kell. A végső abszolút koncentrációnak a gyártó által megadott adatokon belül kell lennie, és emellett nem haladhatja meg a köbcentiméterenkénti 5 000 részecskét. |
| --- | --- |

A.1.2.5.5.

A PEMS-nek hibáktól és kritikus figyelmeztetésektől mentesen kell működnie. A részecskeszám-elemző nullpontját nagy hatékonyságú légszűrővel (HEPA-szűrővel) szűrt környezeti levegőből a mintavevő vezeték bemeneténél történő mintavétel eredményeként kell feljegyezni a vizsgálat kezdetét megelőző 12 órás időszak alatt. A jelet 2 percen át állandó, legalább 1,0 Hz-es gyakorisággal kell rögzíteni, és átlagolni kell. A végső abszolút koncentrációnak a gyártó által megadott adatokon belül kell lennie, és emellett nem haladhatja meg a köbcentiméterenkénti 5 000 részecskét.

| A.1.2.6. | A kibocsátások mérésének menete |
| --- | --- |

A.1.2.6.

| A.1.2.6.1. | A vizsgálat kezdete
  A vizsgálati eljárás alkalmazásában a „vizsgálat kezdete” a belső égésű motor első gyújtását jelenti.
  A kibocsátási mintavételt, a kipufogógáz-paraméterek mérését, valamint a motor- és környezeti adatok feljegyzését a vizsgálat kezdete előtt el kell kezdeni. A vizsgálat kezdete előtt tilos mesterségesen felmelegíteni a jármű kibocsátáscsökkentő rendszereit.
  A vizsgálat kezdetekor a hűtőközeg hőmérséklete nem haladhatja meg a környezeti hőmérsékletet 5 °C-nál nagyobb mértékben, és nem haladhatja meg a 303 K (30 °C) értéket. Az adatok értékelése azt követően kezdődik, hogy a hűtőközeg hőmérséklete első alkalommal elérte a 303 K-t (30 °C), vagy miután 5 perces időtartamon át +/–2 K pontossággal stabilizálódott, ha ez előbb következik be, de legkésőbb a vizsgálat kezdetétől számított 10 perccel. |
| --- | --- |

A.1.2.6.1.

A vizsgálati eljárás alkalmazásában a „vizsgálat kezdete” a belső égésű motor első gyújtását jelenti.

A kibocsátási mintavételt, a kipufogógáz-paraméterek mérését, valamint a motor- és környezeti adatok feljegyzését a vizsgálat kezdete előtt el kell kezdeni. A vizsgálat kezdete előtt tilos mesterségesen felmelegíteni a jármű kibocsátáscsökkentő rendszereit.

A vizsgálat kezdetekor a hűtőközeg hőmérséklete nem haladhatja meg a környezeti hőmérsékletet 5 °C-nál nagyobb mértékben, és nem haladhatja meg a 303 K (30 °C) értéket. Az adatok értékelése azt követően kezdődik, hogy a hűtőközeg hőmérséklete első alkalommal elérte a 303 K-t (30 °C), vagy miután 5 perces időtartamon át +/–2 K pontossággal stabilizálódott, ha ez előbb következik be, de legkésőbb a vizsgálat kezdetétől számított 10 perccel.

| A.1.2.6.2. | A vizsgálat menete
  A kibocsátási mintavételt, a kipufogógáz-paraméterek mérését, valamint a motor- és környezeti adatok feljegyzését folytatni kell a motor rendes használata alatt. A motor le lehet állítani és újra lehet indítani, de a kibocsátási mintavételt a teljes vizsgálat alatt folytatni kell.
  A hordozható kibocsátásmérő rendszer gázelemző készülékeinek időszakos nullpontellenőrzését kétóránként lehet elvégezni, és az eredmények alapján el lehet végezni a nullponteltolódás korrekcióját. Az ellenőrzések alatt feljegyzett adatokat meg kell jelölni, és ezeket a kibocsátások kiszámításakor figyelmen kívül kell hagyni.
  A GPS-jel megszakadása esetén a GPS adatokat 60 s-nál rövidebb egybefüggő időtartamra ki lehet számítani a motorvezérlő egységből származó járműsebesség és egy térkép segítségével. Ha a GPS-jel megszakadásának kumulált időtartama meghaladja a lefutás teljes időtartamának 3 %-át, a lefutást érvénytelennek kell nyilvánítani. |
| --- | --- |

A.1.2.6.2.

A kibocsátási mintavételt, a kipufogógáz-paraméterek mérését, valamint a motor- és környezeti adatok feljegyzését folytatni kell a motor rendes használata alatt. A motor le lehet állítani és újra lehet indítani, de a kibocsátási mintavételt a teljes vizsgálat alatt folytatni kell.

A hordozható kibocsátásmérő rendszer gázelemző készülékeinek időszakos nullpontellenőrzését kétóránként lehet elvégezni, és az eredmények alapján el lehet végezni a nullponteltolódás korrekcióját. Az ellenőrzések alatt feljegyzett adatokat meg kell jelölni, és ezeket a kibocsátások kiszámításakor figyelmen kívül kell hagyni.

A GPS-jel megszakadása esetén a GPS adatokat 60 s-nál rövidebb egybefüggő időtartamra ki lehet számítani a motorvezérlő egységből származó járműsebesség és egy térkép segítségével. Ha a GPS-jel megszakadásának kumulált időtartama meghaladja a lefutás teljes időtartamának 3 %-át, a lefutást érvénytelennek kell nyilvánítani.

| A.1.2.6.3. | A vizsgálat vége
  A vizsgálat akkor ér véget, amikor a jármű végighaladt a vizsgálati úton, és leállítják a belső égésű motort.
  A belső égésű motort a vizsgálati út végén a lehető leghamarabb le kell állítani. Az adatrögzítést addig kell folytatni, amíg a mintavevő rendszerek válaszideje le nem telik. |
| --- | --- |

A.1.2.6.3.

A vizsgálat akkor ér véget, amikor a jármű végighaladt a vizsgálati úton, és leállítják a belső égésű motort.

A belső égésű motort a vizsgálati út végén a lehető leghamarabb le kell állítani. Az adatrögzítést addig kell folytatni, amíg a mintavevő rendszerek válaszideje le nem telik.

| A.1.2.7. | A mérések ellenőrzése |
| --- | --- |

A.1.2.7.

| A.1.2.7.1. | A gázelemző készülékek ellenőrzése
  A gázelemző készülék A.1.2.5.3. szakaszban leírt lenullázását, mérőtartomány-kalibrálását, valamint linearitásának ellenőrzését a 4. melléklet 9.3.3. szakasza követelményeinek megfelelő kalibráló gáz használatával kell végezni. |
| --- | --- |

A.1.2.7.1.

A gázelemző készülék A.1.2.5.3. szakaszban leírt lenullázását, mérőtartomány-kalibrálását, valamint linearitásának ellenőrzését a 4. melléklet 9.3.3. szakasza követelményeinek megfelelő kalibráló gáz használatával kell végezni.

| A.1.2.7.2. | Nullponteltolódás
  A nullpontválasz az az átlagos érték, a zajt is beleértve, amelyet a készülék a nullázó gáz hatására egy legalább 30 másodperces időtartamon át mér. A nullpontválasz eltolódása a legalsó használt tartományban nem érheti el a teljes skála 2 %-át. |
| --- | --- |

A.1.2.7.2.

A nullpontválasz az az átlagos érték, a zajt is beleértve, amelyet a készülék a nullázó gáz hatására egy legalább 30 másodperces időtartamon át mér. A nullpontválasz eltolódása a legalsó használt tartományban nem érheti el a teljes skála 2 %-át.

| A.1.2.7.3. | A mérőtartomány eltolódása
  A mérőtartomány-válasz az az átlagos érték, a zajt is beleértve, melyet a készülék egy mérőtartomány-kalibráló gáz hatására egy legalább 30 másodperces időtartamon át mér. A mérőtartomány-válasz eltolódása a legalsó használt tartományban nem érheti el a teljes skála 2 %-át. |
| --- | --- |

A.1.2.7.3.

A mérőtartomány-válasz az az átlagos érték, a zajt is beleértve, melyet a készülék egy mérőtartomány-kalibráló gáz hatására egy legalább 30 másodperces időtartamon át mér. A mérőtartomány-válasz eltolódása a legalsó használt tartományban nem érheti el a teljes skála 2 %-át.

| A.1.2.7.4. | Az eltolódás ellenőrzése
  Ezt csak akkor kell alkalmazni, ha a vizsgálat alatt nullponteltolódás miatt korrekcióra nem került sor.
  Az első adandó alkalommal, de legkésőbb a vizsgálat befejezését követő 30 másodpercen belül a gázelemző készüléket le kell nullázni és méréstartományát meg kell határozni, az eltolódás vizsgálat előtti eredményekkel való összevetése céljából.
  A gázelemző készülék eltolódására az alábbi rendelkezések vonatkoznak:


  a) | ha a mérések előtti és utáni ellenőrzés eredményei közötti különbség – az A.1.2.7.2. és az A.1.2.7.3. szakaszban előírtaknak megfelelően – kisebb, mint 2 %, a mért koncentrációk használhatók korrekció nélkül, vagy a gyártó kérésére korrigálhatók az eltolódásra az A.1.2.7.5. szakasz szerint; |
| --- | --- | --- |

A.1.2.7.4.

Ezt csak akkor kell alkalmazni, ha a vizsgálat alatt nullponteltolódás miatt korrekcióra nem került sor.

Az első adandó alkalommal, de legkésőbb a vizsgálat befejezését követő 30 másodpercen belül a gázelemző készüléket le kell nullázni és méréstartományát meg kell határozni, az eltolódás vizsgálat előtti eredményekkel való összevetése céljából.

A gázelemző készülék eltolódására az alábbi rendelkezések vonatkoznak:

a)

ha a mérések előtti és utáni ellenőrzés eredményei közötti különbség – az A.1.2.7.2. és az A.1.2.7.3. szakaszban előírtaknak megfelelően – kisebb, mint 2 %, a mért koncentrációk használhatók korrekció nélkül, vagy a gyártó kérésére korrigálhatók az eltolódásra az A.1.2.7.5. szakasz szerint;

| b) | ha a mérések előtti, illetve utáni ellenőrzés eredményei között a különbség eléri az A.1.2.7.2. és az A.1.2.7.3. szakaszban meghatározott értékek 2 %-át, a vizsgálat érvénytelen vagy a mért koncentrációkat az A.1.2.7.5. szakasz szerint korrigálni kell az eltolódásra. |
| --- | --- |

b)

ha a mérések előtti, illetve utáni ellenőrzés eredményei között a különbség eléri az A.1.2.7.2. és az A.1.2.7.3. szakaszban meghatározott értékek 2 %-át, a vizsgálat érvénytelen vagy a mért koncentrációkat az A.1.2.7.5. szakasz szerint korrigálni kell az eltolódásra.

| A.1.2.7.5. | Az eltolódás korrigálása
  Amennyiben az A.1.2.7.4. szakasz szerint az eltolódás korrigálására kerül sor, a korrigált koncentrációértéket a 4. melléklet 8.6.1. szakasza szerint kell kiszámítani.
  A fékmunkára vonatkoztatott, nem korrigált és korrigált fajlagos kibocsátási értékek különbségének a nem korrigált, fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátás ±6 százalékán belül kell lennie. Ha az eltolódás meghaladja a 6 százalékot, a vizsgálat nem érvényes. Ha az eltolódásra korrekciót alkalmaznak, a kibocsátási értékek bejelentésekor csak az eltolódással korrigált kibocsátási eredményeket kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

A.1.2.7.5.

Amennyiben az A.1.2.7.4. szakasz szerint az eltolódás korrigálására kerül sor, a korrigált koncentrációértéket a 4. melléklet 8.6.1. szakasza szerint kell kiszámítani.

A fékmunkára vonatkoztatott, nem korrigált és korrigált fajlagos kibocsátási értékek különbségének a nem korrigált, fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátás ±6 százalékán belül kell lennie. Ha az eltolódás meghaladja a 6 százalékot, a vizsgálat nem érvényes. Ha az eltolódásra korrekciót alkalmaznak, a kibocsátási értékek bejelentésekor csak az eltolódással korrigált kibocsátási eredményeket kell figyelembe venni.

| A.1.2.7.6. | A részecskeszám-elemző ellenőrzése
  A részecskeszám-elemző nullpontját a vizsgálat kezdete előtt és a vizsgálat befejezése után ellenőrizni kell, és az A.1.2.5.5. szakasz követelményeinek megfelelően fel kell jegyezni. |
| --- | --- |

A.1.2.7.6.

A részecskeszám-elemző nullpontját a vizsgálat kezdete előtt és a vizsgálat befejezése után ellenőrizni kell, és az A.1.2.5.5. szakasz követelményeinek megfelelően fel kell jegyezni.

A.1.3.   A kibocsátások kiszámítása

A vizsgálati végeredményeket egy lépésben a vonatkozó kibocsátási határértékek plusz egy szignifikáns számjegynek megfelelő tizedes pontosságra kell kerekíteni, az ASTM E 29-06b szabványnak megfelelően. A fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátások végeredményeinek kiszámításához használt közbenső értékek kerekítése tilos.

| A.1.3.1. | Az adatok szinkronizálása
  A különböző kibocsátási tömegáram-számítási jelek közötti időeltolódás torzító hatásának csökkentése érdekében a kibocsátás számítása tekintetében jelentőséggel bíró adatokat az A.1.3.1.1–A.1.3.1.4. szakaszban ismertetettek szerint kell szinkronizálni. |
| --- | --- |

A.1.3.1.

A különböző kibocsátási tömegáram-számítási jelek közötti időeltolódás torzító hatásának csökkentése érdekében a kibocsátás számítása tekintetében jelentőséggel bíró adatokat az A.1.3.1.1–A.1.3.1.4. szakaszban ismertetettek szerint kell szinkronizálni.

| A.1.3.1.1. | A gázelemző készülékek adatai
  A gázelemző készülékből származó adatokat a 4. melléklet 9.3.5. szakaszában leírt eljárással megfelelően szinkronizálni kell. A részecskeszám-elemzőből származó adatokat a gyártó utasításainak megfelelően szinkronizálni kell az elemző készülék saját jelátalakítási idejével. |
| --- | --- |

A.1.3.1.1.

A gázelemző készülékből származó adatokat a 4. melléklet 9.3.5. szakaszában leírt eljárással megfelelően szinkronizálni kell. A részecskeszám-elemzőből származó adatokat a gyártó utasításainak megfelelően szinkronizálni kell az elemző készülék saját jelátalakítási idejével.

| A.1.3.1.2. | A gázelemző készülékek és a kipufogógázáramlás-mérő adatai
  A gázelemző készülékekből és a részecskeszám-elemzőkből származó adatokat az A.1.3.1.4. szakaszban leírt eljárás szerint megfelelően szinkronizálni kell a kipufogógázáramlás-mérő adataival. |
| --- | --- |

A.1.3.1.2.

A gázelemző készülékekből és a részecskeszám-elemzőkből származó adatokat az A.1.3.1.4. szakaszban leírt eljárás szerint megfelelően szinkronizálni kell a kipufogógázáramlás-mérő adataival.

| A.1.3.1.3. | A hordozható kibocsátásmérő rendszer és a motor adatai
  A hordozható kibocsátásmérő rendszerből származó adatokat (a gázelemző készülék, a részecskeszám-elemző és a kipufogógáz-áramlásmérő adatait) az A.1.3.1.4. szakaszban leírt eljárással megfelelően szinkronizálni kell a motorvezérlő egység adataival. |
| --- | --- |

A.1.3.1.3.

A hordozható kibocsátásmérő rendszerből származó adatokat (a gázelemző készülék, a részecskeszám-elemző és a kipufogógáz-áramlásmérő adatait) az A.1.3.1.4. szakaszban leírt eljárással megfelelően szinkronizálni kell a motorvezérlő egység adataival.

| A.1.3.1.4. | A hordozható kibocsátásmérő rendszer (PEMS) adatainak jobb szinkronizációja
  Az 1. táblázatban felsorolt vizsgálati adatok 3 különböző kategóriába tartoznak:


  1. | a gázelemző készülék által mért adatok (összesszénhidrogén-, szén-monoxid-, szén-dioxid- és nitrogén-oxid-koncentráció) és a részecskeszám-elemző; |
| --- | --- | --- |

A.1.3.1.4.

Az 1. táblázatban felsorolt vizsgálati adatok 3 különböző kategóriába tartoznak:

1.

a gázelemző készülék által mért adatok (összesszénhidrogén-, szén-monoxid-, szén-dioxid- és nitrogén-oxid-koncentráció) és a részecskeszám-elemző;

| 2. | a kipufogógáz-áramlásmérő által mért adatok (kipufogógáz-tömegáram és a kipufogógáz hőmérséklete); |
| --- | --- |

2.

a kipufogógáz-áramlásmérő által mért adatok (kipufogógáz-tömegáram és a kipufogógáz hőmérséklete);

| 3. | a motor adatai (nyomaték, fordulatszám, hőmérsékletek, üzemanyagáram, a motorvezérlő egységből származó fordulatszám). |
| --- | --- |

3.

a motor adatai (nyomaték, fordulatszám, hőmérsékletek, üzemanyagáram, a motorvezérlő egységből származó fordulatszám).

Az egyes kategóriák más kategóriákkal való szinkronizálását a két paramétersor közötti legnagyobb korrelációs együtthatóval kell ellenőrizni. A korrelációs együttható maximalizálása érdekében a kategória összes paraméterét el kell tolni. A korrelációs együttható kiszámításához a következő paramétereket kell használni:

A következőket kell szinkronizálni:

| a) | az 1. és 2. kategóriába tartozó adatokat (a gázelemző készülék és a kipufogógáz-áramlásmérő adatait) a 3. kategóriába tartozó adatokkal (a motoradatok): a jármű GPS-ből és a motorvezérlő egységből származó sebességadatait; |
| --- | --- |

a)

az 1. és 2. kategóriába tartozó adatokat (a gázelemző készülék és a kipufogógáz-áramlásmérő adatait) a 3. kategóriába tartozó adatokkal (a motoradatok): a jármű GPS-ből és a motorvezérlő egységből származó sebességadatait;

| b) | az 1. kategóriába tartozó adatokat a 2. kategóriába tartozó adatokkal: a CO2-koncentrációt a kipufogógáz tömegével; |
| --- | --- |

b)

az 1. kategóriába tartozó adatokat a 2. kategóriába tartozó adatokkal: a CO2-koncentrációt a kipufogógáz tömegével;

| c) | a 2. kategóriába tartozó adatokat a 3. kategóriába tartozó adatokkal: a CO2-koncentrációt és a motor üzemanyagáramát. |
| --- | --- |

c)

a 2. kategóriába tartozó adatokat a 3. kategóriába tartozó adatokkal: a CO2-koncentrációt és a motor üzemanyagáramát.

| A.1.3.2. | Adatkonzisztencia-ellenőrzés |
| --- | --- |

A.1.3.2.

| A.1.3.2.1. | A gázelemző készülékek és a kipufogógáz-áramlásmérő adatai
  Az adatkonzisztenciát (a kipufogógázáramlás-mérővel mért kipufogógáz-tömegáram és a gázkoncentrációk között) a motorvezérlő egységből származó, mért üzemanyagáram és az ezen előírás 4. mellékletének 8.4.1.7. szakaszában található egyenlettel számított üzemanyagáram közötti korreláció használatával kell ellenőrizni. A mért és a számított üzemanyagáram értékein lineárisregresszió-analízist kell végezni. A legkisebb négyzetek módszerét kell alkalmazni az alábbi regresszióegyenlettel:
  y = mx + b
  Ahol:


  y | a számított üzemanyagáram [g/s], |
| --- | --- | --- |
| m | a regressziós egyenes meredeksége |
| x | a mért üzemanyagáram [g/s], |
| b | a regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja. |

A.1.3.2.1.

Az adatkonzisztenciát (a kipufogógázáramlás-mérővel mért kipufogógáz-tömegáram és a gázkoncentrációk között) a motorvezérlő egységből származó, mért üzemanyagáram és az ezen előírás 4. mellékletének 8.4.1.7. szakaszában található egyenlettel számított üzemanyagáram közötti korreláció használatával kell ellenőrizni. A mért és a számított üzemanyagáram értékein lineárisregresszió-analízist kell végezni. A legkisebb négyzetek módszerét kell alkalmazni az alábbi regresszióegyenlettel:

y = mx + b

Ahol:

y

a számított üzemanyagáram [g/s],

m

a regressziós egyenes meredeksége

x

a mért üzemanyagáram [g/s],

b

a regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja.

Minden regressziós egyenesre ki kell számítani a meredekséget (m) és a determinációs együtthatót (r2). Ajánlott azt az elemzést a legnagyobb érték 15 %-a és a legnagyobb érték közötti teljes tartományban elvégezni, legalább 1 Hz gyakorisággal. Ahhoz, hogy a vizsgálat érvényesnek legyen tekinthető, a következő két kritériumot kell értékelni.

2. táblázat

Tűrések

| A regressziós egyenes meredeksége, m | 0,9–1,1 – ajánlott érték |
| --- | --- |
| Determinációs együttható | legalább 0,90 – kötelező érték |

A regressziós egyenes meredeksége, m

0,9–1,1 – ajánlott érték

Determinációs együttható

legalább 0,90 – kötelező érték

| A.1.3.2.2. | A motorvezérlő egység nyomatékadatai
  A motorvezérlő egység nyomatékadatai konzisztenciájának ellenőrzése a különböző motorfordulatszámok melletti legnagyobb, motorvezérlő egységből származó nyomatékadatoknak a motor e melléklet 5. szakasza szerinti, teljes terheléshez tartozó hivatalos nyomatéki görbével való összevetésével történik. |
| --- | --- |

A.1.3.2.2.

A motorvezérlő egység nyomatékadatai konzisztenciájának ellenőrzése a különböző motorfordulatszámok melletti legnagyobb, motorvezérlő egységből származó nyomatékadatoknak a motor e melléklet 5. szakasza szerinti, teljes terheléshez tartozó hivatalos nyomatéki görbével való összevetésével történik.

| A.1.3.2.3. | A fékmunkára vonatkoztatott üzemanyag-fogyasztás
  A fékmunkára vonatkoztatott üzemanyag-fogyasztást az alábbiak használatával kell ellenőrizni:


  a) | a gázelemző készülékből származó adatokból kiszámított üzemanyag-fogyasztás (a gázelemző készülék koncentrációadatai és a kipufogógáz-tömegáram adatai) a 4. melléklet 8.4.1.6. szakaszában leírt egyenletek szerint; |
| --- | --- | --- |

A.1.3.2.3.

A fékmunkára vonatkoztatott üzemanyag-fogyasztást az alábbiak használatával kell ellenőrizni:

a)

a gázelemző készülékből származó adatokból kiszámított üzemanyag-fogyasztás (a gázelemző készülék koncentrációadatai és a kipufogógáz-tömegáram adatai) a 4. melléklet 8.4.1.6. szakaszában leírt egyenletek szerint;

| b) | a motorvezérlő egységből származó adatok (motornyomaték és motorfordulatszám) felhasználásával számított munka. |
| --- | --- |

b)

a motorvezérlő egységből származó adatok (motornyomaték és motorfordulatszám) felhasználásával számított munka.

| A.1.3.2.4. | Kilométer-számláló
  A jármű kilométer-számlálóján feltüntetett távolságot a GPS adataival összevetve ellenőrizni kell. |
| --- | --- |

A.1.3.2.4.

A jármű kilométer-számlálóján feltüntetett távolságot a GPS adataival összevetve ellenőrizni kell.

| A.1.3.2.5. | Környezeti nyomás
  A környezeti nyomás értékét össze kell vetni a GPS adataiban jelzett, tengerszint feletti magassággal. |
| --- | --- |

A.1.3.2.5.

A környezeti nyomás értékét össze kell vetni a GPS adataiban jelzett, tengerszint feletti magassággal.

| A.1.3.3. | Száraz-nedves korrekció
  Amennyiben a koncentráció mérése száraz alapon történt, akkor azt 4. melléklet 8.1. szakaszában megadott egyenlet szerint át kell számítani nedves alapúra. |
| --- | --- |

A.1.3.3.

Amennyiben a koncentráció mérése száraz alapon történt, akkor azt 4. melléklet 8.1. szakaszában megadott egyenlet szerint át kell számítani nedves alapúra.

| A.1.3.4. | Páratartalom és hőmérséklet szerinti NOx-korrekció
  A hordozható kibocsátásmérő rendszerrel mért NOx-koncentrációkat nem kell korrigálni a környezeti levegő hőmérséklete és páratartalma tekintetében. |
| --- | --- |

A.1.3.4.

A hordozható kibocsátásmérő rendszerrel mért NOx-koncentrációkat nem kell korrigálni a környezeti levegő hőmérséklete és páratartalma tekintetében.

| A.1.3.5. | A pillanatnyi gáz-halmazállapotú kibocsátás kiszámítása
  A kibocsátások tömegét a 4. melléklet 8.4.2.3. szakaszában leírtak szerint kell meghatározni. |
| --- | --- |

A.1.3.5.

A kibocsátások tömegét a 4. melléklet 8.4.2.3. szakaszában leírtak szerint kell meghatározni.

| A.1.3.6. | A pillanatnyi részecskekibocsátás kiszámítása
  A pillanatnyi részecskekibocsátások (PNi) (#/s) meghatározásához a pillanatnyi részecskekoncentrációt (#/cm3) meg kell szorozni a pillanatnyi kipufogógáz-tömegárammal (kg/s) – miután a pillanatnyi koncentrációt és a tömegáramot is korrigálták és szinkronizálták az átalakítási idővel a 3. függelék A.3.1.4.3. szakaszának megfelelően. Minden negatív pillanatnyi kibocsátásértéket a további adatértékelésekben nullaként kell figyelembe venni. A közbenső értékek minden értékes számjegyét be kell vonni a pillanatnyi kibocsátások számításába. A pillanatnyi részecskekibocsátás meghatározásához a következő képletet kell alkalmazni:


  Ahol:


  PN

  i | a pillanatnyi részecskekibocsátás, #/s |
| --- | --- | --- |
| c

  PNi | a 273 K (0 °C) hőmérsékleten normalizált mért részecskekoncentráció [#/m3], beleértve a belső hígítást és a részecskeveszteséget is |
| q

  mewi | a kipufogógáz mért tömegárama [kg/s] |
| ρ

  e | a kipufogógáz sűrűsége [kg/m3] 273 K (0 °C) hőmérsékleten. |

A.1.3.6.

A pillanatnyi részecskekibocsátások (PNi) (#/s) meghatározásához a pillanatnyi részecskekoncentrációt (#/cm3) meg kell szorozni a pillanatnyi kipufogógáz-tömegárammal (kg/s) – miután a pillanatnyi koncentrációt és a tömegáramot is korrigálták és szinkronizálták az átalakítási idővel a 3. függelék A.3.1.4.3. szakaszának megfelelően. Minden negatív pillanatnyi kibocsátásértéket a további adatértékelésekben nullaként kell figyelembe venni. A közbenső értékek minden értékes számjegyét be kell vonni a pillanatnyi kibocsátások számításába. A pillanatnyi részecskekibocsátás meghatározásához a következő képletet kell alkalmazni:

Formula

Ahol:

PN

  i

a pillanatnyi részecskekibocsátás, #/s

c

  PNi

a 273 K (0 °C) hőmérsékleten normalizált mért részecskekoncentráció [#/m3], beleértve a belső hígítást és a részecskeveszteséget is

q

  mewi

a kipufogógáz mért tömegárama [kg/s]

ρ

  e

a kipufogógáz sűrűsége [kg/m3] 273 K (0 °C) hőmérsékleten.

A.1.4.   A kibocsátások és megfelelési tényezők meghatározása

| A.1.4.1. | Az átlagolási ablak elve
  A kibocsátásokat a mozgó átlagolási ablak módszerének használatával kell integrálni, a CO2 referenciatömege vagy a referenciamunka alapul vételével. A számítás elve a következő: a kibocsátás tömegét nem a teljes adatkészletre, hanem annak egy részére kell elvégezni, a részadatkészlet hosszúságát úgy meghatározva, hogy az illeszkedjen a motor által kibocsátott CO2 tömegéhez vagy a laboratóriumi tranziens referenciaciklusban mért munkához. A mozgó átlagolási számításokat az adat-mintavételezési időszakkal megegyező

  időnöveléssel kell elvégezni. Az előírás alábbi szakaszaiban a kibocsátási adatok átlagolásához használt ezen rész-adatkészletek megnevezése „átlagolóablak”.
  Az érvénytelenített adatokat nem kell figyelembe venni a munka vagy a kibocsátott szén-dioxid tömegének és az átlagolóablak kibocsátásának számításakor.
  A következő adatokat nem lehet érvényes adatnak tekinteni:


  a) | a műszerek nullponteltolódásának ellenőrzése; |
| --- | --- | --- |

A.1.4.1.

A kibocsátásokat a mozgó átlagolási ablak módszerének használatával kell integrálni, a CO2 referenciatömege vagy a referenciamunka alapul vételével. A számítás elve a következő: a kibocsátás tömegét nem a teljes adatkészletre, hanem annak egy részére kell elvégezni, a részadatkészlet hosszúságát úgy meghatározva, hogy az illeszkedjen a motor által kibocsátott CO2 tömegéhez vagy a laboratóriumi tranziens referenciaciklusban mért munkához. A mozgó átlagolási számításokat az adat-mintavételezési időszakkal megegyező
  Image 190
  időnöveléssel kell elvégezni. Az előírás alábbi szakaszaiban a kibocsátási adatok átlagolásához használt ezen rész-adatkészletek megnevezése „átlagolóablak”.

Az érvénytelenített adatokat nem kell figyelembe venni a munka vagy a kibocsátott szén-dioxid tömegének és az átlagolóablak kibocsátásának számításakor.

A következő adatokat nem lehet érvényes adatnak tekinteni:

a)

a műszerek nullponteltolódásának ellenőrzése;

| b) | az e melléklet 4.2. és 4.3. szakaszában meghatározott feltételeken kívül eső adatok. |
| --- | --- |

b)

az e melléklet 4.2. és 4.3. szakaszában meghatározott feltételeken kívül eső adatok.

A kibocsátások tömegét (mg/ablak) a 4. melléklet 8.4.2.3. szakaszában leírtak szerint kell meghatározni.

1. ábra

Korreláció a jármű sebessége és az idő, valamint az első átlagolóablaktól kezdve a jármű átlagolt kibocsátásai és az idő között

Image 191

| A.1.4.2. | Munkaalapú módszer |
| --- | --- |

A.1.4.2.

2. ábra

Munkaalapú módszer

Image 192

Az i. átlagolóablak
  Image 193
  időtartamának meghatározása az alábbi egyenlettel történik:

Image 194

Ahol:

| | a motor indítás és tj,i
  időpont között mért munkája kWh-ban; |
| --- | --- |
| | a motor munkája a WHTC-vizsgálat alatt, kWh-ban. |
| A t2,i
  - | t úgy kell megválasztani, hogy az alábbi egyenlőtlenség igaz legyen: |

Image 195

a motor indítás és tj,i
  időpont között mért munkája kWh-ban;

Image 196

a motor munkája a WHTC-vizsgálat alatt, kWh-ban.

A t2,i
  -

t úgy kell megválasztani, hogy az alábbi egyenlőtlenség igaz legyen:

Image 197

ahol
  Image 198
  az adatmintavételi időszak, legfeljebb 1 másodperc.

| A.1.4.2.1. | A fajlagos kibocsátások kiszámítása
  Az e fajlagos kibocsátásokat (mg/kWh vagy #/kWh) minden ablakra és minden egyes szennyező anyagra a következőképpen kell kiszámítani: |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.

Az e fajlagos kibocsátásokat (mg/kWh vagy #/kWh) minden ablakra és minden egyes szennyező anyagra a következőképpen kell kiszámítani:

Image 199

Ahol:

| m | a kibocsátott szennyező anyag tömege, mg/ablak, vagy a részecskék (PM) száma, #/ablak |
| --- | --- |
| W(t2,i) – W(t1,i) | a motor munkája az i. átlagolóablakban, kWh. |

m

a kibocsátott szennyező anyag tömege, mg/ablak, vagy a részecskék (PM) száma, #/ablak

W(t2,i) – W(t1,i)

a motor munkája az i. átlagolóablakban, kWh.

| A.1.4.2.1.1. | Egy megadott kereskedelmi forgalomban kapható üzemanyag fajlagos kibocsátásának kiszámítása
  Amennyiben e mellékletnek megfelelően vizsgálatot végeznek egy, az 1. melléklet 1. részének 3.2.2.2.1. szakaszában megadott, kereskedelmi forgalomban kapható üzemanyaggal, az e fajlagos kibocsátásokat (mg/kWh vagy #/kWh) minden egyes ablakra és minden egyes szennyező anyagra vonatkozóan az A.1.4.2.1. szakasznak megfelelően meghatározott fajlagos kibocsátásoknak az ezen előírás 4.6.2. szakaszának b) pontja szerint meghatározott teljesítménykorrekciós tényezővel való szorzásával kell kiszámítani. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.1.

Amennyiben e mellékletnek megfelelően vizsgálatot végeznek egy, az 1. melléklet 1. részének 3.2.2.2.1. szakaszában megadott, kereskedelmi forgalomban kapható üzemanyaggal, az e fajlagos kibocsátásokat (mg/kWh vagy #/kWh) minden egyes ablakra és minden egyes szennyező anyagra vonatkozóan az A.1.4.2.1. szakasznak megfelelően meghatározott fajlagos kibocsátásoknak az ezen előírás 4.6.2. szakaszának b) pontja szerint meghatározott teljesítménykorrekciós tényezővel való szorzásával kell kiszámítani.

| A.1.4.2.2. | Az érvényes ablakok kiválasztása |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.

| A.1.4.2.2.1. | Az új típusjóváhagyások esetében az ezen előírás 13.2.5. szakaszában, az új nyilvántartásba vételek esetében pedig a 13.3.4. szakaszban említett időpontok előtt az A.1.4.2.2.1.1–A.4.2.2.1.4. szakasz alkalmazandó. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.

| A.1.4.2.2.1.1. | Érvényes ablakok azok, melyekben az átlagos teljesítmény meghaladja a motor legnagyobb teljesítménye 20 %-ának teljesítményküszöbét. Az érvényes ablakok százalékos aránya legalább 50 % kell, hogy legyen. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.1.

| A.1.4.2.2.1.2. | Ha az érvényes ablakok aránya nem éri el az 50 %-ot, az adatok értékelését alacsonyabb teljesítményküszöbök használatával meg kell ismételni. A teljesítményküszöböt 1 %-os lépésekben kell csökkenteni mindaddig, amíg az érvényes ablakok aránya legalább 50 % lesz. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.2.

| A.1.4.2.2.1.3. | Az alsó küszöb azonban nem lehet 15 % alatt. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.3.

| A.1.4.2.2.1.4. | A vizsgálat érvénytelen, ha az érvényes ablakok aránya 15 %-os teljesítményküszöb mellett nem éri el az 50 %-ot. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.4.

| A.1.4.2.2.2. | Az új típusjóváhagyások esetében az ezen előírás 13.2.5. szakaszában, az új nyilvántartásba vételek esetében pedig az 13.3.4. szakaszban említett időpontoktól kezdve az A.1.4.2.2.2.1. és az A.1.4.2.2.2.2. szakasz alkalmazandó. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.2.

| A.1.4.2.2.2.1. | Érvényes ablakok azok, melyekben az átlagos teljesítmény meghaladja a motor legnagyobb teljesítménye 10 %-ának teljesítményküszöbét. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.2.1.

| A.1.4.2.2.2.2. | A vizsgálat érvénytelen, ha az érvényes ablakok aránya nem éri el az 50 %-ot, vagy ha a 90. percentilis szabály alkalmazása után, csak városi üzemmódban nem marad érvényes ablak a nitrogén-oxidok (NOx) tekintetében. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.2.2.

| A.1.4.2.3. | A megfelelési tényezők kiszámítása
  A megfelelési tényezőket minden érvényes ablakra és minden egyes szennyező anyagra a következőképpen kell kiszámítani: |
| --- | --- |

A.1.4.2.3.

A megfelelési tényezőket minden érvényes ablakra és minden egyes szennyező anyagra a következőképpen kell kiszámítani:

Image 200

Ahol:

| e | a gáz-halmazállapotú szennyező anyag fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátása [mg/kWh] vagy [#/kWh]; |
| --- | --- |
| L | a vonatkozó határérték [mg/kWh] vagy [#/kWh]. |

e

a gáz-halmazállapotú szennyező anyag fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátása [mg/kWh] vagy [#/kWh];

L

a vonatkozó határérték [mg/kWh] vagy [#/kWh].

| A.1.4.3. | A CO2-tömegén alapuló módszer |
| --- | --- |

A.1.4.3.

3. ábra

A CO2-tömegén alapuló módszer

Image 201

Az i. átlagolóablak
  Image 202
  időtartamának meghatározása az alábbi egyenlettel történik:

Image 203

Ahol:

| | az indítás és tj,i
  időpont között mért CO2-kibocsátás tömege, kg-ban; |
| --- | --- |
| | a WHTC-vizsgálatra meghatározott CO2-tömeg, kg- ban; |
| t2,i | úgy kell megválasztani, hogy az alábbi egyenlőtlenség igaz legyen: |

Image 204

az indítás és tj,i
  időpont között mért CO2-kibocsátás tömege, kg-ban;

Image 205

a WHTC-vizsgálatra meghatározott CO2-tömeg, kg- ban;

t2,i

úgy kell megválasztani, hogy az alábbi egyenlőtlenség igaz legyen:

Image 206

ahol
  Image 207
  az adatmintavételi időszak, legfeljebb 1 másodperc.

Az ablakokban a CO2-kibocsátás tömegének kiszámítása az A.1.3.5. szakaszban bevezetett követelmények szerint kiszámított pillanatnyi kibocsátások integrálásával történik.

| A.1.4.3.1. | Az érvényes ablakok kiválasztása |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.

| A.1.4.3.1.1. | Az új típusjóváhagyások esetében az ezen előírás 13.2.5. szakaszában, az új nyilvántartásba vételek esetében pedig a 13.3.4. szakaszban említett időpontok előtt az A.1.4.3.1.1.1–A.1.4.3.1.1.4. szakasz alkalmazandó. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.1.

| A.1.4.3.1.1.1. | Érvényes ablakok azok, melyek időtartama nem haladja meg az alábbi egyenlettel számított leghosszabb időtartamot:


  Ahol: | az ablak legnagyobb időtartama másodpercben; |
| --- | --- | --- |
| | a legnagyobb motorteljesítmény kW-ban. |

A.1.4.3.1.1.1.

Formula

Ahol:

Image 208

az ablak legnagyobb időtartama másodpercben;

Image 209

a legnagyobb motorteljesítmény kW-ban.

| A.1.4.3.1.1.2. | Ha az érvényes ablakok aránya nem éri el az 50 %-ot, az adatok értékelését hosszabb munkaablak-időtartamok használatával meg kell ismételni. Ezt úgy lehet elérni, hogy az A.1.4.3.1. szakaszban megadott egyenletben az értéket 0,01-es lépésekben 0,2-del csökkentik addig, amíg az érvényes ablakok aránya legalább el nem éri az 50 %-ot. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.1.2.

| A.1.4.3.1.1.3. | A csökkentett érték a fenti egyenletben semmiképpen sem lehet alacsonyabb mint 0,15. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.1.3.

| A.1.4.3.1.1.4. | A vizsgálat érvénytelen, ha az érvényes ablakok aránya nem éri el az 50 %-ot az A.1.4.3.1.1.1., az A.1.4.3.1.1.2. és az A.1.4.3.1.1.3. szakasz szerint kiszámított leghosszabb munkaablak-időtartamnál. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.1.4.

| A.1.4.3.1.2. | Az új típusjóváhagyások esetében az ezen előírás 13.2.5. szakaszában, az új nyilvántartásba vételek esetében pedig az 13.3.4. szakaszban említett időpontoktól kezdve az A.1.4.3.1.2.1. és az A.1.4.3.1.2.2. szakasz alkalmazandó. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.2.

| A.1.4.3.1.2.1. | Érvényes ablakok azok, melyek időtartama nem haladja meg az alábbi egyenlettel számított leghosszabb időtartamot:


  Ahol: | az ablak legnagyobb időtartama másodpercben; |
| --- | --- | --- |
| | a legnagyobb motorteljesítmény kW-ban. |

A.1.4.3.1.2.1.

Formula

Ahol:

Image 210

az ablak legnagyobb időtartama másodpercben;

Image 211

a legnagyobb motorteljesítmény kW-ban.

| A.1.4.3.1.2.2. | A vizsgálat érvénytelen, ha az érvényes ablakok aránya nem éri el az 50 %-ot. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.2.2.

| A.1.4.3.2. | A megfelelési tényezők kiszámítása
  A megfelelési tényezőket minden ablakra és minden egyes szennyező anyagra a következőképpen kell kiszámítani:


  Ahol:


  (használat közbeni arány) és


  (tanúsítási arány)
  Ahol:


  m | a kibocsátott gáz-halmazállapotú szennyező anyag tömege [mg/ablak] vagy a részecskék (PM) száma [#/ablak]; |
| --- | --- | --- |
| | a CO2 tömege az i. átlagolóablakban, kg-ban; |
| | a motor által kibocsátott, a WHTC-vizsgálatra meghatározott CO2-tömeg, kg-ban; |
| | a kibocsátott gáz-halmazállapotú szennyező anyag tömege vagy a részecskék (PM) száma, a WHTC-re meghatározott, vonatkozó határértéknek megfelelően [mg] vagy [#], értelemszerűen. |

A.1.4.3.2.

A megfelelési tényezőket minden ablakra és minden egyes szennyező anyagra a következőképpen kell kiszámítani:

Image 212

Ahol:

Image 213
  (használat közbeni arány) és

Image 214
  (tanúsítási arány)

Ahol:

m

a kibocsátott gáz-halmazállapotú szennyező anyag tömege [mg/ablak] vagy a részecskék (PM) száma [#/ablak];

Image 215

a CO2 tömege az i. átlagolóablakban, kg-ban;

Image 216

a motor által kibocsátott, a WHTC-vizsgálatra meghatározott CO2-tömeg, kg-ban;

Image 217

a kibocsátott gáz-halmazállapotú szennyező anyag tömege vagy a részecskék (PM) száma, a WHTC-re meghatározott, vonatkozó határértéknek megfelelően [mg] vagy [#], értelemszerűen.

| A.1.4.4. | A végső megfelelési tényező kiszámítása a vizsgálathoz |
| --- | --- |

A.1.4.4.

| A.1.4.4.1. | A vizsgálathoz a végső megfelelési tényezőt (CFvégső) minden egyes szennyező anyag esetében a következőképpen kell kiszámítani:


  Ahol:


  CFcold | a vizsgálat hidegindítással végzett részének megfelelési tényezője, amelynek meg kell egyeznie az adott szennyező anyagra az A.1.4.1. és vagy az A.1.4.2., vagy adott esetben az A.1.4.3. szakaszban megadott számítási eljárásoknak megfelelően, 343 K (70 °C) alatti kezdőhőmérsékletű hűtőfolyadékkal, mozgó átlagolóablakokkal meghatározott legnagyobb megfelelési tényezővel; |
| --- | --- | --- |
| CFwarm | a vizsgálat melegindítással végzett részének megfelelési tényezője, amelynek meg kell egyeznie az adott szennyező anyagra az A.1.4.1. és vagy az A.1.4.2., vagy adott esetben az A.1.4.3. szakaszban megadott számítási eljárásoknak megfelelően úgy meghatározott megfelelési tényezők 90 %-os összesített százalékarányával, hogy az adatok értékelése csak az után kezdődik, hogy a hűtőközeg hőmérséklete első alkalommal elérte a 343 K (70 °C) értéket. |

A.1.4.4.1.

Formula

Ahol:

CFcold

a vizsgálat hidegindítással végzett részének megfelelési tényezője, amelynek meg kell egyeznie az adott szennyező anyagra az A.1.4.1. és vagy az A.1.4.2., vagy adott esetben az A.1.4.3. szakaszban megadott számítási eljárásoknak megfelelően, 343 K (70 °C) alatti kezdőhőmérsékletű hűtőfolyadékkal, mozgó átlagolóablakokkal meghatározott legnagyobb megfelelési tényezővel;

CFwarm

a vizsgálat melegindítással végzett részének megfelelési tényezője, amelynek meg kell egyeznie az adott szennyező anyagra az A.1.4.1. és vagy az A.1.4.2., vagy adott esetben az A.1.4.3. szakaszban megadott számítási eljárásoknak megfelelően úgy meghatározott megfelelési tényezők 90 %-os összesített százalékarányával, hogy az adatok értékelése csak az után kezdődik, hogy a hűtőközeg hőmérséklete első alkalommal elérte a 343 K (70 °C) értéket.

---

8. melléklet - 2. függelék

Hordozható mérőrendszer

A.2.1.

A gáz-halmazállapotú kibocsátásokat és a részecskék (PM) számát az 1. függelékben foglalt eljárás szerint kell mérni. Ez a függelék ismerteti az e vizsgálatokhoz használatos hordozható kibocsátásmérő rendszer jellemzőit.

A.2.2.

Mérőberendezés

A.2.2.1.

A hordozható kibocsátásmérő rendszer (PEMS) gázelemző készülékének meg kell felelnie a 4. melléklet 9.3.1. szakaszában előírt követelményeknek. A mérőrendszerben használt gázelemző készülék felfutási ideje nem haladhatja meg a 3,5 másodpercet.

A.2.2.2.

A gázokat a 4. melléklet 9.3.2. szakaszában meghatározott technológiákkal kell elemezni.

A nitrogén-oxidokat elemző készülék lehet nem diszperzív infravörös abszorpció elvén működő készülék is.

A.2.2.3.

A mintavevő szondáknak meg kell felelniük az ezen előírás 4. melléklete 2. függelékének A.2.1.2. és A.2.1.3. szakaszában meghatározott követelményeknek. A mintavevő vezetéket 190 °C-ra (+/– 10 °C) kell felmelegíteni.

A.2.2.4.

A mérőműszereknek meg kell felelniük a 4. melléklet 7. táblázatában és a 4. melléklet 9.3.1. szakaszában meghatározott követelményeknek.

A.2.2.5.

Részecskeszám-elemzők

A.2.2.5.1.

Általános követelmények

A.2.2.5.1.1.

A részecskeszám-elemző készüléknek egy előkondicionáló egységből és egy részecskeérzékelőből kell állnia (lásd az 1. ábrát). A részecskeérzékelő végezheti az aeroszol előkondicionálását is. Az elemző készülék rázkódásokra, rezgésekre, öregedésre, hőmérséklet- és légnyomásingadozásokra, elektromágneses interferenciákra és egyéb olyan eseményekre való érzékenységét, amelyek befolyásolhatják a jármű vagy az elemző készülék működését, a lehető legkisebbre kell korlátozni, és egyértelműen fel kell tüntetni a műszer gyártója által készített dokumentumban. A részecskeszám-elemző készüléknek teljesítenie kell ezen előírás követelményeit és a műszer gyártójának előírásait.

1. ábra

1. ábra

Példa a részecskeszám-elemző készülék kialakítására

Példa a részecskeszám-elemző készülék kialakítására

Image 218

| Megjegyzések: | a szaggatott vonalak a szabadon választható részeket jelölik; „EFM”: kipufogógáz-tömegárammérő; „d”: belső átmérő; „PND”: részecskeszám-hígító. |
| --- | --- |

Megjegyzések:

Megjegyzések:

a szaggatott vonalak a szabadon választható részeket jelölik; „EFM”: kipufogógáz-tömegárammérő; „d”: belső átmérő; „PND”: részecskeszám-hígító.

| A.2.2.5.1.2. | A részecskeszám-elemző készüléket egy olyan mintavevő szondán keresztül kell csatlakoztatni a mintavételi ponthoz, amely a kipufogócső középvonalából vesz mintát. Ha a részecskéket nem hígítják a kipufogócsőnél, a mintavevő vezetéket legalább 373 K (100 °C) hőmérsékletre kell melegíteni a részecskeszám-elemző készülék első hígításának vagy az elemzőkészülék részecskeérzékelőjének pontjáig. A mintának a részecske-mintavevő vezetékben az első hígítási pont vagy a részecskeérzékelő előtt való tartózkodási ideje nem érheti el a 3 másodpercet. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.2.

A részecskeszám-elemző készüléket egy olyan mintavevő szondán keresztül kell csatlakoztatni a mintavételi ponthoz, amely a kipufogócső középvonalából vesz mintát. Ha a részecskéket nem hígítják a kipufogócsőnél, a mintavevő vezetéket legalább 373 K (100 °C) hőmérsékletre kell melegíteni a részecskeszám-elemző készülék első hígításának vagy az elemzőkészülék részecskeérzékelőjének pontjáig. A mintának a részecske-mintavevő vezetékben az első hígítási pont vagy a részecskeérzékelő előtt való tartózkodási ideje nem érheti el a 3 másodpercet.

| A.2.2.5.1.3. | A mintavételnek alávetett kipufogógázzal érintkező valamennyi alkotóelemet mindig olyan hőmérsékleten kell tartani, amely megakadályozza a készülékben lévő valamennyi vegyület kondenzációját. Ez elérhető például magasabb hőmérsékletre való melegítéssel és a minta hígításával vagy a (fél-)illékony vegyületek oxidációjával. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.3.

A mintavételnek alávetett kipufogógázzal érintkező valamennyi alkotóelemet mindig olyan hőmérsékleten kell tartani, amely megakadályozza a készülékben lévő valamennyi vegyület kondenzációját. Ez elérhető például magasabb hőmérsékletre való melegítéssel és a minta hígításával vagy a (fél-)illékony vegyületek oxidációjával.

| A.2.2.5.1.4. | A részecskeszám-elemző készüléknek tartalmaznia kell egy fűtött szakaszt, ahol a fal hőmérséklete ≥ 573K (300 °C). Az előkondicionáló egységnek a fűtött fázisokat ±10 K tűréssel állandó névleges üzemi hőmérsékleteken kell tartania, és jeleznie kell, hogy a fűtött részek a megfelelő üzemi hőmérsékleteken vannak-e. Alacsonyabb hőmérsékletek is elfogadhatók, amennyiben az illékony részecskék eltávolítási hatásfoka megfelel az A.2.2.5.4. szakasz előírásainak. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.4.

A részecskeszám-elemző készüléknek tartalmaznia kell egy fűtött szakaszt, ahol a fal hőmérséklete ≥ 573K (300 °C). Az előkondicionáló egységnek a fűtött fázisokat ±10 K tűréssel állandó névleges üzemi hőmérsékleteken kell tartania, és jeleznie kell, hogy a fűtött részek a megfelelő üzemi hőmérsékleteken vannak-e. Alacsonyabb hőmérsékletek is elfogadhatók, amennyiben az illékony részecskék eltávolítási hatásfoka megfelel az A.2.2.5.4. szakasz előírásainak.

| A.2.2.5.1.5. | A nyomásérzékelőnek, a hőmérséklet-érzékelőnek és az egyéb érzékelőknek figyelemmel kell kísérniük a készülék üzemeltetés közbeni működését, és a működési hibát figyelmeztetéssel vagy üzenettel kell jelezniük. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.5.

A nyomásérzékelőnek, a hőmérséklet-érzékelőnek és az egyéb érzékelőknek figyelemmel kell kísérniük a készülék üzemeltetés közbeni működését, és a működési hibát figyelmeztetéssel vagy üzenettel kell jelezniük.

| A.2.2.5.1.6. | A részecskeszám-elemző készülékben a késésnek < 5 s-nak kell lennie. A késés a koncentráció vonatkoztatási pontnál való megváltozása és a mért végérték 10 %-ának megfelelő rendszerválasz között eltelt idő. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.6.

A részecskeszám-elemző készülékben a késésnek < 5 s-nak kell lennie. A késés a koncentráció vonatkoztatási pontnál való megváltozása és a mért végérték 10 %-ának megfelelő rendszerválasz között eltelt idő.

| A.2.2.5.1.7. | A részecskeszám-elemző készülék (és/vagy a részecskeérzékelő) felfutási idejének < 3,5 s-nak kell lennie. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.7.

A részecskeszám-elemző készülék (és/vagy a részecskeérzékelő) felfutási idejének < 3,5 s-nak kell lennie.

| A.2.2.5.1.8. | A részecskekoncentráció-méréseket 273 K-re (0 °C) és 101,3 kPa-ra normalizálva kell feljegyezni. Ha a legjobb műszaki megítélés szerint szükséges, a részecskekoncentráció normalizálása céljából az érzékelő bemeneténél meg kell mérni és fel kell jegyezni a nyomást és/vagy a hőmérsékletet. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.8.

A részecskekoncentráció-méréseket 273 K-re (0 °C) és 101,3 kPa-ra normalizálva kell feljegyezni. Ha a legjobb műszaki megítélés szerint szükséges, a részecskekoncentráció normalizálása céljából az érzékelő bemeneténél meg kell mérni és fel kell jegyezni a nyomást és/vagy a hőmérsékletet.

| A.2.2.5.1.9. | Azok a részecskeszám-elemző készülékek, amelyek megfelelnek a 83. vagy a 154. számú ENSZ-előírás szerinti kalibrálási követelményeknek, úgy tekintendők, hogy megfelelnek e melléklet kalibrálási követelményeinek is. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.9.

Azok a részecskeszám-elemző készülékek, amelyek megfelelnek a 83. vagy a 154. számú ENSZ-előírás szerinti kalibrálási követelményeknek, úgy tekintendők, hogy megfelelnek e melléklet kalibrálási követelményeinek is.

| A.2.2.5.2. | A hatásfokra vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

A.2.2.5.2.

A hatásfokra vonatkozó követelmények

| A.2.2.5.2.1. | A teljes részecskeszám-elemzőrendszernek és a mintavevő vezetéknek teljesíteniük kell az 1. táblázatban szereplő, a hatásfokra vonatkozó követelményeket.

  1. táblázat


  A részecskeszám-elemzőrendszer (és a mintavevő vezeték) hatásfokára vonatkozó követelmények


  dp [nm] | 23 alatt | 23 | 30 | 50 | 70 | 100 | 200 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| E(dp) | – (*1) | 0,2–0,6 | 0,3–1,2 | 0,6–1,3 | 0,7–1,3 | 0,7–1,3 | 0,5–2,0 |

A.2.2.5.2.1.

A teljes részecskeszám-elemzőrendszernek és a mintavevő vezetéknek teljesíteniük kell az 1. táblázatban szereplő, a hatásfokra vonatkozó követelményeket.

1. táblázat

1. táblázat

A részecskeszám-elemzőrendszer (és a mintavevő vezeték) hatásfokára vonatkozó követelmények

A részecskeszám-elemzőrendszer (és a mintavevő vezeték) hatásfokára vonatkozó követelmények

dp [nm]

23 alatt

23

30

50

70

100

200

E(dp)

– (*1)

*1

0,2–0,6

0,3–1,2

0,6–1,3

0,7–1,3

0,7–1,3

0,5–2,0

| A.2.2.5.2.2. | Az E(dp) hatásfok a részecskeszám-elemzőrendszer mért értékének egy referenciaként szolgáló (d50 = 10 nm vagy kevesebb, ellenőrzött linearitású és elektrométerrel kalibrált) kondenzációs részecskeszámláló (CPC) számkoncentrációjához viszonyított aránya vagy a részecskeszám-elemzőrendszer mért értékének egy párhuzamosan monodiszperz, dp mobilitási átmérőjű aeroszolt mérő, referenciaként szolgáló elektrométernek a részecskeszám-elemzőrendszerrel megegyező hőmérsékletre és nyomásra normalizált számkoncentrációjához viszonyított aránya. Az anyagnak termikusan stabil koromszerű anyagnak kell lennie (pl. szikrakisüléses grafit vagy termikusan előkezelt, diffúziós lánggal képzett korom). Ha a hatásfokgörbét más aeroszollal (pl. NaCl-dal) mérik, akkor a koromszerű anyag görbéjével való korrelációt be kell mutatni egy ábrán, amely összehasonlítja a két vizsgálati aeroszol használatával kapott hatásfokokat. A számlálási hatásfokok közötti különbségeket oly módon kell figyelembe venni, hogy a mért hatásfokokat kiigazítják a szóban forgó összehasonlító ábra alapján, hogy azok koromszerű aeroszolra vonatkozó hatásfokot adjanak eredményül. A többszörösen töltött részecskékre vonatkozóan korrekciót kell alkalmazni, és ezt dokumentálni kell, de a korrekció mértéke nem haladhatja meg a 10 %-ot. A végső (például a különböző anyagok és a többszörösen töltött részecskék tekintetében kiigazított) hatékonyságértékeknek ki kell terjedniük a részecskeszám-elemzőre és a mintavevő vezetékre. Alternatívaként a részecskeszám-elemző készülék részei (például az előkondicionáló egység és a részecskeérzékelő) külön-külön is kalibrálhatók, feltéve, hogy a részecskeszám-elemző és a mintavevő vezeték együttesen megfelelnek az 1. táblázatban foglalt követelményeknek. Az érzékelő mért jelének az érzékelési határ (ebben az esetben a nullaszint és 3 szórás összegének) kétszeresénél nagyobbnak kell lennie. |
| --- | --- |

A.2.2.5.2.2.

Az E(dp) hatásfok a részecskeszám-elemzőrendszer mért értékének egy referenciaként szolgáló (d50 = 10 nm vagy kevesebb, ellenőrzött linearitású és elektrométerrel kalibrált) kondenzációs részecskeszámláló (CPC) számkoncentrációjához viszonyított aránya vagy a részecskeszám-elemzőrendszer mért értékének egy párhuzamosan monodiszperz, dp mobilitási átmérőjű aeroszolt mérő, referenciaként szolgáló elektrométernek a részecskeszám-elemzőrendszerrel megegyező hőmérsékletre és nyomásra normalizált számkoncentrációjához viszonyított aránya. Az anyagnak termikusan stabil koromszerű anyagnak kell lennie (pl. szikrakisüléses grafit vagy termikusan előkezelt, diffúziós lánggal képzett korom). Ha a hatásfokgörbét más aeroszollal (pl. NaCl-dal) mérik, akkor a koromszerű anyag görbéjével való korrelációt be kell mutatni egy ábrán, amely összehasonlítja a két vizsgálati aeroszol használatával kapott hatásfokokat. A számlálási hatásfokok közötti különbségeket oly módon kell figyelembe venni, hogy a mért hatásfokokat kiigazítják a szóban forgó összehasonlító ábra alapján, hogy azok koromszerű aeroszolra vonatkozó hatásfokot adjanak eredményül. A többszörösen töltött részecskékre vonatkozóan korrekciót kell alkalmazni, és ezt dokumentálni kell, de a korrekció mértéke nem haladhatja meg a 10 %-ot. A végső (például a különböző anyagok és a többszörösen töltött részecskék tekintetében kiigazított) hatékonyságértékeknek ki kell terjedniük a részecskeszám-elemzőre és a mintavevő vezetékre. Alternatívaként a részecskeszám-elemző készülék részei (például az előkondicionáló egység és a részecskeérzékelő) külön-külön is kalibrálhatók, feltéve, hogy a részecskeszám-elemző és a mintavevő vezeték együttesen megfelelnek az 1. táblázatban foglalt követelményeknek. Az érzékelő mért jelének az érzékelési határ (ebben az esetben a nullaszint és 3 szórás összegének) kétszeresénél nagyobbnak kell lennie.

| A.2.2.5.3. | Linearitási követelmények |
| --- | --- |

A.2.2.5.3.

Linearitási követelmények

| A.2.2.5.3.1. | A linearitási követelményeket mindig ellenőrizni kell kár észlelése esetén, valamint a belső ellenőrzési eljárásoknak vagy a műszergyártó előírásainak megfelelően, de a vizsgálatot megelőző 12 hónapban legalább egyszer.

  2. táblázat


  A részecskeszám-elemzőre (és a mintavevő vezetékre) vonatkozó linearitási követelmények


  Mérési paraméter/műszer | | a1 meredekség | SEE standard hiba | r2 determinációs együttható |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Részecskeszám-elemző készülék | ≤ 5 % max. | 0,85 –1,15 | ≤ 10 % max. | ≥ 0,950 |

A.2.2.5.3.1.

A linearitási követelményeket mindig ellenőrizni kell kár észlelése esetén, valamint a belső ellenőrzési eljárásoknak vagy a műszergyártó előírásainak megfelelően, de a vizsgálatot megelőző 12 hónapban legalább egyszer.

2. táblázat

2. táblázat

A részecskeszám-elemzőre (és a mintavevő vezetékre) vonatkozó linearitási követelmények

A részecskeszám-elemzőre (és a mintavevő vezetékre) vonatkozó linearitási követelmények

Mérési paraméter/műszer

Formula

a1 meredekség

1

SEE standard hiba

r2 determinációs együttható

2

Részecskeszám-elemző készülék

≤ 5 % max.

0,85 –1,15

≤ 10 % max.

≥ 0,950

| A.2.2.5.3.3. | A részecskeszám-elemzőrendszernek és a mintavevő vezetéknek monodiszperz vagy polidiszperz koromszerű részecskék használata mellett teljesíteniük kell a 2. táblázatban foglalt linearitási követelményeket. A részecskeméretnek (mobilitási átmérő vagy számlált medián átmérő) nagyobbnak kell lennie 45 nm-nél. A referenciaeszköznek elektrométernek vagy legfeljebb d50 = 10 nm-es, linearitás szempontjából ellenőrzött kondenzációs részecskeszámlálónak (CPC) kell lennie. Alternatív megoldásként a referenciakészülék lehet egy olyan részecskeszámláló-rendszer, amely megfelel a 4. melléklet 10. szakasza követelményeinek. |
| --- | --- |

A.2.2.5.3.3.

A részecskeszám-elemzőrendszernek és a mintavevő vezetéknek monodiszperz vagy polidiszperz koromszerű részecskék használata mellett teljesíteniük kell a 2. táblázatban foglalt linearitási követelményeket. A részecskeméretnek (mobilitási átmérő vagy számlált medián átmérő) nagyobbnak kell lennie 45 nm-nél. A referenciaeszköznek elektrométernek vagy legfeljebb d50 = 10 nm-es, linearitás szempontjából ellenőrzött kondenzációs részecskeszámlálónak (CPC) kell lennie. Alternatív megoldásként a referenciakészülék lehet egy olyan részecskeszámláló-rendszer, amely megfelel a 4. melléklet 10. szakasza követelményeinek.

| A.2.2.5.3.4. | Ezenkívül a részecskeszám-elemző készülék és a referenciakészülék valamennyi ellenőrzött ponton (a nullpont kivételével) mért különbségének az ellenőrzött pontok középértékének 15 %-án belül kell lennie. Legalább 5, egyenlően elosztott pontot (és a nullpontot) kell ellenőrizni. A legnagyobb ellenőrzött koncentrációt kell a részecskeszám-elemző készülék legnagyobb megengedett koncentrációjának tekinteni. Ha a részecskeszám-elemző készüléket részenként kalibrálják, akkor a linearitást elegendő csak a részecskeérzékelő tekintetében ellenőrizni, de a többi rész és a mintavevő vezeték hatásfokát figyelembe kell venni a meredekség számításánál. |
| --- | --- |

A.2.2.5.3.4.

Ezenkívül a részecskeszám-elemző készülék és a referenciakészülék valamennyi ellenőrzött ponton (a nullpont kivételével) mért különbségének az ellenőrzött pontok középértékének 15 %-án belül kell lennie. Legalább 5, egyenlően elosztott pontot (és a nullpontot) kell ellenőrizni. A legnagyobb ellenőrzött koncentrációt kell a részecskeszám-elemző készülék legnagyobb megengedett koncentrációjának tekinteni. Ha a részecskeszám-elemző készüléket részenként kalibrálják, akkor a linearitást elegendő csak a részecskeérzékelő tekintetében ellenőrizni, de a többi rész és a mintavevő vezeték hatásfokát figyelembe kell venni a meredekség számításánál.

| A.2.2.5.4. | Az illékony részecskék eltávolítási hatásfoka |
| --- | --- |

A.2.2.5.4.

Az illékony részecskék eltávolítási hatásfoka

| A.2.2.5.4.1. | A részecskeszám-elemzőrendszernek legalább 10 000 részecske/köbcentiméter bemeneti koncentráció és minimális hígítás mellett 99 %-nál nagyobb hatásfokkal kell eltávolítania a legalább 30 nm méretű tetrakontán (CH3(CH2)38CH3) részecskéket. |
| --- | --- |

A.2.2.5.4.1.

A részecskeszám-elemzőrendszernek legalább 10 000 részecske/köbcentiméter bemeneti koncentráció és minimális hígítás mellett 99 %-nál nagyobb hatásfokkal kell eltávolítania a legalább 30 nm méretű tetrakontán (CH3

2

38

3

| A.2.2.5.4.2. | Ezenkívül a részecskeszám-elemzőrendszernek legalább 5 × 106 részecske/köbcentiméter bemeneti koncentráció és minimális hígítás (1 mg/m3-nél nagyobb tömeg) mellett szintén 99 %-nál nagyobb eltávolítási hatásfokkal kell rendelkeznie az > 50 nm számlált medián átmérőjű polidiszperz alkánok (dekán vagy magasabb) vagy emery oil tekintetében. |
| --- | --- |

A.2.2.5.4.2.

Ezenkívül a részecskeszám-elemzőrendszernek legalább 5 × 106

3

| A.2.2.5.4.3. | A tetrakontánra és/vagy polidiszperz alkánra vagy az olajra vonatkozó illékonyrészecske-eltávolítási hatásfokot csak egyszer kell igazolni a PEMS-készülékcsalád tekintetében. A PEMS-készülékcsalád ugyanolyan elemzőkészülékekből, minta- és hőkondicionálóból, valamint szoftveres kiegyenlítő algoritmusokból álló eszközök csoportja. A készülék gyártójának olyan karbantartási vagy cseregyakoriságot kell meghatároznia, amely biztosítja, hogy az eltávolítási hatásfok ne csökkenjen a műszaki követelményekben meghatározottak alá. Ha a készülék gyártója ezt az információt nem adja meg, az illékonyrészecske-eltávolítási hatásfokot minden egyes készülék esetében évente ellenőrizni kell. |
| --- | --- |

A.2.2.5.4.3.

A tetrakontánra és/vagy polidiszperz alkánra vagy az olajra vonatkozó illékonyrészecske-eltávolítási hatásfokot csak egyszer kell igazolni a PEMS-készülékcsalád tekintetében. A PEMS-készülékcsalád ugyanolyan elemzőkészülékekből, minta- és hőkondicionálóból, valamint szoftveres kiegyenlítő algoritmusokból álló eszközök csoportja. A készülék gyártójának olyan karbantartási vagy cseregyakoriságot kell meghatároznia, amely biztosítja, hogy az eltávolítási hatásfok ne csökkenjen a műszaki követelményekben meghatározottak alá. Ha a készülék gyártója ezt az információt nem adja meg, az illékonyrészecske-eltávolítási hatásfokot minden egyes készülék esetében évente ellenőrizni kell.

| A.2.3. | Segédberendezések |
| --- | --- |

A.2.3.

Segédberendezések

| A.2.3.1. | A kipufogógáz-áramlásmérő kipufogócsőhöz való csatlakoztatása
  A kipufogógáz-áramlásmérő beépítése nem növelheti az ellennyomást a motor gyártója által ajánlott értéknél nagyobb mértékben, és nem növelheti meg a kipufogócső hosszát több mint 2 m-rel. A hordozható kibocsátásmérő rendszer (PEMS) összes többi alkotóelemét illetően a kipufogógáz-áramlásmérő beépítése meg kell, hogy feleljen a helyben érvényes közúti biztonsági szabályozásnak és biztosítási követelményeknek. |
| --- | --- |

A.2.3.1.

A kipufogógáz-áramlásmérő kipufogócsőhöz való csatlakoztatása

A kipufogógáz-áramlásmérő beépítése nem növelheti az ellennyomást a motor gyártója által ajánlott értéknél nagyobb mértékben, és nem növelheti meg a kipufogócső hosszát több mint 2 m-rel. A hordozható kibocsátásmérő rendszer (PEMS) összes többi alkotóelemét illetően a kipufogógáz-áramlásmérő beépítése meg kell, hogy feleljen a helyben érvényes közúti biztonsági szabályozásnak és biztosítási követelményeknek.

| A.2.3.2. | A hordozható kibocsátásmérő rendszer helye és rögzítő elemei
  A hordozható kibocsátásmérő rendszert az e melléklet 1. függeléke A.1.2.4. szakaszának megfelelően kell beépíteni. |
| --- | --- |

A.2.3.2.

A hordozható kibocsátásmérő rendszer helye és rögzítő elemei

A hordozható kibocsátásmérő rendszert az e melléklet 1. függeléke A.1.2.4. szakaszának megfelelően kell beépíteni.

| A.2.3.3. | Áramellátás
  A hordozható kibocsátásmérő rendszer energiaellátását az ezen melléklet 4.6.6. szakaszában leírt módszerrel kell biztosítani. |
| --- | --- |

A.2.3.3.

Áramellátás

A hordozható kibocsátásmérő rendszer energiaellátását az ezen melléklet 4.6.6. szakaszában leírt módszerrel kell biztosítani.

---

(*1)  Később kerül meghatározásra.

*1

---

8. melléklet - 3. függelék

A hordozható mérőrendszer kalibrálása

A.3.1.

A rendszer kalibrálása és hitelesítése

A.3.1.1.

A hordozható kibocsátásmérő rendszer (PEMS) gázelemző készülékeit a 4. melléklet 9.3.3. szakaszában előírt követelmények szerint kell kalibrálni.

A.3.1.2.

A hordozható kibocsátásmérő rendszer szivárgásvizsgálatát a 4. melléklet 9.3.4. szakaszában előírt követelményeknek megfelelően kell végezni.

A.3.1.3.

A hordozható kibocsátásmérő rendszer elemző rendszerének válaszidejét a 4. melléklet 9.3.5. szakaszában előírt követelményeknek megfelelően kell ellenőrizni.

A.3.1.4.

A részecskeszám-elemző készülék kalibrálása és hitelesítése

A.3.1.4.1.

A hordozható kibocsátásmérő rendszer gáztömörségi vizsgálatát vagy a 4. melléklet 9.3.4. szakaszában előírt követelményeknek megfelelően, vagy a készülék gyártójának utasításai szerint kell elvégezni.

A.3.1.4.2.

A részecskeszám-elemző készülék válaszidejét a 4. melléklet 9.3.5. szakaszában előírt követelményeknek megfelelően kell ellenőrizni részecskékkel, ha gázok nem használhatók.

A.3.1.4.3.

A részecskeszám-elemzőrendszer és a mintavevő vezeték jelátalakítási idejét a 4. melléklet 8. függelékének A.8.1.3.7. szakasza szerint kell meghatározni. Az átalakítási idő a koncentráció vonatkoztatási pontnál való megváltozása és a mért végérték 50 %-ának megfelelő rendszerválasz között eltelt idő.

---

8. melléklet - 4. függelék

Módszer a motorvezérlő egység nyomatékjele megfelelőségének ellenőrzésére

A.4.1.

Ez a függelék nagy vonalakban ismerteti azt a módszert, amellyel a motorvezérlő egység nyomatékjelének megfelelősége a használatban lévő járművek hordozható kibocsátásmérő rendszerrel történő vizsgálata során ellenőrizhető.

Az alkalmazandó eljárás részleteit a motor gyártója határozhatja meg, a típusjóváhagyó hatóság hozzájárulásával.

A.4.2.

A „legnagyobb nyomaték” módszere

A.4.2.1.

A „legnagyobb nyomaték” módszere annak igazolásából áll, hogy a jármű a vizsgálat során elért egy, a motorfordulatszám függvényében meghatározott legnagyobb vonatkoztatási motornyomaték-görbén lévő pontot.

A.4.2.1.1.

Ha az ezen előírás 1. melléklete 1. részének 3.2.2.2.1. szakaszában megadott, kereskedelmi forgalomban kapható üzemanyagot használnak, és a vizsgálathoz használt, kereskedelmi forgalomban kapható üzemanyagra vonatkozóan dokumentálták az ezen előírás 1. melléklete 1. részének 3.2.2.2.2. szakasza szerinti teljesítménykorrekciós tényezőt, akkor a motorvezérlő egység nyomatékjelét meg kell szorozni a fordított korrekciós tényezővel az adott kereskedelmi üzemanyaggal végzett legnagyobb vonatkoztatási motornyomaték-görbével történő ellenőrzés előtt.

A.4.2.2.

Ha a használatban lévő járművek szennyezőanyag-kibocsátásnak hordozható kibocsátásmérő rendszerrel történő vizsgálata során a motorfordulatszám függvényében meghatározott legnagyobb vonatkoztatási motornyomaték-görbén lévő pontot nem érik el, a gyártó jogosult a jármű terhelésének és/vagy a vizsgálati útvonalnak szükség szerinti módosítására annak érdekében, hogy a használatban lévő járművek szennyezőanyag-kibocsátásnak hordozható kibocsátásmérő rendszerrel történő vizsgálatának befejezése után elvégezze ezt az igazoló vizsgálatot.

---

9A. MELLÉKLET

Fedélzeti diagnosztikai (OBD) rendszerek

1.

Bevezetés

1.1.

Ez a melléklet az ezen előírás hatálya alá tartozó motorrendszerekből származó kibocsátások csökkentésére szolgáló fedélzeti diagnosztikai rendszerek működési szempontjait írja le.

2.

Általános követelmények

2.1.

Az általános követelmények – beleértve az elektronikus rendszerek biztonságára vonatkozó különös követelményeket – megegyeznek a 9B. melléklet 4. szakaszában és az e melléklet 2. szakaszában ismertetett követelményekkel.

2.2.

Hibrid járművek és start-stop rendszerrel rendelkező járművek működési ciklusaira és menetciklusaira vonatkozó követelmények

2.2.1.

Működési ciklus

2.2.1.1.

Azoknál a járműveknél, amelyek a motorvezérlő rendszer által irányított motorleállítási stratégiákat alkalmaznak (például hibrid busz, amely esetében a motor az alapjárati fordulatszám elérésekor leáll), és amelyet a motor megforgatása követ, a (motor leállítása – motor megforgatása) ciklust a meglévő működési ciklus részének kell tekinteni.

2.2.1.2.

A gyártónak az ilyen stratégiák leírását az ezen előírás 3.1.3. a) és b) szakaszában figyelembe vett dokumentációban meg kell adnia.

2.2.1.3.

Hibrid jármű esetében a működési ciklusnak a motor indításakor vagy a jármű mozgásának megkezdésekor kell kezdődnie, attól függően, hogy melyik következik be előbb.

2.2.2.

Menetciklus

2.2.2.1.

Azoknál a járműveknél, amelyek a motorvezérlő rendszer által irányított motorleállítási stratégiákat alkalmaznak (például hibrid busz, amely esetében a motor az alapjárati fordulatszám elérésekor leáll), és amelyet a motor megforgatása követ, a (motor leállítása – motor megforgatása) ciklust a meglévő menetciklus részének kell tekinteni.

2.2.2.2.

A gyártónak az ilyen stratégiák leírását az ezen előírás 3.1.3. a) és b) szakaszában figyelembe vett dokumentációban meg kell adnia.

2.2.2.3.

Hibrid jármű esetében a menetciklusnak a motor indításakor vagy a jármű mozgásának megkezdésekor kell kezdődnie, attól függően, hogy melyik következik be előbb.

2.3.

Az ellenőrzési követelményekre vonatkozó további rendelkezések

2.3.1.

Az ezen előírás 9B. melléklete 3. függelékének 7. tétele szerinti táblázat d) sorában megadott ellenőrző rutin alternatívájaként a gyártó választhatja az e melléklet 2.3.1.1–2.3.1.2.1. szakaszában meghatározott rendelkezéseknek való megfelelést is.

2.3.1.1.

A gyártó elemzést nyújt be a típusjóváhagyó hatósághoz az üzemanyag-befecskendezők hibás működésének (például eldugulásának vagy szennyeződésének) a kibocsátáscsökkentő rendszerre gyakorolt hosszú távú hatásairól, akkor is, ha e meghibásodás következtében a fedélzeti diagnosztikai küszöbértékek túllépésére nem kerül sor.

2.3.1.2.

Az ezen előírás 4.10.7. szakaszában meghatározott időszakot követően a gyártónak be kell nyújtani a típusjóváhagyó hatósághoz azon megfigyelési módszerek tervét, melyet a 9B. melléklet 3. függelékében előírtakon túl a 2.3.1.1. szakaszban tárgyalt hatások diagnosztizálása érdekében használni kíván.

2.3.1.2.1.

E terv hatóság általi jóváhagyását követően a gyártó e módszereket végrehajtja a fedélzeti diagnosztikai rendszerben a típusjóváhagyás megszerzése érdekében.

2.3.2.

A részecske-utókezelő rendszerekre vonatkozó megfigyelési követelmények

2.3.2.1.

A részecske-utókezelő rendszer működését – beleértve a szűrést és a folyamatos regenerálási folyamatokat – az 1. táblázatban meghatározott fedélzeti diagnosztikai határértékekhez képest kell ellenőrizni.

2.3.2.2.

Teljes áramú dízel-részecskeszűrő (DPF) esetében a gyártó – az új típusjóváhagyások esetében az ezen előírás 13.2.3. szakaszában, az új nyilvántartásba vételek esetében pedig az ezen előírás 13.3.3. szakaszában megadott dátumig – a 2.3.2.1. szakaszban meghatározott követelmények helyett választhatja a 9B. melléklet 8. függelékében meghatározott működés-ellenőrzési követelmények alkalmazását, ha műszaki dokumentációval tudja igazolni, hogy romlás esetén 9B. melléklet 8. függelékében leírt vizsgálatban ismertetett motor-üzemállapotok mellett pozitív korreláció áll fenn a szűrési hatékonyság csökkenése és részecskeszűrő nyomásesés-kiesése („nyomáskülönbsége”) között.

2.4.

Alternatív jóváhagyás

2.4.1.

A gyártó kérésére az M2 és N1 kategóriájú járművek, a legfeljebb 7,5 tonna műszakilag megengedhető legnagyobb össztömegű M1 és N2 kategóriájú járművek, továbbá az I. osztályú, II. osztályú, valamint A. osztályú és B. osztályú, legfeljebb 7,5 tonna legnagyobb megengedett tömegű, M3 kategóriájú járművek (1) esetében a 07. módosítássorozattal módosított 83. számú ENSZ-előírás 11. melléklete követelményeinek vagy a 154. számú ENSZ-előírás C5. melléklete követelményeinek való megfelelést az e mellékletnek való megfeleléssel egyenértékűnek kell tekinteni a következő ekvivalenciák szerint.

2.4.1.1.

A 07. módosítássorozattal módosított 83. számú előírás 11. mellékletének A11/3. táblázatában szereplő, a fedélzeti diagnosztikára vonatkozó „Átmeneti fedélzeti diagnosztikai küszöbértékek” előírás egyenértékűnek tekintendő az ezen előírás 3. melléklete 1. táblázatában szereplő A betűjellel.

2.4.1.2.

A 07. módosítássorozattal módosított 83. számú előírás 11. mellékletének A11/2. táblázatában szereplő, a fedélzeti diagnosztikára vonatkozó „Előzetes fedélzeti diagnosztikai küszöbértékek” előírás egyenértékűnek tekintendő az ezen előírás 3. melléklete 1. táblázatában szereplő B betűjellel.

2.4.1.3.

A 07. módosítássorozattal módosított 83. számú ENSZ-előírás 11. mellékletének A11/1. táblázatában szereplő, a fedélzeti diagnosztikára vonatkozó „Végső fedélzeti diagnosztikai küszöbértékek” előírás egyenértékűnek tekintendő az ezen előírás 3. melléklete 1. táblázatában szereplő C vagy D betűjellel.

2.4.1.4.

A 154. számú ENSZ-előírás 4A. táblázatában szereplő, a fedélzeti diagnosztikára vonatkozó „Végső fedélzeti diagnosztikai küszöbértékek” előírás egyenértékűnek tekintendő az ezen előírás 3. melléklete 1. táblázatában E betűjellel.

2.4.1.5.

Az alternatív jóváhagyásokra vonatkozó különleges követelmények

2.4.1.5.1.

Ha ilyen alternatív jóváhagyást használnak, a fedélzeti diagnosztikai rendszerekre vonatkozó, az 1. melléklet 2. részének 3.2.12.2.7. szakaszában szereplő információk helyébe a 07. módosítássorozattal módosított 83. számú ENSZ-előírás 1. mellékletének 3.2.12.2.7. szakaszában vagy a 154. számú előírás A1. mellékletének 3.2.12.2.7. szakaszában szereplő információk lépnek.

2.4.1.5.2.

A 2.4.1. szakaszban említett ekvivalenciák a következő módon érvényesülnek:

2.4.1.5.2.1.

Az ezen előírás 3. mellékletének 1. táblázatában említett, azon jel szempontjából releváns fedélzeti diagnosztikai határértékeket és dátumokat kell alkalmazni, amelyre a típusjóváhagyást kérelmezik.

2.4.1.5.2.2.

A 11. melléklet 2.1.2.2.1–2.1.2.2.4. szakaszában leírt, az NOx-szabályozási megoldásokra vonatkozó követelményeket kell alkalmazni.

2.4.2.

A gyártó évi 500 motort meghaladó mennyiségre nem alkalmazhatja az ebben a szakaszban meghatározott alternatív rendelkezéseket.

2.4.3.

A típusjóváhagyó hatóság tájékoztatja a többi szerződő felet a [2.4.1. és] 2.4.2. szakasz alapján megadott minden egyes típusjóváhagyás feltételeiről.

2.5.

A fedélzeti diagnosztikai rendszerre az ezen előírás 8.4. szakaszában foglalt gyártásmegfelelőségi követelmények vonatkoznak.

Ha a típusjóváhagyó hatóság úgy határoz, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer gyártásának megfelelőségét ellenőrizni kell, az ellenőrzést ezen előírás 8.4. szakaszában meghatározott követelményeknek megfelelően kell elvégezni.

3.

Kibocsátási követelmények

3.1.

A teljesítménykövetelmények ugyanazok, mint a 9B. melléklet 5. szakaszában leírt teljesítménykövetelmények.

3.2.

Fedélzeti diagnosztikai küszöbértékek

3.2.1.

A fedélzeti diagnosztikai rendszerre vonatkozó fedélzeti diagnosztikai határértékek a kompressziós gyújtású motorok esetében az 1. táblázat, a gázmotorok és a szikragyújtású motorok esetében pedig a 2. táblázat „általános követelmények” soraiban meghatározott küszöbértékek.

3.2.2.

1. táblázat

Fedélzeti diagnosztikai határértékek (kompressziós gyújtású motorok)

| | Határértékek mg/kWh-ban |
| --- | --- |
| | NOx | PM-tömeg |
| Bevezetési időszak | 1 500 | 25 |
| Általános követelmények | 1,200 | 25 |

Határértékek mg/kWh-ban

NOx

PM-tömeg

Bevezetési időszak

1 500

25

Általános követelmények

1,200

25

2. táblázat

Fedélzeti diagnosztikai határértékek (szikragyújtású motorok)

| | Határértékek mg/kWh-ban |
| --- | --- |
| | NOx | CO (2) |
| Bevezetési időszak | 1 500 | 7 500 |
| Általános követelmények | 1 200 | 7 500 |

Határértékek mg/kWh-ban

NOx

CO (2)

Bevezetési időszak

1 500

7 500

Általános követelmények

1 200

7 500

4.

Az igazoló eljárásra vonatkozó követelmények

4.1.

Az igazoló vizsgálatokra vonatkozó követelmények és vizsgálati eljárások ugyanazok, mint a 9B. melléklet 6. és 7. szakaszában meghatározott követelmények és eljárások.

5.

A dokumentációra vonatkozó követelmények

5.1.

A dokumentációra vonatkozó követelmények ugyanazok, mint a 9B. melléklet 8. szakaszában leírt követelmények.

6.

E szakasz követelményei vonatkoznak a fedélzeti diagnosztikai rendszerellenőrző rutinokra a 9C. melléklet rendelkezéseinek megfelelően.

6.1.

Műszaki követelmények

6.1.1.

A fedélzeti diagnosztikai rendszer használat közbeni működésének értékelésére vonatkozó műszaki előírások – beleértve a kommunikációs protokollokra, számlálókra, nevezőkre és növelésükre vonatkozó előírásokat – megegyeznek a 9C. mellékletben szereplő előírásokkal.

6.1.2.

IUPRm = számlálóm / nevezőm

Ahol:

| | „számlálóm
  ”: egy adott m ellenőrző rutin számlálója; ez az eseményszámláló azt jelzi, hogy a motort hány alkalommal működtették úgy, hogy az összes ellenőrzési feltétel teljesült, amelyek ahhoz szükségesek, hogy az adott ellenőrző rutin működési hibát észleljen;
  valamint |
| --- | --- |

„számlálóm
  ”: egy adott m ellenőrző rutin számlálója; ez az eseményszámláló azt jelzi, hogy a motort hány alkalommal működtették úgy, hogy az összes ellenőrzési feltétel teljesült, amelyek ahhoz szükségesek, hogy az adott ellenőrző rutin működési hibát észleljen;

valamint

| | „nevezőm
  ”: egy adott m ellenőrző rutin nevezője; ez az eseményszámláló azon járművezetési ciklusok számát jelzi, melyek jelentőséggel bírnak az adott ellenőrző rutin szempontjából (vagy „amelyekben az adott ellenőrző rutin szempontjából jelentőséggel bíró események fordulnak elő ”). |
| --- | --- |

„nevezőm
  ”: egy adott m ellenőrző rutin nevezője; ez az eseményszámláló azon járművezetési ciklusok számát jelzi, melyek jelentőséggel bírnak az adott ellenőrző rutin szempontjából (vagy „amelyekben az adott ellenőrző rutin szempontjából jelentőséggel bíró események fordulnak elő ”).

6.1.3.

IUPRg = számlálóg / nevezőg

Ahol:

| | „Számlálóg
  ”: a g ellenőrző rutinok csoportjának számlálója; azon egyedi m ellenőrző rutin tényleges értéke (számlálóm), melynek a 6.1.2. szakaszban meghatározottak szerinti használat közbeni működési aránya a legalacsonyabb az adott jármű fedélzetén lévő adott csoportba tartozó összes g ellenőrző rutin közül;
  valamint |
| --- | --- |

„Számlálóg
  ”: a g ellenőrző rutinok csoportjának számlálója; azon egyedi m ellenőrző rutin tényleges értéke (számlálóm), melynek a 6.1.2. szakaszban meghatározottak szerinti használat közbeni működési aránya a legalacsonyabb az adott jármű fedélzetén lévő adott csoportba tartozó összes g ellenőrző rutin közül;

valamint

| | „nevezőg
  ”: a g ellenőrző rutinok csoportjának nevezője; azon egyedi m ellenőrző rutin tényleges értéke (nevezőm), melynek a 6.1.2. szakaszban meghatározottak szerinti használat közbeni működési aránya a legalacsonyabb az adott jármű fedélzetén lévő adott csoportba tartozó összes g ellenőrző rutin közül. |
| --- | --- |

„nevezőg
  ”: a g ellenőrző rutinok csoportjának nevezője; azon egyedi m ellenőrző rutin tényleges értéke (nevezőm), melynek a 6.1.2. szakaszban meghatározottak szerinti használat közbeni működési aránya a legalacsonyabb az adott jármű fedélzetén lévő adott csoportba tartozó összes g ellenőrző rutin közül.

6.2.

Legkisebb használat közbeni működési arány

6.2.1.

A fedélzeti diagnosztikai rendszer m ellenőrző rutinjának a 9C. melléklet 5. szakaszában meghatározott IUPRm használat közbeni működési arányának legalább el kell érnie ezen előírás 5.4. szakaszában meghatározott hasznos élettartama alatt az m ellenőrző rutinra vonatkozó IUPRm(min) legkisebb használat közbeni működési arányt.

6.2.2.

Az IUPRm(min) legkisebb használat közbeni működési arány értéke minden ellenőrző rutin esetében 0,1.

6.2.3.

A 6.2.1. szakaszban meghatározott követelmény teljesítettnek minősül a g ellenőrző rutinok minden csoportjának vonatkozásában, ha a következő feltételek teljesülnek:

6.2.3.1.

a vizsgált fedélzeti diagnosztikai rendszer szerinti motorcsaládba tartozó motorokkal felszerelt összes jármű IUPRg értékeinek
  Image 219
  átlagos értéke legalább a fenti IUPR(min), továbbá

6.2.3.2.

a 6.2.3.1. szakaszban figyelembe vett összes motor több mint 50 %-ának IUPRg értéke legalább eléri az IUPR(min) értékét.

6.3.

A dokumentációra vonatkozó követelmények

6.3.1.

| a) | a számláló és a nevező növelésére használt kritériumok; |
| --- | --- |

a)

a számláló és a nevező növelésére használt kritériumok;

| b) | minden olyan kritérium, amely megszünteti a számláló vagy a nevező növelhetőségét. |
| --- | --- |

b)

minden olyan kritérium, amely megszünteti a számláló vagy a nevező növelhetőségét.

6.3.1.1.

Az általános nevező növelhetőségét megszüntető minden kritériumot fel kell venni a 6.3.1. szakaszban említett dokumentációba.

6.4.

A fedélzeti diagnosztika használat közbeni működésére vonatkozó megfelelőségi nyilatkozat

6.4.1.

A típusjóváhagyás iránti kérelemben a gyártónak e melléklet a 2. függelékében meghatározott mintának megfelelően nyilatkozatot kell benyújtania a fedélzeti diagnosztika használat közbeni működéséről. E nyilatkozaton túlmenően a 6.1. szakasz előírásainak teljesítése a 6.5. szakaszban meghatározott további értékelési szabályok révén is ellenőrzésre kerül.

6.4.2.

A 6.4.1. szakaszban említett nyilatkozatot csatolni kell az e melléklet 5. és 6.3. szakaszában előírt, a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládra vonatkozó dokumentációhoz.

6.4.3.

A gyártó nyilvántartást vezet, amelyben rögzít minden vizsgálati adatot, a műszaki és gyártási elemzéseket, valamint a fedélzeti diagnosztika használat közbeni működésének megfelelőségére vonatkozó nyilatkozathoz alapul szolgáló más információkat. Kérésre a gyártó köteles ezeket az adatokat a tanúsító vagy típusjóváhagyó hatóság rendelkezésére bocsátani.

6.4.4.

Ezen előírás 4.10.7. szakaszában meghatározott bevezetési időszakban a gyártó mentesül a 6.4.1. szakaszban előírt nyilatkozat benyújtása alól.

6.5.

A használat közbeni működés értékelése

6.5.1.

A fedélzeti diagnosztika használat közbeni működését és e melléklet 6.2.3. szakaszának való megfelelését legalább az e melléklet 1. függelékében meghatározott eljárás szerint kell igazolni.

6.5.2.

A nemzeti hatóságok és megbízottjaik további vizsgálatokat végezhetnek az e melléklet 6.2.3. szakasza betartásának ellenőrzésére.

6.5.2.1.

Ahhoz, hogy a hatóságok e melléklet 6.5.2. szakaszának rendelkezései alapján igazolni tudják az ezen melléklet 6.2.3. szakasza követelményeinek való megfelelés hiányát, legalább 30 járműből álló minta alapján 95 %-os statisztikai konfidenciaszinttel igazolniuk kell, hogy e melléklet 6.2.3. szakasza követelményei közül legalább egyet nem tartottak be.

6.5.2.2.

A gyártónak lehetőséget kell kapnia, hogy – legalább 30 járműből álló mintán végzett és a 6.5.2.1. szakaszban említettnél magasabb statisztikai konfidenciaszintű vizsgálat használatával – helyreállítsa az e melléklet 6.2.3. szakasza azon követelményeinek való megfelelést, amelyekkel kapcsolatban a megfelelés hiányát e melléklet 6.5.2.1. szakasza szerint megállapították.

6.5.2.3.

A 6.5.2.1. és a 6.5.2.2. szakasz szerint elvégzett vizsgálatokhoz a hatóságoknak és a gyártóknak hozzáférhetővé kell tenniük a másik fél számára a releváns adatokat, pl. a járművek kiválasztásával kapcsolatos adatokat.

6.5.3.

Ha az e melléklet 6.2.3. szakasza követelményeinek való megfelelés hiánya e melléklet 6.5.1. és a 6.5.2. szakasza szerint igazolást nyert, ezen előírás 9.3. szakasza szerinti javító intézkedéseket kell végezni.

---

(1)  A járművek kialakításáról szóló összevont határozat (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6 dokumentum) 2. szakaszának meghatározása szerint – www.unece.org/transport/standards/transport/vehicle-regulations-wp29/resolutions

1

(2)  A fedélzeti diagnosztikai rendszer CO-küszöbértékeinek bevezetésével kapcsolatos átmeneti rendelkezéseket ezen előírás 13.2.2. és 13.3.2. szakasza határozza meg.

2

---

9A. melléklet - 1. függelék

A fedélzeti diagnosztikai rendszer használat közbeni működésének értékelése

A.1.1.

Általános követelmények

A.1.1.1.

Ez a függelék azt az eljárást határozza meg, amelyet a fedélzeti diagnosztikai rendszer használat közbeni működésének e melléklet 6. szakaszában meghatározott rendelkezések vonatkozásában történő igazolásakor követni kell.

A.1.2.

A fedélzeti diagnosztikai rendszer használat közbeni működésének igazolására szolgáló eljárás

A.1.2.1.

A motorcsalád fedélzeti diagnosztikai rendszerének használat közbeni működését a gyártó igazolja azon típusjóváhagyó hatóság előtt, amely az érintett járművekre vagy motorokra a típusjóváhagyást megadta. Az igazoló vizsgálat során a vizsgált motorcsaládon belüli valamennyi fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád fedélzeti diagnosztika használat közbeni működését figyelembe kell venni (1. ábra).

1. ábra

1. ábra

Két fedélzeti diagnosztika (OBD) szerinti motorcsalád egy motorcsaládon belül

Két fedélzeti diagnosztika (OBD) szerinti motorcsalád egy motorcsaládon belül

Image 220

| A.1.2.1.1. | A fedélzeti diagnosztika használat közbeni működésének igazolását a gyártó szervezi meg és végzi el, a típusjóváhagyó hatósággal szorosan együttműködve. |
| --- | --- |

A.1.2.1.1.

A fedélzeti diagnosztika használat közbeni működésének igazolását a gyártó szervezi meg és végzi el, a típusjóváhagyó hatósággal szorosan együttműködve.

| A.1.2.1.2. | A gyártó a megfelelés igazolásához használhat olyan alkotóelemeket, melyeket más motorcsaládon belüli fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád megfelelőségének igazolásához már használtak, amennyiben ez a korábbi igazoló vizsgálat az aktuális igazoló vizsgálat előtt legfeljebb 2 évvel történt (2. ábra). |
| --- | --- |

A.1.2.1.2.

A gyártó a megfelelés igazolásához használhat olyan alkotóelemeket, melyeket más motorcsaládon belüli fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád megfelelőségének igazolásához már használtak, amennyiben ez a korábbi igazoló vizsgálat az aktuális igazoló vizsgálat előtt legfeljebb 2 évvel történt (2. ábra).

| A.1.2.1.2.1. | A gyártó ezt követően ezeket az alkotóelemeket csak akkor használhatja fel egy harmadik vagy további motorcsalád megfelelőségének igazolására, ha erre az alkotóelemek első ilyen célú felhasználásától számított két éven belül kerül sor. |
| --- | --- |

A.1.2.1.2.1.

A gyártó ezt követően ezeket az alkotóelemeket csak akkor használhatja fel egy harmadik vagy további motorcsalád megfelelőségének igazolására, ha erre az alkotóelemek első ilyen célú felhasználásától számított két éven belül kerül sor.

2. ábra

2. ábra

Fedélzeti diagnosztika (OBD) szerinti motorcsalád már korábban igazolt megfelelősége

Fedélzeti diagnosztika (OBD) szerinti motorcsalád már korábban igazolt megfelelősége

Image 221

| A.1.2.2. | A fedélzeti diagnosztika használat közbeni működésének igazolását ugyanakkor és ugyanolyan gyakorisággal kell elvégezni, mint a használat közbeni járművek megfelelőségének 8. mellékletben meghatározott igazolását. |
| --- | --- |

A.1.2.2.

A fedélzeti diagnosztika használat közbeni működésének igazolását ugyanakkor és ugyanolyan gyakorisággal kell elvégezni, mint a használat közbeni járművek megfelelőségének 8. mellékletben meghatározott igazolását.

| A.1.2.3. | A gyártó a típusjóváhagyó hatóságnak a használatban lévő járművek megfelelőségi vizsgálatának kezdeti ütemtervét és mintavételi tervét az új motorcsalád kezdeti típusjóváhagyásakor jelenti. |
| --- | --- |

A.1.2.3.

A gyártó a típusjóváhagyó hatóságnak a használatban lévő járművek megfelelőségi vizsgálatának kezdeti ütemtervét és mintavételi tervét az új motorcsalád kezdeti típusjóváhagyásakor jelenti.

| A.1.2.4. | Nem megfelelőnek kell tekinteni azokat a járműtípusokat, melyek vagy nem rendelkeznek olyan kommunikációs interfésszel, amely lehetővé tenné a 9C. mellékletben meghatározott, használat közbeni működésre vonatkozóan szükséges adatok rögzítését, vagy amelyek interfésze e tekintetben csak hiányosan vagy nem szabványos adatprotokoll szerint működik |
| --- | --- |

A.1.2.4.

Nem megfelelőnek kell tekinteni azokat a járműtípusokat, melyek vagy nem rendelkeznek olyan kommunikációs interfésszel, amely lehetővé tenné a 9C. mellékletben meghatározott, használat közbeni működésre vonatkozóan szükséges adatok rögzítését, vagy amelyek interfésze e tekintetben csak hiányosan vagy nem szabványos adatprotokoll szerint működik

| A.1.2.4.1. | Ki kell zárni a megfelelőség vizsgálatára vonatkozó felmérésből azokat az egyedi járműveket, amelyek mechanikai vagy elektromos működési hibája nem teszi lehetővé a használat közbeni működésre vonatkozó, a 9C. mellékletben meghatározott adatok rögzítését; a járműtípust pusztán emiatt nem kell nem megfelelőnek minősíteni, kivéve, ha nincs a felmérés megfelelő elvégzéséhez szükséges számú, a mintavételi követelményeknek megfelelő jármű. |
| --- | --- |

A.1.2.4.1.

Ki kell zárni a megfelelőség vizsgálatára vonatkozó felmérésből azokat az egyedi járműveket, amelyek mechanikai vagy elektromos működési hibája nem teszi lehetővé a használat közbeni működésre vonatkozó, a 9C. mellékletben meghatározott adatok rögzítését; a járműtípust pusztán emiatt nem kell nem megfelelőnek minősíteni, kivéve, ha nincs a felmérés megfelelő elvégzéséhez szükséges számú, a mintavételi követelményeknek megfelelő jármű.

| A.1.2.5. | Nem megfelelőnek kell tekinteni azokat a motor- vagy járműtípusokat, melyeknél a használat közbeni működésre vonatkozó adatok rögzítése befolyásolja a jármű fedélzeti diagnosztikai rendszerének ellenőrzési teljesítményét. |
| --- | --- |

A.1.2.5.

Nem megfelelőnek kell tekinteni azokat a motor- vagy járműtípusokat, melyeknél a használat közbeni működésre vonatkozó adatok rögzítése befolyásolja a jármű fedélzeti diagnosztikai rendszerének ellenőrzési teljesítményét.

| A.1.3. | A fedélzeti diagnosztikai rendszerek használat közbeni működési adatai |
| --- | --- |

A.1.3.

A fedélzeti diagnosztikai rendszerek használat közbeni működési adatai

| A.1.3.1. | A fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád megfelelőségének értékelésekor a fedélzeti diagnosztika használat közbeni működésére vonatkozó azon adatokat kell figyelembe venni, amelyeket a fedélzeti diagnosztikai rendszer a 9C. melléklet 6. szakasza szerint rögzített, és amelyeket ugyanezen melléklet 7. szakasza szerint tettek elérhetővé. |
| --- | --- |

A.1.3.1.

A fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád megfelelőségének értékelésekor a fedélzeti diagnosztika használat közbeni működésére vonatkozó azon adatokat kell figyelembe venni, amelyeket a fedélzeti diagnosztikai rendszer a 9C. melléklet 6. szakasza szerint rögzített, és amelyeket ugyanezen melléklet 7. szakasza szerint tettek elérhetővé.

| A.1.4. | A motor vagy a jármű kiválasztása |
| --- | --- |

A.1.4.

A motor vagy a jármű kiválasztása

| A.1.4.1. | Motor kiválasztása |
| --- | --- |

A.1.4.1.

Motor kiválasztása

| A.1.4.1.1. | Amennyiben a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládot több motorcsaládban is használják (2. ábra), a gyártónak a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád használat közbeni működésének igazolására mindezekből a családokból kell motorokat választania. |
| --- | --- |

A.1.4.1.1.

Amennyiben a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládot több motorcsaládban is használják (2. ábra), a gyártónak a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád használat közbeni működésének igazolására mindezekből a családokból kell motorokat választania.

| A.1.4.1.2. | Ugyanabban az igazoló vizsgálatban egy adott fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád bármely tagja részt vehet, még akkor is, ha az azokba szerelt ellenőrző rendszerek más generációba tartoznak, vagy módosítási stádiumuk eltérő. |
| --- | --- |

A.1.4.1.2.

Ugyanabban az igazoló vizsgálatban egy adott fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád bármely tagja részt vehet, még akkor is, ha az azokba szerelt ellenőrző rendszerek más generációba tartoznak, vagy módosítási stádiumuk eltérő.

| A.1.4.2. | Jármű kiválasztása |
| --- | --- |

A.1.4.2.

Jármű kiválasztása

| A.1.4.2.1. | Járműszegmensek |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.

Járműszegmensek

| A.1.4.2.1.1. | Az igazoló vizsgálat során használt járművek osztályozásának céljára hat járműszegmenst vesznek figyelembe:


  a) | az N osztályú járművek esetében: hosszú távú szállításra szolgáló járművek, elosztó járművek és egyéb, pl. építőipari járművek; |
| --- | --- | --- |

A.1.4.2.1.1.

Az igazoló vizsgálat során használt járművek osztályozásának céljára hat járműszegmenst vesznek figyelembe:

a)

az N osztályú járművek esetében: hosszú távú szállításra szolgáló járművek, elosztó járművek és egyéb, pl. építőipari járművek;

| b) | az M osztályú járműveknél: távolsági autóbuszok, városi buszok és egyéb járművek, pl. M1 kategóriájú járművek. |
| --- | --- |

b)

az M osztályú járműveknél: távolsági autóbuszok, városi buszok és egyéb járművek, pl. M1 kategóriájú járművek.

1

| A.1.4.2.1.2. | A felmérésben lehetőség szerint minden egyes szegmensből kell járműveket választani. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.2.

A felmérésben lehetőség szerint minden egyes szegmensből kell járműveket választani.

| A.1.4.2.1.3. | Szegmensenként legalább 15 járművet ki kell választani. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.3.

Szegmensenként legalább 15 járművet ki kell választani.

| A.1.4.2.1.4. | Amennyiben a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládot több motorcsaládban is használják (2. ábra), a járműszegmensen belüli egyes járműcsaládokból vett járművek számának az adott szegmens eladott és használatban lévő járműveire nézve a lehető legreprezentatívabbnak kell lennie. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.4.

Amennyiben a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládot több motorcsaládban is használják (2. ábra), a járműszegmensen belüli egyes járműcsaládokból vett járművek számának az adott szegmens eladott és használatban lévő járműveire nézve a lehető legreprezentatívabbnak kell lennie.

| A.1.4.2.2. | Járműminősítés |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.

Járműminősítés

| A.1.4.2.2.1. | A kiválasztott motorokat a szerződő felek országában nyilvántartásba és használatba vett járművekbe kell beépíteni. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.

A kiválasztott motorokat a szerződő felek országában nyilvántartásba és használatba vett járművekbe kell beépíteni.

| A.1.4.2.2.2. | Minden egyes kiválasztott járműnek rendelkeznie kell olyan karbantartási nyilvántartással, amely igazolja, hogy a járművet megfelelő módon, a gyártó ajánlásainak megfelelően karbantartották, és szervizelését elvégezték. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.2.

Minden egyes kiválasztott járműnek rendelkeznie kell olyan karbantartási nyilvántartással, amely igazolja, hogy a járművet megfelelő módon, a gyártó ajánlásainak megfelelően karbantartották, és szervizelését elvégezték.

| A.1.4.2.2.3. | Ellenőrizni kell a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelelő működését. A fedélzeti diagnosztikai rendszer memóriájában található, a fedélzeti diagnosztikai rendszer szempontjából jelentőséggel bíró hibaüzeneteket fel kell jegyezni, és a szükséges javításokat el kell végezni. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.3.

Ellenőrizni kell a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelelő működését. A fedélzeti diagnosztikai rendszer memóriájában található, a fedélzeti diagnosztikai rendszer szempontjából jelentőséggel bíró hibaüzeneteket fel kell jegyezni, és a szükséges javításokat el kell végezni.

| A.1.4.2.2.4. | A motor és a jármű nem mutathat visszaélésre utaló jeleket (pl. túlterhelés, nem megfelelő üzemanyag vagy más helytelen használat), illetve más olyan tényezőkre (pl. manipulálás) utaló jeleket, amelyek befolyásolhatják a fedélzeti diagnosztika működését. A fedélzeti diagnosztikai rendszer számítógépes memóriájában tárolt hibakódjait és az üzemóra-információkat bizonyítékként figyelembe kell venni annak meghatározásakor, hogy a járművön visszaélést követtek-e el, illetve az más okból alkalmatlan-e a felmérésben való részvételre. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.4.

A motor és a jármű nem mutathat visszaélésre utaló jeleket (pl. túlterhelés, nem megfelelő üzemanyag vagy más helytelen használat), illetve más olyan tényezőkre (pl. manipulálás) utaló jeleket, amelyek befolyásolhatják a fedélzeti diagnosztika működését. A fedélzeti diagnosztikai rendszer számítógépes memóriájában tárolt hibakódjait és az üzemóra-információkat bizonyítékként figyelembe kell venni annak meghatározásakor, hogy a járművön visszaélést követtek-e el, illetve az más okból alkalmatlan-e a felmérésben való részvételre.

| A.1.4.2.2.5. | A járműben használt kibocsátáscsökkentő rendszer és fedélzeti diagnosztika valamennyi alkotóelemének meg kell felelnie a vonatkozó típusjóváhagyási dokumentumokban szereplő adatoknak. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.5.

A járműben használt kibocsátáscsökkentő rendszer és fedélzeti diagnosztika valamennyi alkotóelemének meg kell felelnie a vonatkozó típusjóváhagyási dokumentumokban szereplő adatoknak.

| A.1.5. | A használat közbeni működésre irányuló felmérések |
| --- | --- |

A.1.5.

A használat közbeni működésre irányuló felmérések

| A.1.5.1. | A használat közbeni működési adatok gyűjtése |
| --- | --- |

A.1.5.1.

A használat közbeni működési adatok gyűjtése

| A.1.5.1.1. | Az A.1.6. szakasz rendelkezéseinek megfelelően a gyártó a felmérésben részt vevő minden jármű fedélzeti diagnosztikai rendszeréből a következő adatokat gyűjti ki:


  a) | jármű-azonosító szám (VIN); |
| --- | --- | --- |

A.1.5.1.1.

Az A.1.6. szakasz rendelkezéseinek megfelelően a gyártó a felmérésben részt vevő minden jármű fedélzeti diagnosztikai rendszeréből a következő adatokat gyűjti ki:

a)

jármű-azonosító szám (VIN);

| b) | a számlálóg és a nevezőg – a rendszer által a 9C. melléklet 6. szakasza követelményeinek megfelelően rögzített ellenőrző rutinok minden csoportjára; |
| --- | --- |

b)

a számlálóg és a nevezőg – a rendszer által a 9C. melléklet 6. szakasza követelményeinek megfelelően rögzített ellenőrző rutinok minden csoportjára;

g

g

| c) | az általános nevező; |
| --- | --- |

c)

az általános nevező;

| d) | a motorindítási ciklusok számlálójáról leolvasott érték; |
| --- | --- |

d)

a motorindítási ciklusok számlálójáról leolvasott érték;

| e) | a motor összes működési ideje. |
| --- | --- |

e)

a motor összes működési ideje.

| A.1.5.1.2. | Az értékelt ellenőrző monitorok csoportjainak eredményeit figyelmen kívül kell hagyni, ha nevezője nem érte el a 25 legkisebb értéket. |
| --- | --- |

A.1.5.1.2.

Az értékelt ellenőrző monitorok csoportjainak eredményeit figyelmen kívül kell hagyni, ha nevezője nem érte el a 25 legkisebb értéket.

| A.1.5.2. | A használat közbeni működés értékelése |
| --- | --- |

A.1.5.2.

A használat közbeni működés értékelése

| A.1.5.2.1. | Egy motor ellenőrző rutinjai egyes csoportjainak tényleges működési arányát (IUPRg) az adott jármű fedélzeti diagnosztikai rendszerében leolvasott számlálóg és nevezőg értékéből kell kiszámítani. |
| --- | --- |

A.1.5.2.1.

Egy motor ellenőrző rutinjai egyes csoportjainak tényleges működési arányát (IUPRg

g

g

| A.1.5.2.2. | A fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád használat közbeni működésének e melléklet 6.5.1. szakaszának követelményei szerinti értékelését a járműszegmensen belül figyelembe vett, fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belül az ellenőrző rutinok minden csoportjára el kell végezni. |
| --- | --- |

A.1.5.2.2.

A fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád használat közbeni működésének e melléklet 6.5.1. szakaszának követelményei szerinti értékelését a járműszegmensen belül figyelembe vett, fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belül az ellenőrző rutinok minden csoportjára el kell végezni.

| A.1.5.2.3. | Az e függelék A.1.4.2.1. szakaszában meghatározott valamennyi járműszegmens esetében a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád használat közbeni működése e melléklet 6.5.1. szakaszának alkalmazásában akkor és csak akkor minősül igazoltnak, ha az ellenőrző rutinok minden csoportjára teljesülnek az alábbi feltételek:


  a) | a vizsgált minta IUPRg értékeinek


  átlagos értéke az IUPR(min) 88 %-át meghaladja; valamint |
| --- | --- | --- |

A.1.5.2.3.

Az e függelék A.1.4.2.1. szakaszában meghatározott valamennyi járműszegmens esetében a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád használat közbeni működése e melléklet 6.5.1. szakaszának alkalmazásában akkor és csak akkor minősül igazoltnak, ha az ellenőrző rutinok minden csoportjára teljesülnek az alábbi feltételek:

a)

g

Image 222

| b) | a vizsgált mintában lévő összes motor több mint 34 %-ának IUPRg értéke legalább eléri az IUPR(min) értékét. |
| --- | --- |

b)

a vizsgált mintában lévő összes motor több mint 34 %-ának IUPRg értéke legalább eléri az IUPR(min) értékét.

g

| A.1.6. | A típusjóváhagyó hatóságnak benyújtandó jelentés
  A gyártó jelentést nyújt be a típusjóváhagyó hatóságnak a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád használat közbeni működéséről, a következő információk feltüntetésével. |
| --- | --- |

A.1.6.

A típusjóváhagyó hatóságnak benyújtandó jelentés

A gyártó jelentést nyújt be a típusjóváhagyó hatóságnak a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád használat közbeni működéséről, a következő információk feltüntetésével.

| A.1.6.1. | A vizsgált fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba tartozó motorcsaládok listája (1. ábra). |
| --- | --- |

A.1.6.1.

A vizsgált fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba tartozó motorcsaládok listája (1. ábra).

| A.1.6.2. | Az igazoló vizsgálat során figyelembe vett járművekre vonatkozó alábbi információk:


  a) | az igazoló vizsgálat során figyelembe vett járművek teljes száma; |
| --- | --- | --- |

A.1.6.2.

Az igazoló vizsgálat során figyelembe vett járművekre vonatkozó alábbi információk:

a)

az igazoló vizsgálat során figyelembe vett járművek teljes száma;

| b) | a járműszegmensek száma és típusa; |
| --- | --- |

b)

a járműszegmensek száma és típusa;

| c) | a jármű-azonosító szám és minden egyes jármű rövid leírása (típus, variáns, változat). |
| --- | --- |

c)

a jármű-azonosító szám és minden egyes jármű rövid leírása (típus, variáns, változat).

| A.1.6.3. | Az egyes járművek használat közbeni működésére vonatkozó információk:


  a) | a számlálóg, a nevezőg és a használat közbeni működési arány (IUPRg) az ellenőrző rutinok minden csoportjára; |
| --- | --- | --- |

A.1.6.3.

Az egyes járművek használat közbeni működésére vonatkozó információk:

a)

a számlálóg, a nevezőg és a használat közbeni működési arány (IUPRg) az ellenőrző rutinok minden csoportjára;

g

g

g

| b) | az általános nevező, a motorindítási ciklusok számlálójáról leolvasott érték, a motor összes működési ideje. |
| --- | --- |

b)

az általános nevező, a motorindítási ciklusok számlálójáról leolvasott érték, a motor összes működési ideje.

| A.1.6.4. | A használat közbeni működési statisztika eredményei az ellenőrző rutinok minden csoportjára:


  a) | a minta IUPRg értékeinek


  átlagos értéke; |
| --- | --- | --- |

A.1.6.4.

A használat közbeni működési statisztika eredményei az ellenőrző rutinok minden csoportjára:

a)

g

Image 223

| b) | azon motorok száma és mintához viszonyított százalékos aránya, melyek IUPRg értéke legalább eléri az IUPRm(min) értékét. |
| --- | --- |

b)

azon motorok száma és mintához viszonyított százalékos aránya, melyek IUPRg értéke legalább eléri az IUPRm(min) értékét.

g

m

---

9A. melléklet - 2. függelék

A fedélzeti diagnosztikai rendszer használat közbeni teljesítményére vonatkozó megfelelőségi nyilatkozat mintája

„(Gyártó neve) tanúsítja, hogy a fedélzeti diagnosztika szerinti e motorcsaládba tartozó motorokat úgy tervezték és gyártották, hogy megfeleljenek a 9A. melléklet 6.1. és 6.2. szakaszában foglalt összes követelménynek.

(Gyártó neve) jóhiszeműen adja ki ezt a nyilatkozatot azt követően, hogy megfelelő műszaki értékeléseket hajtott végre a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba tartozó motorok fedélzeti diagnosztikájának használat közbeni működésére vonatkozóan az előírt szükséges működési és környezeti feltételek mellett.”

[dátum]

---

9B. MELLÉKLET

Fedélzeti diagnosztikai rendszerekre (OBD) vonatkozó műszaki követelmények

| 1. | Bevezetés
  Ez a melléklet az ezen előírás hatálya alá tartozó motorrendszerekből származó kibocsátások csökkentésére szolgáló fedélzeti diagnosztikai rendszerekre vonatkozó műszaki követelményeket írja le.
  Ez a melléklet a fedélzeti diagnosztikai rendszerekre vonatkozó, 5. számú, világszinten harmonizált globális műszaki előíráson alapul. |
| --- | --- |

1.

Ez a melléklet az ezen előírás hatálya alá tartozó motorrendszerekből származó kibocsátások csökkentésére szolgáló fedélzeti diagnosztikai rendszerekre vonatkozó műszaki követelményeket írja le.

Ez a melléklet a fedélzeti diagnosztikai rendszerekre vonatkozó, 5. számú, világszinten harmonizált globális műszaki előíráson alapul.

| 2. | Fenntartva (1) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | „figyelemfelhívó rendszer”: a jármű fedélzetén lévő rendszer, amely a járművezetőt vagy más érdekelt felet arról tájékoztatja, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer működési hibát észlelt; |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | „kalibrálás-ellenőrző szám”: a kalibráció/szoftver integritásának ellenőrzéséhez a motorrendszer által előállított és továbbított szám; |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | „alkotóelem-ellenőrzés”: a bementi alkotóelemek villamos áramköri hibáinak és racionalitási hibáinak, valamint a kimeneti alkotóelemek villamos áramköri hibáinak és funkcióhibáinak ellenőrzése. Azokra az alkotóelemekre vonatkozik, amelyek villamosan kapcsolódnak a motorrendszer vezérlőjéhez (vezérlőihez); |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | „megerősített és aktív diagnosztikai hibakód”: olyan diagnosztikai hibakód, amelyet a rendszer elment, amikor a fedélzeti diagnosztikai rendszer megállapítja, hogy működési hiba áll fenn; |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | „folytonos hibajelzés”: a hibajelző folyamatosan világít attól a pillanattól kezdve, hogy az indítókulcs a „gyújtás bekapcsolva” állásba került és a motor elindult (gyújtás bekapcsolva – motor jár), vagy a jármű elindult – amelyik hamarabb bekövetkezik – majd a gyújtás kikapcsolásakor kialszik; |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | „hiányosság”: egy fedélzeti diagnosztikai ellenőrzési stratégia vagy a diagnosztika más funkciója nem felel meg az e mellékletben részletesen ismertetett összes előírásnak; |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | „villamos áramköri hiba”: olyan működési hiba (például áramkörszakadás vagy rövidzárlat), melynek következtében a mért jel (azaz feszültség-, áram-, frekvencia- stb. jel) kilép abból a tartományból, amelyben az érzékelő továbbító funkcióinak terv szerint működniük kellene; |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | „kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád”: azok a motorrendszerek, amelyeket a gyártó annak alapján sorolt egy csoportba, hogy a kibocsátással kapcsolatos működési hibák ellenőrzésére/diagnosztizálására szolgáló módszereik közösek; |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | „kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés”: a diagnosztikai küszöbértékek túllépéséhez vezető hiba figyelemmel kísérése, amely tevékenység a következők egyikéből vagy mindkettőből áll:


  a) | a kibocsátások közvetlen mérése a kipufogócsőbe szerelt érzékelővel (érzékelőkkel), valamint a közvetlen kibocsátások és az adott mérési ciklusban kapott fajlagos kibocsátások közötti korreláció modellezése; |
| --- | --- | --- |

3.9.

a)

a kibocsátások közvetlen mérése a kipufogócsőbe szerelt érzékelővel (érzékelőkkel), valamint a közvetlen kibocsátások és az adott mérési ciklusban kapott fajlagos kibocsátások közötti korreláció modellezése;

| b) | kibocsátásnövekedés jelzése a számítógépes bemeneti és kimeneti információk és a mérési ciklusokban kapott fajlagos kibocsátások közötti korreláció segítségével; |
| --- | --- |

b)

kibocsátásnövekedés jelzése a számítógépes bemeneti és kimeneti információk és a mérési ciklusokban kapott fajlagos kibocsátások közötti korreláció segítségével;

| 3.10. | „funkcióhiba”: olyan működési hiba, amikor egy kimeneti alkotóelem nem a várt módon reagál egy számítógépes vezérlőjelre; |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | „hibakezelő kibocsátáscsökkentési stratégia”: olyan stratégia a motorrendszeren belül, amelyet kibocsátással kapcsolatos hiba hoz működésbe; |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | „hibajelzés állapota”: a hibajelzés vezérlési állapota, ami lehet „folytonos hibajelzés”, „rövid hibajelzés”, „kért hibajelzés” vagy „kikapcsolva” állapot; |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | „ellenőrzés”: (lásd „kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés”, „működés-ellenőrzés” és „teljes kiesés ellenőrzése”); |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | „diagnosztikai vizsgálati ciklus”: az a ciklus, amelyben a motorrendszert próbapadon működtetve értékelik, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer hogyan reagál minősített lerontott alkotóelemre; |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | „fedélzeti diagnosztika szerinti alapmotorrendszer”: a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládból kiválasztott olyan motorrendszer, amelynél a fedélzeti diagnosztika tervezési elemeinek döntő többsége reprezentatív az adott motorcsaládra; |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | „kért hibajelzés”: a hibajelző a gyújtáskapcsolótól jövő kérésre folyamatosan világít, amikor az indítókulcs a „gyújtás bekapcsolva” állásban van, és a motor nem jár (gyújtás bekapcsolva – motor nem jár); |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | „függő diagnosztikai hibakód”: olyan diagnosztikai hibakód, amelyet a fedélzeti diagnosztikai rendszer azért mentett el, mert az ellenőrzés során arra utaló jelet észlelt, hogy működési hiba állhat fenn az aktuális vagy az előző befejezett működési ciklus alatt; |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | „potenciális hiba diagnosztikai hibakódja”: olyan diagnosztikai hibakód, amelyet a fedélzeti diagnosztikai rendszer azért mentett el, mert az ellenőrzés során arra utaló jelet észlelt, hogy működési hiba állhat fenn, de ennek megerősítéséhez további értékelés szükséges. A potenciális hiba diagnosztikai hibakódja olyan függő diagnosztikai hibakód, amely nincs megerősítve és nem aktív; |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | „korábban aktív diagnosztikai hibakód”: olyan korábban megerősített és aktív diagnosztikai hibakód, amelyet a fedélzeti diagnosztikai rendszer továbbra is tárol még azután is, hogy megállapította, hogy a diagnosztikai hibakódot okozó működési hiba már nem áll fenn; |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | „racionalitási hiba”: olyan működési hiba, ahol egy adott érzékelőtől vagy alkotóelemtől jövő jel észszerűtlenül változik a vezérlő rendszerben lévő más érzékelőktől vagy alkotóelemektől jövő jelek alapján elvárthoz képest. A racionalitási hibák közé tartoznak az olyan működési hibák, amelyek következtében a mért jelek (azaz feszültség-, áram-, frekvencia- stb. jel) azon a tartományon belül vannak, amelyen belül az érzékelő továbbító funkcióinak terv szerint működniük kellene; |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | „üzemkészség”: az az állapot, amely jelzi, hogy futott-e egy ellenőrző rutin vagy ezek egy csoportja a kívülről érkező utasítással vagy vezérlőjellel (pl. OBD-kiolvasóval) indított legutóbbi törlés óta; |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | „rövid hibajelzés”: a hibajelző 15 másodpercen keresztül folyamatosan világít attól a pillanattól kezdve, hogy az indítókulcs a „gyújtás bekapcsolva” állásba került és a motor elindult (gyújtás bekapcsolva – motor jár) vagy a jármű elindult, majd a 15 másodperc letelte után, illetve a gyújtás kikapcsolásakor (amelyik hamarabb bekövetkezik) kialszik; |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | „szoftver-/kalibrációs azonosító”: egy sor alfanumerikus karakter, amely azonosítja a motorrendszer kibocsátással kapcsolatos kalibrációjának/szoftverének (szoftvereinek) változatát; |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | „teljes kiesés ellenőrzése”: olyan működési hiba ellenőrzése, amely egy rendszer működésének teljes kieséséhez vezet; |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | „előmelegítési ciklus”: a motor működtetése úgy, hogy a hűtőközeg hőmérséklete a motor beindítási hőmérsékletéről legalább 22 K fokkal (22 °C/40 °F) legalább 333 K (60 °C/140 °F) fokra nőjön (2). |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | Rövidítések


  AES | (Auxiliary Emission Strategy): kibocsátáscsökkentő segédstratégia |
| --- | --- | --- |
| CV | (Crankcase Ventilation): forgattyúsház szellőztetése |
| DOC | (Diesel Oxidation Catalyst): oxidációs katalizátor dízelmotorok számára |
| DPF | (Diesel Particulate Filter/Particulate Trap): dízel-részecskeszűrő vagy részecskecsapda, ideértve a katalizátoros részecskeszűrőket és a folyamatos regenerációjú csapdákat (CRT) is, dízelmotorok számára |
| DTC | (Diagnostic trouble code): diagnosztikai hibakód |
| EGR | (Exhaust Gas Recirculation): kipufogógáz-visszavezetés |
| HC | (Hydrocarbon): szénhidrogén |
| LNT | (Lean NOx Trap [or NOx absorber]): szegénykeverékes NOx-csapda (vagy NOx-abszorber) |
| LPG | (Liquified Petroleum Gas): cseppfolyósított szénhidrogéngáz |
| MECS | (Malfunction Emission Control Strategy): hibakezelő kibocsátáscsökkentő stratégia |
| NG | (Natural Gas): földgáz |
| NOx | (Oxides of Nitrogen): nitrogén-oxidok |
| OTL | (OBD Threshold Limit): fedélzeti diagnosztikai küszöbérték |
| PM | (Particulate Matter): részecske |
| SCR | (Selective Catalytic Reduction): szelektív katalitikus csökkentési rendszer |
| SW | (Screen Wipers): ablaktörlők |
| TFF | (Total Functional Failure monitoring): teljes kiesés ellenőrzése |
| VGT | (Variable Geometry Turbocharger): állítható geometriájú turbófeltöltő |
| VVT | (Variable Valve Timing): állítható szelepvezérlés |

3.26.

AES

(Auxiliary Emission Strategy): kibocsátáscsökkentő segédstratégia

CV

(Crankcase Ventilation): forgattyúsház szellőztetése

DOC

(Diesel Oxidation Catalyst): oxidációs katalizátor dízelmotorok számára

DPF

(Diesel Particulate Filter/Particulate Trap): dízel-részecskeszűrő vagy részecskecsapda, ideértve a katalizátoros részecskeszűrőket és a folyamatos regenerációjú csapdákat (CRT) is, dízelmotorok számára

DTC

(Diagnostic trouble code): diagnosztikai hibakód

EGR

(Exhaust Gas Recirculation): kipufogógáz-visszavezetés

HC

(Hydrocarbon): szénhidrogén

LNT

(Lean NOx Trap [or NOx absorber]): szegénykeverékes NOx-csapda (vagy NOx-abszorber)

LPG

(Liquified Petroleum Gas): cseppfolyósított szénhidrogéngáz

MECS

(Malfunction Emission Control Strategy): hibakezelő kibocsátáscsökkentő stratégia

NG

(Natural Gas): földgáz

NOx

(Oxides of Nitrogen): nitrogén-oxidok

OTL

(OBD Threshold Limit): fedélzeti diagnosztikai küszöbérték

PM

(Particulate Matter): részecske

SCR

(Selective Catalytic Reduction): szelektív katalitikus csökkentési rendszer

SW

(Screen Wipers): ablaktörlők

TFF

(Total Functional Failure monitoring): teljes kiesés ellenőrzése

VGT

(Variable Geometry Turbocharger): állítható geometriájú turbófeltöltő

VVT

(Variable Valve Timing): állítható szelepvezérlés

| 4. | Általános követelmények
  E melléklet értelmében a fedélzeti diagnosztikai rendszernek képesnek kell lennie a működési hibák észlelésére, ezek előfordulásának kijelzésére hibajelzőn keresztül, a működési hiba területének beazonosítására a számítógépes memóriában tárolt adatok alapján, valamint ennek az információnak külső eszközre történő továbbítására.
  A fedélzeti diagnosztikai rendszert úgy kell megtervezni és kialakítani, hogy alkalmas legyen a jármű/motor teljes élettartama alatt a működési hibák típusainak felismerésére. A típusjóváhagyó hatóságnak tolerálnia kell, hogy azok a motorok, amelyeket az ezen előírás szerinti hasznos élettartamot meghaladóan használtak, fedélzeti diagnosztikai rendszerük működését és érzékenységét tekintve bizonyos mértékű romlást mutathatnak, aminek következtében a diagnosztikai küszöbértékek túllépése még azelőtt előfordulhat, hogy a rendszer hibajelzést adna a jármű vezetőjének.
  A fenti szakasz nem jelenti azt, hogy a motorgyártó felelőssége a motor megfelelőségét illetően az ezen előírás szerinti hasznos élettartamot (azaz azt az időtartamot vagy kilométer-teljesítményt, ameddig a motornak meg kell felelnie a kibocsátási előírásoknak vagy határértékeknek) meghaladóan meghosszabbodna. |
| --- | --- |

4.

E melléklet értelmében a fedélzeti diagnosztikai rendszernek képesnek kell lennie a működési hibák észlelésére, ezek előfordulásának kijelzésére hibajelzőn keresztül, a működési hiba területének beazonosítására a számítógépes memóriában tárolt adatok alapján, valamint ennek az információnak külső eszközre történő továbbítására.

A fedélzeti diagnosztikai rendszert úgy kell megtervezni és kialakítani, hogy alkalmas legyen a jármű/motor teljes élettartama alatt a működési hibák típusainak felismerésére. A típusjóváhagyó hatóságnak tolerálnia kell, hogy azok a motorok, amelyeket az ezen előírás szerinti hasznos élettartamot meghaladóan használtak, fedélzeti diagnosztikai rendszerük működését és érzékenységét tekintve bizonyos mértékű romlást mutathatnak, aminek következtében a diagnosztikai küszöbértékek túllépése még azelőtt előfordulhat, hogy a rendszer hibajelzést adna a jármű vezetőjének.

A fenti szakasz nem jelenti azt, hogy a motorgyártó felelőssége a motor megfelelőségét illetően az ezen előírás szerinti hasznos élettartamot (azaz azt az időtartamot vagy kilométer-teljesítményt, ameddig a motornak meg kell felelnie a kibocsátási előírásoknak vagy határértékeknek) meghaladóan meghosszabbodna.

| 4.1. | Fedélzeti diagnosztikai rendszer jóváhagyására irányuló kérelem |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Elsődleges jóváhagyás
  A motorrendszer gyártója az alábbi három módon kérheti egy fedélzeti diagnosztikai rendszere jóváhagyását:


  a) | a motorrendszer gyártója egy adott fedélzeti diagnosztikai rendszerre kéri a jóváhagyást, igazolva, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelel e melléklet összes rendelkezésének; |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

A motorrendszer gyártója az alábbi három módon kérheti egy fedélzeti diagnosztikai rendszere jóváhagyását:

a)

a motorrendszer gyártója egy adott fedélzeti diagnosztikai rendszerre kéri a jóváhagyást, igazolva, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelel e melléklet összes rendelkezésének;

| b) | a motorrendszer gyártója egy kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti egész motorcsaládra kéri a jóváhagyást, igazolva, hogy a motorcsalád alapmotorrendszere megfelel e melléklet összes rendelkezésének. |
| --- | --- |

b)

a motorrendszer gyártója egy kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti egész motorcsaládra kéri a jóváhagyást, igazolva, hogy a motorcsalád alapmotorrendszere megfelel e melléklet összes rendelkezésének.

A motorrendszer gyártója egy adott fedélzeti diagnosztikai rendszerre kéri a jóváhagyást, igazolva, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelel azoknak a kritériumoknak, melyek szerint egy már tanúsított kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba tartozik.

| 4.1.2. | Érvényes tanúsítvány kiterjesztése/módosítása |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.2.1. | A tanúsítvány kiterjesztése annak érdekében, hogy egy új motorrendszer bekerüljön egy kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba
  A gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyásával egy új motorrendszer akkor vehető fel egy már tanúsított kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba, ha az így kibővített motorcsaládon belül az összes motorrendszer továbbra is ugyanazon módszereket használja a kibocsátással kapcsolatos működési hibák ellenőrzésére/diagnosztizálására.
  Ha a fedélzeti diagnosztika szerinti alapmotorrendszer összes diagnosztikai tervezési eleme reprezentatív az új motorrendszer elemeire is, akkor a fedélzeti diagnosztika szerinti alapmotorrendszer változatlan marad, és a gyártó az e melléklet 8. szakasza szerint módosítja a dokumentációcsomagot.
  Ha az új motorrendszerben olyan tervezésű elemek vannak, amelyekre a fedélzeti diagnosztika szerinti alapmotorrendszer nem reprezentatív, de az új motorrendszer önmagában reprezentatív az egész családra, akkor az új motorrendszer lesz az új alapmotorrendszer. Ebben az esetben az új tervezésű diagnosztikai elemekről igazolni kell, hogy megfelelnek e melléklet rendelkezéseinek, és a dokumentációcsomagot e melléklet 8. szakasza szerint módosítani kell. |
| --- | --- |

4.1.2.1.

A gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyásával egy új motorrendszer akkor vehető fel egy már tanúsított kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba, ha az így kibővített motorcsaládon belül az összes motorrendszer továbbra is ugyanazon módszereket használja a kibocsátással kapcsolatos működési hibák ellenőrzésére/diagnosztizálására.

Ha a fedélzeti diagnosztika szerinti alapmotorrendszer összes diagnosztikai tervezési eleme reprezentatív az új motorrendszer elemeire is, akkor a fedélzeti diagnosztika szerinti alapmotorrendszer változatlan marad, és a gyártó az e melléklet 8. szakasza szerint módosítja a dokumentációcsomagot.

Ha az új motorrendszerben olyan tervezésű elemek vannak, amelyekre a fedélzeti diagnosztika szerinti alapmotorrendszer nem reprezentatív, de az új motorrendszer önmagában reprezentatív az egész családra, akkor az új motorrendszer lesz az új alapmotorrendszer. Ebben az esetben az új tervezésű diagnosztikai elemekről igazolni kell, hogy megfelelnek e melléklet rendelkezéseinek, és a dokumentációcsomagot e melléklet 8. szakasza szerint módosítani kell.

| 4.1.2.2. | Kiterjesztés a fedélzeti diagnosztikai rendszert érintő tervmódosítás miatt
  A gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyásával egy érvényes tanúsítvány akkor terjeszthető ki a fedélzeti diagnosztikai rendszer tervezésének módosítása esetén, ha a gyártó igazolja, hogy a tervezésmódosítás megfelel e melléklet rendelkezéseinek.
  A dokumentációcsomagot e melléklet 8. szakasza szerint módosítani kell.
  Ha az érvényes tanúsítvány kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti egész motorcsaládra vonatkozik, akkor a gyártónak igazolnia kell a típusjóváhagyó hatóság előtt, hogy a kibocsátással kapcsolatos működési hibák ellenőrzési/diagnosztizálási módszerei továbbra is ugyanazok a motorcsaládon belül, és az alapmotorrendszer továbbra is reprezentatív a motorcsaládra nézve. |
| --- | --- |

4.1.2.2.

A gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyásával egy érvényes tanúsítvány akkor terjeszthető ki a fedélzeti diagnosztikai rendszer tervezésének módosítása esetén, ha a gyártó igazolja, hogy a tervezésmódosítás megfelel e melléklet rendelkezéseinek.

A dokumentációcsomagot e melléklet 8. szakasza szerint módosítani kell.

Ha az érvényes tanúsítvány kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti egész motorcsaládra vonatkozik, akkor a gyártónak igazolnia kell a típusjóváhagyó hatóság előtt, hogy a kibocsátással kapcsolatos működési hibák ellenőrzési/diagnosztizálási módszerei továbbra is ugyanazok a motorcsaládon belül, és az alapmotorrendszer továbbra is reprezentatív a motorcsaládra nézve.

| 4.1.2.3. | Tanúsítvány módosítása működési hiba másik osztályba való sorolása miatt
  Ez a szakasz akkor alkalmazandó, ha a gyártó a jóváhagyást megadó hatóság kérésére vagy saját kezdeményezéséből érvényes tanúsítvány módosítását kéri azzal a céllal, hogy egy vagy több működési hibát másik osztályba soroljon.
  Az új besorolás megfelelőségét ezután e melléklet rendelkezései szerint kell igazolni, a dokumentációcsomagot pedig módosítani kell e melléklet 8. szakasza szerint. |
| --- | --- |

4.1.2.3.

Ez a szakasz akkor alkalmazandó, ha a gyártó a jóváhagyást megadó hatóság kérésére vagy saját kezdeményezéséből érvényes tanúsítvány módosítását kéri azzal a céllal, hogy egy vagy több működési hibát másik osztályba soroljon.

Az új besorolás megfelelőségét ezután e melléklet rendelkezései szerint kell igazolni, a dokumentációcsomagot pedig módosítani kell e melléklet 8. szakasza szerint.

| 4.2. | Ellenőrzési követelmények
  A fedélzeti diagnosztikai rendszernek a motorrendszerben lévő összes kibocsátással kapcsolatos alkotóelemet és rendszert ellenőriznie kell a 3. függelékben, illetve vegyes üzemű motorok vagy járművek esetében a 15. melléklet 7. szakaszában előírt követelmények szerint. Nem szükséges azonban, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer külön ellenőrző rutint használjon a 3. függelékben, illetve vegyes üzemű motorok vagy járművek esetében a 15. melléklet 7. szakaszában felsorolt egyes működési hibák észlelésére.
  A fedélzeti diagnosztikai rendszernek saját alkotóelemeit is ellenőriznie kell.
  E melléklet 3. függelékében tételesen fel vannak sorolva azok a rendszerek és alkotóelemek, amelyeket a fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell, és a függelék leírja, hogy milyen típusú ellenőrzést (azaz kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés, működés-ellenőrzés, teljes kiesés ellenőrzése vagy alkotóelem-ellenőrzés) kell ezeken a rendszereken és alkotóelemeken végezni.
  A gyártó további rendszerek és alkotóelemek ellenőrzése mellett is dönthet. |
| --- | --- |

4.2.

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek a motorrendszerben lévő összes kibocsátással kapcsolatos alkotóelemet és rendszert ellenőriznie kell a 3. függelékben, illetve vegyes üzemű motorok vagy járművek esetében a 15. melléklet 7. szakaszában előírt követelmények szerint. Nem szükséges azonban, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer külön ellenőrző rutint használjon a 3. függelékben, illetve vegyes üzemű motorok vagy járművek esetében a 15. melléklet 7. szakaszában felsorolt egyes működési hibák észlelésére.

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek saját alkotóelemeit is ellenőriznie kell.

E melléklet 3. függelékében tételesen fel vannak sorolva azok a rendszerek és alkotóelemek, amelyeket a fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell, és a függelék leírja, hogy milyen típusú ellenőrzést (azaz kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés, működés-ellenőrzés, teljes kiesés ellenőrzése vagy alkotóelem-ellenőrzés) kell ezeken a rendszereken és alkotóelemeken végezni.

A gyártó további rendszerek és alkotóelemek ellenőrzése mellett is dönthet.

| 4.2.1. | Az ellenőrzési módszerek kiválasztása
  A típusjóváhagyó hatóságok engedélyezhetik, hogy a gyártó a 3. függelékben, illetve vegyes üzemű motorok vagy járművek esetében a 15. melléklet 7. szakaszában említettől eltér ő típusú ellenőrző módszereket használjon. A gyártónak bizonyítania kell, hogy az ellenőrzés választott típusa megbízható, és biztosítja az időben és hatékonyan történő ellenőrzést (például műszaki adatokkal, mérési eredményekkel, korábbi megállapodásokkal stb.).
  Ha egy rendszer, illetve alkotóelem nem szerepel a 3. függelékben, illetve vegyes üzemű motorok vagy járművek esetében a 15. melléklet 7. szakaszában, akkor a gyártónak be kell nyújtania az ellenőrzési módszertant a típusjóváhagyó hatósághoz jóváhagyásra. A típusjóváhagyó hatóság akkor fogadhatja el az ellenőrzés és az ellenőrzési módszerek választott típusát (azaz kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés, működés-ellenőrzés, teljes kiesés ellenőrzése vagy alkotóelem-ellenőrzés), ha a gyártó bebizonyította, hogy a választott típus a 3. függelékben illetve vegyes üzemű motorok vagy járművek esetében a 15. melléklet 7. szakaszában megadott követelmények tekintetében megbízható, és biztosítja az időben és hatékonyan történő ellenőrzést (például műszaki adatokkal, mérési eredményekkel, korábbi megállapodásokkal stb.). |
| --- | --- |

4.2.1.

A típusjóváhagyó hatóságok engedélyezhetik, hogy a gyártó a 3. függelékben, illetve vegyes üzemű motorok vagy járművek esetében a 15. melléklet 7. szakaszában említettől eltér ő típusú ellenőrző módszereket használjon. A gyártónak bizonyítania kell, hogy az ellenőrzés választott típusa megbízható, és biztosítja az időben és hatékonyan történő ellenőrzést (például műszaki adatokkal, mérési eredményekkel, korábbi megállapodásokkal stb.).

Ha egy rendszer, illetve alkotóelem nem szerepel a 3. függelékben, illetve vegyes üzemű motorok vagy járművek esetében a 15. melléklet 7. szakaszában, akkor a gyártónak be kell nyújtania az ellenőrzési módszertant a típusjóváhagyó hatósághoz jóváhagyásra. A típusjóváhagyó hatóság akkor fogadhatja el az ellenőrzés és az ellenőrzési módszerek választott típusát (azaz kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés, működés-ellenőrzés, teljes kiesés ellenőrzése vagy alkotóelem-ellenőrzés), ha a gyártó bebizonyította, hogy a választott típus a 3. függelékben illetve vegyes üzemű motorok vagy járművek esetében a 15. melléklet 7. szakaszában megadott követelmények tekintetében megbízható, és biztosítja az időben és hatékonyan történő ellenőrzést (például műszaki adatokkal, mérési eredményekkel, korábbi megállapodásokkal stb.).

| 4.2.1.1. | Korreláció a tényleges kibocsátásokkal
  A kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés esetén korrelációnak kell fennállnia a mérési ciklusokban kapott fajlagos kibocsátásokkal. Ezt a korrelációt jellemzően laboratóriumban kell igazolni egy vizsgált motoron.
  A többi ellenőrzési módban (azaz működés-ellenőrzés, teljes kiesés ellenőrzése vagy alkotóelem-ellenőrzés) nincs szükség a tényleges kibocsátásokkal való korrelációra. A típusjóváhagyó hatóság azonban bekérhet olyan vizsgálati adatokat, amelyek alátámasztják a működési hibák hatásainak e melléklet 6.2. szakasza szerinti osztályokba sorolását.
  Példák: | Villamos működési hiba esetében el lehet tekinteni a korrelációtól, mivel az egy igen/nem típusú működési hiba. A dízelmotorokba szánt részecskeszűrő működési hibájának a nyomáskülönbség alapján történő ellenőrzése esetén el lehet tekinteni a korrelációtól, mivel az eleve működési hibát feltételez. |
| --- | --- | --- |

4.2.1.1.

A kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés esetén korrelációnak kell fennállnia a mérési ciklusokban kapott fajlagos kibocsátásokkal. Ezt a korrelációt jellemzően laboratóriumban kell igazolni egy vizsgált motoron.

A többi ellenőrzési módban (azaz működés-ellenőrzés, teljes kiesés ellenőrzése vagy alkotóelem-ellenőrzés) nincs szükség a tényleges kibocsátásokkal való korrelációra. A típusjóváhagyó hatóság azonban bekérhet olyan vizsgálati adatokat, amelyek alátámasztják a működési hibák hatásainak e melléklet 6.2. szakasza szerinti osztályokba sorolását.

Példák:

Villamos működési hiba esetében el lehet tekinteni a korrelációtól, mivel az egy igen/nem típusú működési hiba. A dízelmotorokba szánt részecskeszűrő működési hibájának a nyomáskülönbség alapján történő ellenőrzése esetén el lehet tekinteni a korrelációtól, mivel az eleve működési hibát feltételez.

| | Ha a gyártó az e melléklet igazoló vizsgálatokra vonatkozó követelményei szerint igazolja, hogy a kibocsátások egy alkotóelem vagy rendszer teljes kiesése vagy eltávolítása esetén sem haladnák meg a diagnosztikai küszöbértékeket, akkor elfogadható az alkotóelem vagy a rendszer működés-ellenőrzése. |
| --- | --- |

Ha a gyártó az e melléklet igazoló vizsgálatokra vonatkozó követelményei szerint igazolja, hogy a kibocsátások egy alkotóelem vagy rendszer teljes kiesése vagy eltávolítása esetén sem haladnák meg a diagnosztikai küszöbértékeket, akkor elfogadható az alkotóelem vagy a rendszer működés-ellenőrzése.

| | Ha egy adott szennyező anyag kibocsátásának ellenőrzésére a kipufogócsőbe szerelt érzékelőt használnak, akkor az összes többi ellenőrző rutin esetében el lehet tekinteni az adott szennyező anyag tényleges kibocsátásával való további korrelációtól. Mindazonáltal ez nem zárja ki azt, hogy ezekre az ellenőrző rutinokra más mérési módszerek használata mellett szükség van a fedélzeti diagnosztikai rendszerben, mivel azok továbbra is szükségesek a működési hibák behatárolásához. |
| --- | --- |

Ha egy adott szennyező anyag kibocsátásának ellenőrzésére a kipufogócsőbe szerelt érzékelőt használnak, akkor az összes többi ellenőrző rutin esetében el lehet tekinteni az adott szennyező anyag tényleges kibocsátásával való további korrelációtól. Mindazonáltal ez nem zárja ki azt, hogy ezekre az ellenőrző rutinokra más mérési módszerek használata mellett szükség van a fedélzeti diagnosztikai rendszerben, mivel azok továbbra is szükségesek a működési hibák behatárolásához.

| | Egy működési hibát mindig a 4.5. szakasz szerint kell besorolni a kibocsátásokra gyakorolt hatása alapján, függetlenül a működési hiba észlelésére használt ellenőrzés típusától. |
| --- | --- |

Egy működési hibát mindig a 4.5. szakasz szerint kell besorolni a kibocsátásokra gyakorolt hatása alapján, függetlenül a működési hiba észlelésére használt ellenőrzés típusától.

| 4.2.2. | Alkotóelem-ellenőrzés (bemeneti/kimeneti alkotóelemek/rendszerek)
  A motorrendszerhez tartozó bemeneti alkotóelemek esetében a fedélzeti diagnosztikai rendszernek legalább a villamos áramköri hibákat észlelnie kell, és ha gyakorlatilag megvalósítható, a racionalitási hibákat is.
  A racionalitási hibák diagnosztikája ezután ellenőrzi, hogy az érzékelő kimeneti értéke nem elfogadhatatlanul magas, illetve nem elfogadhatatlanul alacsony érték-e (azaz „kétoldalú” diagnosztika szükséges).
  Lehetőség szerint és a típusjóváhagyó hatósággal egyeztetve, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek külön-külön kell észlelnie a racionalitási hibákat (például elfogadhatatlanul magas vagy elfogadhatatlanul alacsony érték) és a villamos áramköri hibákat (például tartomány feletti vagy tartomány alatti értékek). Ezenkívül a rendszernek minden egyes jól megkülönböztethető működési hibára (például tartomány alatti vagy tartomány feletti értékek, illetve racionalitási hibák) el kell mentenie egy egyedi diagnosztikai hibakódot.
  A motorrendszerhez tartozó kimeneti alkotóelemek esetében a fedélzeti diagnosztikai rendszernek legalább a villamos áramköri hibákat észlelnie kell, és ha gyakorlatilag megvalósítható, azt is, ha számítógépes vezérlőjelekre nem jelenik meg a helyes funkcionális reakció.
  Lehetőség szerint és a típusjóváhagyó hatósággal egyeztetve, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek külön-külön kell észlelnie a funkcióhibákat, a villamos áramköri hibákat (például elfogadhatatlanul magas vagy elfogadhatatlanul alacsony érték), és a rendszernek minden egyes jól megkülönböztethető működési hibára (például tartomány feletti vagy tartomány alatti értékek, funkcióhibák) egyedi diagnosztikai hibakódot kell elmentenie.
  A fedélzeti diagnosztikai rendszernek továbbá ellenőriznie kell az olyan alkotóelemektől jövő, illetve az olyan alkotóelemekhez menő adatok racionalitását is, amelyek nem a motorrendszerhez tartoznak, amennyiben ezek az adatok hátrányosan érinthetik a kibocsátáscsökkentő rendszer, illetve a motorrendszer működését. |
| --- | --- |

4.2.2.

A motorrendszerhez tartozó bemeneti alkotóelemek esetében a fedélzeti diagnosztikai rendszernek legalább a villamos áramköri hibákat észlelnie kell, és ha gyakorlatilag megvalósítható, a racionalitási hibákat is.

A racionalitási hibák diagnosztikája ezután ellenőrzi, hogy az érzékelő kimeneti értéke nem elfogadhatatlanul magas, illetve nem elfogadhatatlanul alacsony érték-e (azaz „kétoldalú” diagnosztika szükséges).

Lehetőség szerint és a típusjóváhagyó hatósággal egyeztetve, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek külön-külön kell észlelnie a racionalitási hibákat (például elfogadhatatlanul magas vagy elfogadhatatlanul alacsony érték) és a villamos áramköri hibákat (például tartomány feletti vagy tartomány alatti értékek). Ezenkívül a rendszernek minden egyes jól megkülönböztethető működési hibára (például tartomány alatti vagy tartomány feletti értékek, illetve racionalitási hibák) el kell mentenie egy egyedi diagnosztikai hibakódot.

A motorrendszerhez tartozó kimeneti alkotóelemek esetében a fedélzeti diagnosztikai rendszernek legalább a villamos áramköri hibákat észlelnie kell, és ha gyakorlatilag megvalósítható, azt is, ha számítógépes vezérlőjelekre nem jelenik meg a helyes funkcionális reakció.

Lehetőség szerint és a típusjóváhagyó hatósággal egyeztetve, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek külön-külön kell észlelnie a funkcióhibákat, a villamos áramköri hibákat (például elfogadhatatlanul magas vagy elfogadhatatlanul alacsony érték), és a rendszernek minden egyes jól megkülönböztethető működési hibára (például tartomány feletti vagy tartomány alatti értékek, funkcióhibák) egyedi diagnosztikai hibakódot kell elmentenie.

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek továbbá ellenőriznie kell az olyan alkotóelemektől jövő, illetve az olyan alkotóelemekhez menő adatok racionalitását is, amelyek nem a motorrendszerhez tartoznak, amennyiben ezek az adatok hátrányosan érinthetik a kibocsátáscsökkentő rendszer, illetve a motorrendszer működését.

| 4.2.2.1. | Kivétel az alkotóelem-ellenőrzés alól
  A villamos áramköri hibák és, amennyire gyakorlatilag lehetséges, a motorrendszer funkcióhibáinak és racionalitási hibáinak ellenőrzésétől el lehet tekinteni, ha az összes alábbi feltétel teljesül:


  a) | a hiba eredményeként bármely szennyező anyag kibocsátása legfeljebb az előírt kibocsátási határérték 50 %-ával nő; és |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1.

A villamos áramköri hibák és, amennyire gyakorlatilag lehetséges, a motorrendszer funkcióhibáinak és racionalitási hibáinak ellenőrzésétől el lehet tekinteni, ha az összes alábbi feltétel teljesül:

a)

a hiba eredményeként bármely szennyező anyag kibocsátása legfeljebb az előírt kibocsátási határérték 50 %-ával nő; és

| b) | a hiba miatt egyik kibocsátás sem haladja meg az előírt kibocsátási határértéket (3); és |
| --- | --- |

b)

a hiba miatt egyik kibocsátás sem haladja meg az előírt kibocsátási határértéket (3); és

| c) | a hiba nem befolyásolja a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelelő működését lehetővé tévő alkotóelemeket vagy rendszereket; és |
| --- | --- |

c)

a hiba nem befolyásolja a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelelő működését lehetővé tévő alkotóelemeket vagy rendszereket; és

| d) | a hiba nem késlelteti, illetve nem befolyásolja jelentős mértékben a kibocsátáscsökkentő rendszer azon képességét, hogy az eredeti tervek szerint működjön (pl. a reagensfűtő rendszer alacsony hőmérsékleten történő meghibásodása nem tekinthető kivételnek). |
| --- | --- |

d)

a hiba nem késlelteti, illetve nem befolyásolja jelentős mértékben a kibocsátáscsökkentő rendszer azon képességét, hogy az eredeti tervek szerint működjön (pl. a reagensfűtő rendszer alacsony hőmérsékleten történő meghibásodása nem tekinthető kivételnek).

A kibocsátásra gyakorolt hatást motorfékpados mérőállásban kell meghatározni stabilizált motorrendszeren, az e mellékletben leírt igazolási eljárások szerint.

Ha ezek az eljárások nem szolgálnak egyértelmű eredménnyel a d) kritérium tekintetében, a gyártó benyújtja a típusjóváhagyó hatóságnak a megfelelő tervezési elemeket, mint pl. helyes műszaki gyakorlat, műszaki adatok, szimulációk, vizsgálati eredmények stb.

| 4.2.3. | Az ellenőrzés gyakorisága
  Az ellenőrző rutinoknak mindenkor folyamatosan kell működniük, amikor az ellenőrzés feltételei fennállnak, vagy működési ciklusonként egyszer (például olyan ellenőrző rutinoknál, amelyek futása növeli a kibocsátást).
  A gyártó kérésére a típusjóváhagyó hatóság engedélyezhet olyan ellenőrző rutinokat is, amelyek nem működnek folyamatosan. Ebben az esetben a gyártó erről egyértelműen tájékoztatja a típusjóváhagyó hatóságot, és világosan leírja, hogy az ellenőrző rutinok mely körülmények között lépnek működésbe, valamint a megfelelő tervezési elemekkel (pl. helyes műszaki gyakorlat) alátámasztja a javaslatot.
  A vonatkozó diagnosztikai vizsgálati ciklusban az ellenőrző rutinoknak a 7.2.2. szakaszban leírtak szerint kell működniük.
  Egy ellenőrző rutin akkor tekinthető folyamatosan működőnek, ha másodpercenként legalább kétszer működésbe lép, és a kiszűrni kívánt meghibásodás fennállását vagy hiányát 15 másodpercen belül meg tudja állapítani. Ha a számítógép bementi vagy kimeneti alkotóeleménél a motorvezérlésre szolgáló lekérdezés gyakorisága kisebb, mint másodpercenként kettő, akkor az ellenőrző rutin továbbra is folyamatosan működőnek tekinthető, ha a rendszer a kiszűrni kívánt meghibásodás fennállását vagy hiányát minden egyes lekérdezéskor megállapítja.
  A folyamatosan ellenőrzött alkotóelemeknél vagy rendszereknél el lehet tekinteni egy kimeneti alkotóelem/rendszer kizárólag abból a célból történő bekapcsolásától, hogy az adott kimeneti alkotóelem/rendszer ellenőrzése megtörténjen. |
| --- | --- |

4.2.3.

Az ellenőrző rutinoknak mindenkor folyamatosan kell működniük, amikor az ellenőrzés feltételei fennállnak, vagy működési ciklusonként egyszer (például olyan ellenőrző rutinoknál, amelyek futása növeli a kibocsátást).

A gyártó kérésére a típusjóváhagyó hatóság engedélyezhet olyan ellenőrző rutinokat is, amelyek nem működnek folyamatosan. Ebben az esetben a gyártó erről egyértelműen tájékoztatja a típusjóváhagyó hatóságot, és világosan leírja, hogy az ellenőrző rutinok mely körülmények között lépnek működésbe, valamint a megfelelő tervezési elemekkel (pl. helyes műszaki gyakorlat) alátámasztja a javaslatot.

A vonatkozó diagnosztikai vizsgálati ciklusban az ellenőrző rutinoknak a 7.2.2. szakaszban leírtak szerint kell működniük.

Egy ellenőrző rutin akkor tekinthető folyamatosan működőnek, ha másodpercenként legalább kétszer működésbe lép, és a kiszűrni kívánt meghibásodás fennállását vagy hiányát 15 másodpercen belül meg tudja állapítani. Ha a számítógép bementi vagy kimeneti alkotóeleménél a motorvezérlésre szolgáló lekérdezés gyakorisága kisebb, mint másodpercenként kettő, akkor az ellenőrző rutin továbbra is folyamatosan működőnek tekinthető, ha a rendszer a kiszűrni kívánt meghibásodás fennállását vagy hiányát minden egyes lekérdezéskor megállapítja.

A folyamatosan ellenőrzött alkotóelemeknél vagy rendszereknél el lehet tekinteni egy kimeneti alkotóelem/rendszer kizárólag abból a célból történő bekapcsolásától, hogy az adott kimeneti alkotóelem/rendszer ellenőrzése megtörténjen.

| 4.3. | A fedélzeti diagnosztikai adatok rögzítésére vonatkozó követelmények
  Ha a rendszer működési hibát észlel, de az még nincs megerősítve, akkor azt potenciális hibának kell tekinteni („potenciális hiba diagnosztikai hibakódja”), és ennek megfelelően „függő diagnosztikai hibakódot” kell rögzíteni. A „potenciális hiba diagnosztikai hibakódja” nem okozhatja a figyelemfelhívó rendszer 4.6. szakasz szerinti működésbe lépését.
  Egy működési hiba már az első működési ciklus alatt közvetlenül „megerősített és aktív” hibának tekinthető, anélkül, hogy előzőleg „potenciális hibakódnak” lett volna tekintve. Ilyen esetben a hiba „függő diagnosztikai hibakódot” és „megerősített és aktív diagnosztikai hibakódot” kap.
  Ha a „korábban aktív” státuszú működési hiba ismételten fellép, akkor az a gyártó választása szerint közvetlenül a „függő diagnosztikai hibakódot” és a „megerősített és aktív diagnosztikai hibakódot” kaphatja, anélkül, hogy előzőleg „potenciális hiba” diagnosztikai hibakódot kapott volna. Ha a működési hiba a „potenciális” státuszt kapta, akkor meg kell tartania a „korábban aktív” státuszt is mindaddig, amíg a működési hiba „megerősített és aktív” nem lesz.
  Az ellenőrző rendszernek még az első észlelést követő működési ciklus vége előtt el kell döntenie, hogy fennáll-e működési hiba. Ekkor a rendszernek „megerősített és aktív diagnosztikai hibakódot” kell elmentenie, és a figyelemfelhívó rendszernek a 4.6. szakasz szerint működésbe kell lépnie.
  Visszaálló hibakezelő kibocsátáscsökkentő stratégia esetében (azaz amikor a következő „motor jár” jelnél a működés automatikusan visszatér a szokásos módba, és a stratégia leáll), csak akkor kell „megerősített és aktív diagnosztikai hibakódot” elmenteni, ha a hibakezelő kibocsátáscsökkentő stratégia a következő működési ciklus vége előtt újból működésbe lép. Nem visszaálló hibakezelő kibocsátáscsökkentő stratégia esetében a rendszernek el kell mentenie egy „megerősített és aktív diagnosztikai hibakódot”, amint a stratégia működésbe lép.
  Néhány speciális esetben, amikor az ellenőrző rutinnak több mint két működési ciklusra van szüksége ahhoz, hogy pontosan észleljen és megerősítsen egy működési hibát (például statisztikai modelleket használó rutinok vagy a jármű fogyasztását figyelembe vevő rutinok), a típusjóváhagyó hatóság engedélyezheti kettőnél több működési ciklus használatát, feltéve, hogy a gyártó megindokolja a hosszabb idő szükségességét (például műszaki indoklás, kísérleti eredmények, saját tapasztalatok stb.).
  Ha a rendszer egy befejezett működési ciklus alatt már nem észleli a „megerősített és aktív” működési hibát, akkor a következő működési ciklus indulásakor a „korábban aktív” státuszt kapja, és azt mindaddig meg is tartja, amíg az ehhez a működési hibához kapcsolódó fedélzeti diagnosztikai információt a 4.4. szakasz szerint nem törli egy kiolvasó, vagy nem törlődik a számítógép memóriájából.

  Megjegyzés: Az e szakaszban szereplő követelményeket az e melléklet 2. függeléke szemlélteti. |
| --- | --- |

4.3.

Ha a rendszer működési hibát észlel, de az még nincs megerősítve, akkor azt potenciális hibának kell tekinteni („potenciális hiba diagnosztikai hibakódja”), és ennek megfelelően „függő diagnosztikai hibakódot” kell rögzíteni. A „potenciális hiba diagnosztikai hibakódja” nem okozhatja a figyelemfelhívó rendszer 4.6. szakasz szerinti működésbe lépését.

Egy működési hiba már az első működési ciklus alatt közvetlenül „megerősített és aktív” hibának tekinthető, anélkül, hogy előzőleg „potenciális hibakódnak” lett volna tekintve. Ilyen esetben a hiba „függő diagnosztikai hibakódot” és „megerősített és aktív diagnosztikai hibakódot” kap.

Ha a „korábban aktív” státuszú működési hiba ismételten fellép, akkor az a gyártó választása szerint közvetlenül a „függő diagnosztikai hibakódot” és a „megerősített és aktív diagnosztikai hibakódot” kaphatja, anélkül, hogy előzőleg „potenciális hiba” diagnosztikai hibakódot kapott volna. Ha a működési hiba a „potenciális” státuszt kapta, akkor meg kell tartania a „korábban aktív” státuszt is mindaddig, amíg a működési hiba „megerősített és aktív” nem lesz.

Az ellenőrző rendszernek még az első észlelést követő működési ciklus vége előtt el kell döntenie, hogy fennáll-e működési hiba. Ekkor a rendszernek „megerősített és aktív diagnosztikai hibakódot” kell elmentenie, és a figyelemfelhívó rendszernek a 4.6. szakasz szerint működésbe kell lépnie.

Visszaálló hibakezelő kibocsátáscsökkentő stratégia esetében (azaz amikor a következő „motor jár” jelnél a működés automatikusan visszatér a szokásos módba, és a stratégia leáll), csak akkor kell „megerősített és aktív diagnosztikai hibakódot” elmenteni, ha a hibakezelő kibocsátáscsökkentő stratégia a következő működési ciklus vége előtt újból működésbe lép. Nem visszaálló hibakezelő kibocsátáscsökkentő stratégia esetében a rendszernek el kell mentenie egy „megerősített és aktív diagnosztikai hibakódot”, amint a stratégia működésbe lép.

Néhány speciális esetben, amikor az ellenőrző rutinnak több mint két működési ciklusra van szüksége ahhoz, hogy pontosan észleljen és megerősítsen egy működési hibát (például statisztikai modelleket használó rutinok vagy a jármű fogyasztását figyelembe vevő rutinok), a típusjóváhagyó hatóság engedélyezheti kettőnél több működési ciklus használatát, feltéve, hogy a gyártó megindokolja a hosszabb idő szükségességét (például műszaki indoklás, kísérleti eredmények, saját tapasztalatok stb.).

Ha a rendszer egy befejezett működési ciklus alatt már nem észleli a „megerősített és aktív” működési hibát, akkor a következő működési ciklus indulásakor a „korábban aktív” státuszt kapja, és azt mindaddig meg is tartja, amíg az ehhez a működési hibához kapcsolódó fedélzeti diagnosztikai információt a 4.4. szakasz szerint nem törli egy kiolvasó, vagy nem törlődik a számítógép memóriájából.

Megjegyzés: Az e szakaszban szereplő követelményeket az e melléklet 2. függeléke szemlélteti.

| 4.4. | A fedélzeti diagnosztikai adatok törlésére vonatkozó előírások
  A diagnosztikai hibakódot és a vonatkozó adatokat (ideértve a kapcsolódó pillanatfelvételt is) maga a fedélzeti diagnosztikai rendszer csak azután törölheti a számítógép memóriájából, ha a „korábban aktív” státusz legalább 40 előmelegítési cikluson vagy 200 üzemórán keresztül (amelyik hamarabb bekövetkezik) fennállt. Kiolvasóval vagy karbantartó műszerrel adott utasításra a fedélzeti diagnosztikai rendszernek törölnie kell az összes diagnosztikai hibakódot és a vonatkozó adatokat (ideértve a kapcsolódó pillanatfelvételt is). |
| --- | --- |

4.4.

A diagnosztikai hibakódot és a vonatkozó adatokat (ideértve a kapcsolódó pillanatfelvételt is) maga a fedélzeti diagnosztikai rendszer csak azután törölheti a számítógép memóriájából, ha a „korábban aktív” státusz legalább 40 előmelegítési cikluson vagy 200 üzemórán keresztül (amelyik hamarabb bekövetkezik) fennállt. Kiolvasóval vagy karbantartó műszerrel adott utasításra a fedélzeti diagnosztikai rendszernek törölnie kell az összes diagnosztikai hibakódot és a vonatkozó adatokat (ideértve a kapcsolódó pillanatfelvételt is).

| 4.5. | A működési hibák osztályokba sorolására vonatkozó előírások
  A működési hibák osztályokba sorolása annak az osztálynak a megadását jeleni, amelybe egy működési hibát az e melléklet 4.2. szakasza szerint be kell besorolni a hiba észlelésekor.
  A működési hibának a jármű tényleges élettartama alatt mindvégig ugyanabba az osztályba kell tartozni, kivéve, ha a tanúsítványt kibocsátó hatóság vagy a gyártó úgy véli, hogy a működési hibát át kell sorolni.
  Ha egy működési hiba az ezen előírás hatálya alá tartozó különböző kibocsátásokra vagy más ellenőrzőképességre gyakorolt hatásra alapján különböző besorolásokat eredményezne, akkor a működési hibát abba a kategóriába kell besorolni, amelyik a diszkriminatív megjelenítési stratégiában nagyobb elsőbbséget élvez (például az A osztályú működési hiba elsőbbséget élvez a B1 osztályúval szemben).
  Ha hibaészlelés eredményeként működésbe lép egy hibakezelő kibocsátáscsökkentő stratégia, akkor ezt a működési hibát vagy a működésbe lépett hibakezelő kibocsátáscsökkentő stratégiának a kibocsátásra gyakorolt hatása alapján vagy más ellenőrzőképességre gyakorolt hatása alapján kell besorolni. A működési hibát ezután abba az osztályba kell besorolni, amelyik a diszkriminatív megjelenítési stratégiában nagyobb elsőbbséget élvez. |
| --- | --- |

4.5.

A működési hibák osztályokba sorolása annak az osztálynak a megadását jeleni, amelybe egy működési hibát az e melléklet 4.2. szakasza szerint be kell besorolni a hiba észlelésekor.

A működési hibának a jármű tényleges élettartama alatt mindvégig ugyanabba az osztályba kell tartozni, kivéve, ha a tanúsítványt kibocsátó hatóság vagy a gyártó úgy véli, hogy a működési hibát át kell sorolni.

Ha egy működési hiba az ezen előírás hatálya alá tartozó különböző kibocsátásokra vagy más ellenőrzőképességre gyakorolt hatásra alapján különböző besorolásokat eredményezne, akkor a működési hibát abba a kategóriába kell besorolni, amelyik a diszkriminatív megjelenítési stratégiában nagyobb elsőbbséget élvez (például az A osztályú működési hiba elsőbbséget élvez a B1 osztályúval szemben).

Ha hibaészlelés eredményeként működésbe lép egy hibakezelő kibocsátáscsökkentő stratégia, akkor ezt a működési hibát vagy a működésbe lépett hibakezelő kibocsátáscsökkentő stratégiának a kibocsátásra gyakorolt hatása alapján vagy más ellenőrzőképességre gyakorolt hatása alapján kell besorolni. A működési hibát ezután abba az osztályba kell besorolni, amelyik a diszkriminatív megjelenítési stratégiában nagyobb elsőbbséget élvez.

| 4.5.1. | A osztályú működési hiba
  Egy működési hibát az A osztályba kell besorolni, ha a kibocsátás feltehetően meghaladja a vonatkozó diagnosztikai küszöbértékeket.
  Előfordulhat azonban az is, hogy a kibocsátások nem haladják meg a diagnosztikai küszöbértékeket, amikor az A osztályú működési hiba előfordul. |
| --- | --- |

4.5.1.

Egy működési hibát az A osztályba kell besorolni, ha a kibocsátás feltehetően meghaladja a vonatkozó diagnosztikai küszöbértékeket.

Előfordulhat azonban az is, hogy a kibocsátások nem haladják meg a diagnosztikai küszöbértékeket, amikor az A osztályú működési hiba előfordul.

| 4.5.2. | B1 osztályú működési hiba
  Egy működési hibát a B1 osztályba kell sorolni, ha olyan körülmények állnak fent, amelyek képesek lehetnek a diagnosztikai küszöbértékek feletti kibocsátásokat okozni, de amelyeknél a kibocsátásra gyakorolt pontos befolyás nem becsülhető fel, és így a körülményektől függően a tényleges kibocsátások lehetnek a diagnosztikai küszöbértékek fölött vagy alatt is.
  A B1 osztályú működési hibák lehetnek pl. az olyan ellenőrző rutinok által észlelt működési hibák, amelyek az érzékelők által mért értékek vagy a korlátozott ellenőrzőképesség alapján következtetnek a kibocsátási szintekre.
  A B1 osztályú működési hibák közé tartoznak az olyan működési hibák, melyek korlátozzák a fedélzeti diagnosztikai rendszer azon képességét, hogy ellenőrizze az A és B1 osztályú működési hibákat. |
| --- | --- |

4.5.2.

Egy működési hibát a B1 osztályba kell sorolni, ha olyan körülmények állnak fent, amelyek képesek lehetnek a diagnosztikai küszöbértékek feletti kibocsátásokat okozni, de amelyeknél a kibocsátásra gyakorolt pontos befolyás nem becsülhető fel, és így a körülményektől függően a tényleges kibocsátások lehetnek a diagnosztikai küszöbértékek fölött vagy alatt is.

A B1 osztályú működési hibák lehetnek pl. az olyan ellenőrző rutinok által észlelt működési hibák, amelyek az érzékelők által mért értékek vagy a korlátozott ellenőrzőképesség alapján következtetnek a kibocsátási szintekre.

A B1 osztályú működési hibák közé tartoznak az olyan működési hibák, melyek korlátozzák a fedélzeti diagnosztikai rendszer azon képességét, hogy ellenőrizze az A és B1 osztályú működési hibákat.

| 4.5.3. | B2 osztályú működési hiba
  Egy működési hibát a B2 osztályba kell besorolni, ha olyan körülmények állnak fenn, amelyek feltételezhetően befolyásolják a kibocsátásokat, de nem annyira, hogy azok meghaladják a diagnosztikai küszöbértékeket.
  A B1 vagy a B2 osztályba kell besorolni az olyan működési hibákat, amelyek korlátozzák a fedélzeti diagnosztikai rendszer azon képességét, hogy ellenőrizze a B2 osztályú működési hibákat. |
| --- | --- |

4.5.3.

Egy működési hibát a B2 osztályba kell besorolni, ha olyan körülmények állnak fenn, amelyek feltételezhetően befolyásolják a kibocsátásokat, de nem annyira, hogy azok meghaladják a diagnosztikai küszöbértékeket.

A B1 vagy a B2 osztályba kell besorolni az olyan működési hibákat, amelyek korlátozzák a fedélzeti diagnosztikai rendszer azon képességét, hogy ellenőrizze a B2 osztályú működési hibákat.

| 4.5.4. | C osztályú működési hiba
  Egy működési hibát a C osztályba kell besorolni, ha olyan körülmények állnak fent, amelyek, ha az ellenőrzés kiterjed rájuk, feltehetően befolyásolják a kibocsátásokat, de nem annyira, hogy azok meghaladják az előírt kibocsátási határértékeket.
  A B1 vagy B2 osztályba kell besorolni az olyan működési hibákat, melyek korlátozzák a fedélzeti diagnosztikai rendszer azon képességét, hogy ellenőrizze a C osztályú működési hibákat. |
| --- | --- |

4.5.4.

Egy működési hibát a C osztályba kell besorolni, ha olyan körülmények állnak fent, amelyek, ha az ellenőrzés kiterjed rájuk, feltehetően befolyásolják a kibocsátásokat, de nem annyira, hogy azok meghaladják az előírt kibocsátási határértékeket.

A B1 vagy B2 osztályba kell besorolni az olyan működési hibákat, melyek korlátozzák a fedélzeti diagnosztikai rendszer azon képességét, hogy ellenőrizze a C osztályú működési hibákat.

| 4.6. | Figyelemfelhívó rendszer
  A figyelemfelhívó rendszer valamely alkotóelemének meghibásodása nem okozhatja a fedélzeti diagnosztikai rendszer működésének leállását. |
| --- | --- |

4.6.

A figyelemfelhívó rendszer valamely alkotóelemének meghibásodása nem okozhatja a fedélzeti diagnosztikai rendszer működésének leállását.

| 4.6.1. | A hibajelző leírása
  A hibajelzésnek egy olyan látható jelzésnek kell lennie, amely minden fényviszony mellett észlelhető. A hibajelzőnek sárga vagy borostyánsárga (a 37. számú ENSZ EGB-előírásban meghatározott), a 7000:2004 ISO szabvány 0604 jelének megfelelő figyelmeztető jelzést kell kiadnia. |
| --- | --- |

4.6.1.

A hibajelzésnek egy olyan látható jelzésnek kell lennie, amely minden fényviszony mellett észlelhető. A hibajelzőnek sárga vagy borostyánsárga (a 37. számú ENSZ EGB-előírásban meghatározott), a 7000:2004 ISO szabvány 0604 jelének megfelelő figyelmeztető jelzést kell kiadnia.

| 4.6.2. | A hibajelző működési módjai
  A fedélzeti diagnosztikai rendszer által észlelt működési hibától (hibáktól) függően a hibajelzőnek a következő táblázatban leírt bekapcsolási módok egyike szerint kell világítania. | 1. bekapcsolási mód | 2. bekapcsolási mód | 3. bekapcsolási mód | 4. bekapcsolási mód |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A bekapcsolódás feltételei | Nincs működési hiba | C osztályú működési hiba | B osztályú működési hiba és B1 számláló < 200 h | A osztályú működési hiba vagy B1 számláló > 200 h |
| Gyújtás bekapcsolva, motor jár | Nincs megjelenítés | Diszkriminatív megjelenítési stratégia | Diszkriminatív megjelenítési stratégia | Diszkriminatív megjelenítési stratégia |
| Gyújtás bekapcsolva, motor nem jár | Harmonizált megjelenítési stratégia | Harmonizált megjelenítési stratégia | Harmonizált megjelenítési stratégia | Harmonizált megjelenítési stratégia |

4.6.2.

A fedélzeti diagnosztikai rendszer által észlelt működési hibától (hibáktól) függően a hibajelzőnek a következő táblázatban leírt bekapcsolási módok egyike szerint kell világítania.

1. bekapcsolási mód

2. bekapcsolási mód

3. bekapcsolási mód

4. bekapcsolási mód

A bekapcsolódás feltételei

Nincs működési hiba

C osztályú működési hiba

B osztályú működési hiba és B1 számláló < 200 h

A osztályú működési hiba vagy B1 számláló > 200 h

Gyújtás bekapcsolva, motor jár

Nincs megjelenítés

Diszkriminatív megjelenítési stratégia

Diszkriminatív megjelenítési stratégia

Diszkriminatív megjelenítési stratégia

Gyújtás bekapcsolva, motor nem jár

Harmonizált megjelenítési stratégia

Harmonizált megjelenítési stratégia

Harmonizált megjelenítési stratégia

Harmonizált megjelenítési stratégia

A megjelenítési stratégia a szerint az osztály szerint kapcsolja be a hibajelzőt, amelybe a működési hiba be lett sorolva. Ezt a stratégiát a számítógépes programban le kell zárni, és nem szabad, hogy a kiolvasóval rutinszerűen hozzá lehessen férni.

A hibajelző „gyújtás bekapcsolva, motor nem jár” feltételek melletti bekapcsolási stratégiáját a 4.6.4. szakasz írja le.

A B1. és B2. ábra a „gyújtás bekapcsolva, motor jár vagy motor nem jár” feltételekre előírt bekapcsolási stratégiát szemlélteti.

B1. ábra

Lámpapróba és üzemkészség kijelzése

Image 224

B2. ábra

Működési hiba megjelenítési stratégiája: csak a diszkriminatív stratégia alkalmazandó

Image 225

| 4.6.3. | A hibajelző bekapcsolódása, ha a motor jár
  Amikor a gyújtás be van kapcsolva és a motor beindul („motor jár”), a hibajelző kikapcsolási vezérlőjelet kap, kivéve, ha a 4.6.3.1. szakaszban leírt körülmények fennállnak. |
| --- | --- |

4.6.3.

Amikor a gyújtás be van kapcsolva és a motor beindul („motor jár”), a hibajelző kikapcsolási vezérlőjelet kap, kivéve, ha a 4.6.3.1. szakaszban leírt körülmények fennállnak.

| 4.6.3.1. | Hibajelzés-megjelenítési stratégia
  A hibajelző bekapcsolásakor a folytonos hibajelzésnek elsőbbsége van a rövid hibajelzéssel és a kért hibajelzéssel szemben. A hibajelző bekapcsolásakor a rövid hibajelzésnek elsőbbsége van a kért hibajelzéssel szemben. |
| --- | --- |

4.6.3.1.

A hibajelző bekapcsolásakor a folytonos hibajelzésnek elsőbbsége van a rövid hibajelzéssel és a kért hibajelzéssel szemben. A hibajelző bekapcsolásakor a rövid hibajelzésnek elsőbbsége van a kért hibajelzéssel szemben.

| 4.6.3.1.1. | A osztályú működési hiba
  Az A osztályú működési hibához kapcsolódó megerősített diagnosztikai hibakód elmentését követően a fedélzeti diagnosztikai rendszernek folytonos hibajelzésre kell vezérlőjelet adnia. |
| --- | --- |

4.6.3.1.1.

Az A osztályú működési hibához kapcsolódó megerősített diagnosztikai hibakód elmentését követően a fedélzeti diagnosztikai rendszernek folytonos hibajelzésre kell vezérlőjelet adnia.

| 4.6.3.1.2. | B osztályú működési hiba
  A B osztályú működési hibához kapcsolódó megerősített és aktív diagnosztikai hibakód elmentését követően a fedélzeti diagnosztikai rendszernek rövid hibajelzésre kell vezérlőjelet adnia a gyújtás következő bekapcsolásakor.
  Ha a B1. számláló eléri a 200 üzemórát, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek folytonos hibajelzésre kell utasítást adnia. |
| --- | --- |

4.6.3.1.2.

A B osztályú működési hibához kapcsolódó megerősített és aktív diagnosztikai hibakód elmentését követően a fedélzeti diagnosztikai rendszernek rövid hibajelzésre kell vezérlőjelet adnia a gyújtás következő bekapcsolásakor.

Ha a B1. számláló eléri a 200 üzemórát, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek folytonos hibajelzésre kell utasítást adnia.

| 4.6.3.1.3. | C osztályú működési hiba
  A gyártó a C osztályú működési hibáról információt adhat „kért hibajelzéssel”, amelynek mindaddig fenn kell állnia, amíg a motort be nem indítják. |
| --- | --- |

4.6.3.1.3.

A gyártó a C osztályú működési hibáról információt adhat „kért hibajelzéssel”, amelynek mindaddig fenn kell állnia, amíg a motort be nem indítják.

| 4.6.3.1.4. | A hibajelző kikapcsolási módja
  A „folytonos hibajelzésnek”
  „rövid hibajelzésre” kell átkapcsolnia, ha egyetlen ellenőrzési esemény történik, és a folytonos hibajelzést eredetileg előidéző működési hibát a rendszer az aktuális működési ciklusban már nem észleli, és a folytonos hibajelzést nem kapcsolja be egy másik működési hiba sem.
  A „rövid hibajelzésnek” ki kell kapcsolnia, ha a működési hibát a rendszer 3 egymást követő működési ciklus alatt nem észleli azt a működési ciklust követően, amelyben az ellenőrző rutin megállapította, hogy a szóban forgó működési hiba nem áll fenn, és a hibajelzést nem kapcsolja be másik, A vagy B osztályú működési hiba sem.
  A rövid és folytonos hibajelzés kikapcsolását a különböző használati esetekben e melléklet 2. függelékének 1., 4A. és 4B. ábrája szemlélteti. |
| --- | --- |

4.6.3.1.4.

A „folytonos hibajelzésnek”
  „rövid hibajelzésre” kell átkapcsolnia, ha egyetlen ellenőrzési esemény történik, és a folytonos hibajelzést eredetileg előidéző működési hibát a rendszer az aktuális működési ciklusban már nem észleli, és a folytonos hibajelzést nem kapcsolja be egy másik működési hiba sem.

A „rövid hibajelzésnek” ki kell kapcsolnia, ha a működési hibát a rendszer 3 egymást követő működési ciklus alatt nem észleli azt a működési ciklust követően, amelyben az ellenőrző rutin megállapította, hogy a szóban forgó működési hiba nem áll fenn, és a hibajelzést nem kapcsolja be másik, A vagy B osztályú működési hiba sem.

A rövid és folytonos hibajelzés kikapcsolását a különböző használati esetekben e melléklet 2. függelékének 1., 4A. és 4B. ábrája szemlélteti.

| 4.6.4. | A hibajelző bekapcsolódása „gyújtás bekapcsolva”/„motor nem jár” feltételek mellett
  Ha a gyújtás be van kapcsolva és a motor nem jár, akkor a hibajelző bekapcsolódásának két ciklusból kell állnia, amelyeket 5 másodperc „hibajelzés kikapcsolva” állapot választ el egymástól:


  a) | az első ciklus célja, hogy jelzést adjon a hibajelző működőképességéről és az ellenőrzött alkotóelemek üzemkészségéről; |
| --- | --- | --- |

4.6.4.

Ha a gyújtás be van kapcsolva és a motor nem jár, akkor a hibajelző bekapcsolódásának két ciklusból kell állnia, amelyeket 5 másodperc „hibajelzés kikapcsolva” állapot választ el egymástól:

a)

az első ciklus célja, hogy jelzést adjon a hibajelző működőképességéről és az ellenőrzött alkotóelemek üzemkészségéről;

| b) | a második ciklus célja, hogy jelzést adjon arról, van-e működési hiba. |
| --- | --- |

b)

a második ciklus célja, hogy jelzést adjon arról, van-e működési hiba.

Az első ciklus akkor kezdődik, amikor az indítókulcs első alkalommal a „gyújtás bekapcsolva” állásba került, és vagy a rendes befejezésekor vagy akkor ér véget, amikor a gyújtást kikapcsolják, attól függően, hogy melyik következik be előbb.

A második ciklus addig ismétlődik, amíg a motort be nem indítják (4), a jármű el nem indul, vagy a gyújtást ki nem kapcsolják, attól függően, hogy melyik következik be előbb.

| 4.6.4.1. | A hibajelző működőképessége/üzemkészsége
  A hibajelzőnek 5 másodpercen keresztül folyamatosan jeleznie kell, hogy működőképes.
  A hibajelzőnek kikapcsolt állapotban kell maradnia 10 másodpercig.
  A hibajelzőnek ezután bekapcsolt állapotban kell maradnia 5 másodpercig, hogy jelezze az összes ellenőrzött alkotóelem üzemkészségét.
  A hibajelzőnek 5 másodpercen keresztül 1/s gyakorisággal villognia kell, hogy jelezze, ha az ellenőrzött alkotóelemek közül egy vagy több még nem üzemkész.
  A hibajelzőnek ezután kikapcsolva kell maradnia 5 másodpercig. |
| --- | --- |

4.6.4.1.

A hibajelzőnek 5 másodpercen keresztül folyamatosan jeleznie kell, hogy működőképes.

A hibajelzőnek kikapcsolt állapotban kell maradnia 10 másodpercig.

A hibajelzőnek ezután bekapcsolt állapotban kell maradnia 5 másodpercig, hogy jelezze az összes ellenőrzött alkotóelem üzemkészségét.

A hibajelzőnek 5 másodpercen keresztül 1/s gyakorisággal villognia kell, hogy jelezze, ha az ellenőrzött alkotóelemek közül egy vagy több még nem üzemkész.

A hibajelzőnek ezután kikapcsolva kell maradnia 5 másodpercig.

| 4.6.4.2. | Van/nincs működési hiba
  A 4.6.4.1. szakaszban leírt ciklust követően a hibajelző a következő szakaszokban leírtak szerint a vonatkozó bekapcsolási módtól függően felvillanásokkal vagy folyamatosan világítva jelzi, ha működési hiba áll fenn, vagy pedig egyes felvillanásokkal azt, hogy nincs működési hiba. Az egyes felvillanások egy 1 másodperc „hibajelzés bekapcsolva” állapotból, majd 1 másodperc „hibajelzés kikapcsolva” állapotból állnak, és a felvillanások sorozatát egy négy másodpercnyi „hibajelzés kikapcsolva” szakasz követi.
  A négy bekapcsolási mód közül a 4. bekapcsolási mód elsőbbséget élvez az 1., 2. és 3. bekapcsolási móddal szemben, a 3. bekapcsolási mód elsőbbséget élvez az 1. és 2. bekapcsolási móddal szemben, és a 2. bekapcsolási mód elsőbbséget élvez az 1. bekapcsolási móddal szemben. |
| --- | --- |

4.6.4.2.

A 4.6.4.1. szakaszban leírt ciklust követően a hibajelző a következő szakaszokban leírtak szerint a vonatkozó bekapcsolási módtól függően felvillanásokkal vagy folyamatosan világítva jelzi, ha működési hiba áll fenn, vagy pedig egyes felvillanásokkal azt, hogy nincs működési hiba. Az egyes felvillanások egy 1 másodperc „hibajelzés bekapcsolva” állapotból, majd 1 másodperc „hibajelzés kikapcsolva” állapotból állnak, és a felvillanások sorozatát egy négy másodpercnyi „hibajelzés kikapcsolva” szakasz követi.

A négy bekapcsolási mód közül a 4. bekapcsolási mód elsőbbséget élvez az 1., 2. és 3. bekapcsolási móddal szemben, a 3. bekapcsolási mód elsőbbséget élvez az 1. és 2. bekapcsolási móddal szemben, és a 2. bekapcsolási mód elsőbbséget élvez az 1. bekapcsolási móddal szemben.

| 4.6.4.2.1. | 1. bekapcsolási mód – nincs működési hiba
  A hibajelző egyszer felvillan. |
| --- | --- |

4.6.4.2.1.

A hibajelző egyszer felvillan.

| 4.6.4.2.2. | 2. bekapcsolási mód – „kért hibajelzés”
  A hibajelző kétszer felvillan, ha a fedélzeti diagnosztikai rendszer a 4.6.3.1. szakaszban leírt diszkriminatív megjelenítési stratégia szerint „kért hibajelzés” utasítást ad. |
| --- | --- |

4.6.4.2.2.

A hibajelző kétszer felvillan, ha a fedélzeti diagnosztikai rendszer a 4.6.3.1. szakaszban leírt diszkriminatív megjelenítési stratégia szerint „kért hibajelzés” utasítást ad.

| 4.6.4.2.3. | 3. bekapcsolási mód – „rövid hibajelzés”
  A hibajelző háromszor felvillan, ha a fedélzeti diagnosztikai rendszer a 4.6.3.1. szakaszban leírt diszkriminatív megjelenítési stratégia szerint „rövid hibajelzés” vezérlőjelet ad. |
| --- | --- |

4.6.4.2.3.

A hibajelző háromszor felvillan, ha a fedélzeti diagnosztikai rendszer a 4.6.3.1. szakaszban leírt diszkriminatív megjelenítési stratégia szerint „rövid hibajelzés” vezérlőjelet ad.

| 4.6.4.2.4. | 4. bekapcsolási mód – „folytonos hibajelzés”
  A hibajelzőnek folyamatosan világítania kell („folytonos hibajelzés”), ha a fedélzeti diagnosztikai rendszer a 4.6.3.1. szakaszban leírt diszkriminatív megjelenítési stratégia szerint „folytonos hibajelzés” vezérlőjelet ad. |
| --- | --- |

4.6.4.2.4.

A hibajelzőnek folyamatosan világítania kell („folytonos hibajelzés”), ha a fedélzeti diagnosztikai rendszer a 4.6.3.1. szakaszban leírt diszkriminatív megjelenítési stratégia szerint „folytonos hibajelzés” vezérlőjelet ad.

| 4.6.5. | A működési hibák számlálói |
| --- | --- |

4.6.5.

| 4.6.5.1. | Hibajelzés-számlálók |
| --- | --- |

4.6.5.1.

| 4.6.5.1.1. | A folytonos hibajelzés számlálója
  A fedélzeti diagnosztikai rendszernek tartalmaznia kell egy számlálót a folytonos hibajelzések számlálására, amely rögzíti azoknak az óráknak a számát, amíg a belső égésű motor úgy működött, hogy egy folytonos hibajelzés be volt kapcsolva.
  A folytonos hibajelzések számlálójának egy 2 byte-os számlálóval elérhető legnagyobb értékig kell számolnia egyórás felbontással, és ezt az értéket meg kell tartania, kivéve, ha teljesülnek a számláló lenullázásának feltételei.
  A folytonos hibajelzések számlálójának a következőképpen kell működnie:


  a) | ha nulláról indul, a számlálónak el kell kezdenie számlálni, amint egy folytonos hibajelzés bekapcsolódik; |
| --- | --- | --- |

4.6.5.1.1.

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek tartalmaznia kell egy számlálót a folytonos hibajelzések számlálására, amely rögzíti azoknak az óráknak a számát, amíg a belső égésű motor úgy működött, hogy egy folytonos hibajelzés be volt kapcsolva.

A folytonos hibajelzések számlálójának egy 2 byte-os számlálóval elérhető legnagyobb értékig kell számolnia egyórás felbontással, és ezt az értéket meg kell tartania, kivéve, ha teljesülnek a számláló lenullázásának feltételei.

A folytonos hibajelzések számlálójának a következőképpen kell működnie:

a)

ha nulláról indul, a számlálónak el kell kezdenie számlálni, amint egy folytonos hibajelzés bekapcsolódik;

| b) | a számlálónak meg kell állnia és meg kell tartania az aktuális értéket, amint a folytonos hibajelzés kikapcsol; |
| --- | --- |

b)

a számlálónak meg kell állnia és meg kell tartania az aktuális értéket, amint a folytonos hibajelzés kikapcsol;

| c) | ha a rendszer folytonos hibajelzést okozó működési hibát észlel három működési cikluson belül, akkor a számlálónak attól a ponttól kell folytatnia a számlálást, amelyen korábban megállt; |
| --- | --- |

c)

ha a rendszer folytonos hibajelzést okozó működési hibát észlel három működési cikluson belül, akkor a számlálónak attól a ponttól kell folytatnia a számlálást, amelyen korábban megállt;

| d) | a számlálónak ismét nulláról kell kezdenie a számlálást, ha a rendszer három működési ciklussal azután észlel folytonos hibajelzést okozó működési hibát, hogy a számláló legutóbb megállt; |
| --- | --- |

d)

a számlálónak ismét nulláról kell kezdenie a számlálást, ha a rendszer három működési ciklussal azután észlel folytonos hibajelzést okozó működési hibát, hogy a számláló legutóbb megállt;

| e) | a folytonos hibajelzések számlálójának vissza kell állnia nullára, ha:


  i. | a rendszer nem észlelt folytonos hibajelzést okozó működési hibát 40 előmelegítési cikluson, illetve 200 üzemórán keresztül (amelyik hamarabb bekövetkezik) attól számítva, hogy a számláló legutóbb megállt; vagy |
| --- | --- | --- |

e)

a folytonos hibajelzések számlálójának vissza kell állnia nullára, ha:

i.

a rendszer nem észlelt folytonos hibajelzést okozó működési hibát 40 előmelegítési cikluson, illetve 200 üzemórán keresztül (amelyik hamarabb bekövetkezik) attól számítva, hogy a számláló legutóbb megállt; vagy

| ii. | a kiolvasó vezérlőjelet küld a fedélzeti diagnosztikai rendszernek a diagnosztikai adatok törlésére. |
| --- | --- |

ii.

a kiolvasó vezérlőjelet küld a fedélzeti diagnosztikai rendszernek a diagnosztikai adatok törlésére.

C1. ábra

A hibajelzés-számlálók működési elvének szemléltetése

Image 226

C2. ábra

A B1 számláló működési elvének szemléltetése

Image 227

| 4.6.5.1.2. | A folytonos hibajelzés összesítő számlálója
  A fedélzeti diagnosztikai rendszernek tartalmaznia kell egy összesítő számlálót a folytonos hibajelzések összesített számlálására, amely a belső égésű motor teljes élettartama alatt rögzíti azoknak az óráknak a számát, amikor a motor úgy működött, hogy egy folytonos hibajelzés be volt kapcsolva.
  A folytonos hibajelzések összesítő számlálójának egy 2 byte-os számlálóval elérhető legnagyobb értékig kell számolnia egyórás felbontással, és az értéket meg kell tartania.
  A folytonos hibajelzés összesítő számlálóját sem a motorrendszer, sem a kiolvasó, sem az akkumulátorról való lekapcsolás nem állíthatja vissza nullára.
  A folytonos hibajelzések összesítő számlálójának a következőképpen kell működnie:


  a) | a folytonos hibajelzések összesítő számlálójának el kell kezdenie számlálni, amint a folytonos hibajelzés bekapcsolódik; |
| --- | --- | --- |

4.6.5.1.2.

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek tartalmaznia kell egy összesítő számlálót a folytonos hibajelzések összesített számlálására, amely a belső égésű motor teljes élettartama alatt rögzíti azoknak az óráknak a számát, amikor a motor úgy működött, hogy egy folytonos hibajelzés be volt kapcsolva.

A folytonos hibajelzések összesítő számlálójának egy 2 byte-os számlálóval elérhető legnagyobb értékig kell számolnia egyórás felbontással, és az értéket meg kell tartania.

A folytonos hibajelzés összesítő számlálóját sem a motorrendszer, sem a kiolvasó, sem az akkumulátorról való lekapcsolás nem állíthatja vissza nullára.

A folytonos hibajelzések összesítő számlálójának a következőképpen kell működnie:

a)

a folytonos hibajelzések összesítő számlálójának el kell kezdenie számlálni, amint a folytonos hibajelzés bekapcsolódik;

| b) | a folytonos hibajelzések összesítő számlálójának meg kell állnia, és meg kell tartania az aktuális értéket, amikor a folytonos hibajelzés kikapcsol; |
| --- | --- |

b)

a folytonos hibajelzések összesítő számlálójának meg kell állnia, és meg kell tartania az aktuális értéket, amikor a folytonos hibajelzés kikapcsol;

| c) | amint egy folytonos hibajelzés bekapcsolódik, a folytonos hibajelzések összesítő számlálójának folytatnia kell a számlálást attól a ponttól kezdve, ahol korábban megállt. |
| --- | --- |

c)

amint egy folytonos hibajelzés bekapcsolódik, a folytonos hibajelzések összesítő számlálójának folytatnia kell a számlálást attól a ponttól kezdve, ahol korábban megállt.

A C1. ábrán látható a folytonos hibajelzések összesítő számlálójának működési elve, és e melléklet 2. függelékében példák találhatók a működési logikára.

| 4.6.5.2. | A B1 osztályú működési hibák számlálói |
| --- | --- |

4.6.5.2.

| 4.6.5.2.1. | Egyszeres B1 számláló
  A fedélzeti diagnosztikai rendszernek tartalmaznia kell egy B1 számlálót, amely rögzíti azoknak az óráknak a számát, amíg a belső égésű motor úgy működött, hogy egy B1 osztályú működési hiba állt fenn.
  A B1 számlálónak a következőképpen kell működnie:


  a) | a B1 számlálónak el kell kezdenie számlálni, amint a rendszer B1 osztályú működési hibát észlelt, és elmentett egy megerősített és aktív diagnosztikai hibakódot; |
| --- | --- | --- |

4.6.5.2.1.

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek tartalmaznia kell egy B1 számlálót, amely rögzíti azoknak az óráknak a számát, amíg a belső égésű motor úgy működött, hogy egy B1 osztályú működési hiba állt fenn.

A B1 számlálónak a következőképpen kell működnie:

a)

a B1 számlálónak el kell kezdenie számlálni, amint a rendszer B1 osztályú működési hibát észlelt, és elmentett egy megerősített és aktív diagnosztikai hibakódot;

| b) | a B1 számláló megáll és megtartja aktuális értékét, ha nincs megerősített és aktív B1 osztályú működési hiba, illetve amint kiolvasóval törölték az összes B1 osztályú működési hibát; |
| --- | --- |

b)

a B1 számláló megáll és megtartja aktuális értékét, ha nincs megerősített és aktív B1 osztályú működési hiba, illetve amint kiolvasóval törölték az összes B1 osztályú működési hibát;

| c) | a B1 számláló folytatja a számlálást azon a ponton, amelynél előzőleg megállt, ha a rendszer az ezt követő három működési cikluson belül B1 osztályú működési hibát észlel. |
| --- | --- |

c)

a B1 számláló folytatja a számlálást azon a ponton, amelynél előzőleg megállt, ha a rendszer az ezt követő három működési cikluson belül B1 osztályú működési hibát észlel.

Ha a B1 számláló túllépi a 200 üzemórát, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek vissza kell állítania a számlálót 190 üzemórára, amint a fedélzeti diagnosztikai rendszer megállapítja, hogy már nincs megerősített és aktív B1 osztályú működési hiba, vagy ha kiolvasóval törölték az összes B1 osztályú működési hibát. A B1 számlálónak 190 üzemórától újra kell kezdenie a számlálást, ha az ezt követő három működési cikluson belül B1 osztályú működési hiba lép fel.

A B1 számlálónak vissza kell állnia nullára, ha a rendszer egymást követő három működési ciklus alatt nem észlel B1 osztályú működési hibát.

Megjegyzés: A B1 számláló nem mutatja a motor azon üzemóráinak számát, amelyek alatt csak egy B1 osztályú működési hiba állt fenn.

A B1 számláló összegezheti két vagy több különböző B1 osztályú működési hiba üzemóráit, feltéve, hogy azok még nem érték el a számláló által mutatott időt.

A B1 számláló feladata csak annak meghatározása, hogy mikor kapcsolódjon be a folytonos hibajelzés.

A C2. ábra a B1 számláló működési elvét szemlélteti, és e melléklet 2. függelékében példák találhatók a működési logikára.

| 4.6.5.2.2. | Többszörös B1 számlálók
  A gyártó használhat többszörös B1 számlálókat. Ebben az esetben a rendszernek képesnek kell lennie arra, hogy külön B1 számlálót rendeljen hozzá minden egyes B1 osztályú működési hibához.
  A külön B1 számlálók működésének ugyanazokat a szabályokat kell követniük, mint az egyszeres B1 számlálónak, azaz el kell kezdeniük számlálni, amint a rendszer észleli a hozzájuk rendelt B1 osztályú működési hibát. |
| --- | --- |

4.6.5.2.2.

A gyártó használhat többszörös B1 számlálókat. Ebben az esetben a rendszernek képesnek kell lennie arra, hogy külön B1 számlálót rendeljen hozzá minden egyes B1 osztályú működési hibához.

A külön B1 számlálók működésének ugyanazokat a szabályokat kell követniük, mint az egyszeres B1 számlálónak, azaz el kell kezdeniük számlálni, amint a rendszer észleli a hozzájuk rendelt B1 osztályú működési hibát.

| 4.7. | Fedélzeti diagnosztikai adatok |
| --- | --- |

4.7.

| 4.7.1. | Tárolt adatok
  A fedélzeti diagnosztikai rendszer által tárolt adatoknak külső kérésre elérhetőknek kell lenniük a következő csoportosításban:


  a) | a motor állapotára vonatkozó adatok; |
| --- | --- | --- |

4.7.1.

A fedélzeti diagnosztikai rendszer által tárolt adatoknak külső kérésre elérhetőknek kell lenniük a következő csoportosításban:

a)

a motor állapotára vonatkozó adatok;

| b) | adatok a kibocsátással kapcsolatos aktív működési hibákról; |
| --- | --- |

b)

adatok a kibocsátással kapcsolatos aktív működési hibákról;

| c) | javítási célú információk. |
| --- | --- |

c)

javítási célú információk.

| 4.7.1.1. | A motor állapotára vonatkozó adatok
  A jogalkalmazó hatóság ezen adatok révén kap információkat (5) a hibajelző állapotáról és a kapcsolódó adatokról (például a folytonos hibajelzések számlálója, üzemkészség).
  A fedélzeti diagnosztikai rendszernek biztosítania kell az összes olyan információt (az e melléklet 6. függelékében említett szabványok szerint), amely szükséges ahhoz, hogy a közúti külső ellenőrzéseknél használt mérőkészülék ki tudja értékelni az adatokat és meg tudja adni a következő információkat a jogalkalmazó hatóság számára:


  a) | diszkriminatív/nem diszkriminatív megjelenítési stratégia, |
| --- | --- | --- |

4.7.1.1.

A jogalkalmazó hatóság ezen adatok révén kap információkat (5) a hibajelző állapotáról és a kapcsolódó adatokról (például a folytonos hibajelzések számlálója, üzemkészség).

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek biztosítania kell az összes olyan információt (az e melléklet 6. függelékében említett szabványok szerint), amely szükséges ahhoz, hogy a közúti külső ellenőrzéseknél használt mérőkészülék ki tudja értékelni az adatokat és meg tudja adni a következő információkat a jogalkalmazó hatóság számára:

a)

diszkriminatív/nem diszkriminatív megjelenítési stratégia,

| b) | jármű-azonosító szám (VIN); |
| --- | --- |

b)

jármű-azonosító szám (VIN);

| c) | folytonos hibajelzés fennállása; |
| --- | --- |

c)

folytonos hibajelzés fennállása;

| d) | a fedélzeti diagnosztikai rendszer üzemkészsége; |
| --- | --- |

d)

a fedélzeti diagnosztikai rendszer üzemkészsége;

| e) | a motor azon üzemóráinak száma, amelyek alatt a folytonos hibajelzés legutóbb bekapcsolódott (a folytonos hibajelzések számlálója). |
| --- | --- |

e)

a motor azon üzemóráinak száma, amelyek alatt a folytonos hibajelzés legutóbb bekapcsolódott (a folytonos hibajelzések számlálója).

Ezeknek az információknak csak olvashatóknak kell lenniük (azaz nem lehetnek törölhetők).

| 4.7.1.2. | Adatok a kibocsátással kapcsolatos aktív működési hibákról
  A műszaki ellenőrző állomások ezen adatok révén kapnak információkat (6) a motorral kapcsolatos diagnosztikai adatok egy csoportjáról, mint például a hibajelző állapotáról és a kapcsolódó adatokról (hibajelzés-számlálók), az A és B osztályú aktív/megerősített hibajelzésekről és a kapcsolódó adatokról (például B1 számláló).
  A fedélzeti diagnosztikai rendszernek biztosítania kell az összes olyan információt (az e melléklet 6. függelékében említett szabványok szerint), amely szükséges ahhoz, hogy a külső műszaki ellenőrzéseknél használt mérőkészülék ki tudja értékelni az adatokat, és meg tudja adni a következő információkat a műszaki ellenőr számára:


  a) | a globális műszaki előírás (gtr) (és a javított változat) száma, amelynek szerepelnie kell a 49. számú előírás szerinti típusjóváhagyási jelben; |
| --- | --- | --- |

4.7.1.2.

A műszaki ellenőrző állomások ezen adatok révén kapnak információkat (6) a motorral kapcsolatos diagnosztikai adatok egy csoportjáról, mint például a hibajelző állapotáról és a kapcsolódó adatokról (hibajelzés-számlálók), az A és B osztályú aktív/megerősített hibajelzésekről és a kapcsolódó adatokról (például B1 számláló).

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek biztosítania kell az összes olyan információt (az e melléklet 6. függelékében említett szabványok szerint), amely szükséges ahhoz, hogy a külső műszaki ellenőrzéseknél használt mérőkészülék ki tudja értékelni az adatokat, és meg tudja adni a következő információkat a műszaki ellenőr számára:

a)

a globális műszaki előírás (gtr) (és a javított változat) száma, amelynek szerepelnie kell a 49. számú előírás szerinti típusjóváhagyási jelben;

| b) | diszkriminatív/nem diszkriminatív megjelenítési stratégia; |
| --- | --- |

b)

diszkriminatív/nem diszkriminatív megjelenítési stratégia;

| c) | jármű-azonosító szám (VIN); |
| --- | --- |

c)

jármű-azonosító szám (VIN);

| d) | a hibajelző állapota; |
| --- | --- |

d)

a hibajelző állapota;

| e) | a fedélzeti diagnosztikai rendszer üzemkészsége; |
| --- | --- |

e)

a fedélzeti diagnosztikai rendszer üzemkészsége;

| f) | az előmelegítési ciklusok száma és a motor üzemóráinak száma azóta, hogy a tárolt fedélzeti diagnosztikai adatokat legutóbb törölték; |
| --- | --- |

f)

az előmelegítési ciklusok száma és a motor üzemóráinak száma azóta, hogy a tárolt fedélzeti diagnosztikai adatokat legutóbb törölték;

| g) | a motor azon üzemóráinak száma, amelyek alatt a folytonos hibajelzés legutóbb bekapcsolódott (a folytonos hibajelzések számlálója); |
| --- | --- |

g)

a motor azon üzemóráinak száma, amelyek alatt a folytonos hibajelzés legutóbb bekapcsolódott (a folytonos hibajelzések számlálója);

| h) | azon üzemórák összesített száma, amelyek alatt folytonos hibajelzés volt (a folytonos hibajelzések összesítő számlálója); |
| --- | --- |

h)

azon üzemórák összesített száma, amelyek alatt folytonos hibajelzés volt (a folytonos hibajelzések összesítő számlálója);

| i) | a legtöbb motorüzemórát jelző B1 számláló értéke; |
| --- | --- |

i)

a legtöbb motorüzemórát jelző B1 számláló értéke;

| j) | az A osztályú működési hibák megerősített és aktív diagnosztikai hibakódjai; |
| --- | --- |

j)

az A osztályú működési hibák megerősített és aktív diagnosztikai hibakódjai;

| k) | a B (B1 és B2) osztályú működési hibák megerősített és aktív diagnosztikai hibakódjai; |
| --- | --- |

k)

a B (B1 és B2) osztályú működési hibák megerősített és aktív diagnosztikai hibakódjai;

| l) | a B1 osztályú működési hibák megerősített és aktív diagnosztikai hibakódjai; |
| --- | --- |

l)

a B1 osztályú működési hibák megerősített és aktív diagnosztikai hibakódjai;

| m) | szoftver-/kalibrációs azonosító(k); |
| --- | --- |

m)

szoftver-/kalibrációs azonosító(k);

| n) | kalibrálás-ellenőrző szám(ok). |
| --- | --- |

n)

kalibrálás-ellenőrző szám(ok).

Ezeknek az információknak csak olvashatóknak kell lenniük (azaz nem lehetnek törölhetők).

| 4.7.1.3. | Javítási célú információk
  A járműszerelők ezen adatok révén kapnak információkat az e mellékletben leírt összes fedélzeti diagnosztikai adatról (például a pillanatfelvétel adatai).
  A fedélzeti diagnosztikai rendszernek biztosítania kell az összes olyan információt (az e melléklet 6. függelékében említett szabványok szerint), amely szükséges ahhoz, hogy a külső javításhoz használt mérőkészülék ki tudja értékelni az adatokat, és meg tudja adni a következő információkat a járműszerelők számára:


  a) | a globális műszaki előírás (gtr) (és a javított változat) száma, amelynek szerepelnie kell a 49. számú előírás szerinti típusjóváhagyási jelben; |
| --- | --- | --- |

4.7.1.3.

A járműszerelők ezen adatok révén kapnak információkat az e mellékletben leírt összes fedélzeti diagnosztikai adatról (például a pillanatfelvétel adatai).

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek biztosítania kell az összes olyan információt (az e melléklet 6. függelékében említett szabványok szerint), amely szükséges ahhoz, hogy a külső javításhoz használt mérőkészülék ki tudja értékelni az adatokat, és meg tudja adni a következő információkat a járműszerelők számára:

a)

a globális műszaki előírás (gtr) (és a javított változat) száma, amelynek szerepelnie kell a 49. számú előírás szerinti típusjóváhagyási jelben;

| b) | jármű-azonosító szám (VIN); |
| --- | --- |

b)

jármű-azonosító szám (VIN);

| c) | a hibajelző állapota; |
| --- | --- |

c)

a hibajelző állapota;

| d) | a fedélzeti diagnosztikai rendszer üzemkészsége; |
| --- | --- |

d)

a fedélzeti diagnosztikai rendszer üzemkészsége;

| e) | az előmelegítési ciklusok száma és a motor üzemóráinak száma azóta, hogy a tárolt fedélzeti diagnosztikai adatokat legutóbb törölték; |
| --- | --- |

e)

az előmelegítési ciklusok száma és a motor üzemóráinak száma azóta, hogy a tárolt fedélzeti diagnosztikai adatokat legutóbb törölték;

| f) | az üzemkész állapothoz használt mindegyik ellenőrző rutin állapota (azaz letiltva ennek a menetciklusnak a további részére, befejeződött ebben a menetciklusban, vagy nem fejeződött be ebben a menetciklusban) a motor legutóbbi leállása óta; |
| --- | --- |

f)

az üzemkész állapothoz használt mindegyik ellenőrző rutin állapota (azaz letiltva ennek a menetciklusnak a további részére, befejeződött ebben a menetciklusban, vagy nem fejeződött be ebben a menetciklusban) a motor legutóbbi leállása óta;

| g) | a motor üzemóráinak száma azóta, hogy a folytonos hibajelzés bekapcsolódott (a folytonos hibajelzések számlálója); |
| --- | --- |

g)

a motor üzemóráinak száma azóta, hogy a folytonos hibajelzés bekapcsolódott (a folytonos hibajelzések számlálója);

| h) | az A osztályú működési hibák megerősített és aktív diagnosztikai hibakódjai; |
| --- | --- |

h)

az A osztályú működési hibák megerősített és aktív diagnosztikai hibakódjai;

| i) | a B (B1 és B2) osztályú működési hibák megerősített és aktív diagnosztikai hibakódjai; |
| --- | --- |

i)

a B (B1 és B2) osztályú működési hibák megerősített és aktív diagnosztikai hibakódjai;

| j) | azon üzemórák összesített száma, amelyek alatt folytonos hibajelzés volt (a folytonos hibajelzések összesítő számlálója); |
| --- | --- |

j)

azon üzemórák összesített száma, amelyek alatt folytonos hibajelzés volt (a folytonos hibajelzések összesítő számlálója);

| k) | a legtöbb motorüzemórát jelző B1 számláló értéke; |
| --- | --- |

k)

a legtöbb motorüzemórát jelző B1 számláló értéke;

| l) | a B1 osztályú működési hibák megerősített és aktív diagnosztikai hibakódjai és az üzemórák száma a B1 számláló(k)ból; |
| --- | --- |

l)

a B1 osztályú működési hibák megerősített és aktív diagnosztikai hibakódjai és az üzemórák száma a B1 számláló(k)ból;

| m) | a C osztályú működési hibák megerősített és aktív diagnosztikai hibakódjai; |
| --- | --- |

m)

a C osztályú működési hibák megerősített és aktív diagnosztikai hibakódjai;

| n) | függő diagnosztikai hibakódok és a hozzájuk rendelt hibaosztályok; |
| --- | --- |

n)

függő diagnosztikai hibakódok és a hozzájuk rendelt hibaosztályok;

| o) | korábban aktív diagnosztikai hibakódok és a hozzájuk rendelt hibaosztályok; |
| --- | --- |

o)

korábban aktív diagnosztikai hibakódok és a hozzájuk rendelt hibaosztályok;

| p) | valós idejű információk az eredeti gyártó által kiválasztott és támogatott érzékelők jeleiről, valamint a belső és a kimeneti jelekről (lásd a 4.7.2. szakaszt és e melléklet 5. függelékét); |
| --- | --- |

p)

valós idejű információk az eredeti gyártó által kiválasztott és támogatott érzékelők jeleiről, valamint a belső és a kimeneti jelekről (lásd a 4.7.2. szakaszt és e melléklet 5. függelékét);

| q) | az e melléklet által előírt, a pillanatfelvételben szereplő adatok (lásd a 4.7.1.4. szakaszt és e melléklet 5. függelékét); |
| --- | --- |

q)

az e melléklet által előírt, a pillanatfelvételben szereplő adatok (lásd a 4.7.1.4. szakaszt és e melléklet 5. függelékét);

| r) | szoftver-/kalibrációs azonosító(k); |
| --- | --- |

r)

szoftver-/kalibrációs azonosító(k);

| s) | kalibrálás-ellenőrző szám(ok). |
| --- | --- |

s)

kalibrálás-ellenőrző szám(ok).

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek az e melléklet rendelkezései szerint törölnie kell a motorrendszer összes tárolt működési hibáját és a kapcsolódó adatokat (üzemidő, pillanatfelvétel stb.), ha a külső javításokhoz használt mérőkészülékektől az e melléklet 6. függelékében említett szabványok szerint erre irányuló kérés érkezik.

| 4.7.1.4. | A pillanatfelvételben szereplő adatok
  Az információkról legalább egy pillanatfelvételt el kell menteni akár a „potenciális hiba diagnosztikai hibakódja”, akár a „megerősített és aktív diagnosztikai hibakód” elmentésével egy időben, a gyártó döntése szerint. Megengedett az is, hogy valahányszor a függő diagnosztikai hibakód újból előfordul, a pillanatfelvételben lévő adatok aktualizálódjanak.
  A pillanatfelvételnek azt kell visszaadnia, hogy a jármű milyen üzemállapotban volt a működési hiba észlelésekor, és tartalmaznia kell a tárolt adatokkal kapcsolatos diagnosztikai hibakódot. A pillanatfelvételnek tartalmaznia kell az e melléklet 5. függelékének 1. táblázatában felsorolt adatokat. A pillanatfelvételnek tartalmaznia kell az e melléklet 5. függelékének 2. és 3. táblázatában szereplő összes olyan információt is, amelyek a diagnosztikai hibakódot elmentő konkrét vezérlőegységben ellenőrzési vagy vezérlési célokat szolgálnak.
  Az A osztályú működési hibákkal kapcsolatos információk pillanatfelvételének elmentése elsőbbséget élvez a B1 osztályú működési hibákkal ka pcsolatos információk pillanatfelvételének elmentésével szemben, ami viszont elsőbbséget élvez a B2, és hasonlóképpen a C osztályú működési hibákkal kapcsolatos információk pillanatfelvételének elmentésével szemben. Az elsőként észlelt működési hiba elsőbbséget élvez a későbbi működési hibával szemben, kivéve, ha a későbbi működési hiba magasabb osztályba tartozik.
  Ha egy, az e melléklet 5. függelékének tárgyát nem képező egységet a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőriz, akkor a pillanatfelvételben szereplő információknak az e melléklet 5. függelékében leírtakhoz hasonló módon tartalmazniuk kell információkat ennek az egységnek az érzékelőiről és működtetőiről. Ehhez a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyását kell kérni a jóváhagyás időpontjában. |
| --- | --- |

4.7.1.4.

Az információkról legalább egy pillanatfelvételt el kell menteni akár a „potenciális hiba diagnosztikai hibakódja”, akár a „megerősített és aktív diagnosztikai hibakód” elmentésével egy időben, a gyártó döntése szerint. Megengedett az is, hogy valahányszor a függő diagnosztikai hibakód újból előfordul, a pillanatfelvételben lévő adatok aktualizálódjanak.

A pillanatfelvételnek azt kell visszaadnia, hogy a jármű milyen üzemállapotban volt a működési hiba észlelésekor, és tartalmaznia kell a tárolt adatokkal kapcsolatos diagnosztikai hibakódot. A pillanatfelvételnek tartalmaznia kell az e melléklet 5. függelékének 1. táblázatában felsorolt adatokat. A pillanatfelvételnek tartalmaznia kell az e melléklet 5. függelékének 2. és 3. táblázatában szereplő összes olyan információt is, amelyek a diagnosztikai hibakódot elmentő konkrét vezérlőegységben ellenőrzési vagy vezérlési célokat szolgálnak.

Az A osztályú működési hibákkal kapcsolatos információk pillanatfelvételének elmentése elsőbbséget élvez a B1 osztályú működési hibákkal ka pcsolatos információk pillanatfelvételének elmentésével szemben, ami viszont elsőbbséget élvez a B2, és hasonlóképpen a C osztályú működési hibákkal kapcsolatos információk pillanatfelvételének elmentésével szemben. Az elsőként észlelt működési hiba elsőbbséget élvez a későbbi működési hibával szemben, kivéve, ha a későbbi működési hiba magasabb osztályba tartozik.

Ha egy, az e melléklet 5. függelékének tárgyát nem képező egységet a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőriz, akkor a pillanatfelvételben szereplő információknak az e melléklet 5. függelékében leírtakhoz hasonló módon tartalmazniuk kell információkat ennek az egységnek az érzékelőiről és működtetőiről. Ehhez a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyását kell kérni a jóváhagyás időpontjában.

| 4.7.1.5. | Üzemkészség
  A 4.7.1.5.1., 4.7.1.5.2. és 4.7.1.5.3. szakaszban megadott kivételektől eltekintve, az üzemkészség csak akkor állhat „kész” állapotra, amikor az adott állapotra vonatkozó ellenőrző rutin vagy azok csoportja kívülről érkező utasítással vagy vezérlőjellel (pl. diagnosztikai kiolvasóval) indított legutóbbi törlés óta már lefutott, és a kiszűrni kívánt meghibásodás fennállását (megerősített és aktív diagnosztikai hibakód elmentése) vagy hiányát megállapította. Az üzemkészségnek „nem kész” állapotra kell állnia, amikor a hibakód-memóriát (lásd a 4.7.4. szakaszt) kívülről érkező (pl. diagnosztikai kiolvasóval) indított kérés vagy vezérlőjel törli.
  A motor szokásos leállítása nem okozhatja az üzemkészség megváltozását. |
| --- | --- |

4.7.1.5.

A 4.7.1.5.1., 4.7.1.5.2. és 4.7.1.5.3. szakaszban megadott kivételektől eltekintve, az üzemkészség csak akkor állhat „kész” állapotra, amikor az adott állapotra vonatkozó ellenőrző rutin vagy azok csoportja kívülről érkező utasítással vagy vezérlőjellel (pl. diagnosztikai kiolvasóval) indított legutóbbi törlés óta már lefutott, és a kiszűrni kívánt meghibásodás fennállását (megerősített és aktív diagnosztikai hibakód elmentése) vagy hiányát megállapította. Az üzemkészségnek „nem kész” állapotra kell állnia, amikor a hibakód-memóriát (lásd a 4.7.4. szakaszt) kívülről érkező (pl. diagnosztikai kiolvasóval) indított kérés vagy vezérlőjel törli.

A motor szokásos leállítása nem okozhatja az üzemkészség megváltozását.

| 4.7.1.5.1. | A gyártó kérheti – a típusjóváhagyó hatósággal egyeztetve –, hogy egy ellenőrző rutin esetében az üzemkészség akkor is „kész” állapotot jelezzen, amikor a rutin még nem futott le, és a kiszűrni kívánt meghibásodás fennállását vagy hiányát nem állapította meg.
  Az ilyen kérés csak akkor hagyható jóvá, ha több működési ciklus (legalább 9 működési ciklus vagy 72 üzemóra) alatt:


  a) | az ellenőrző rutin e melléklet 5.2. szakasza szerint ideiglenesen le van tiltva tartósan szélsőséges működési körülmények (például alacsony környezeti hőmérséklet, nagy tengerszint feletti magasság) folyamatos fennállása miatt; vagy |
| --- | --- | --- |

4.7.1.5.1.

Az ilyen kérés csak akkor hagyható jóvá, ha több működési ciklus (legalább 9 működési ciklus vagy 72 üzemóra) alatt:

a)

az ellenőrző rutin e melléklet 5.2. szakasza szerint ideiglenesen le van tiltva tartósan szélsőséges működési körülmények (például alacsony környezeti hőmérséklet, nagy tengerszint feletti magasság) folyamatos fennállása miatt; vagy

| b) | a nyomon követett rendszer nem működik, és a rendszerhez kapcsolódó diagnosztikai hibakód nem rendelkezik megerősített és aktív vagy korábban aktív státusszal abban az időpontban, amikor egy javítás során az üzemkész állapot nem teljes. |
| --- | --- |

b)

a nyomon követett rendszer nem működik, és a rendszerhez kapcsolódó diagnosztikai hibakód nem rendelkezik megerősített és aktív vagy korábban aktív státusszal abban az időpontban, amikor egy javítás során az üzemkész állapot nem teljes.

Az erre irányuló kérelemben részletesen le kell írni az ellenőrző rendszer letiltásának feltételeit és azt, hogy hány működési ciklus fut le az ellenőrző rutin működése nélkül, mielőtt az üzemkészség „kész” állapotra vált.

A gyártó által benyújtott kérelemben figyelembe vett rendkívüli környezeti körülmények, illetve tengerszint feletti magasság azonban legalább olyan mértékű kell, hogy legyen, mint a fedélzeti diagnosztikai rendszer ideiglenes letiltásához az e mellékletben megadott feltételek.

| 4.7.1.5.2. | Azok az ellenőrző rutinok, amelyeknek üzemkésznek kell lenniük
  Támogatni kell az üzemkészséget minden olyan ellenőrző rutin, illetve azok minden csoportja esetében, amelyek e mellékletben fel vannak sorolva, illetve amelyekre e melléklet szerint és e mellékletre való hivatkozáskor szükség van; kivételt képez ez alól e melléklet 3. függelékének 11. és 12. tétele. |
| --- | --- |

4.7.1.5.2.

Támogatni kell az üzemkészséget minden olyan ellenőrző rutin, illetve azok minden csoportja esetében, amelyek e mellékletben fel vannak sorolva, illetve amelyekre e melléklet szerint és e mellékletre való hivatkozáskor szükség van; kivételt képez ez alól e melléklet 3. függelékének 11. és 12. tétele.

| 4.7.1.5.3. | A folyamatos ellenőrző rutinok üzemkészsége
  E melléklet 3. függelékének 1., 7. és 10. tételében felsorolt minden olyan ellenőrző rutinnak, illetve azok minden csoportjának, amelyekre e melléklet szerint és e mellékletre való hivatkozáskor szükség van, valamint amelyeket e melléklet folyamatosan működőnek tekint, mindig üzemkész állapotban kell lennie. |
| --- | --- |

4.7.1.5.3.

E melléklet 3. függelékének 1., 7. és 10. tételében felsorolt minden olyan ellenőrző rutinnak, illetve azok minden csoportjának, amelyekre e melléklet szerint és e mellékletre való hivatkozáskor szükség van, valamint amelyeket e melléklet folyamatosan működőnek tekint, mindig üzemkész állapotban kell lennie.

| 4.7.2. | Az adatforgalomra vonatkozó információk
  A fedélzeti diagnosztikai rendszernek kérésre a kiolvasó számára valós időben rendelkezésre kell bocsátania az e melléklet 5. függelékének 1–4. táblázatában szereplő információkat (helyettesítő értékek helyett célszerű inkább a tényleges jelértékeket használni).
  A számított terhelés- és nyomatékparaméterek esetében a fedélzeti diagnosztikai rendszernek az érintett elektronikus vezérlőegységben (például a motorvezérlő számítógéppel) kiszámított legpontosabb értékeket kell kiadnia.
  E melléklet 5. függelékének 1. táblázata felsorolja a motorterhelésre és -fordulatszámra vonatkozó kötelező fedélzeti diagnosztikai adatokat.
  E melléklet 5. függelékének 3. táblázata olyan további fedélzeti diagnosztikai adatokat tartalmaz, amelyeket akkor kell az adatforgalomnak tartalmaznia, ha azokat a kibocsátáscsökkentő rendszer vagy a fedélzeti diagnosztikai rendszer az ellenőrző rutinok engedélyezéséhez vagy letiltásához használja.
  E melléklet 5. függelékének 4. táblázatában azok az információk találhatók, melyeket az adatforgalomnak a motor bizonyos felszereltsége mellett tartalmaznia kell, illetve amelyekre akkor van szükség, amikor az érzékelés, illetve az adatok kiszámítása megtörténik (7). A gyártó döntésétől függően további információk is szerepelhetnek a pillanatfelvételben vagy az adatforgalomban.
  Ha egy, az e melléklet 5. függelékének tárgyát nem képező egységet (például szelektív katalitikus csökkentési rendszer) a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőriz, akkor az adatforgalomnak az e melléklet 5. függelékében leírtakhoz hasonló módon tartalmaznia kell információkat ennek az egységnek az érzékelőiről és működtetőiről. Ehhez a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyását kell kérni a jóváhagyás időpontjában. |
| --- | --- |

4.7.2.

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek kérésre a kiolvasó számára valós időben rendelkezésre kell bocsátania az e melléklet 5. függelékének 1–4. táblázatában szereplő információkat (helyettesítő értékek helyett célszerű inkább a tényleges jelértékeket használni).

A számított terhelés- és nyomatékparaméterek esetében a fedélzeti diagnosztikai rendszernek az érintett elektronikus vezérlőegységben (például a motorvezérlő számítógéppel) kiszámított legpontosabb értékeket kell kiadnia.

E melléklet 5. függelékének 1. táblázata felsorolja a motorterhelésre és -fordulatszámra vonatkozó kötelező fedélzeti diagnosztikai adatokat.

E melléklet 5. függelékének 3. táblázata olyan további fedélzeti diagnosztikai adatokat tartalmaz, amelyeket akkor kell az adatforgalomnak tartalmaznia, ha azokat a kibocsátáscsökkentő rendszer vagy a fedélzeti diagnosztikai rendszer az ellenőrző rutinok engedélyezéséhez vagy letiltásához használja.

E melléklet 5. függelékének 4. táblázatában azok az információk találhatók, melyeket az adatforgalomnak a motor bizonyos felszereltsége mellett tartalmaznia kell, illetve amelyekre akkor van szükség, amikor az érzékelés, illetve az adatok kiszámítása megtörténik (7). A gyártó döntésétől függően további információk is szerepelhetnek a pillanatfelvételben vagy az adatforgalomban.

Ha egy, az e melléklet 5. függelékének tárgyát nem képező egységet (például szelektív katalitikus csökkentési rendszer) a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőriz, akkor az adatforgalomnak az e melléklet 5. függelékében leírtakhoz hasonló módon tartalmaznia kell információkat ennek az egységnek az érzékelőiről és működtetőiről. Ehhez a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyását kell kérni a jóváhagyás időpontjában.

| 4.7.3. | Hozzáférés a fedélzeti diagnosztikai adatokhoz
  A fedélzeti diagnosztikai adatokhoz csak az e melléklet 6. függelékében felsorolt szabványok és a következő szakaszoknak megfelelően szabad hozzáférést biztosítani (8).
  A fedélzeti diagnosztikai adatokhoz való hozzáférés nem függhet olyan hozzáférési kódtól vagy hasonló eszköztől vagy módszertől, amely csak a gyártótól vagy annak beszállítójától szerezhető be. A fedélzeti diagnosztikai adatok értelmezése nem igényelhet egyedi dekódolási információkat, kivéve, ha azok nyilvánosan hozzáférhetők.
  A fedélzeti diagnosztikai adatokhoz való egyetlen hozzáférési módszernek (például egyszeres hozzáférési pont/csomópont) elégnek kell lennie az összes információ kinyeréséhez. Ennek a módszernek lehetővé kell tennie az e melléklet által előírt összes fedélzeti diagnosztikai adat elérését. A módszernek szintén lehetővé kell tennie az e mellékletben meghatározott konkrét kisebb adatcsomagok elérését is (például a közúti közlekedésre való alkalmasságra vonatkozó adatcsomagok kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika esetében).
  A fedélzeti diagnosztikai adatokhoz legalább az e melléklet 6. függelékében felsorolt következő szabványsorozatok egyike alapján kell hozzáférést biztosítani:


  a) | az ISO 27145 szabvány az ISO 15765-4 szabvánnyal együtt (CAN alapú); |
| --- | --- | --- |

4.7.3.

A fedélzeti diagnosztikai adatokhoz csak az e melléklet 6. függelékében felsorolt szabványok és a következő szakaszoknak megfelelően szabad hozzáférést biztosítani (8).

A fedélzeti diagnosztikai adatokhoz való hozzáférés nem függhet olyan hozzáférési kódtól vagy hasonló eszköztől vagy módszertől, amely csak a gyártótól vagy annak beszállítójától szerezhető be. A fedélzeti diagnosztikai adatok értelmezése nem igényelhet egyedi dekódolási információkat, kivéve, ha azok nyilvánosan hozzáférhetők.

A fedélzeti diagnosztikai adatokhoz való egyetlen hozzáférési módszernek (például egyszeres hozzáférési pont/csomópont) elégnek kell lennie az összes információ kinyeréséhez. Ennek a módszernek lehetővé kell tennie az e melléklet által előírt összes fedélzeti diagnosztikai adat elérését. A módszernek szintén lehetővé kell tennie az e mellékletben meghatározott konkrét kisebb adatcsomagok elérését is (például a közúti közlekedésre való alkalmasságra vonatkozó adatcsomagok kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika esetében).

A fedélzeti diagnosztikai adatokhoz legalább az e melléklet 6. függelékében felsorolt következő szabványsorozatok egyike alapján kell hozzáférést biztosítani:

a)

az ISO 27145 szabvány az ISO 15765-4 szabvánnyal együtt (CAN alapú);

| b) | az ISO 27145 szabvány az ISO 13400 szabvánnyal együtt (TCP/IP alapú); |
| --- | --- |

b)

az ISO 27145 szabvány az ISO 13400 szabvánnyal együtt (TCP/IP alapú);

| c) | SAE J1939-73. |
| --- | --- |

c)

SAE J1939-73.

A gyártóknak lehetőség szerint megfelelő ISO vagy SAE alapú hibakódokat (pl. P0xxx, P2xxx stb.) kell használniuk. Ha ez az azonosítás nem lehetséges, a gyártó használhatja az ISO 27145 szabvány vagy a SAE J1939 idevágó pontjai szerinti diagnosztikai hibakódokat. A hibakódoknak teljes mértékben hozzáférhetőknek kell lenniük az e melléklet követelményeinek megfelelő szabványos diagnosztikai berendezésekkel.

A gyártó a megfelelő ISO vagy SAE-eljárással megadja az ISO vagy SAE szabványügyi szervnek azokat a kibocsátással kapcsolatos diagnosztikai adatokat, amelyek ugyan nem szerepelnek sem az ISO 27145, sem a SAE J1939 szabványban, de ehhez a melléklethez kapcsolódnak.

A fedélzeti diagnosztikai adatokhoz való hozzáférésnek lehetségesnek kell lennie vezetékes kapcsolaton keresztül.

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek az e melléklet 6. függelékben felsorolt vonatkozó szabványoknak megfelelő kiolvasótól kapott kérésre ki kell adnia a fedélzeti diagnosztikai adatokat (kommunikáció külső mérőműszerrel).

| 4.7.3.1. | CAN alapú vezetékes kommunikáció
  A fedélzeti diagnosztikai rendszer vezetékes adatkapcsolatán keresztül történő kommunikáció sebességének vagy 250 kb/s-nak, vagy 500 kb/s-nek kell lennie.
  A gyártó feladata a jelátviteli sebesség (baud rate) kiválasztása és a fedélzeti diagnosztikai rendszer megtervezése az e melléklet 6. függelékében felsorolt szabványokban leírt és az e mellékletben ismertetett követelmények szerint. A fedélzeti diagnosztikai rendszernek tolerálnia kell, ha egy külső mérőműszer e két jelátviteli sebesség közötti tartományban automatikus észlelést végez.
  A jármű és a külső diagnosztikai mérőműszer (például kiolvasó) közötti interfésznek szabványosnak kell lennie, és meg kell felelnie az ISO 15031-3, A típus (12 V egyenáramú tápfeszültség), B típus (24 V egyenáramú tápfeszültség) vagy az SAE J1939-13 (12 V vagy 24 V egyenáramú tápfeszültség) valamennyi követelményének. |
| --- | --- |

4.7.3.1.

A fedélzeti diagnosztikai rendszer vezetékes adatkapcsolatán keresztül történő kommunikáció sebességének vagy 250 kb/s-nak, vagy 500 kb/s-nek kell lennie.

A gyártó feladata a jelátviteli sebesség (baud rate) kiválasztása és a fedélzeti diagnosztikai rendszer megtervezése az e melléklet 6. függelékében felsorolt szabványokban leírt és az e mellékletben ismertetett követelmények szerint. A fedélzeti diagnosztikai rendszernek tolerálnia kell, ha egy külső mérőműszer e két jelátviteli sebesség közötti tartományban automatikus észlelést végez.

A jármű és a külső diagnosztikai mérőműszer (például kiolvasó) közötti interfésznek szabványosnak kell lennie, és meg kell felelnie az ISO 15031-3, A típus (12 V egyenáramú tápfeszültség), B típus (24 V egyenáramú tápfeszültség) vagy az SAE J1939-13 (12 V vagy 24 V egyenáramú tápfeszültség) valamennyi követelményének.

| 4.7.3.2. | Fenntartva a TCP/IP-alapú (Ethernet) vezetékes kommunikáció számára |
| --- | --- |

4.7.3.2.

| 4.7.3.3. | A csatlakozó elhelyezése
  A csatlakozót a járműben a vezetői oldalon lévő lábtérben kell elhelyezni, azon a területen, amelyet a jármű vezető felőli oldala és a középső konzol vezető felőli széle (vagy a jármű középvonala, ha nincs középső konzol) határol, és olyan helyen, amely a kormánykerék aljától – annak legalacsonyabb állásában – alacsonyabban van. A csatlakozó nem lehet a középső konzolon vagy a konzolban (azaz sem a padlóra szerelt sebességváltó, kézifékkar, vagy pohártartó közelében lévő vízszintes felületeken, sem a hifi, a légkondicionáló vagy a GPS kezelőelemei közelében lévő függőleges felületeken). A csatlakozót úgy kell elhelyezni, hogy könnyen meg lehessen találni és hozzá lehessen férni (például külső készülék csatlakoztatása céljából). Vezetőoldali ajtóval rendelkező járművek esetében a csatlakozónak olyan helyen kell lennie, hogy azt a nyitott ajtajú jármű mellett a vezető felőli oldalon álló (vagy guggoló) személy könnyen megtalálhassa és hozzáférhessen.
  A gyártó kérésére a típusjóváhagyó hatóság elfogadhat másmilyen elhelyezést is, feltéve, hogy a csatlakozó könnyen elérhető helyen van, és a jármű szokásos használati feltételei között védve van a véletlen sérüléstől; például az ISO 15031 szabványsorozatban leírt helyeken.
  Ha a csatlakozónak van fedele vagy külön műszerdobozban van, akkor a fedélnek vagy a rekeszajtónak kézzel, segédeszköz nélkül, nyithatónak kell lennie, és jól láthatóan „fedélzeti diagnosztika” (OBD) címkével kell ellátni a csatlakozó helyének azonosítása céljából.
  A gyártó saját céljaira felszerelheti a járművet további diagnosztikai csatlakozókkal és adatátvivő kapcsolatokkal is, ha ezek különböznek az előírt fedélzeti diagnosztikai funkcióktól. Ha a kiegészítő csatlakozó megfelel az e melléklet 6. függeléke által megengedett szabványos diagnosztikai csatlakozók valamelyikének, akkor csak az e melléklet által előírt csatlakozón kell elhelyezni a „fedélzeti diagnosztika” (OBD) címkét (jól láthatóan), hogy meg lehessen különböztetni más hasonló csatlakozóktól. |
| --- | --- |

4.7.3.3.

A csatlakozót a járműben a vezetői oldalon lévő lábtérben kell elhelyezni, azon a területen, amelyet a jármű vezető felőli oldala és a középső konzol vezető felőli széle (vagy a jármű középvonala, ha nincs középső konzol) határol, és olyan helyen, amely a kormánykerék aljától – annak legalacsonyabb állásában – alacsonyabban van. A csatlakozó nem lehet a középső konzolon vagy a konzolban (azaz sem a padlóra szerelt sebességváltó, kézifékkar, vagy pohártartó közelében lévő vízszintes felületeken, sem a hifi, a légkondicionáló vagy a GPS kezelőelemei közelében lévő függőleges felületeken). A csatlakozót úgy kell elhelyezni, hogy könnyen meg lehessen találni és hozzá lehessen férni (például külső készülék csatlakoztatása céljából). Vezetőoldali ajtóval rendelkező járművek esetében a csatlakozónak olyan helyen kell lennie, hogy azt a nyitott ajtajú jármű mellett a vezető felőli oldalon álló (vagy guggoló) személy könnyen megtalálhassa és hozzáférhessen.

A gyártó kérésére a típusjóváhagyó hatóság elfogadhat másmilyen elhelyezést is, feltéve, hogy a csatlakozó könnyen elérhető helyen van, és a jármű szokásos használati feltételei között védve van a véletlen sérüléstől; például az ISO 15031 szabványsorozatban leírt helyeken.

Ha a csatlakozónak van fedele vagy külön műszerdobozban van, akkor a fedélnek vagy a rekeszajtónak kézzel, segédeszköz nélkül, nyithatónak kell lennie, és jól láthatóan „fedélzeti diagnosztika” (OBD) címkével kell ellátni a csatlakozó helyének azonosítása céljából.

A gyártó saját céljaira felszerelheti a járművet további diagnosztikai csatlakozókkal és adatátvivő kapcsolatokkal is, ha ezek különböznek az előírt fedélzeti diagnosztikai funkcióktól. Ha a kiegészítő csatlakozó megfelel az e melléklet 6. függeléke által megengedett szabványos diagnosztikai csatlakozók valamelyikének, akkor csak az e melléklet által előírt csatlakozón kell elhelyezni a „fedélzeti diagnosztika” (OBD) címkét (jól láthatóan), hogy meg lehessen különböztetni más hasonló csatlakozóktól.

| 4.7.4. | A fedélzeti diagnosztikai adatok törlése/visszaállítása kiolvasóval
  A kiolvasótól jövő utasításra a számítógép memóriájából a következő adatoknak törlődniük kell, illetve vissza kell állniuk az e mellékletben előírt értékre.


  Fedélzeti diagnosztikai adatok | Törlendő | Visszaállítandó (9) |
| --- | --- | --- | --- |
| A hibajelző állapota | | X |
| A fedélzeti diagnosztikai rendszer üzemkészsége | | X |
| A motor üzemóráinak száma a folytonos hibajelzés bekapcsolódása óta (a folytonos hibajelzések számlálója) | X | |
| Az összes diagnosztikai hibakód | X | |
| A legtöbb motorüzemórát jelző B1 számláló értéke | | X |
| A motorüzemórák száma a B1 számláló(k)ból | | X |
| Az e mellékletben előírt pillanatfelvételben szereplő adatok | X | |

4.7.4.

A kiolvasótól jövő utasításra a számítógép memóriájából a következő adatoknak törlődniük kell, illetve vissza kell állniuk az e mellékletben előírt értékre.

Fedélzeti diagnosztikai adatok

Törlendő

Visszaállítandó (9)

A hibajelző állapota

X

A fedélzeti diagnosztikai rendszer üzemkészsége

X

A motor üzemóráinak száma a folytonos hibajelzés bekapcsolódása óta (a folytonos hibajelzések számlálója)

X

Az összes diagnosztikai hibakód

X

A legtöbb motorüzemórát jelző B1 számláló értéke

X

A motorüzemórák száma a B1 számláló(k)ból

X

Az e mellékletben előírt pillanatfelvételben szereplő adatok

X

A fedélzeti diagnosztikai adatoknak nem szabad törlődniük a jármű akkumulátorának/akkumulátorainak lekötésekor.

| 4.8. | Elektronikus biztonság
  A kibocsátáscsökkentő egységgel felszerelt járműveknek rendelkezniük kell a gyártó által nem engedélyezett módosításokat megakadályozó funkciókkal. A gyártó akkor engedélyezhet módosításokat, ha azok a jármű diagnosztikájához, szervizeléséhez, ellenőrzéséhez, feljavításához vagy javításához szükségesek.
  Az átprogramozható számítógépes programoknak és működési paramétereknek védetteknek kell lenniük manipulálással szemben, és legalább az ISO 15031-7 (SAE J2186) vagy J1939-73 szabvány rendelkezéseinek megfelelő fokú védelmet kell biztosítani, feltéve, hogy a biztonsági információk cseréje az e mellékletben leírt protokollokkal és diagnosztikai csatlakozóval történik. Minden kivehető kalibrálási memóriachipet tokozva, leplombált tartóban kell elhelyezni vagy elektronikus algoritmusokkal kell védeni, és biztosítani kell, hogy ezeket csak különleges eszközökkel és eljárásokkal lehessen kicserélni.
  Gondoskodni kell arról, hogy a motor számítógépes programozású működési paramétereit különleges eszköz vagy eljárás nélkül ne lehessen megváltoztatni (például forrasztott vagy tokozott számítógép-alkotóelemek vagy leplombált (vagy leforrasztott) számítógépház).
  A gyártóknak megfelelő lépéseket kell tenniük annak érdekében, hogy a használatban lévő járművek védve legyenek a legnagyobb üzemanyag-ellátási beállítás manipulálásával szemben.
  A típusjóváhagyó hatóság a gyártó kérésére felmentést adhat e követelmények valamelyike alól olyan járművek esetében, amelyeknél valószínűleg nem szükséges ilyen védelem. Amikor a típusjóváhagyó hatóság a felmentés megadásáról dönt, a figyelembe veszi többek között a kereskedelmi forgalomban beszerezhető chipek elérhetőségét, a jármű teljesítőképességét, valamint tervezett eladási mennyiségét.
  A programozható számítógépes kódrendszereket (például elektromosan törölhető, programozható, csak olvasható memória: EEPROM) alkalmazó gyártóknak meg kell akadályozniuk az illetéktelen átprogramozást. A gyártóknak fejlett, manipulálás elleni védelmi stratégiákat és olyan írásvédelmi funkciókat kell használniuk, amelyekhez csak a gyártó által kezelt külső számítógépről, elektronikusan lehet hozzáférni. A típusjóváhagyó hatóság engedélyezhet alternatív módszereket is, amennyiben azok a manipulálás elleni védelmet hasonló szinten biztosítják. |
| --- | --- |

4.8.

A kibocsátáscsökkentő egységgel felszerelt járműveknek rendelkezniük kell a gyártó által nem engedélyezett módosításokat megakadályozó funkciókkal. A gyártó akkor engedélyezhet módosításokat, ha azok a jármű diagnosztikájához, szervizeléséhez, ellenőrzéséhez, feljavításához vagy javításához szükségesek.

Az átprogramozható számítógépes programoknak és működési paramétereknek védetteknek kell lenniük manipulálással szemben, és legalább az ISO 15031-7 (SAE J2186) vagy J1939-73 szabvány rendelkezéseinek megfelelő fokú védelmet kell biztosítani, feltéve, hogy a biztonsági információk cseréje az e mellékletben leírt protokollokkal és diagnosztikai csatlakozóval történik. Minden kivehető kalibrálási memóriachipet tokozva, leplombált tartóban kell elhelyezni vagy elektronikus algoritmusokkal kell védeni, és biztosítani kell, hogy ezeket csak különleges eszközökkel és eljárásokkal lehessen kicserélni.

Gondoskodni kell arról, hogy a motor számítógépes programozású működési paramétereit különleges eszköz vagy eljárás nélkül ne lehessen megváltoztatni (például forrasztott vagy tokozott számítógép-alkotóelemek vagy leplombált (vagy leforrasztott) számítógépház).

A gyártóknak megfelelő lépéseket kell tenniük annak érdekében, hogy a használatban lévő járművek védve legyenek a legnagyobb üzemanyag-ellátási beállítás manipulálásával szemben.

A típusjóváhagyó hatóság a gyártó kérésére felmentést adhat e követelmények valamelyike alól olyan járművek esetében, amelyeknél valószínűleg nem szükséges ilyen védelem. Amikor a típusjóváhagyó hatóság a felmentés megadásáról dönt, a figyelembe veszi többek között a kereskedelmi forgalomban beszerezhető chipek elérhetőségét, a jármű teljesítőképességét, valamint tervezett eladási mennyiségét.

A programozható számítógépes kódrendszereket (például elektromosan törölhető, programozható, csak olvasható memória: EEPROM) alkalmazó gyártóknak meg kell akadályozniuk az illetéktelen átprogramozást. A gyártóknak fejlett, manipulálás elleni védelmi stratégiákat és olyan írásvédelmi funkciókat kell használniuk, amelyekhez csak a gyártó által kezelt külső számítógépről, elektronikusan lehet hozzáférni. A típusjóváhagyó hatóság engedélyezhet alternatív módszereket is, amennyiben azok a manipulálás elleni védelmet hasonló szinten biztosítják.

| 4.9. | A fedélzeti diagnosztikai rendszer tartóssága
  A fedélzeti diagnosztikai rendszert úgy kell megtervezni és kialakítani, hogy alkalmas legyen a jármű- vagy motorrendszer teljes élettartama alatt a működési hibák típusainak felismerésére.
  A fedélzeti diagnosztikai rendszer tartósságára vonatkozó minden további rendelkezést e melléklet tartalmaz.
  A fedélzeti diagnosztikai rendszert tilos úgy programozni, vagy más módon úgy kialakítani, hogy a jármű tényleges élettartama alatt a jármű kora és/vagy a megtett kilométerek alapján részlegesen vagy teljesen kikapcsoljon, és a rendszer nem tartalmazhat olyan algoritmust vagy stratégiát, amelynek célja a fedélzeti diagnosztikai rendszer teljesítőképességének az idő előrehaladtával való csökkentése. |
| --- | --- |

4.9.

A fedélzeti diagnosztikai rendszert úgy kell megtervezni és kialakítani, hogy alkalmas legyen a jármű- vagy motorrendszer teljes élettartama alatt a működési hibák típusainak felismerésére.

A fedélzeti diagnosztikai rendszer tartósságára vonatkozó minden további rendelkezést e melléklet tartalmaz.

A fedélzeti diagnosztikai rendszert tilos úgy programozni, vagy más módon úgy kialakítani, hogy a jármű tényleges élettartama alatt a jármű kora és/vagy a megtett kilométerek alapján részlegesen vagy teljesen kikapcsoljon, és a rendszer nem tartalmazhat olyan algoritmust vagy stratégiát, amelynek célja a fedélzeti diagnosztikai rendszer teljesítőképességének az idő előrehaladtával való csökkentése.

| 5. | Kibocsátási követelmények |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Küszöbértékek
  Az e melléklet 3. függelékében meghatár ozott ellenőrzési kritériumokhoz tartozó fedélzeti diagnosztikai küszöbértékek ezen előírás rendelkező részében vannak meghatározva. |
| --- | --- |

5.1.

Az e melléklet 3. függelékében meghatár ozott ellenőrzési kritériumokhoz tartozó fedélzeti diagnosztikai küszöbértékek ezen előírás rendelkező részében vannak meghatározva.

| 5.2. | A fedélzeti diagnosztikai rendszer ideiglenes letiltása
  A típusjóváhagyó hatóságok a fedélzeti diagnosztikai rendszer ideiglenes letiltását az alábbi szakaszokban leírt feltételek esetén hagyhatják jóvá.
  A típusjóváhagyáskor a gyártónak részletes leírást kell adnia a típusjóváhagyó hatóság számára a fedélzeti diagnosztikai rendszer ideiglenes letiltásának minden egyes stratégiájáról, és meg kell adnia azokat az adatokat, illetve műszaki értékeléseket, melyek igazolják, hogy a vonatkozó feltételek mellett az ellenőrzés nem lenne megbízható vagy célravezető.
  Amint az ideiglenes letiltást indokoló feltételek megszűnnek, az ellenőrzésnek feltétlenül folytatódnia kell. |
| --- | --- |

5.2.

A típusjóváhagyó hatóságok a fedélzeti diagnosztikai rendszer ideiglenes letiltását az alábbi szakaszokban leírt feltételek esetén hagyhatják jóvá.

A típusjóváhagyáskor a gyártónak részletes leírást kell adnia a típusjóváhagyó hatóság számára a fedélzeti diagnosztikai rendszer ideiglenes letiltásának minden egyes stratégiájáról, és meg kell adnia azokat az adatokat, illetve műszaki értékeléseket, melyek igazolják, hogy a vonatkozó feltételek mellett az ellenőrzés nem lenne megbízható vagy célravezető.

Amint az ideiglenes letiltást indokoló feltételek megszűnnek, az ellenőrzésnek feltétlenül folytatódnia kell.

| 5.2.1. | A motor/jármű üzembiztonsága
  A gyártók kérhetik az érintett fedélzeti diagnosztikai ellenőrző rendszerek letiltását arra az esetre, amikor üzembiztonsági stratégiák lépnek működésbe.
  A fedélzeti diagnosztika ellenőrző rendszerének működési hiba fennállásakor nem kell értékelnie az alkotóelemeket, ha az értékelés kockáztatná a jármű biztonságos használatát. |
| --- | --- |

5.2.1.

A gyártók kérhetik az érintett fedélzeti diagnosztikai ellenőrző rendszerek letiltását arra az esetre, amikor üzembiztonsági stratégiák lépnek működésbe.

A fedélzeti diagnosztika ellenőrző rendszerének működési hiba fennállásakor nem kell értékelnie az alkotóelemeket, ha az értékelés kockáztatná a jármű biztonságos használatát.

| 5.2.2. | Környezeti hőmérséklet és tengerszint feletti magasság
  A gyártók az alábbi esetben kérhetnek engedélyt arra, hogy kikapcsolják a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőrző rutinjait:


  a) | a 266 K (–7 Celsius fok) alatti környezeti hőmérsékleten, amennyiben a hűtőközeg hőmérséklete nem érte el legalább a 333 K-t (60 Celsius fokot); vagy |
| --- | --- | --- |

5.2.2.

A gyártók az alábbi esetben kérhetnek engedélyt arra, hogy kikapcsolják a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőrző rutinjait:

a)

a 266 K (–7 Celsius fok) alatti környezeti hőmérsékleten, amennyiben a hűtőközeg hőmérséklete nem érte el legalább a 333 K-t (60 Celsius fokot); vagy

| b) | a 266 K (–7 Celsius fok) alatti környezeti hőmérsékleten fagyott reagens esetében; vagy |
| --- | --- |

b)

a 266 K (–7 Celsius fok) alatti környezeti hőmérsékleten fagyott reagens esetében; vagy

| c) | 308 K (35 Celsius fok) feletti környezeti hőmérsékleten; vagy |
| --- | --- |

c)

308 K (35 Celsius fok) feletti környezeti hőmérsékleten; vagy

| d) | 2 500 m tengerszint feletti magasság felett; vagy |
| --- | --- |

d)

2 500 m tengerszint feletti magasság felett; vagy

| e) | 400 m tengerszint alatti magasság alatt; vagy |
| --- | --- |

e)

400 m tengerszint alatti magasság alatt; vagy

| f) | 251 K (–22 Celsius fok) alatti környezeti hőmérsékleten, az elektromos áramkör meghibásodásainak kivételével. |
| --- | --- |

f)

251 K (–22 Celsius fok) alatti környezeti hőmérsékleten, az elektromos áramkör meghibásodásainak kivételével.

A gyártó kérheti továbbá a fedélzeti diagnosztikai ellenőrző rutinok ideiglenes letiltásának jóváhagyását a fentiektől eltérő környezeti hőmérsékletekre és eltérő tengerszint feletti magasságokra is, amennyiben adatokkal, illetve műszaki értékeléssel igazolta, hogy az adott környezeti körülmények mellett a hőmérsékletnek az alkotóelemre gyakorolt hatása miatt (például elfagy az alkotóelem vagy az érzékelő tűréshatáraival nem kompatibilis a hőmérséklet) hibás lenne a diagnosztika.

| Megjegyzés: | A környezeti viszonyok közvetett módszerekkel is megállapíthatók. A környezeti hőmérséklet például a beszívott levegő hőmérséklete alapján is megállapítható. |
| --- | --- |

Megjegyzés:

| 5.2.3. | Alacsony üzemanyagszint
  A gyártó kérheti az olyan ellenőrző rendszerek letiltásának jóváhagyását, amelyekre az alacsony üzemanyagszint vagy -nyomás vagy az üzemanyag kifogyása (például az üzemanyagrendszerben előforduló hiba vagy a gyújtáshiba észlelése) az alábbi hatással van: | Dízel | Földgáz |
| --- | --- | --- | --- |
| NG | LPG |
| a) | Az ilyen letiltás alapját képező alacsony üzemanyagszint legfeljebb 100 liter vagy az üzemanyagtartály névleges térfogatának 20 %-a lehet (amelyik alacsonyabb). |

5.2.3.

A gyártó kérheti az olyan ellenőrző rendszerek letiltásának jóváhagyását, amelyekre az alacsony üzemanyagszint vagy -nyomás vagy az üzemanyag kifogyása (például az üzemanyagrendszerben előforduló hiba vagy a gyújtáshiba észlelése) az alábbi hatással van:

Dízel

Földgáz

NG

LPG

a)

Az ilyen letiltás alapját képező alacsony üzemanyagszint legfeljebb 100 liter vagy az üzemanyagtartály névleges térfogatának 20 %-a lehet (amelyik alacsonyabb).

X

X

| b) | Az ilyen letiltás alapját képező alacsony üzemanyagnyomás nem haladhatja meg az üzemanyagtartály használható üzemanyagnyomás-tartományának 20 %-át. |
| --- | --- |

b)

Az ilyen letiltás alapját képező alacsony üzemanyagnyomás nem haladhatja meg az üzemanyagtartály használható üzemanyagnyomás-tartományának 20 %-át.

X

| 5.2.4. | A jármű akkumulátorának vagy villamos rendszereinek feszültségszintje
  A gyártó kérheti az olyan ellenőrző rendszerek letiltásának jóváhagyását, amelyeket befolyásol a jármű akkumulátorának vagy villamos rendszereinek feszültségszintje. |
| --- | --- |

5.2.4.

A gyártó kérheti az olyan ellenőrző rendszerek letiltásának jóváhagyását, amelyeket befolyásol a jármű akkumulátorának vagy villamos rendszereinek feszültségszintje.

| 5.2.4.1. | Túl kis feszültség
  Az olyan ellenőrző rendszereknél, amelyeket befolyásol, ha a jármű akkumulátorának vagy villamos rendszereinek túl kicsi feszültsége, a gyártó kérheti az ellenőrző rendszerek letiltásának jóváhagyását arra az esetre, ha az akkumulátor vagy a villamos rendszer feszültsége a névleges feszültség 90 %-a (azaz 11,0 V 12 V-os akkumulátor esetén, és 22,0 V 24 V-os akkumulátor esetén) alá esik. A gyártó kérheti annak jóváhagyását, hogy a rendszerellenőrzés letiltásához ennél az értéknél nagyobb feszültség-küszöbértéket használjanak.
  A gyártónak igazolnia kell, hogy e feszültségek mellett az ellenőrzés megbízhatatlan lenne, és hogy vagy a járműnek a letiltási kritérium alatti feszültség melletti hosszabb működése valószínűtlen, vagy a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőrzi az akkumulátor, illetve a villamos rendszerek feszültségét, és működési hibát fog észlelni a más ellenőrző rutinok letiltásához használt feszültségen. |
| --- | --- |

5.2.4.1.

Az olyan ellenőrző rendszereknél, amelyeket befolyásol, ha a jármű akkumulátorának vagy villamos rendszereinek túl kicsi feszültsége, a gyártó kérheti az ellenőrző rendszerek letiltásának jóváhagyását arra az esetre, ha az akkumulátor vagy a villamos rendszer feszültsége a névleges feszültség 90 %-a (azaz 11,0 V 12 V-os akkumulátor esetén, és 22,0 V 24 V-os akkumulátor esetén) alá esik. A gyártó kérheti annak jóváhagyását, hogy a rendszerellenőrzés letiltásához ennél az értéknél nagyobb feszültség-küszöbértéket használjanak.

A gyártónak igazolnia kell, hogy e feszültségek mellett az ellenőrzés megbízhatatlan lenne, és hogy vagy a járműnek a letiltási kritérium alatti feszültség melletti hosszabb működése valószínűtlen, vagy a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőrzi az akkumulátor, illetve a villamos rendszerek feszültségét, és működési hibát fog észlelni a más ellenőrző rutinok letiltásához használt feszültségen.

| 5.2.4.2. | Túl nagy feszültség
  Azon kibocsátással kapcsolatos ellenőrző rendszerek esetében, amelyek működését a jármű akkumulátorának vagy villamos rendszereinek túl nagy feszültsége befolyásolja, a gyártó kérheti az ellenőrző rendszerek letiltásának jóváhagyását arra az esetre, amikor az akkumulátor vagy a villamos rendszerek feszültsége túllép egy, a gyártó által meghatározott feszültséget.
  A gyártónak igazolnia kell, hogy az általa meghatározott feszültség felett az ellenőrzés megbízhatatlan lenne, és hogy vagy a villamos töltőrendszer/generátor figyelmeztető lámpája világítana (vagy a voltmérő a vörös zónában lenne), vagy a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőrzi az akkumulátor, illetve a villamos rendszerek feszültségét, és működési hibát fog észlelni a más ellenőrző rutinok letiltásához használt feszültségen. |
| --- | --- |

5.2.4.2.

Azon kibocsátással kapcsolatos ellenőrző rendszerek esetében, amelyek működését a jármű akkumulátorának vagy villamos rendszereinek túl nagy feszültsége befolyásolja, a gyártó kérheti az ellenőrző rendszerek letiltásának jóváhagyását arra az esetre, amikor az akkumulátor vagy a villamos rendszerek feszültsége túllép egy, a gyártó által meghatározott feszültséget.

A gyártónak igazolnia kell, hogy az általa meghatározott feszültség felett az ellenőrzés megbízhatatlan lenne, és hogy vagy a villamos töltőrendszer/generátor figyelmeztető lámpája világítana (vagy a voltmérő a vörös zónában lenne), vagy a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőrzi az akkumulátor, illetve a villamos rendszerek feszültségét, és működési hibát fog észlelni a más ellenőrző rutinok letiltásához használt feszültségen.

| 5.2.5. | Aktív mellékhajtások
  Abban az esetben, ha egy mellékhajtással felszerelt járműnél a mellékhajtás ideiglenesen aktív, a gyártó kérheti az ez által érintett ellenőrző rendszerek ideiglenes letiltásának jóváhagyását. |
| --- | --- |

5.2.5.

Abban az esetben, ha egy mellékhajtással felszerelt járműnél a mellékhajtás ideiglenesen aktív, a gyártó kérheti az ez által érintett ellenőrző rendszerek ideiglenes letiltásának jóváhagyását.

| 5.2.6. | Kényszerregenerálás
  Amíg a motor után elhelyezkedő kibocsátáscsökkentő rendszer (például részecskeszűrő) kényszerregenerálása tart, a gyártó kérheti az ez által érintett fedélzeti diagnosztikai ellenőrző rendszerek letiltásának jóváhagyását. |
| --- | --- |

5.2.6.

Amíg a motor után elhelyezkedő kibocsátáscsökkentő rendszer (például részecskeszűrő) kényszerregenerálása tart, a gyártó kérheti az ez által érintett fedélzeti diagnosztikai ellenőrző rendszerek letiltásának jóváhagyását.

| 5.2.7. | Kibocsátáscsökkentési segédstratégia
  A gyártó kérheti annak jóváhagyását, hogy a fedélzeti diagnosztikai rutinok egy kibocsátáscsökkentő segédstratégia (ideértve a hibakezelő kibocsátáscsökkentő stratégiát is) működése alatt le legyenek tiltva az 5.2. szakaszban nem szereplő körülmények között is, amennyiben a rutin ellenőrző képességét a kibocsátáscsökkentő segédstratégia működése befolyásolja. |
| --- | --- |

5.2.7.

A gyártó kérheti annak jóváhagyását, hogy a fedélzeti diagnosztikai rutinok egy kibocsátáscsökkentő segédstratégia (ideértve a hibakezelő kibocsátáscsökkentő stratégiát is) működése alatt le legyenek tiltva az 5.2. szakaszban nem szereplő körülmények között is, amennyiben a rutin ellenőrző képességét a kibocsátáscsökkentő segédstratégia működése befolyásolja.

| 5.2.8. | Üzemanyag-utántöltés
  A gázüzemű jármű gyártója a tankolás utáni időszakra ideiglenesen letilthatja a fedélzeti diagnosztikai rendszert, amennyiben a rendszernek idő kell, hogy alkalmazkodjon az elektronikus vezérlőegység által az üzemanyag minőségében és összetételében észlelt változáshoz.
  A fedélzeti diagnosztikai rendszer működését az új üzemanyag felismerése és a motorparaméterek újbóli beállítása után azonnal újra engedélyezni kell. A letiltás legfeljebb 10 percig tarthat. |
| --- | --- |

5.2.8.

A gázüzemű jármű gyártója a tankolás utáni időszakra ideiglenesen letilthatja a fedélzeti diagnosztikai rendszert, amennyiben a rendszernek idő kell, hogy alkalmazkodjon az elektronikus vezérlőegység által az üzemanyag minőségében és összetételében észlelt változáshoz.

A fedélzeti diagnosztikai rendszer működését az új üzemanyag felismerése és a motorparaméterek újbóli beállítása után azonnal újra engedélyezni kell. A letiltás legfeljebb 10 percig tarthat.

| 6. | Az igazoló eljárásra vonatkozó követelmények
  A fedélzeti diagnosztikai rendszerek e melléklet előírásainak való megfelelését a következő alapelemekkel kell igazolni:


  a) | eljárás a fedélzeti diagnosztika szerinti alap-motorrendszer kiválasztására. A fedélzeti diagnosztika szerinti alap-motorrendszert a típusjóváhagyó hatósággal egyeztetve a gyártó választja ki; |
| --- | --- | --- |

6.

A fedélzeti diagnosztikai rendszerek e melléklet előírásainak való megfelelését a következő alapelemekkel kell igazolni:

a)

eljárás a fedélzeti diagnosztika szerinti alap-motorrendszer kiválasztására. A fedélzeti diagnosztika szerinti alap-motorrendszert a típusjóváhagyó hatósággal egyeztetve a gyártó választja ki;

| b) | eljárás a működési hibák osztályokba sorolásának igazolására. A gyártó minden egyes működési hiba besorolását és az alátámasztó adatokat benyújtja a típusjóváhagyó hatóságnak a fedélzeti diagnosztika szerinti alap-motorrendszer tekintetében; |
| --- | --- |

b)

eljárás a működési hibák osztályokba sorolásának igazolására. A gyártó minden egyes működési hiba besorolását és az alátámasztó adatokat benyújtja a típusjóváhagyó hatóságnak a fedélzeti diagnosztika szerinti alap-motorrendszer tekintetében;

| c) | eljárás a lerontott alkotóelemek minősítésére. A típusjóváhagyó hatóság kérésére a gyártó lerontott alkotóelemeket bocsát rendelkezésre a fedélzeti diagnosztika teszteléséhez. Ezen alkotóelemek minősítése a gyártó által szolgáltatott alátámasztó adatok alapján történik; |
| --- | --- |

c)

eljárás a lerontott alkotóelemek minősítésére. A típusjóváhagyó hatóság kérésére a gyártó lerontott alkotóelemeket bocsát rendelkezésre a fedélzeti diagnosztika teszteléséhez. Ezen alkotóelemek minősítése a gyártó által szolgáltatott alátámasztó adatok alapján történik;

| d) | eljárás a referencia-üzemanyag kiválasztására gázüzemű motorok esetében. |
| --- | --- |

d)

eljárás a referencia-üzemanyag kiválasztására gázüzemű motorok esetében.

| 6.1. | Kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád
  A kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád összetételének a meghatározása a gyártó feladata. A motorrendszerek egy kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba történő besorolásának műszakilag indokoltnak kell lennie, tehát azt jóvá kell hagyatni a típusjóváhagyó hatósággal.
  Azok a motorok, amelyek ugyan nem egy motorcsaládba tartoznak, még tartozhatnak ugyanabba a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba. |
| --- | --- |

6.1.

A kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád összetételének a meghatározása a gyártó feladata. A motorrendszerek egy kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba történő besorolásának műszakilag indokoltnak kell lennie, tehát azt jóvá kell hagyatni a típusjóváhagyó hatósággal.

Azok a motorok, amelyek ugyan nem egy motorcsaládba tartoznak, még tartozhatnak ugyanabba a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba.

| 6.1.1. | A kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládot meghatározó paraméterek
  A fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládot olyan alapvető tervezési paraméterekkel lehet meghatározni, amelyek az ugyanazon motorcsaládba tartozó motorrendszerek tekintetében közösek.
  Ahhoz, hogy a motorrendszerek a fedélzeti diagnosztika szerint egy motorcsaládba tartozónak legyenek tekinthetők, a következő alapvető tervezési paramétereknek kell hasonlóaknak lenniük:


  a) | kibocsátáscsökkentő rendszerek; |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

A fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládot olyan alapvető tervezési paraméterekkel lehet meghatározni, amelyek az ugyanazon motorcsaládba tartozó motorrendszerek tekintetében közösek.

Ahhoz, hogy a motorrendszerek a fedélzeti diagnosztika szerint egy motorcsaládba tartozónak legyenek tekinthetők, a következő alapvető tervezési paramétereknek kell hasonlóaknak lenniük:

a)

kibocsátáscsökkentő rendszerek;

| b) | a fedélzeti diagnosztikai ellenőrzés módszerei; |
| --- | --- |

b)

a fedélzeti diagnosztikai ellenőrzés módszerei;

| c) | a működés-ellenőrzés és az alkotóelem-ellenőrzés kritériumai; |
| --- | --- |

c)

a működés-ellenőrzés és az alkotóelem-ellenőrzés kritériumai;

| d) | ellenőrzési paraméterek (például gyakoriság). |
| --- | --- |

d)

ellenőrzési paraméterek (például gyakoriság).

Ezeket a hasonlóságokat a gyártónak megfelelő műszaki igazoló eljárással vagy más alkalmas módszerrel kell igazolnia, a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével.

A gyártó kérheti a típusjóváhagyó hatóságoktól, hogy hagyja jóvá a motor kibocsátáscsökken tő rendszerének ellenőrzésére/diagnosztizálására használt módszerekben a motorrendszer különböző felszereltségei miatt fennálló kisebb eltéréseket, amennyiben ezeket a módszereket a gyártó hasonlónak tekinti, és:

| a) | csak annyira különböznek, amennyire ezt az érintett alkotóelemek sajátosságai (például méret, kipufogógáz-áram stb.) szükségessé teszik; vagy |
| --- | --- |

a)

csak annyira különböznek, amennyire ezt az érintett alkotóelemek sajátosságai (például méret, kipufogógáz-áram stb.) szükségessé teszik; vagy

| b) | a hasonlóságaik műszakilag megalapozottak. |
| --- | --- |

b)

a hasonlóságaik műszakilag megalapozottak.

| 6.1.2. | Fedélzeti diagnosztika szerinti alap-motorrendszer
  Egy kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád akkor tekinthető ezen melléklet követelményeinek megfelelőnek, ha igazolják e fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád alap-motorrendszerének megfelelőségét.
  Az alap-motorrendszert a gyártó választja ki és jóváhagyatja a típusjóváhagyó hatósággal.
  A teszt előtt a típusjóváhagyó hatóság kérheti a gyártót, hogy válasszon ki egy további motort is az igazolási eljáráshoz.
  A gyártó további motorok vizsgálatát is javasolhatja a típusjóváhagyó hatóságnak, hogy lefedjék a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti teljes motorcsaládot. |
| --- | --- |

6.1.2.

Egy kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád akkor tekinthető ezen melléklet követelményeinek megfelelőnek, ha igazolják e fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád alap-motorrendszerének megfelelőségét.

Az alap-motorrendszert a gyártó választja ki és jóváhagyatja a típusjóváhagyó hatósággal.

A teszt előtt a típusjóváhagyó hatóság kérheti a gyártót, hogy válasszon ki egy további motort is az igazolási eljáráshoz.

A gyártó további motorok vizsgálatát is javasolhatja a típusjóváhagyó hatóságnak, hogy lefedjék a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti teljes motorcsaládot.

| 6.2. | Eljárások a működési hibák osztályba sorolásának igazolására
  A gyártó a típusjóváhagyó hatóság rendelkezésére bocsátja az egyes működési hibák helyes besorolását igazoló dokumentációt. A dokumentációnak tartalmaznia kell egy meghibásodási elemzést (például egy „meghibásodási mód és hatások” elemzés elemeit), és tartalmazhatja a következőket is:


  a) | szimulációs eredmények; |
| --- | --- | --- |

6.2.

A gyártó a típusjóváhagyó hatóság rendelkezésére bocsátja az egyes működési hibák helyes besorolását igazoló dokumentációt. A dokumentációnak tartalmaznia kell egy meghibásodási elemzést (például egy „meghibásodási mód és hatások” elemzés elemeit), és tartalmazhatja a következőket is:

a)

szimulációs eredmények;

| b) | vizsgálati eredmények; |
| --- | --- |

b)

vizsgálati eredmények;

| c) | hivatkozás korábban jóváhagyott besorolásokra. |
| --- | --- |

c)

hivatkozás korábban jóváhagyott besorolásokra.

A következő szakaszok felsorolják a helyes besorolás igazolására vonatkozó előírásokat, ideértve a vizsgálati előírásokat is. Legalább négy és legfeljebb a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládban képviselt motorcsaládok számának négyszeresével egyenlő számú tesztet kell végezni. A típusjóváhagyó hatóság bármikor leállítja a vizsgálatot, még mielőtt elérnék a meghibásodási vizsgálatok maximális számát.

Különleges esetekben, ha a besorolási vizsgálat nem lehetséges (például ha egy hibakezelő kibocsátáscsökkentő stratégia működésbe lépett, így a motor nem képes a vizsgálathoz szükséges működésre stb.), a működési hiba besorolható műszaki indoklás alapján is. Ezt a kivételt a gyártónak dokumentálnia kell, és egyeztetnie kell a típusjóváhagyó hatósággal.

| 6.2.1. | Az A osztályba való besorolás igazolása
  Ha a gyártó egy működési hibát az A osztályba sorolt be, akkor nem kell igazoló vizsgálatot végezni.
  Ha a típusjóváhagyó hatóság nem ért egyet azzal, hogy a gyártó a működési hibát az A osztályba sorolta be, akkor előírhatja a működési hibának a B1., B2., illetve C. osztályba való besorolását (értelemszerűen).
  Ebben az esetben a jóváhagyási dokumentumban fel kell tüntetni, hogy a működési hiba besorolása a típusjóváhagyó hatóság kérése szerint történt. |
| --- | --- |

6.2.1.

Ha a gyártó egy működési hibát az A osztályba sorolt be, akkor nem kell igazoló vizsgálatot végezni.

Ha a típusjóváhagyó hatóság nem ért egyet azzal, hogy a gyártó a működési hibát az A osztályba sorolta be, akkor előírhatja a működési hibának a B1., B2., illetve C. osztályba való besorolását (értelemszerűen).

Ebben az esetben a jóváhagyási dokumentumban fel kell tüntetni, hogy a működési hiba besorolása a típusjóváhagyó hatóság kérése szerint történt.

| 6.2.2. | A B1 osztályba való besorolás igazolása (különbségtétel az A és a B1 között)
  Egy működési hiba B1 osztályba való besorolásának igazolásához a dokumentációnak egyértelműen ki kell mutatnia, hogy adott körülmények között (10) a működési hiba a diagnosztikai küszöbértékeknél kisebb kibocsátásokat eredményez.
  Ha a típusjóváhagyó hatóság kibocsátásvizsgálatot ír elő egy működési hiba B1 osztályba való besorolásának igazolására, akkor a gyártónak igazolnia kell, hogy a kiválasztott körülmények között az adott működési hiba miatti kibocsátások kisebbek a diagnosztikai küszöbértékeknél.


  a) | a vizsgálati feltételeket a gyártó választja meg, egyeztetve a típusjóváhagyó hatósággal; |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

Egy működési hiba B1 osztályba való besorolásának igazolásához a dokumentációnak egyértelműen ki kell mutatnia, hogy adott körülmények között (10) a működési hiba a diagnosztikai küszöbértékeknél kisebb kibocsátásokat eredményez.

Ha a típusjóváhagyó hatóság kibocsátásvizsgálatot ír elő egy működési hiba B1 osztályba való besorolásának igazolására, akkor a gyártónak igazolnia kell, hogy a kiválasztott körülmények között az adott működési hiba miatti kibocsátások kisebbek a diagnosztikai küszöbértékeknél.

a)

a vizsgálati feltételeket a gyártó választja meg, egyeztetve a típusjóváhagyó hatósággal;

| b) | a gyártónak nem kell igazolnia, hogy más körülmények között a működési hiba miatti kibocsátások ténylegesen nagyobbak a diagnosztikai küszöbértékeknél. |
| --- | --- |

b)

a gyártónak nem kell igazolnia, hogy más körülmények között a működési hiba miatti kibocsátások ténylegesen nagyobbak a diagnosztikai küszöbértékeknél.

Ha a gyártó nem tudja igazolni a B1 osztályba sorolás megalapozottságát, akkor a működési hibát az A osztályba kell besorolni.

| 6.2.3. | A B1 osztályba való besorolás igazolása (különbségtétel a B2 és a B1 között)
  Ha a típusjóváhagyó hatóság nem ért egyet azzal, hogy a gyártó a működési hibát a B1 osztályba sorolta be, mivel úgy véli, hogy a diagnosztikai küszöbértékeket nem lépik túl, akkor a hatóság előírhatja a működési hiba B2, illetve C osztályba történő átsorolását. Ebben az esetben a jóváhagyási dokumentumban fel kell tüntetni, hogy a működési hiba besorolása a típusjóváhagyó hatóság kérése szerint történt. |
| --- | --- |

6.2.3.

Ha a típusjóváhagyó hatóság nem ért egyet azzal, hogy a gyártó a működési hibát a B1 osztályba sorolta be, mivel úgy véli, hogy a diagnosztikai küszöbértékeket nem lépik túl, akkor a hatóság előírhatja a működési hiba B2, illetve C osztályba történő átsorolását. Ebben az esetben a jóváhagyási dokumentumban fel kell tüntetni, hogy a működési hiba besorolása a típusjóváhagyó hatóság kérése szerint történt.

| 6.2.4. | A B2 osztályba való besorolás igazolása (különbségtétel a B2 és a B1 között)
  Egy működési hiba B2 osztályba való besorolásának igazolásához a gyártónak ki kell mutatnia, hogy a kibocsátások nem érik el a diagnosztikai küszöbértékeket.
  Ha a típusjóváhagyó hatóság nem ért egyet azzal, hogy a gyártó a működési hibát a B2 osztályba sorolta be, mivel úgy véli, hogy a kibocsátások meghaladták a diagnosztikai küszöbértékeket, akkor előírhatja a gyártónak, hogy vizsgálatokkal igazolja, hogy a működési hiba miatti kibocsátások nem érik el a diagnosztikai küszöbértékeket. Ha a vizsgálat ezt nem támasztja alá, a típusjóváhagyó hatóság a működési hiba A vagy B1 osztályba történő átsorolását írja elő, majd a gyártónak igazolnia kell a besorolás megfelelőségét, és a dokumentációt ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

6.2.4.

Egy működési hiba B2 osztályba való besorolásának igazolásához a gyártónak ki kell mutatnia, hogy a kibocsátások nem érik el a diagnosztikai küszöbértékeket.

Ha a típusjóváhagyó hatóság nem ért egyet azzal, hogy a gyártó a működési hibát a B2 osztályba sorolta be, mivel úgy véli, hogy a kibocsátások meghaladták a diagnosztikai küszöbértékeket, akkor előírhatja a gyártónak, hogy vizsgálatokkal igazolja, hogy a működési hiba miatti kibocsátások nem érik el a diagnosztikai küszöbértékeket. Ha a vizsgálat ezt nem támasztja alá, a típusjóváhagyó hatóság a működési hiba A vagy B1 osztályba történő átsorolását írja elő, majd a gyártónak igazolnia kell a besorolás megfelelőségét, és a dokumentációt ennek megfelelően módosítani kell.

| 6.2.5. | A B2 osztályba való besorolás igazolása (különbségtétel a B2 és C között)
  Ha a típusjóváhagyó hatóság nem ért egyet azzal, hogy a gyártó a működési hibát a B2 osztályba sorolta be, mivel úgy véli, hogy az előírt kibocsátási határértékeket nem lépik túl, akkor a hatóság előírhatja a működési hiba C osztályba történő átsorolását. Ebben az esetben a jóváhagyási dokumentumban fel kell tüntetni, hogy a működési hiba besorolása a típusjóváhagyó hatóság kérése szerint történt. |
| --- | --- |

6.2.5.

Ha a típusjóváhagyó hatóság nem ért egyet azzal, hogy a gyártó a működési hibát a B2 osztályba sorolta be, mivel úgy véli, hogy az előírt kibocsátási határértékeket nem lépik túl, akkor a hatóság előírhatja a működési hiba C osztályba történő átsorolását. Ebben az esetben a jóváhagyási dokumentumban fel kell tüntetni, hogy a működési hiba besorolása a típusjóváhagyó hatóság kérése szerint történt.

| 6.2.6. | A C osztályba való besorolás igazolása
  Egy működési hiba C osztályba történő besorolásának igazolásához a gyártónak ki kell mutatnia, hogy a kibocsátások nem érik el az előírt kibocsátási határértékeket.
  Ha a típusjóváhagyó hatóság nem ért egyet azzal, hogy a gyártó a működési hibát a C osztályba sorolta be, akkor előírhatja a gyártónak, hogy vizsgálatokkal igazolja, hogy a működési hiba miatti kibocsátások nem érik el az előírt kibocsátási határértékeket.
  Ha a vizsgálat ezt nem támasztja alá, a típusjóváhagyó hatóság a működési hiba átsorolását írja elő, majd a gyártónak igazolnia kell az új besorolás megfelelőségét, és a dokumentációt ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

6.2.6.

Egy működési hiba C osztályba történő besorolásának igazolásához a gyártónak ki kell mutatnia, hogy a kibocsátások nem érik el az előírt kibocsátási határértékeket.

Ha a típusjóváhagyó hatóság nem ért egyet azzal, hogy a gyártó a működési hibát a C osztályba sorolta be, akkor előírhatja a gyártónak, hogy vizsgálatokkal igazolja, hogy a működési hiba miatti kibocsátások nem érik el az előírt kibocsátási határértékeket.

Ha a vizsgálat ezt nem támasztja alá, a típusjóváhagyó hatóság a működési hiba átsorolását írja elő, majd a gyártónak igazolnia kell az új besorolás megfelelőségét, és a dokumentációt ennek megfelelően módosítani kell.

| 6.3. | Eljárás a fedélzeti diagnosztika működésének igazolására
  A gyártó benyújt a típusjóváhagyó hatóságnak egy teljes dokumentációcsomagot, amely alátámasztja a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőrző képességének megfelelőségét. A csomag a következőket tartalmazhatja:


  a) | algoritmusok és logikai diagramok; |
| --- | --- | --- |

6.3.

A gyártó benyújt a típusjóváhagyó hatóságnak egy teljes dokumentációcsomagot, amely alátámasztja a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőrző képességének megfelelőségét. A csomag a következőket tartalmazhatja:

a)

algoritmusok és logikai diagramok;

| b) | vizsgálati és/vagy szimulációs eredmények; |
| --- | --- |

b)

vizsgálati és/vagy szimulációs eredmények;

| c) | hivatkozás a korábban jóváhagyott ellenőrző rendszerekre stb. |
| --- | --- |

c)

hivatkozás a korábban jóváhagyott ellenőrző rendszerekre stb.

A következő szakaszok felsorolják a fedélzeti diagnosztika működésének igazolására vonatkozó követelményeket, ideértve a vizsgálatokra vonatkozó követelményeket is. A vizsgálatok száma a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládban képviselt motorcsaládok számának négyszerese, de legalább 8.

A kiválasztott ellenőrző rutinok között kiegyensúlyozottan kell képviseltetni a 4.2. szakaszban említett különböző ellenőrzőrutin-típusokat (nevezetesen: kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés, működés-ellenőrzés, teljes kiesés ellenőrzése vagy alkotóelem-ellenőrzés). A kiválasztott ellenőrző rutinok között ezenkívül kiegyensúlyozottan kell képviseltetni az e melléklet 3. függelékében felsorolt különböző elemeket is.

| 6.3.1. | Eljárások a fedélzeti diagnosztika működésének vizsgálatokkal történő igazolására
  A 6.3. szakaszban említett alátámasztó adatokon túl a gyártónak az adott kibocsátáscsökkentő rendszerek vagy alkotóelemek megfelelő ellenőrzését az által kell igazolni, hogy ezeket az e melléklet 7.2. szakaszában részletesen ismertetett vizsgálati eljárásokkal motorfékpadon vizsgálja.
  Ebben az esetben a gyártónak rendelkezésre kell bocsátania olyan minősített lerontott alkotóelemeket vagy villamos egységeket, amelyekkel szimulálhatók a működési hibák.
  Azt, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelelően észleli a működési hibát és megfelelően reagál rá, a 7.2. szakasz szerint kell igazolni. |
| --- | --- |

6.3.1.

A 6.3. szakaszban említett alátámasztó adatokon túl a gyártónak az adott kibocsátáscsökkentő rendszerek vagy alkotóelemek megfelelő ellenőrzését az által kell igazolni, hogy ezeket az e melléklet 7.2. szakaszában részletesen ismertetett vizsgálati eljárásokkal motorfékpadon vizsgálja.

Ebben az esetben a gyártónak rendelkezésre kell bocsátania olyan minősített lerontott alkotóelemeket vagy villamos egységeket, amelyekkel szimulálhatók a működési hibák.

Azt, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelelően észleli a működési hibát és megfelelően reagál rá, a 7.2. szakasz szerint kell igazolni.

| 6.3.2. | Eljárások lerontott alkotóelem (vagy rendszer) minősítésére
  Ez a szakasz azokra az esetekre vonatkozik, amikor a fedélzeti diagnosztikai rendszer igazoló vizsgálatához kiválasztott működési hibát a kipufogógáz-kibocsátás (11) (kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés – lásd a 4.2. szakaszt) alapján ellenőrzik, és a gyártónak kibocsátásvizsgálattal kell igazolnia az adott lerontott alkotóelem minősítését.
  Nagyon speciális esetekben a lerontott alkotóelemek vagy rendszerek vizsgálattal történő minősítése nem lehetséges (ha például egy hibakezelő kibocsátáscsökkentő stratégia működésbe lépett, és a motor nem képes a vizsgálathoz szükséges működésre stb.). Ilyenkor a lerontott alkotóelemet vizsgálat nélkül kell minősíteni. Ezt a kivételt a gyártónak dokumentálnia kell, és egyeztetnie kell a típusjóváhagyó hatósággal. |
| --- | --- |

6.3.2.

Ez a szakasz azokra az esetekre vonatkozik, amikor a fedélzeti diagnosztikai rendszer igazoló vizsgálatához kiválasztott működési hibát a kipufogógáz-kibocsátás (11) (kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés – lásd a 4.2. szakaszt) alapján ellenőrzik, és a gyártónak kibocsátásvizsgálattal kell igazolnia az adott lerontott alkotóelem minősítését.

Nagyon speciális esetekben a lerontott alkotóelemek vagy rendszerek vizsgálattal történő minősítése nem lehetséges (ha például egy hibakezelő kibocsátáscsökkentő stratégia működésbe lépett, és a motor nem képes a vizsgálathoz szükséges működésre stb.). Ilyenkor a lerontott alkotóelemet vizsgálat nélkül kell minősíteni. Ezt a kivételt a gyártónak dokumentálnia kell, és egyeztetnie kell a típusjóváhagyó hatósággal.

| 6.3.2.1. | Eljárás A vagy B1 osztályú működési hiba észlelésének igazolására használt lerontott alkotóelem minősítésére |
| --- | --- |

6.3.2.1.

| 6.3.2.1.1. | Kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés
  Ha a típusjóváhagyó hatóság által kiválasztott működési hiba olyan kipufogógáz-kibocsátást eredményez, amely meghaladja a fedélzeti diagnosztikai küszöbértéket, akkor a gyártónak a 7. szakasz szerinti kibocsátásvizsgálattal kell igazolnia, hogy az adott kibocsátás a lerontott alkotóelem vagy berendezés miatt nem haladja meg 20 %-nál nagyobb mértékben a vonatkozó diagnosztikai küszöbértéket. |
| --- | --- |

6.3.2.1.1.

Ha a típusjóváhagyó hatóság által kiválasztott működési hiba olyan kipufogógáz-kibocsátást eredményez, amely meghaladja a fedélzeti diagnosztikai küszöbértéket, akkor a gyártónak a 7. szakasz szerinti kibocsátásvizsgálattal kell igazolnia, hogy az adott kibocsátás a lerontott alkotóelem vagy berendezés miatt nem haladja meg 20 %-nál nagyobb mértékben a vonatkozó diagnosztikai küszöbértéket.

| 6.3.2.1.2. | Működés-ellenőrzés
  A gyártó kérésére, valamint a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével a működés-ellenőrzés során a fedélzeti diagnosztikai küszöbértékek több mint 20 %-kal való meghaladása megengedett. Az ilyen kérést eseti alapon kell megindokolni.
  Amennyiben a 15. melléklet vegyes üzemű motorok vagy járművek gáz-halmazállapotú üzemanyag-fogyasztásában fellépő rendellenesség ellenőrzését írja elő, a lerontott alkotóelem minősítése a fedélzeti diagnosztikai küszöbértékekre való hivatkozás nélkül történik. |
| --- | --- |

6.3.2.1.2.

A gyártó kérésére, valamint a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével a működés-ellenőrzés során a fedélzeti diagnosztikai küszöbértékek több mint 20 %-kal való meghaladása megengedett. Az ilyen kérést eseti alapon kell megindokolni.

Amennyiben a 15. melléklet vegyes üzemű motorok vagy járművek gáz-halmazállapotú üzemanyag-fogyasztásában fellépő rendellenesség ellenőrzését írja elő, a lerontott alkotóelem minősítése a fedélzeti diagnosztikai küszöbértékekre való hivatkozás nélkül történik.

| 6.3.2.1.3. | Alkotóelem-ellenőrzés
  Alkotóelem-ellenőrzés esetén a lerontott alkotóelem minősítése a fedélzeti diagnosztikai küszöbértékekre való hivatkozás nélkül történik. |
| --- | --- |

6.3.2.1.3.

Alkotóelem-ellenőrzés esetén a lerontott alkotóelem minősítése a fedélzeti diagnosztikai küszöbértékekre való hivatkozás nélkül történik.

| 6.3.2.2. | B2 osztályú működési hiba észlelésének igazolására használt lerontott alkotóelemek minősítése
  B2 osztályú működési hibák esetében, amennyiben a típusjóváhagyó hatóság kéri, a gyártónak a 7. szakasz szerinti kibocsátásvizsgálattal kell igazolnia, hogy az adott kibocsátás a lerontott alkotóelem vagy berendezés miatt nem haladja meg a vonatkozó diagnosztikai küszöbértéket. |
| --- | --- |

6.3.2.2.

B2 osztályú működési hibák esetében, amennyiben a típusjóváhagyó hatóság kéri, a gyártónak a 7. szakasz szerinti kibocsátásvizsgálattal kell igazolnia, hogy az adott kibocsátás a lerontott alkotóelem vagy berendezés miatt nem haladja meg a vonatkozó diagnosztikai küszöbértéket.

| 6.3.2.3. | C osztályú működési hiba észlelésének igazolására használt lerontott alkotóelemek minősítése
  C osztályú működési hibák esetében, amennyiben a típusjóváhagyó hatóság kéri, a gyártónak a 7. szakasz szerinti kibocsátásvizsgálattal kell igazolnia, hogy az adott kibocsátás a lerontott alkotóelem vagy berendezés miatt nem haladja meg az előírt kibocsátási határértéket. |
| --- | --- |

6.3.2.3.

C osztályú működési hibák esetében, amennyiben a típusjóváhagyó hatóság kéri, a gyártónak a 7. szakasz szerinti kibocsátásvizsgálattal kell igazolnia, hogy az adott kibocsátás a lerontott alkotóelem vagy berendezés miatt nem haladja meg az előírt kibocsátási határértéket.

| 6.3.3. | Vizsgálati jegyzőkönyv
  A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell legalább az e melléklet 4. függelékében előírt információkat. |
| --- | --- |

6.3.3.

A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell legalább az e melléklet 4. függelékében előírt információkat.

| 6.4. | Hiányos fedélzeti diagnosztikai rendszerek jóváhagyása |
| --- | --- |

6.4.

| 6.4.1. | A típusjóváhagyó hatóságok a gyártó kérésére jóváhagyhatják a fedélzeti diagnosztikai rendszert akkor is, ha annak van egy vagy több hiányossága.
  A kérés elbírálásakor a típusjóváhagyó hatóság megállapítja, hogy az ezen melléklet előírásainak való megfelelés biztosítható-e vagy sem.
  A típusjóváhagyó hatóság figyelembe veszi a gyártótól származó olyan adatokat, amelyek részletesen ismertetik az olyan tényezőket, mint például – a teljesség igénye nélkül – műszaki megvalósíthatóság, átfutási idő és gyártási ciklusok (ideértve egy adott tervezésű motor bevezetését és kivezetését és az átdolgozott számítógépes programokat), valamint annak mértékét, hogy az ennek eredményeképpen megvalósuló fedélzeti diagnosztikai rendszer mennyire fog megfelelni e melléklet előírásainak, és hogy a gyártó megfelelően törekedett-e e melléklet előírásainak betartására.
  A típusjóváhagyó hatóság nem fogad el olyan kérelmet, amely egy előírt diagnosztikai ellenőrző rutin (azaz az e melléklet 3. függelékében előírt ellenőrzési rutinok) teljes hiányának jóváhagyására irányul. |
| --- | --- |

6.4.1.

A kérés elbírálásakor a típusjóváhagyó hatóság megállapítja, hogy az ezen melléklet előírásainak való megfelelés biztosítható-e vagy sem.

A típusjóváhagyó hatóság figyelembe veszi a gyártótól származó olyan adatokat, amelyek részletesen ismertetik az olyan tényezőket, mint például – a teljesség igénye nélkül – műszaki megvalósíthatóság, átfutási idő és gyártási ciklusok (ideértve egy adott tervezésű motor bevezetését és kivezetését és az átdolgozott számítógépes programokat), valamint annak mértékét, hogy az ennek eredményeképpen megvalósuló fedélzeti diagnosztikai rendszer mennyire fog megfelelni e melléklet előírásainak, és hogy a gyártó megfelelően törekedett-e e melléklet előírásainak betartására.

A típusjóváhagyó hatóság nem fogad el olyan kérelmet, amely egy előírt diagnosztikai ellenőrző rutin (azaz az e melléklet 3. függelékében előírt ellenőrzési rutinok) teljes hiányának jóváhagyására irányul.

| 6.4.2. | A hiányosság időtartama
  A hiányosság elfogadása a motorrendszer jóváhagyásától számított egy évig érvényes.
  Ha a gyártó a típusjóváhagyó hatóság számára megfelelő módon igazolja, hogy a hiányosság megszüntetéséhez a motor jelentős módosítása és további átfutási idő lenne szükséges, akkor a hiányosság további egy évre elfogadható, feltéve, hogy a hiányosság fennállásának időtartama összesítve nem haladja meg a három évet (azaz a hiányosság legfeljebb háromszor egy évig tolerálható).
  A gyártó nem kérheti a hiányosság időtartamának megújítását. |
| --- | --- |

6.4.2.

A hiányosság elfogadása a motorrendszer jóváhagyásától számított egy évig érvényes.

Ha a gyártó a típusjóváhagyó hatóság számára megfelelő módon igazolja, hogy a hiányosság megszüntetéséhez a motor jelentős módosítása és további átfutási idő lenne szükséges, akkor a hiányosság további egy évre elfogadható, feltéve, hogy a hiányosság fennállásának időtartama összesítve nem haladja meg a három évet (azaz a hiányosság legfeljebb háromszor egy évig tolerálható).

A gyártó nem kérheti a hiányosság időtartamának megújítását.

| 6.5. | Eljárás a referencia-üzemanyag kiválasztására gázmotorok esetében
  A fedélzeti diagnosztikai rendszer működésének és a működési hibák besorolásának igazolásához az 5. mellékletben említett referencia-üzemanyagok közül azt kell használni, amelyhez a motort tervezték.
  A referencia-üzemanyagot a típusjóváhagyó hatóság választja ki, amely elegendő időt kell, hogy biztosítson a vizsgálati laboratórium számára a kiválasztott referencia-üzemanyag beszerzésére. |
| --- | --- |

6.5.

A fedélzeti diagnosztikai rendszer működésének és a működési hibák besorolásának igazolásához az 5. mellékletben említett referencia-üzemanyagok közül azt kell használni, amelyhez a motort tervezték.

A referencia-üzemanyagot a típusjóváhagyó hatóság választja ki, amely elegendő időt kell, hogy biztosítson a vizsgálati laboratórium számára a kiválasztott referencia-üzemanyag beszerzésére.

| 7. | Vizsgálati eljárások |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | A vizsgálat folyamata
  A működési hibák helyes besorolásának vizsgálatokkal történő igazolása és a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelelő ellenőrző képességének vizsgálatokkal történő igazolása olyan kérdések, melyeket külön kell kezelni a vizsgálat folyamán. Az A osztályú működési hibánál például nincs szükség a besorolás vizsgálatára, de a fedélzeti diagnosztika működésének vizsgálatára ugyanakkor szükség lehet.
  Ha lehetséges, használható ugyanazon vizsgálat egy működési hiba helyes besorolásának igazolására, a gyártó által szolgáltatott lerontott alkotóelem minősítésére és a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelelő ellenőrző képességének igazolására is.
  A fedélzeti diagnosztikai rendszer vizsgálatára használt motorrendszernek meg kell felelnie az ezen előírás kibocsátásra vonatkozó előírásainak. |
| --- | --- |

7.1.

A működési hibák helyes besorolásának vizsgálatokkal történő igazolása és a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelelő ellenőrző képességének vizsgálatokkal történő igazolása olyan kérdések, melyeket külön kell kezelni a vizsgálat folyamán. Az A osztályú működési hibánál például nincs szükség a besorolás vizsgálatára, de a fedélzeti diagnosztika működésének vizsgálatára ugyanakkor szükség lehet.

Ha lehetséges, használható ugyanazon vizsgálat egy működési hiba helyes besorolásának igazolására, a gyártó által szolgáltatott lerontott alkotóelem minősítésére és a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelelő ellenőrző képességének igazolására is.

A fedélzeti diagnosztikai rendszer vizsgálatára használt motorrendszernek meg kell felelnie az ezen előírás kibocsátásra vonatkozó előírásainak.

| 7.1.1. | A vizsgálat folyamata működési hiba besorolásának igazolására
  Ha a 6.2. szakasz szerint a típusjóváhagyó hatóság a gyártótól azt kéri, hogy vizsgálatokkal támassza alá egy adott működési hiba besorolását, akkor a megfelelőség igazolása egy sor kibocsátásvizsgálatból áll.
  A 6.2.2. szakasznak megfelelően, ha a típusjóváhagyó hatóság vizsgálatokat ír elő egy működési hibának az A osztályból a B1 osztályba való átsorolásának igazolására, akkor a gyártónak igazolnia kell, hogy kiválasztott körülmények között az adott működési hiba miatti kibocsátások nem érik el a diagnosztikai küszöbértékeket:


  a) | e vizsgálati körülményeket a gyártó választja meg, egyeztetve a típusjóváhagyó hatósággal; |
| --- | --- | --- |

7.1.1.

Ha a 6.2. szakasz szerint a típusjóváhagyó hatóság a gyártótól azt kéri, hogy vizsgálatokkal támassza alá egy adott működési hiba besorolását, akkor a megfelelőség igazolása egy sor kibocsátásvizsgálatból áll.

A 6.2.2. szakasznak megfelelően, ha a típusjóváhagyó hatóság vizsgálatokat ír elő egy működési hibának az A osztályból a B1 osztályba való átsorolásának igazolására, akkor a gyártónak igazolnia kell, hogy kiválasztott körülmények között az adott működési hiba miatti kibocsátások nem érik el a diagnosztikai küszöbértékeket:

a)

e vizsgálati körülményeket a gyártó választja meg, egyeztetve a típusjóváhagyó hatósággal;

| b) | a gyártónak nem kell igazolnia, hogy más körülmények között a működési hiba miatti kibocsátások ténylegesen nagyobbak a diagnosztikai küszöbértékeknél. |
| --- | --- |

b)

a gyártónak nem kell igazolnia, hogy más körülmények között a működési hiba miatti kibocsátások ténylegesen nagyobbak a diagnosztikai küszöbértékeknél.

A kibocsátásvizsgálatokat a gyártó kérésére legfeljebb háromszor meg lehet ismételni.

Ha e vizsgálatok bármelyike a szóban forgó diagnosztikai küszöbértékeknél kisebb kibocsátásokat eredményez, akkor a működési hiba B1 osztályba sorolását jóvá kell hagyni.

Ha a típusjóváhagyó hatóság vizsgálatokat ír elő egy működési hibának a B1 osztályból B2 osztályba való átsorolásának, illetve a B2 osztályból a C osztályba való átsorolásának igazolására, akkor a kibocsátásvizsgálatot nem kell megismételni. Ha a mért kibocsátások meghaladják a diagnosztikai küszöbértékeket, illetve a kibocsátási határértékeket, akkor a működési hibát át kell sorolni.

| Megjegyzés: | A 6.2.1. szakasznak megfelelően ez a szakasz nem vonatkozik az A osztályba sorolt működési hibákra. |
| --- | --- |

Megjegyzés:

| 7.1.2. | A vizsgálat folyamata a fedélzeti diagnosztika megfelelő működésének igazolására
  Ha a típusjóváhagyó hatóság a fedélzeti diagnosztikai rendszer működésének e melléklet 6.3. szakasza szerinti vizsgálatát kéri, akkor a megfelelőség igazolása a következő szakaszokból áll:


  a) | a típusjóváhagyó hatóság kiválaszt egy működési hibát; az ennek megfelelő lerontott alkotóelemet vagy rendszert a gyártó rendelkezésre bocsátja; |
| --- | --- | --- |

7.1.2.

Ha a típusjóváhagyó hatóság a fedélzeti diagnosztikai rendszer működésének e melléklet 6.3. szakasza szerinti vizsgálatát kéri, akkor a megfelelőség igazolása a következő szakaszokból áll:

a)

a típusjóváhagyó hatóság kiválaszt egy működési hibát; az ennek megfelelő lerontott alkotóelemet vagy rendszert a gyártó rendelkezésre bocsátja;

| b) | kérésre a gyártónak adott esetben kibocsátásvizsgálattal igazolnia kell, hogy a lerontott alkotóelem alkalmas az ellenőrző képesség igazolására; |
| --- | --- |

b)

kérésre a gyártónak adott esetben kibocsátásvizsgálattal igazolnia kell, hogy a lerontott alkotóelem alkalmas az ellenőrző képesség igazolására;

| c) | a gyártó legkésőbb a diagnosztikai ciklussorozat végén igazolja, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer e melléklet rendelkezéseinek megfelelő módon reagál (azaz megtörténik a hibajelzés, a diagnosztikai hibakódok elmentése stb.). |
| --- | --- |

c)

a gyártó legkésőbb a diagnosztikai ciklussorozat végén igazolja, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer e melléklet rendelkezéseinek megfelelő módon reagál (azaz megtörténik a hibajelzés, a diagnosztikai hibakódok elmentése stb.).

| 7.1.2.1. | A lerontott alkotóelem minősítése
  Ha a típusjóváhagyó hatóság a gyártótól azt kéri, hogy egy lerontott alkotóelemet a 6.3.2. szakasz szerinti vizsgálatokkal minősítsen, akkor ehhez kibocsátásvizsgálatokat kell elvégezni.
  Ha megállapítást nyer, hogy a lerontott alkotóelem vagy berendezés motorra történő felszerelése azzal jár, hogy a diagnosztikai küszöbértékekkel történő összehasonlítás nem lesz lehetséges (például mert a vonatkozó vizsgálati ciklus hitelesítésére vonatkozó statisztikai feltételek nem teljesülnek), akkor ezen alkotóelem vagy berendezés hibája a gyártó által benyújtott műszaki indoklás alapján a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével minősítettnek tekinthető.
  Abban az esetben, ha a lerontott alkotóelem vagy berendezés motorra történő felszerelése azzal jár, hogy a (kifogástalanul működő motorral felvett) teljes terhelési görbe a vizsgálat alatt nem érhető el, akkor a lerontott alkotóelem vagy berendezés a gyártó által benyújtott műszaki indoklás alapján a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével minősítettnek tekinthető. |
| --- | --- |

7.1.2.1.

Ha a típusjóváhagyó hatóság a gyártótól azt kéri, hogy egy lerontott alkotóelemet a 6.3.2. szakasz szerinti vizsgálatokkal minősítsen, akkor ehhez kibocsátásvizsgálatokat kell elvégezni.

Ha megállapítást nyer, hogy a lerontott alkotóelem vagy berendezés motorra történő felszerelése azzal jár, hogy a diagnosztikai küszöbértékekkel történő összehasonlítás nem lesz lehetséges (például mert a vonatkozó vizsgálati ciklus hitelesítésére vonatkozó statisztikai feltételek nem teljesülnek), akkor ezen alkotóelem vagy berendezés hibája a gyártó által benyújtott műszaki indoklás alapján a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével minősítettnek tekinthető.

Abban az esetben, ha a lerontott alkotóelem vagy berendezés motorra történő felszerelése azzal jár, hogy a (kifogástalanul működő motorral felvett) teljes terhelési görbe a vizsgálat alatt nem érhető el, akkor a lerontott alkotóelem vagy berendezés a gyártó által benyújtott műszaki indoklás alapján a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével minősítettnek tekinthető.

| 7.1.2.2. | Működési hiba észlelése
  A típusjóváhagyó hatóság által a próbapadon történő vizsgálatra kiválasztott minden egyes ellenőrző rutinnak oly módon kell reagálnia a minősített lerontott alkatrésszel előállított hibára, hogy az az e melléklet 7.2.2. szakasza szerinti két egymást követő diagnosztikai vizsgálati ciklusban megfeleljen e melléklet előírásainak.
  Ha az ellenőrzési funkció leírásában részletesen szerepel, és a típusjóváhagyó hatóság elfogadta, hogy egy adott ellenőrző rutinnál kettőnél több működési ciklusra van szükség ahhoz, hogy az ellenőrzés befejeződjön, akkor a diagnosztikai vizsgálati ciklusok száma a gyártó kérésének megfelelően megnövelhető.
  Az igazoló vizsgálat során az egyes diagnosztikai vizsgálati ciklusok között mindig le kell állítani a motort. A következő beindításig eltelő idő meghatározásakor figyelembe kell venni minden olyan ellenőrzési funkciót, amely esetleg a motor leállása után megy végbe, és minden szükséges feltételt, amelynek fenn kell állnia ahhoz, hogy ellenőrzés történjen a következő beindításnál.
  A vizsgálat akkor tekinthető befejezettnek, amint a fedélzeti diagnosztikai rendszer az e melléklet előírásainak megfelelő módon reagált. |
| --- | --- |

7.1.2.2.

A típusjóváhagyó hatóság által a próbapadon történő vizsgálatra kiválasztott minden egyes ellenőrző rutinnak oly módon kell reagálnia a minősített lerontott alkatrésszel előállított hibára, hogy az az e melléklet 7.2.2. szakasza szerinti két egymást követő diagnosztikai vizsgálati ciklusban megfeleljen e melléklet előírásainak.

Ha az ellenőrzési funkció leírásában részletesen szerepel, és a típusjóváhagyó hatóság elfogadta, hogy egy adott ellenőrző rutinnál kettőnél több működési ciklusra van szükség ahhoz, hogy az ellenőrzés befejeződjön, akkor a diagnosztikai vizsgálati ciklusok száma a gyártó kérésének megfelelően megnövelhető.

Az igazoló vizsgálat során az egyes diagnosztikai vizsgálati ciklusok között mindig le kell állítani a motort. A következő beindításig eltelő idő meghatározásakor figyelembe kell venni minden olyan ellenőrzési funkciót, amely esetleg a motor leállása után megy végbe, és minden szükséges feltételt, amelynek fenn kell állnia ahhoz, hogy ellenőrzés történjen a következő beindításnál.

A vizsgálat akkor tekinthető befejezettnek, amint a fedélzeti diagnosztikai rendszer az e melléklet előírásainak megfelelő módon reagált.

| 7.2. | A vonatkozó vizsgálatok
  E melléklet alkalmazásában:


  a) | a kibocsátási vizsgálati ciklus az előírás hatálya alá eső kibocsátások méréséhez a lerontott alkotóelemek vagy rendszerek minősítése során használt ciklus; |
| --- | --- | --- |

7.2.

E melléklet alkalmazásában:

a)

a kibocsátási vizsgálati ciklus az előírás hatálya alá eső kibocsátások méréséhez a lerontott alkotóelemek vagy rendszerek minősítése során használt ciklus;

| b) | a fedélzeti diagnosztikai vizsgálati ciklus a fedélzeti diagnosztikai ellenőrző rutinoknak a működési hibák észlelésére vonatkozó képességét igazoló ciklus. |
| --- | --- |

b)

a fedélzeti diagnosztikai vizsgálati ciklus a fedélzeti diagnosztikai ellenőrző rutinoknak a működési hibák észlelésére vonatkozó képességét igazoló ciklus.

| 7.2.1. | Kibocsátásvizsgálati ciklus
  Az e mellékletben a kibocsátások mérésére figyelembe vett vizsgálati ciklus a 4. mellékletben leírt WHTC ciklus. |
| --- | --- |

7.2.1.

Az e mellékletben a kibocsátások mérésére figyelembe vett vizsgálati ciklus a 4. mellékletben leírt WHTC ciklus.

| 7.2.2. | Diagnosztikai vizsgálati ciklus
  Az e mellékletben említett diagnosztikai vizsgálati ciklus a 4B. mellékletben leírt, melegindítással történő WHTC-ciklus.
  A gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyásával egy adott ellenőrző rutin esetében alternatív diagnosztikai vizsgálati ciklus (pl. hidegindítással történő WHTC-ciklus) használható. A kérelemnek olyan elemeket (műszaki alátámasztás, szimuláció, vizsgálati eredmények stb.) kell tartalmaznia, amelyek alátámasztják a következőket:


  a) | a kért vizsgálati ciklus alkalmas annak igazolására, hogy az ellenőrzésre valós menetviszonyok között kerül sor; valamint |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

Az e mellékletben említett diagnosztikai vizsgálati ciklus a 4B. mellékletben leírt, melegindítással történő WHTC-ciklus.

A gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyásával egy adott ellenőrző rutin esetében alternatív diagnosztikai vizsgálati ciklus (pl. hidegindítással történő WHTC-ciklus) használható. A kérelemnek olyan elemeket (műszaki alátámasztás, szimuláció, vizsgálati eredmények stb.) kell tartalmaznia, amelyek alátámasztják a következőket:

a)

a kért vizsgálati ciklus alkalmas annak igazolására, hogy az ellenőrzésre valós menetviszonyok között kerül sor; valamint

| b) | a melegindítással történő WHTC-ciklus kevésbé felel meg a szóban forgó ellenőrzéshez (például a folyadékfogyás ellenőrzése). |
| --- | --- |

b)

a melegindítással történő WHTC-ciklus kevésbé felel meg a szóban forgó ellenőrzéshez (például a folyadékfogyás ellenőrzése).

| 7.2.3. | Vizsgálati üzemi feltételek
  A 7.2.1. és a 7.2.2. szakaszban említett vizsgálatokat ugyanolyan feltételek mellett (azaz hőmérséklet, tengerszint feletti magasság, üzemanyag minősége stb.) kell elvégezni, mint amilyen feltételeket a 4. melléklet a WHTC ciklusra előír.
  Ha a kibocsátásvizsgálat célja, hogy a 6.2.2. szakasz szerint alátámassza egy adott működési hibának a B1 osztályba való besorolását, akkor a vizsgálati üzemi feltételek a gyártó döntése alapján eltérhetnek a fenti szakaszokban megadottaktól. |
| --- | --- |

7.2.3.

A 7.2.1. és a 7.2.2. szakaszban említett vizsgálatokat ugyanolyan feltételek mellett (azaz hőmérséklet, tengerszint feletti magasság, üzemanyag minősége stb.) kell elvégezni, mint amilyen feltételeket a 4. melléklet a WHTC ciklusra előír.

Ha a kibocsátásvizsgálat célja, hogy a 6.2.2. szakasz szerint alátámassza egy adott működési hibának a B1 osztályba való besorolását, akkor a vizsgálati üzemi feltételek a gyártó döntése alapján eltérhetnek a fenti szakaszokban megadottaktól.

| 7.3. | A működés-ellenőrzéssel kapcsolatos igazoló vizsgálatok folyamata
  A működés-ellenőrzés céljaira a gyártó használhatja az e melléklet 7. függelékében az igazoló vizsgálatokkal kapcsolatban meghatározott előírásokat.
  A gyártó a típusjóváhagyó hatóságok hozzájárulásával az e melléklet 7. függelékében említettől eltérő típusú működés-ellenőrző módszereket is alkalmazhat. A gyártónak a választott ellenőrzési módszert a tervezési jellemzőkön alapuló szilárd műszaki érvekkel vagy vizsgálati eredmények bemutatásával, előző jóváhagyásokra hivatkozással, illetve más olyan elfogadható módon kell igazolnia, amely az e melléklet 7. függelékben említett módozatokkal megegyező megbízhatóságú, gyorsaságú és hatékonyságú. |
| --- | --- |

7.3.

A működés-ellenőrzés céljaira a gyártó használhatja az e melléklet 7. függelékében az igazoló vizsgálatokkal kapcsolatban meghatározott előírásokat.

A gyártó a típusjóváhagyó hatóságok hozzájárulásával az e melléklet 7. függelékében említettől eltérő típusú működés-ellenőrző módszereket is alkalmazhat. A gyártónak a választott ellenőrzési módszert a tervezési jellemzőkön alapuló szilárd műszaki érvekkel vagy vizsgálati eredmények bemutatásával, előző jóváhagyásokra hivatkozással, illetve más olyan elfogadható módon kell igazolnia, amely az e melléklet 7. függelékben említett módozatokkal megegyező megbízhatóságú, gyorsaságú és hatékonyságú.

| 7.4. | Vizsgálati jegyzőkönyvek
  A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell legalább a 4. függelékben előírt információkat. |
| --- | --- |

7.4.

A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell legalább a 4. függelékben előírt információkat.

| 8. | A dokumentációra vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

8.

| 8.1. | A jóváhagyáshoz szükséges dokumentáció
  A gyártónak rendelkezésre kell bocsátania egy dokumentációcsomagot, amely tartalmazza a fedélzeti diagnosztikai rendszer teljes körű leírását. A dokumentációs csomagnak az alábbi két részből kell állnia:


  a) | első rész, amely lehet rövid összefoglaló is, feltéve, hogy kimerítő információkat nyújt az ellenőrző rutinok, érzékelők/működtetők és a működési feltételek közötti összefüggésekről (azaz leírja a rutinok összes engedélyezési feltételét és az összes olyan letiltási feltételt, amelynek hatására a rutin nem fut le). A dokumentációnak le kell írnia a fedélzeti diagnosztika funkcionális működését, ideértve a működési hibák rangsorolását a besorolási hierarchián belül. Ezt az anyagot a típusjóváhagyó hatóságnak meg kell őriznie. Ezeket az információkat az érdekelt feleknek kérésre ki lehet adni; |
| --- | --- | --- |

8.1.

A gyártónak rendelkezésre kell bocsátania egy dokumentációcsomagot, amely tartalmazza a fedélzeti diagnosztikai rendszer teljes körű leírását. A dokumentációs csomagnak az alábbi két részből kell állnia:

a)

első rész, amely lehet rövid összefoglaló is, feltéve, hogy kimerítő információkat nyújt az ellenőrző rutinok, érzékelők/működtetők és a működési feltételek közötti összefüggésekről (azaz leírja a rutinok összes engedélyezési feltételét és az összes olyan letiltási feltételt, amelynek hatására a rutin nem fut le). A dokumentációnak le kell írnia a fedélzeti diagnosztika funkcionális működését, ideértve a működési hibák rangsorolását a besorolási hierarchián belül. Ezt az anyagot a típusjóváhagyó hatóságnak meg kell őriznie. Ezeket az információkat az érdekelt feleknek kérésre ki lehet adni;

| b) | második rész, amely az adatokat tartalmazza, köztük a fent említett döntéshozatali folyamat alátámasztására használt minősített lerontott alkotóelemek vagy rendszerek adatait, illetve vizsgálati eredményeket, valamint a motorrendszer összes olyan bemeneti és kimeneti jelének felsorolását, amelyeket a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőriz. Ennek a második résznek ismertetnie kell az egyes ellenőrzési stratégiákat és a döntéshozatali folyamatokat is. |
| --- | --- |

b)

második rész, amely az adatokat tartalmazza, köztük a fent említett döntéshozatali folyamat alátámasztására használt minősített lerontott alkotóelemek vagy rendszerek adatait, illetve vizsgálati eredményeket, valamint a motorrendszer összes olyan bemeneti és kimeneti jelének felsorolását, amelyeket a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőriz. Ennek a második résznek ismertetnie kell az egyes ellenőrzési stratégiákat és a döntéshozatali folyamatokat is.

Ez a második rész szigorúan bizalmas. A dokumentációt megőrizheti a típusjóváhagyó hatóság vagy a típusjóváhagyó hatóság döntése alapján a gyártó is, de ebben az esetben a jóváhagyás alkalmával vagy a jóváhagyás érvényességi ideje során bármikor a típusjóváhagyó hatóság rendelkezésére kell bocsátani a dokumentumokat.

| 8.1.1. | Az ellenőrzött alkotóelemekkel vagy rendszerekkel kapcsolatos dokumentáció
  A második részhez tartozó dokumentációcsomagnak tartalmaznia kell legalább az egyes ellenőrzött alkotóelemekre vagy rendszerekre vonatkozó következő információkat:


  a) | a működési hibák és a kapcsolódó diagnosztikai hibakód(ok); |
| --- | --- | --- |

8.1.1.

A második részhez tartozó dokumentációcsomagnak tartalmaznia kell legalább az egyes ellenőrzött alkotóelemekre vagy rendszerekre vonatkozó következő információkat:

a)

a működési hibák és a kapcsolódó diagnosztikai hibakód(ok);

| b) | a működési hiba észlelésére használt ellenőrzési módszer; |
| --- | --- |

b)

a működési hiba észlelésére használt ellenőrzési módszer;

| c) | a működési hiba észleléséhez használt paraméterek és szükséges feltételek, valamint adott esetben a hiba kritériumai (működés-ellenőrzés és alkotóelem-ellenőrzés); |
| --- | --- |

c)

a működési hiba észleléséhez használt paraméterek és szükséges feltételek, valamint adott esetben a hiba kritériumai (működés-ellenőrzés és alkotóelem-ellenőrzés);

| d) | diagnosztikai hibakód elmentésének kritériumai; |
| --- | --- |

d)

diagnosztikai hibakód elmentésének kritériumai;

| e) | az ellenőrzés „időtartama” (azaz az ellenőrzés befejezéséhez szükséges működési idő/eljárás) és az ellenőrzés „gyakorisága” (például folyamatos, lefutásonként egyszer stb.). |
| --- | --- |

e)

az ellenőrzés „időtartama” (azaz az ellenőrzés befejezéséhez szükséges működési idő/eljárás) és az ellenőrzés „gyakorisága” (például folyamatos, lefutásonként egyszer stb.).

| 8.1.2. | A működési hiba besorolásával kapcsolatos dokumentáció
  A dokumentációcsomagnak a második részben tartalmaznia kell legalább a működési hibák besorolására vonatkozó következő információkat:
  Minden diagnosztikai hibakód esetében dokumentálni kell a működési hiba besorolását. Ugyanazon kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belül a besorolások eltérő típusú motorokra (például motorteljesítménytől függően) különbözők lehetnek.
  A dokumentációnak tartalmaznia kell az e melléklet 4.2. szakaszában az A, a B1 vagy a B2 osztályba való besorolásra előírt műszaki indoklást is. |
| --- | --- |

8.1.2.

A dokumentációcsomagnak a második részben tartalmaznia kell legalább a működési hibák besorolására vonatkozó következő információkat:

Minden diagnosztikai hibakód esetében dokumentálni kell a működési hiba besorolását. Ugyanazon kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belül a besorolások eltérő típusú motorokra (például motorteljesítménytől függően) különbözők lehetnek.

A dokumentációnak tartalmaznia kell az e melléklet 4.2. szakaszában az A, a B1 vagy a B2 osztályba való besorolásra előírt műszaki indoklást is.

| 8.1.3. | A kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaláddal kapcsolatos dokumentáció
  A második részhez tartozó dokumentációcsomagnak tartalmaznia kell legalább a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládra vonatkozó következő információkat:
  Meg kell adni a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád leírását. A leírásnak tartalmaznia kell a motorcsaládon belüli motortípusok felsorolását és leírását, az alapmotorrendszer leírását, és a motorcsaládot az e melléklet 6.1.1. szakasza szerint jellemző összes elemet.
  Ha a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládban különböző motorcsaládokba tartozó motorok vannak, meg kell adni e motorcsaládok összefoglaló leírását is.
  Ezenkívül a gyártónak adnia kell egy listát az összes elektronikus bemenetről és kimenetről, valamint meg kell neveznie az egyes kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládok által használt kommunikációs protokollokat. |
| --- | --- |

8.1.3.

A második részhez tartozó dokumentációcsomagnak tartalmaznia kell legalább a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládra vonatkozó következő információkat:

Meg kell adni a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád leírását. A leírásnak tartalmaznia kell a motorcsaládon belüli motortípusok felsorolását és leírását, az alapmotorrendszer leírását, és a motorcsaládot az e melléklet 6.1.1. szakasza szerint jellemző összes elemet.

Ha a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládban különböző motorcsaládokba tartozó motorok vannak, meg kell adni e motorcsaládok összefoglaló leírását is.

Ezenkívül a gyártónak adnia kell egy listát az összes elektronikus bemenetről és kimenetről, valamint meg kell neveznie az egyes kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládok által használt kommunikációs protokollokat.

| 8.2. | Fedélzeti diagnosztikával ellátott motorrendszer járműbe történő beépítésének dokumentációja
  A motorgyártónak szerepeltetnie kell a motorrendszer beépítési dokumentációjában azokat a követelményeket, melyek biztosítják, hogy a jármű megfeleljen e melléklet előírásainak közúti vagy adott esetben másmilyen használatkor. Ennek a dokumentációnak legalább a következőket kell tartalmaznia:


  a) | részletes műszaki követelmények, ideértve a motorrendszer fedélzeti diagnosztikai rendszerével való kompatibilitást biztosító intézkedéseket; |
| --- | --- | --- |

8.2.

A motorgyártónak szerepeltetnie kell a motorrendszer beépítési dokumentációjában azokat a követelményeket, melyek biztosítják, hogy a jármű megfeleljen e melléklet előírásainak közúti vagy adott esetben másmilyen használatkor. Ennek a dokumentációnak legalább a következőket kell tartalmaznia:

a)

részletes műszaki követelmények, ideértve a motorrendszer fedélzeti diagnosztikai rendszerével való kompatibilitást biztosító intézkedéseket;

| b) | az elvégzendő ellenőrzési eljárás leírása. |
| --- | --- |

b)

az elvégzendő ellenőrzési eljárás leírása.

Az ilyen beépítési előírások meglétét és megfelelőségét a hatóság ellenőrizheti a motorrendszer jóváhagyási folyamata során.

| Megjegyzés: | Ha egy járműgyártó a fedélzeti diagnosztikai rendszernek a járműbe való beépítésére kér közvetlenül jóváhagyást, akkor ez a dokumentáció nem szükséges. |
| --- | --- |

Megjegyzés:

---

(1)  E melléklet számozása a fedélzeti diagnosztikai rendszerekre vonatkozó, 5. számú, világszinten harmonizált globális műszaki előírás számozását követi. Az említett globális műszaki előírás néhány szakaszára azonban e mellékletben nincs szükség.

(2)  Ez a meghatározás nem jelenti azt, hogy hőmérséklet-érzékelőt kell használni a hűtőközeg hőmérsékletének méréséhez.

(3)  A mért érték értelmezésekor figyelembe kell venni a mérőállás mérőrendszerének pontosságát és a vizsgálati eredményeknek a működési hiba miatti nagyobb változékonyságát.

(4)  A motor a megforgatási fázis alatt már beindítottnak tekinthető.

(5)  Ennek az adatcsomagnak az egyik jellemző felhasználása lehet annak megállapítása, hogy a motorrendszer kibocsátás szempontjából alkalmas-e közúti közlekedésre.

(6)  Ezen adatok alapján részleteiben le lehet ellenőrizni, hogy a motorrendszer kibocsátás szempontjából alkalmas-e közúti közlekedésre.

(7)  A motort nem kell pusztán azért felszerelni ezekkel a berendezésekkel, hogy az 5. melléklet 3. és 4. táblázatában felsorolt adatokat szolgáltatni tudja.

(8)  A gyártó a fedélzeti diagnosztikai adatokhoz való hozzáférés biztosítása céljából használhat további diagnosztikai megjelenítést is, mint például a műszerfalba szerelt monitort. Az ilyen kiegészítő eszközökre e melléklet követelményei nem vonatkoznak.

(9)  Az e melléklet vonatkozó szakaszában előírt értékre.

(10)  Ilyen körülmények lehetnek például a motorrendszer kora, vagy az, hogy a vizsgálatot új vagy öregített alkatrésszel végzik-e. Ezek a körülmények befolyásolhatják, hogy a kibocsátások meghaladják-e a diagnosztikai küszöbértékeket, és ha igen, mikor.

(11)  Ez a szakasz később ki fog bővülni olyan más ellenőrző rutinokkal, amelyek nem a kibocsátási küszöbértékeket használják.

---

9B. melléklet - 1. függelék

Fedélzeti diagnosztikai rendszerek beépítésének jóváhagyása

Ez a függelék azt az esetet tárgyalja, amikor a járműgyártó egy kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli olyan fedélzeti diagnosztikai rendszernek járműbe való beépítésére kér jóváhagyást, amelyet e melléklet előírásai szerint már tanúsítottak.

Ebben az esetben, a melléklet általános előírásain túl, igazolni kell a beépítés megfelelőségét is. Ennek az igazolásnak megfelelő tervezési elemeken, ellenőrző vizsgálatok eredményein stb. kell alapulnia, és ki kell térnie arra, hogy a következő elemek megfelelnek-e e melléklet előírásainak:

| a) | a járműbe való beépítés, a motorrendszer fedélzeti diagnosztikai rendszerével való kompatibilitása tekintetében; |
| --- | --- |

a)

a járműbe való beépítés, a motorrendszer fedélzeti diagnosztikai rendszerével való kompatibilitása tekintetében;

| b) | a hibajelző (piktogram, működésbe lépés stb.); |
| --- | --- |

b)

a hibajelző (piktogram, működésbe lépés stb.);

| c) | a vezetékes kommunikációs interfész. |
| --- | --- |

c)

a vezetékes kommunikációs interfész.

Ellenőrizni kell, hogy a hibajelző megfelelően világít-e, továbbá az információk tárolását és a fedélzeti diagnosztika belső/külső kommunikációját. Az ellenőrzés azonban nem járhat a motorrendszer szétszerelésével (ehelyett pl. elektromos szétkapcsolás választható).

---

9b. Melléklet - 2. Függelék

A diagnosztikai hibakódok - illusztrációja - A hibajelzés és a számlálók működésbe lépésének szemléltetése

A függelék célja az e melléklet 4.3. és 4.6.5. szakaszában előírt követelmények szemléltetése.

A következő ábrákat tartalmazza:

| 1. ábra: | A diagnosztikai hibakód státusza B1 osztályú működési hiba esetén |
| --- | --- |

1. ábra:

A diagnosztikai hibakód státusza B1 osztályú működési hiba esetén

| 2. ábra: | A diagnosztikai hibakód státusza két egymást követő különböző B1 osztályú működési hiba esetén |
| --- | --- |

2. ábra:

A diagnosztikai hibakód státusza két egymást követő különböző B1 osztályú működési hiba esetén

| 3. ábra: | A diagnosztikai hibakód státusza B1 osztályú működési hiba újbóli előfordulása esetén |
| --- | --- |

3. ábra:

A diagnosztikai hibakód státusza B1 osztályú működési hiba újbóli előfordulása esetén

| 4A. ábra: | A osztályú működési hiba – a hibajelzés és a hibajelzés-számlálók bekapcsolása |
| --- | --- |

4A. ábra:

A osztályú működési hiba – a hibajelzés és a hibajelzés-számlálók bekapcsolása

| 4B. ábra: | A folytonos hibajelzések kikapcsolási elvének szemléltetése |
| --- | --- |

4B. ábra:

A folytonos hibajelzések kikapcsolási elvének szemléltetése

| 5. ábra: | B1 osztályú működési hiba – a B1 számláló bekapcsolása öt használati esetben |
| --- | --- |

5. ábra:

B1 osztályú működési hiba – a B1 számláló bekapcsolása öt használati esetben

1. ábra

A diagnosztikai hibakód státusza B1 osztályú működési hiba esetén

Image 228

Megjegyzések:

| | Azt a pontot jelöli, ahol az adott működési hiba ellenőrzése történik. |
| --- | --- |

Image 229

| N, M | A melléklet előírja azoknak a „kulcsfontosságú” működési ciklusoknak az azonosítását, amelyek alatt bizonyos események történnek, és a rákövetkező működési ciklusok számlálását. E követelmény szemléltetésekor ezért a „kulcsfontosságú” működési ciklusokat N-nel, illetve M-mel jelöltük. |
| --- | --- |

N, M

Például az M egy potenciális működési hiba észlelését követő első működési ciklust jelöli, az N pedig azt a működési ciklust, amely alatt a hibajelzés ki lett kapcsolva.

2. ábra

A diagnosztikai hibakód státusza két egymást követő különböző B1 osztályú működési hiba esetén

Image 230

Megjegyzések:

| | Azt a pontot jelöli, ahol az adott működési hiba ellenőrzése történik. |
| --- | --- |

Image 231

N, M,

| N', M' | A melléklet előírja azoknak a „kulcsfontosságú” működési ciklusoknak az azonosítását, amelyek alatt bizonyos események történnek, és a rákövetkező működési ciklusok számlálását. Ezért a „kulcsfontosságú” működési ciklusokat az első meghibásodás esetén N, illetve M betűvel, a második meghibásodás esetén N'-nel és M'-mel jelöltük. |
| --- | --- |

N', M'

Például az M egy potenciális működési hiba észlelését követő első működési ciklust jelöli, az N pedig azt a működési ciklust, amely alatt a hibajelzés ki lett kapcsolva.

| N + 40 | A 40. működési ciklus a hibajelzés első kikapcsolása után vagy 200 üzemóra (amelyik hamarabb bekövetkezik). |
| --- | --- |

N + 40

3. ábra

A diagnosztikai hibakód státusza B1 osztályú működési hiba újbóli előfordulása esetén

Image 232

Megjegyzések:

| | Azt a pontot jelöli, ahol az adott működési hiba ellenőrzése történik. |
| --- | --- |

Image 233

N, M,

| N', M' | A melléklet előírja azoknak a „kulcsfontosságú” működési ciklusoknak az azonosítását, amelyek alatt bizonyos események történnek, és a rákövetkező működési ciklusok számlálását. Ezért e követelmény szemléltetésekor a „kulcsfontosságú” működési ciklusokat az első meghibásodás esetén N, illetve M betűvel, a második meghibásodás esetén N'-nel és M'-mel jelöltük. |
| --- | --- |

N', M'

Például az M egy potenciális működési hiba észlelését követő első működési ciklust jelöli, az N pedig azt a működési ciklust, amely alatt a hibajelzés ki lett kapcsolva.

4A. ábra

A osztályú működési hiba – a hibajelzés és a hibajelzés-számlálók bekapcsolása

Image 234

| Megjegyzés: | A folytonos hibajelzés kikapcsolásával kapcsolatos részleteket a lenti 4B. ábra szemlélteti. Az ábra arra a különleges esetre vonatkozik, amikor egy potenciális státusz áll fenn. |
| --- | --- |

Megjegyzés:

4B. ábra:

A folytonos hibajelzések kikapcsolási elvének szemléltetése

Image 235

Megjegyzések:

| | Azt a pontot jelöli, ahol az adott működési hiba ellenőrzése történik. |
| --- | --- |

Image 236

| M | Azt a működési ciklust jelöli, amelyben az ellenőrző rutin először állapítja meg, hogy egy megerősített és aktív hiba már nem áll fenn. |
| --- | --- |

M

| 1. eset | Az az eset, amikor az ellenőrző rutin nem állapít meg hibát az M működési ciklus alatt. |
| --- | --- |

1. eset

| 2. eset | Az az eset, amikor az ellenőrző rutin előzőleg az M működési ciklus alatt hibát állapított meg. |
| --- | --- |

2. eset

| 3. eset | Az az eset, amikor az ellenőrző rutin, azt követően, hogy kizárta a működési hiba jelenlétét, az M működési ciklus alatt hibát állapított meg. |
| --- | --- |

3. eset

5. ábra

B1 osztályú működési hiba – a B1 számláló bekapcsolása öt használati esetben

Image 237

| Megjegyzés: | Ebben a példában egyszeres B1 számláló szerepel. |
| --- | --- |

Megjegyzés:

---

9B. melléklet - 3. függelék

Ellenőrzési követelmények

Az e függelékben szereplő tételek azokat a rendszereket és alkotóelemeket sorolják fel, amelyeket e melléklet 4.2. szakasza szerint a fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell. Eltérő rendelkezés hiányában a követelmények minden motortípusra egyaránt vonatkoznak.

3. függelék – 1. tétel

Elektromos/elektronikus alkotóelemek ellenőrzése

A kibocsátáscsökkentő rendszerek vezérléséhez vagy ellenőrzéséhez használt, e függelékben leírt elektromos/elektronikus alkotóelemeknél az e melléklet 4.2. szakaszában leírt rendelkezések szerinti alkotóelem-ellenőrzést kell végezni. Ide tartoznak többek között a nyomásérzékelők, hőmérséklet-érzékelők, kipufogógáz-érzékelők és oxigénérzékelők (ha vannak ilyenek), a kopogásérzékelők, a kipufogócsőbe üzemanyagot vagy reagenst juttató befecskendező(k), a kipufogócsőben elhelyezett égetők vagy fűtőelemek, izzító gyertyák, a beszívott levegőt melegítő fűtőelemek.

Ha van visszacsatolásos szabályozókör, akkor a fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell a visszacsatolásos szabályozás terv szerinti működését (lehetséges hibák például: nincs belépés a visszacsatolásos szabályozásba a gyártó által meghatározott időközönként, a visszacsatolásos szabályozás kimerítette a gyártó által megengedett összes állítási lehetőséget és a rendszer nem tudja elérni a célértéket) – alkotóelem-ellenőrzés.

Amennyiben a reagensbefecskendezés vezérlése zárt szabályozókörrel történik, az ebben a tételben leírt ellenőrzési követelményeket kell alkalmazni, az észlelt hibák azonban nem minősülnek C osztályú hibának.

Megjegyzés: Ezek az előírások minden elektromos/elektronikus alkotóelemre vonatkoznak, még akkor is, ha azok e függelék más tételeiben leírt valamelyik ellenőrző rutinhoz tartoznak.

3. függelék – 2. tétel

Részecskeszűrő rendszer

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek a következő elemek megfelelő működését kell ellenőriznie a részecskeszűrő (DPF) rendszerrel felszerelt motorokon:

| a) | a részecskeszűrő hordozórétege: a részecskeszűrő hordozórétegének megléte – teljes kiesés ellenőrzése; |
| --- | --- |

a)

a részecskeszűrő hordozórétege: a részecskeszűrő hordozórétegének megléte – teljes kiesés ellenőrzése;

| b) | a részecskeszűrő működése: a részecskeszűrő eltömődése – teljes kiesés ellenőrzése; |
| --- | --- |

b)

a részecskeszűrő működése: a részecskeszűrő eltömődése – teljes kiesés ellenőrzése;

| c1) | a részecskeszűrő szűrőteljesítménye: a részecskeszűrő által végzett szűrés és folyamatos regenerálódás. Ez a követelmény csak a szilárd részecskék kibocsátására vonatkozik – kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés.
  A fedélzeti diagnosztikai rendszer emellett ellenőrizheti adott esetben (1) a következőt is: |
| --- | --- |

c1)

a részecskeszűrő szűrőteljesítménye: a részecskeszűrő által végzett szűrés és folyamatos regenerálódás. Ez a követelmény csak a szilárd részecskék kibocsátására vonatkozik – kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés.

A fedélzeti diagnosztikai rendszer emellett ellenőrizheti adott esetben (1) a következőt is:

| c2) | a részecskeszűrő működése: szűrési és regenerálási folyamat (például részecskék felgyülemlése a szűrés alatt és a részecskék eltávolítása a kényszerregeneráció alatt) – működés-ellenőrzés e melléklet 8. függeléke szerint.

  Megjegyzés: Az időszakos regenerálást annak függvényében kell ellenőrizni, hogy a berendezés rendeltetészszerűen működik-e (például képes-e a regenerálást a gyártó által meghatározott időszakon belül vagy kérésre elvégezni stb.). Ez a berendezéshez társított alkotóelem-ellenőrzés egy elemét fogja alkotni. |
| --- | --- |

c2)

a részecskeszűrő működése: szűrési és regenerálási folyamat (például részecskék felgyülemlése a szűrés alatt és a részecskék eltávolítása a kényszerregeneráció alatt) – működés-ellenőrzés e melléklet 8. függeléke szerint.

Megjegyzés: Az időszakos regenerálást annak függvényében kell ellenőrizni, hogy a berendezés rendeltetészszerűen működik-e (például képes-e a regenerálást a gyártó által meghatározott időszakon belül vagy kérésre elvégezni stb.). Ez a berendezéshez társított alkotóelem-ellenőrzés egy elemét fogja alkotni.

3. függelék – 3. tétel

A szelektív katalitikus csökkentési rendszer (SCR) ellenőrzése

Ebben a tételben az SCR szelektív katalitikus redukciós rendszert vagy más szegénykeverékes NOx-katalizátoros berendezést jelent. A fedélzeti diagnosztikai rendszernek a következő elemek megfelelő működését kell ellenőriznie a szelektív katalitikus csökkentési rendszerrel (SCR) felszerelt motorokon:

| a) | aktív/intruzív reagens befecskendezőrendszere: képes-e a rendszer megfelelően szabályozni a reagensadagolást, akár a kipufogórendszerbe, akár hengerbe történő befecskendezésről van szó – működés-ellenőrzés; |
| --- | --- |

a)

aktív/intruzív reagens befecskendezőrendszere: képes-e a rendszer megfelelően szabályozni a reagensadagolást, akár a kipufogórendszerbe, akár hengerbe történő befecskendezésről van szó – működés-ellenőrzés;

| b) | aktív/intruzív reagens: a reagens megfelelő fogyása, ha a reagens (például karbamid) egyben nem üzemanyag is – működés-ellenőrzés; |
| --- | --- |

b)

aktív/intruzív reagens: a reagens megfelelő fogyása, ha a reagens (például karbamid) egyben nem üzemanyag is – működés-ellenőrzés;

| c) | aktív/intruzív reagens: a lehetőségekhez képest a reagens minőségének ellenőrzése, ha a reagens (például karbamid) egyben nem üzemanyag is – működés-ellenőrzés; |
| --- | --- |

c)

aktív/intruzív reagens: a lehetőségekhez képest a reagens minőségének ellenőrzése, ha a reagens (például karbamid) egyben nem üzemanyag is – működés-ellenőrzés;

| d) | a szelektív katalitikus csökkentési rendszer átalakítási hatásfoka: a katalizátor szelektív redukciós képessége az NOx átalakítására – kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés. |
| --- | --- |

d)

a szelektív katalitikus csökkentési rendszer átalakítási hatásfoka: a katalizátor szelektív redukciós képessége az NOx átalakítására – kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés.

3. függelék – 4. tétel

NOx-tárolókatalizátor (NOx-csapda vagy NOx-abszorber)

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek a következő elemek megfelelő működését kell ellenőriznie az NOx-tárolókatalizátorral felszerelt motorokon:

| a) | az NOx-tárolókatalizátor teljesítőképessége: képes-e a rendszer megfelelően adszorbeálni/tárolni és átalakítani az NOx-ot – működés-ellenőrzés; |
| --- | --- |

a)

az NOx-tárolókatalizátor teljesítőképessége: képes-e a rendszer megfelelően adszorbeálni/tárolni és átalakítani az NOx-ot – működés-ellenőrzés;

| b) | az NOx-tárolókatalizátor aktív/intruzív reagenst befecskendező rendszere: képes-e a rendszer megfelelően szabályozni a reagensadagolást, akár a kipufogórendszerbe, akár hengerbe történő befecskendezésről van szó – működés-ellenőrzés. |
| --- | --- |

b)

az NOx-tárolókatalizátor aktív/intruzív reagenst befecskendező rendszere: képes-e a rendszer megfelelően szabályozni a reagensadagolást, akár a kipufogórendszerbe, akár hengerbe történő befecskendezésről van szó – működés-ellenőrzés.

3. függelék – 5. tétel

Az oxidációs katalizátorok (többek között: dízel) ellenőrzése

Ez a tétel azokra az oxidációs katalizátorokra vonatkozik, amelyeket más utókezelő rendszerektől elkülönülve helyeztek el. Az utókezelő rendszer burkolatán belül lévő katalizátorokra e függelék megfelelő tétele vonatkozik.

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek a következő elemek megfelelő működését kell ellenőriznie az oxidációs katalizátorral felszerelt motorokon:

| a) | a szénhidrogén-átalakítás hatásfoka: képes-e átalakítani a szénhidrogéneket a más utókezelő rendszerek előtti oxidációs katalizátor – teljes kiesés ellenőrzése; |
| --- | --- |

a)

a szénhidrogén-átalakítás hatásfoka: képes-e átalakítani a szénhidrogéneket a más utókezelő rendszerek előtti oxidációs katalizátor – teljes kiesés ellenőrzése;

| b) | a szénhidrogén-átalakítás hatásfoka: képes-e átalakítani a szénhidrogéneket a más utókezelő rendszerek utáni oxidációs katalizátor – teljes kiesés ellenőrzése. |
| --- | --- |

b)

a szénhidrogén-átalakítás hatásfoka: képes-e átalakítani a szénhidrogéneket a más utókezelő rendszerek utáni oxidációs katalizátor – teljes kiesés ellenőrzése.

3. függelék – 6. tétel

A kipufogógáz-visszavezető (EGR) rendszer ellenőrzése

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek a következő elemek megfelelő működését kell ellenőriznie a kipufogógáz-visszavezető rendszerrel felszerelt motorokon:

| | Dízel | Földgáz |
| --- | --- | --- |
| a1) | EGR-áram – túl alacsony/túl nagy: képes-e a kipufogógáz-visszavezető rendszer fenntartani a beállított áramlási sebességet, észlelve mind a „túl alacsony áramlás”, mind a „túl nagy áramlás” állapotot – kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés |

Dízel

Földgáz

a1)

EGR-áram – túl alacsony/túl nagy: képes-e a kipufogógáz-visszavezető rendszer fenntartani a beállított áramlási sebességet, észlelve mind a „túl alacsony áramlás”, mind a „túl nagy áramlás” állapotot – kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés

X

| a2) | EGR-áram – túl alacsony/túl nagy: képes-e a kipufogógáz-visszavezető rendszer fenntartani a beállított áramlási sebességet, észlelve mind a „túl kis áramlás”, mind a „túl nagy áramlás” állapotot – működés-ellenőrzés |
| --- | --- |

a2)

EGR-áram – túl alacsony/túl nagy: képes-e a kipufogógáz-visszavezető rendszer fenntartani a beállított áramlási sebességet, észlelve mind a „túl kis áramlás”, mind a „túl nagy áramlás” állapotot – működés-ellenőrzés

X

| a3) | EGR-áram – túl alacsony: képes-e a kipufogógáz-visszavezető rendszer fenntartani a beállított áramlási sebességet, észlelve a „túl kis áramlás” állapotot – teljes kiesés ellenőrzése vagy működés-ellenőrzés az ebben a tételben leírtak szerint |
| --- | --- |

a3)

EGR-áram – túl alacsony: képes-e a kipufogógáz-visszavezető rendszer fenntartani a beállított áramlási sebességet, észlelve a „túl kis áramlás” állapotot – teljes kiesés ellenőrzése vagy működés-ellenőrzés az ebben a tételben leírtak szerint

X

X

| b) | az EGR-rendszer működtetőjének lassú válasza: képes-e a k ipufogógáz-visszavezető rendszer a vezérlőjel kiadása után a gyártó által meghatározott időintervallumon belül elérni a beállított áramlási sebességet – működés-ellenőrzés |
| --- | --- |

b)

az EGR-rendszer működtetőjének lassú válasza: képes-e a k ipufogógáz-visszavezető rendszer a vezérlőjel kiadása után a gyártó által meghatározott időintervallumon belül elérni a beállított áramlási sebességet – működés-ellenőrzés

X

X

| c1) | az EGR-rendszer hűtőjének működése: képes-e a kipufogógáz-visszavezető rendszer hűtőrendszere elérni a gyártó által előírt hűtési teljesítményt – működés-ellenőrzés |
| --- | --- |

c1)

az EGR-rendszer hűtőjének működése: képes-e a kipufogógáz-visszavezető rendszer hűtőrendszere elérni a gyártó által előírt hűtési teljesítményt – működés-ellenőrzés

X

X

| c2) | az EGR-rendszer hűtőjének működése: képes-e a kipufogógáz-visszavezető rendszer hűtőrendszere elérni a gyártó által előírt hűtési teljesítményt – teljes kiesés ellenőrzése az ebben a tételben leírtak szerint |
| --- | --- |

c2)

az EGR-rendszer hűtőjének működése: képes-e a kipufogógáz-visszavezető rendszer hűtőrendszere elérni a gyártó által előírt hűtési teljesítményt – teljes kiesés ellenőrzése az ebben a tételben leírtak szerint

X

X

| a3) | Túl alacsony EGR-áram (teljes kiesés ellenőrzése vagy működés-ellenőrzés) |
| --- | --- |

a3)

Túl alacsony EGR-áram (teljes kiesés ellenőrzése vagy működés-ellenőrzés)

Amennyiben a kibocsátás nem haladja meg a fedélzeti diagnosztikai határértékeket, akkor sem, ha a kipufogógáz-visszavezető rendszer beállított EGR-áram sebességének fenntartására irányuló képessége teljes egészében megszűnik (például a motor után beépített szelektív katalitikus csökkentési rendszer megfelelő működésének köszönhetően), akkor:

| 1. | Amennyiben az EGR-áram sebességét zárt szabályozókör vezérli, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek működési hibát kell észlelnie, ha a kipufogógáz-visszavezető rendszer nem képes elérni a beállított áramlási sebességet az EGR-áram növelésével.
  Ez a működési hiba nem minősül C osztályú hibának. |
| --- | --- |

1.

Amennyiben az EGR-áram sebességét zárt szabályozókör vezérli, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek működési hibát kell észlelnie, ha a kipufogógáz-visszavezető rendszer nem képes elérni a beállított áramlási sebességet az EGR-áram növelésével.

Ez a működési hiba nem minősül C osztályú hibának.

| 2. | Amennyiben az EGR-áram sebességét nyitott szabályozókör vezérli, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek működési hibát kell észlelnie, ha a rendszerben nincs kimutatható EGR-áram, holott elvárt lenne.
  Ez a működési hiba nem minősül C osztályú hibának.


  c2) | Az EGR-rendszer hűtőjének működése (teljes kiesés ellenőrzése) |
| --- | --- | --- |

2.

Amennyiben az EGR-áram sebességét nyitott szabályozókör vezérli, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek működési hibát kell észlelnie, ha a rendszerben nincs kimutatható EGR-áram, holott elvárt lenne.

Ez a működési hiba nem minősül C osztályú hibának.

c2)

Amennyiben teljesen kiesik az EGR-rendszer hűtőrendszerének arra irányuló képessége, hogy elérje a gyártó által megadott hűtőteljesítményt, és ezt a megfigyelő rendszer nem észleli hibaként (mert a kibocsátás ennek következtében beálló növekedése nem éri el a fedélzeti diagnosztikai határértéket egy szennyező anyag tekintetében sem), a fedélzeti diagnosztikai rendszernek működési hibát kell jeleznie, ha a rendszerben nem észlelhető az EGR-rendszer hűtésének jelenléte.

Ez a működési hiba nem minősül C osztályú hibának.

3. függelék – 7. tétel

Az üzemanyag-rendszer ellenőrzése

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek a következő elemek megfelelő működését kell ellenőriznie az üzemanyag-rendszerrel felszerelt motorokon:

| | Dízel | Földgáz |
| --- | --- | --- |
| a) | az üzemanyag-rendszer nyomásszabályozása: képes-e az üzemanyagrendszer elérni a beállított üzemanyagnyomást zárt szabályozókörrel – működés-ellenőrzés; |

Dízel

Földgáz

a)

az üzemanyag-rendszer nyomásszabályozása: képes-e az üzemanyagrendszer elérni a beállított üzemanyagnyomást zárt szabályozókörrel – működés-ellenőrzés;

X

| b) | az üzemanyag-rendszer nyomásszabályozása: képes-e az üzemanyagrendszer elérni a beállított üzemanyagnyomást zárt szabályozókörrel, ha a rendszer úgy van kialakítva, hogy a nyomás más paraméterektől függetlenül szabályozható – működés-ellenőrzés; |
| --- | --- |

b)

az üzemanyag-rendszer nyomásszabályozása: képes-e az üzemanyagrendszer elérni a beállított üzemanyagnyomást zárt szabályozókörrel, ha a rendszer úgy van kialakítva, hogy a nyomás más paraméterektől függetlenül szabályozható – működés-ellenőrzés;

X

| c) | az üzemanyag-befecskendezés vezérlése: képes-e az üzemanyagrendszer elérni a beállított adagolásvezérlést legalább a befecskendezési események egyikére, ha a motor fel van szerelve a megfelelő érzékelőkkel – működés-ellenőrzés; |
| --- | --- |

c)

az üzemanyag-befecskendezés vezérlése: képes-e az üzemanyagrendszer elérni a beállított adagolásvezérlést legalább a befecskendezési események egyikére, ha a motor fel van szerelve a megfelelő érzékelőkkel – működés-ellenőrzés;

X

| d) | az üzemanyag-befecskendezés mennyisége: képes-e az üzemanyagrendszer elérni a beállított üzemanyag-mennyiséget azáltal, hogy a befecskendezési események legalább egyikében észleli a kívánt üzemanyag-mennyiségből eredő hibákat, ha a motor fel van szerelve a megfelelő érzékelőkkel (pl. az elő-, fő vagy utóbefecskendezéskor) – kibocsátási küszöbértékek ellenőrzése; |
| --- | --- |

d)

az üzemanyag-befecskendezés mennyisége: képes-e az üzemanyagrendszer elérni a beállított üzemanyag-mennyiséget azáltal, hogy a befecskendezési események legalább egyikében észleli a kívánt üzemanyag-mennyiségből eredő hibákat, ha a motor fel van szerelve a megfelelő érzékelőkkel (pl. az elő-, fő vagy utóbefecskendezéskor) – kibocsátási küszöbértékek ellenőrzése;

X

| e) | üzemanyag-befecskendező rendszer: a kívánt levegő-üzemanyag arány fenntartásának képessége (többek között automatikus alkalmazkodás révén) – működés-ellenőrzés. |
| --- | --- |

e)

üzemanyag-befecskendező rendszer: a kívánt levegő-üzemanyag arány fenntartásának képessége (többek között automatikus alkalmazkodás révén) – működés-ellenőrzés.

X

3. függelék – 8. tétel

Levegőszállítás és a turbófeltöltő feltöltő nyomásának szabályozórendszere

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek a következő elemek megfelelő működését kell ellenőriznie a levegőszállító rendszerrel és a nyomásszabályozó rendszerrel rendelkező turbófeltöltővel rendelkező motorokon:

| | Dízel | Földgáz |
| --- | --- | --- |
| a1) | a turbófeltöltő nyomása túl kicsi/túl nagy: képes-e a turbófeltöltő rendszer fenntartani a beállított feltöltő nyomást, észlelve mind a „feltöltő nyomás túl kicsi”, mind a „feltöltő nyomás túl nagy” állapotot – kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés |

Dízel

Földgáz

a1)

a turbófeltöltő nyomása túl kicsi/túl nagy: képes-e a turbófeltöltő rendszer fenntartani a beállított feltöltő nyomást, észlelve mind a „feltöltő nyomás túl kicsi”, mind a „feltöltő nyomás túl nagy” állapotot – kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés

X

| a2) | a turbófeltöltő nyomása túl kicsi/túl nagy: képes-e a turbófeltöltő rendszer fenntartani a beállított feltöltő nyomást, észlelve mind a „feltöltő nyomás túl kicsi”, mind a „feltöltő nyomás túl nagy” állapotot – működés-ellenőrzés |
| --- | --- |

a2)

a turbófeltöltő nyomása túl kicsi/túl nagy: képes-e a turbófeltöltő rendszer fenntartani a beállított feltöltő nyomást, észlelve mind a „feltöltő nyomás túl kicsi”, mind a „feltöltő nyomás túl nagy” állapotot – működés-ellenőrzés

X

| a3) | a turbófeltöltő nyomása túl kicsi: képes-e a turbófeltöltő rendszer fenntartani a beállított feltöltő nyomást, észlelve a „feltöltő nyomás túl kicsi” állapotot – teljes kiesés ellenőrzése vagy működés-ellenőrzés az ebben a tételben leírtak szerint |
| --- | --- |

a3)

a turbófeltöltő nyomása túl kicsi: képes-e a turbófeltöltő rendszer fenntartani a beállított feltöltő nyomást, észlelve a „feltöltő nyomás túl kicsi” állapotot – teljes kiesés ellenőrzése vagy működés-ellenőrzés az ebben a tételben leírtak szerint

X

X

| b) | állítható geometriájú turbófeltöltő (VGT) lassú válasza: képes-e az állítható geometriájú turbófeltöltő a gyártó által meghatározott időintervallumon belül felvenni a beállított geometriát – működés-ellenőrzés |
| --- | --- |

b)

állítható geometriájú turbófeltöltő (VGT) lassú válasza: képes-e az állítható geometriájú turbófeltöltő a gyártó által meghatározott időintervallumon belül felvenni a beállított geometriát – működés-ellenőrzés

X

X

| c) | töltőlevegő hűtése: a töltőlevegő hűtőrendszerének hatásfoka – teljes kiesés ellenőrzése |
| --- | --- |

c)

töltőlevegő hűtése: a töltőlevegő hűtőrendszerének hatásfoka – teljes kiesés ellenőrzése

X

X

| a3) | A turbófeltöltő nyomása túl kicsi (teljes kiesés ellenőrzése) |
| --- | --- |

a3)

A turbófeltöltő nyomása túl kicsi (teljes kiesés ellenőrzése)

| 1. | Amennyiben a kibocsátások a feltöltőrendszernek a szükséges feltöltőnyomás fenntartására irányuló képességének teljes kiesése esetén sem haladják meg a fedélzeti diagnosztikai határértékeket, és a feltöltőnyomás vezérlését zárt szabályozókör látja el, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek működési hibát kell jeleznie, ha a feltöltőrendszer nem képes emelni a feltöltőnyomást a szükséges nyomás eléréséhez.
  Ez a működési hiba nem minősül C osztályú hibának. |
| --- | --- |

1.

Amennyiben a kibocsátások a feltöltőrendszernek a szükséges feltöltőnyomás fenntartására irányuló képességének teljes kiesése esetén sem haladják meg a fedélzeti diagnosztikai határértékeket, és a feltöltőnyomás vezérlését zárt szabályozókör látja el, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek működési hibát kell jeleznie, ha a feltöltőrendszer nem képes emelni a feltöltőnyomást a szükséges nyomás eléréséhez.

Ez a működési hiba nem minősül C osztályú hibának.

| 2. | Amennyiben a kibocsátások a feltöltőrendszernek a szükséges feltöltőnyomás fenntartására irányuló képességének teljes kiesése esetén sem haladják meg a fedélzeti diagnosztikai határértékeket, és a feltöltőnyomás vezérlését nyitott szabályozókör látja el, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek működési hibát kell jeleznie, ha a feltöltőrendszerben nincs kimutatható feltöltőnyomás, holott az ilyen nyomás jelenléte elvárt.
  Ez a működési hiba nem minősül C osztályú hibának. |
| --- | --- |

2.

Amennyiben a kibocsátások a feltöltőrendszernek a szükséges feltöltőnyomás fenntartására irányuló képességének teljes kiesése esetén sem haladják meg a fedélzeti diagnosztikai határértékeket, és a feltöltőnyomás vezérlését nyitott szabályozókör látja el, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek működési hibát kell jeleznie, ha a feltöltőrendszerben nincs kimutatható feltöltőnyomás, holott az ilyen nyomás jelenléte elvárt.

Ez a működési hiba nem minősül C osztályú hibának.

3. függelék – 9. tétel

Állítható szelepvezérlő (VVT) rendszer

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek a következő elemek megfelelő működését kell ellenőriznie az állítható szelepvezérléssel felszerelt motorokon:

| a) | az állítható szelepvezérlés megengedhető hibája: képes-e az állítható szelepvezérlő rendszer megvalósítani a beállított szelepvezérlést – működés-ellenőrzés; |
| --- | --- |

a)

az állítható szelepvezérlés megengedhető hibája: képes-e az állítható szelepvezérlő rendszer megvalósítani a beállított szelepvezérlést – működés-ellenőrzés;

| b) | az állítható szelepvezérlés lassú válasza: képes-e az állítható szelepvezérlő rendszer a vezérlőjel kiadása után a gyártó által meghatározott időintervallumon belül megvalósítani a beállított szelepvezérlést – működés-ellenőrzés. |
| --- | --- |

b)

az állítható szelepvezérlés lassú válasza: képes-e az állítható szelepvezérlő rendszer a vezérlőjel kiadása után a gyártó által meghatározott időintervallumon belül megvalósítani a beállított szelepvezérlést – működés-ellenőrzés.

3. függelék – 10. tétel

A gyújtáshiba ellenőrzése

| | Dízel | Földgáz |
| --- | --- | --- |
| a) | Nincs előírás. |

Dízel

Földgáz

a)

Nincs előírás.

X

| b) | Gyújtáshiba, amely akár a katalizátor károsodását is előidézheti (pl. bizonyos százaléknyi gyújtáshiba ellenőrzése bizonyos idő alatt) – működés-ellenőrzés. |
| --- | --- |

b)

Gyújtáshiba, amely akár a katalizátor károsodását is előidézheti (pl. bizonyos százaléknyi gyújtáshiba ellenőrzése bizonyos idő alatt) – működés-ellenőrzés.

X

3. függelék – 11. tétel

A forgattyúsház szellőztető rendszerének ellenőrzése

Nincs előírás.

3. függelék – 12. tétel

A motor hűtőrendszerének ellenőrzése

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek a következő elemek megfelelő működését kell ellenőriznie a hűtőrendszerrel felszerelt motorokon:

| a) | motorhűtő közeg hőmérséklete (termosztát): nyitott állapotban beragadt termosztát. A gyártónak nem kell ellenőriznie a termosztátot, ha annak meghibásodása nem akadályozza meg más fedélzeti diagnosztikai ellenőrző rutinok működését – teljes kiesés ellenőrzése. |
| --- | --- |

a)

motorhűtő közeg hőmérséklete (termosztát): nyitott állapotban beragadt termosztát. A gyártónak nem kell ellenőriznie a termosztátot, ha annak meghibásodása nem akadályozza meg más fedélzeti diagnosztikai ellenőrző rutinok működését – teljes kiesés ellenőrzése.

A gyártónak nem kell ellenőriznie a hűtőközeg hőmérsékletét vagy a hűtőközeg hőmérséklet-érzékelőjét, ha a motor hűtőközegének hőmérséklete vagy a motor hűtőközegének hőmérsékletérzékelője nincs arra felhasználva, hogy engedélyezze kibocsátáscsökkentő rendszerek zárt körű/visszacsatolásos szabályozását, illetve, hogy letiltson más ellenőrző rutinokat.

A gyártó felfüggesztheti vagy késleltetheti az ellenőrzést arra az időre, amíg a zárt körű szabályozás eléri az adott hőmérsékletet, amennyiben a motor olyan viszonyok között működik, amelyek téves diagnózist okoznának (például a jármű az előmelegedési idő 50–75 %-át meghaladó ideig alapjáraton működik).

3. függelék – 13. tétel

A kipufogógáz- és oxigénérzékelők ellenőrzése

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell az alábbiakat:

| | Dízel | Földgáz |
| --- | --- | --- |
| a) | a kipufogógáz-érzékelőkkel felszerelt motorokon az elektromos elemek megfelelő működését e függelék 1. tétele szerint – alkotóelem-ellenőrzés |

Dízel

Földgáz

a)

a kipufogógáz-érzékelőkkel felszerelt motorokon az elektromos elemek megfelelő működését e függelék 1. tétele szerint – alkotóelem-ellenőrzés

X

X

| b) | az elsőleges és másodlagos (üzemanyag-vezérlő) oxigénérzékelőket. Ezek az érzékelők kipufogógáz-érzékelőknek tekintendők, melyek megfelelő működését e függelék 1. tétele szerint kell ellenőrizni – alkotóelem-ellenőrzés |
| --- | --- |

b)

az elsőleges és másodlagos (üzemanyag-vezérlő) oxigénérzékelőket. Ezek az érzékelők kipufogógáz-érzékelőknek tekintendők, melyek megfelelő működését e függelék 1. tétele szerint kell ellenőrizni – alkotóelem-ellenőrzés

X

3. függelék – 14. tétel

Az alapjárati fordulatszám szabályozó rendszerének ellenőrzése

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek az alapjárati fordulatszámot szabályozó rendszerrel felszerelt motorokon ellenőriznie kell az elektromos elemek megfelelő működését e függelék 1. tétele szerint.

3. függelék – 15. tétel

Három gázkomponensre ható katalizátor

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek a következő elemek megfelelő működését kell ellenőriznie a három gázkomponensre ható katalizátorral felszerelt motorokon:

| | Dízel | Földgáz |
| --- | --- | --- |
| a) | a három gázkomponensre ható katalizátor átalakítási hatásfoka: képes-e a katalizátor az NOx és a CO átalakítására – működés-ellenőrzés |

Dízel

Földgáz

a)

a három gázkomponensre ható katalizátor átalakítási hatásfoka: képes-e a katalizátor az NOx és a CO átalakítására – működés-ellenőrzés

X

---

(1)  A c1) a B. és C. szakaszra vonatkozik a 3. melléklet 1. táblázata szerint; a c2) az A. szakaszra vonatkozik a 3. melléklet 1. táblázata szerint.

---

9B. melléklet - 4. függelék

Műszaki megfelelőségi jegyzőkönyv

Ezt a jegyzőkönyvet e melléklet 6.3.3. és a 7.3. szakasza szerint a típusjóváhagyó hatóság bocsátja ki a fedélzeti diagnosztikai rendszer vagy a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád vizsgálata után, amennyiben az adott rendszer vagy motorcsalád megfelel e függelék előírásainak.

A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell a pontos hivatkozást erre a függelékre (a változatszámot is meg kell adni).

A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell a pontos hivatkozást erre az előírásra (a változatszámot is meg kell adni).

A jegyzőkönyv fedőlapján fel kell tüntetni a fedélzeti diagnosztikai rendszer vagy a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád végső megfelelőségét, valamint a következő öt tételt:

| 1. tétel | A fedélzeti diagnosztikai rendszerre vonatkozó információk |
| --- | --- |

1. tétel

A fedélzeti diagnosztikai rendszerre vonatkozó információk

| 2. tétel | A fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelelőségére vonatkozó információk |
| --- | --- |

2. tétel

A fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelelőségére vonatkozó információk

| 3. tétel | A hiányosságokra vonatkozó információk |
| --- | --- |

3. tétel

A hiányosságokra vonatkozó információk

| 4. tétel | A fedélzeti diagnosztikai rendszerrel kapcsolatban végzett igazoló vizsgálatokra vonatkozó információk |
| --- | --- |

4. tétel

A fedélzeti diagnosztikai rendszerrel kapcsolatban végzett igazoló vizsgálatokra vonatkozó információk

| 5. tétel | Vizsgálati eljárás |
| --- | --- |

5. tétel

Vizsgálati eljárás

A jegyzőkönyvnek és tételeinek tartalmaznia kell legalább az alábbi példákban megadott elemeket.

A jegyzőkönyvben szerepelni kell annak, hogy a jegyzőkönyv másolása vagy kivonatos közlése csak az aláíró típusjóváhagyó hatóság írásos beleegyezésével megengedett.

Végső megfelelőségi jegyzőkönyv

A dokumentációcsomag és az itt leírt fedélzeti diagnosztikai rendszer/kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád megfelel ezen előírás követelményeinek:

Előírás: ... / változat: ... / hatálybalépés: ... / üzemanyag típusa ...

Az előírás a következő globális műszaki előírás végrehajtása:

Globális műszaki előírás: ... / A+ B / változat: ... / kelt: ...

A műszaki megfelelőségi jegyzőkönyv ... oldalból áll.

Kelt: ...

Kiállította (név és aláírás):

Típusjóváhagyó hatóság (név, pecsét)

A műszaki megfelelőségi jegyzőkönyv 1. tétele (példa)

A fedélzeti diagnosztikai rendszerre vonatkozó információk

1.   A kért jóváhagyás típusa

| A kért jóváhagyás | |
| --- | --- |
| — | Egyedi fedélzeti diagnosztikai rendszer jóváhagyása |

A kért jóváhagyás

—

Egyedi fedélzeti diagnosztikai rendszer jóváhagyása

| — | A kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád jóváhagyása |
| --- | --- |

—

A kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád jóváhagyása

| — | Fedélzeti diagnosztikai rendszer jóváhagyása egy már tanúsított kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád tagjaként |
| --- | --- |

—

Fedélzeti diagnosztikai rendszer jóváhagyása egy már tanúsított kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád tagjaként

| — | Kiterjesztés azért, hogy egy új motorrendszer bekerüljön egy kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba |
| --- | --- |

—

Kiterjesztés azért, hogy egy új motorrendszer bekerüljön egy kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba

| — | Kiterjesztés a fedélzeti diagnosztikai rendszert érintő tervmódosítás miatt |
| --- | --- |

—

Kiterjesztés a fedélzeti diagnosztikai rendszert érintő tervmódosítás miatt

| — | Kiterjesztés működési hiba átsorolása miatt |
| --- | --- |

—

Kiterjesztés működési hiba átsorolása miatt

IGEN/NEM

IGEN/NEM

IGEN/NEM

IGEN/NEM

IGEN/NEM

IGEN/NEM

2.   A fedélzeti diagnosztikai rendszerre vonatkozó információk

| Egyedi fedélzeti diagnosztikai rendszer jóváhagyása | |
| --- | --- |
| — | motorrendszercsalád (1) (adott esetben, lásd e melléklet 6.1. szakaszát) típusa(i) vagy egyedi motorrendszer(ek) típusa(i)1 |

Egyedi fedélzeti diagnosztikai rendszer jóváhagyása

—

motorrendszercsalád (1) (adott esetben, lásd e melléklet 6.1. szakaszát) típusa(i) vagy egyedi motorrendszer(ek) típusa(i)1

| — | a fedélzeti diagnosztika leírása (a gyártó adja meg): hivatkozás és keltezés |
| --- | --- |

—

a fedélzeti diagnosztika leírása (a gyártó adja meg): hivatkozás és keltezés

. . . .

. . . .

A kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád jóváhagyása

. . . .

| — | a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládban képviselt motorcsaládok felsorolása (adott esetben, lásd a 6.1. szakaszt) |
| --- | --- |

—

a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládban képviselt motorcsaládok felsorolása (adott esetben, lásd a 6.1. szakaszt)

| — | a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli alap-motorrendszer típusa1 |
| --- | --- |

—

a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli alap-motorrendszer típusa1

| — | a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli motortípusok1 felsorolása |
| --- | --- |

—

a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli motortípusok1 felsorolása

| — | a fedélzeti diagnosztika leírása (a gyártó adja meg): hivatkozás és keltezés |
| --- | --- |

—

a fedélzeti diagnosztika leírása (a gyártó adja meg): hivatkozás és keltezés

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

Fedélzeti diagnosztikai rendszer jóváhagyása egy már tanúsított kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád tagjaként

| — | a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládban képviselt motorcsaládok felsorolása (adott esetben, lásd a 6.1. szakaszt) |
| --- | --- |

—

a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládban képviselt motorcsaládok felsorolása (adott esetben, lásd a 6.1. szakaszt)

| — | a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli alap-motorrendszer típusa1 |
| --- | --- |

—

a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli alap-motorrendszer típusa1

| — | a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli motortípusok1 felsorolása |
| --- | --- |

—

a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli motortípusok1 felsorolása

| — | az új fedélzeti diagnosztikai rendszer által érintett motorrendszercsalád megnevezése (adott esetben) |
| --- | --- |

—

az új fedélzeti diagnosztikai rendszer által érintett motorrendszercsalád megnevezése (adott esetben)

| — | az új fedélzeti diagnosztikai rendszer által érintett motorrendszer típusa1 |
| --- | --- |

—

az új fedélzeti diagnosztikai rendszer által érintett motorrendszer típusa1

| — | a fedélzeti diagnosztika bővített leírása (a gyártó adja meg): hivatkozás és keltezés |
| --- | --- |

—

a fedélzeti diagnosztika bővített leírása (a gyártó adja meg): hivatkozás és keltezés

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

| Kiterjesztés azért, hogy egy új motorrendszer bekerüljön egy kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba | |
| --- | --- |
| — | a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád által érintett motorcsaládok felsorolása (szükség szerint bővítve) (adott esetben, lásd a 6.1. szakaszt) |

Kiterjesztés azért, hogy egy új motorrendszer bekerüljön egy kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba

—

a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád által érintett motorcsaládok felsorolása (szükség szerint bővítve) (adott esetben, lásd a 6.1. szakaszt)

| — | a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli motortípusok1 felsorolása (szükség szerint bővítve) |
| --- | --- |

—

a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli motortípusok1 felsorolása (szükség szerint bővítve)

| — | a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli alap-motorrendszerek aktualizált (új vagy változatlan) típusa1 |
| --- | --- |

—

a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli alap-motorrendszerek aktualizált (új vagy változatlan) típusa1

| — | a fedélzeti diagnosztika bővített leírása (a gyártó adja meg): hivatkozás és keltezés |
| --- | --- |

—

a fedélzeti diagnosztika bővített leírása (a gyártó adja meg): hivatkozás és keltezés

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

Kiterjesztés a fedélzeti diagnosztikai rendszert érintő tervmódosítás miatt

| — | a tervmódosítás által érintett motorcsaládok felsorolása (adott esetben) |
| --- | --- |

—

a tervmódosítás által érintett motorcsaládok felsorolása (adott esetben)

| — | a tervmódosítás által érintett motortípusok1 felsorolása |
| --- | --- |

—

a tervmódosítás által érintett motortípusok1 felsorolása

| — | a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli alap-motorrendszer aktualizált (adott esetben, új vagy változatlan) típusa1 |
| --- | --- |

—

a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli alap-motorrendszer aktualizált (adott esetben, új vagy változatlan) típusa1

A fedélzeti diagnosztika módosított leírása (a gyártó adja meg): hivatkozás és keltezés

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

Kiterjesztés működési hiba átsorolása miatt

| — | az átsorolás által érintett motorcsaládok felsorolása (adott esetben) |
| --- | --- |

—

az átsorolás által érintett motorcsaládok felsorolása (adott esetben)

| — | az átsorolás által érintett motortípusok1 felsorolása |
| --- | --- |

—

az átsorolás által érintett motortípusok1 felsorolása

A fedélzeti diagnosztika módosított leírása (a gyártó adja meg): hivatkozás és keltezés

. . . .

. . . .

. . . .

A műszaki megfelelőségi jegyzőkönyv 2. tétele (példa)

A fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelelőségére vonatkozó információk

1.   Dokumentációcsomag

| A gyártó által a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád dokumentációcsomagjában megadott elemek teljesek, és megfelelnek e melléklet 8. szakasza előírásainak a következők tekintetében: | |
| --- | --- |
| — | az ellenőrzött alkotóelemekkel vagy rendszerekkel kapcsolatos dokumentáció |

A gyártó által a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád dokumentációcsomagjában megadott elemek teljesek, és megfelelnek e melléklet 8. szakasza előírásainak a következők tekintetében:

—

az ellenőrzött alkotóelemekkel vagy rendszerekkel kapcsolatos dokumentáció

| — | az egyes diagnosztikai hibakódokkal kapcsolatos dokumentáció |
| --- | --- |

—

az egyes diagnosztikai hibakódokkal kapcsolatos dokumentáció

| — | a működési hiba besorolásával kapcsolatos dokumentáció |
| --- | --- |

—

a működési hiba besorolásával kapcsolatos dokumentáció

| — | a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaláddal kapcsolatos dokumentáció |
| --- | --- |

—

a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaláddal kapcsolatos dokumentáció

IGEN/NEM

IGEN/NEM

IGEN/NEM

IGEN/NEM

| — | az e melléklet 8.2. szakaszában előírt, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek járműbe való beépítésére vonatkozó dokumentáció a dokumentációcsomag részét képezi; a dokumentáció teljes és megfelel e melléklet előírásainak |
| --- | --- |

—

az e melléklet 8.2. szakaszában előírt, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek járműbe való beépítésére vonatkozó dokumentáció a dokumentációcsomag részét képezi; a dokumentáció teljes és megfelel e melléklet előírásainak

IGEN/NEM

| — | a fedélzeti diagnosztikai rendszerrel felszerelt motorrendszer beépítése megfelel e melléklet 1. függelékének |
| --- | --- |

—

a fedélzeti diagnosztikai rendszerrel felszerelt motorrendszer beépítése megfelel e melléklet 1. függelékének

IGEN/NEM

2.   A dokumentáció tartalma

| Ellenőrzés

  Az ellenőrző rutinok megfelelnek az e melléklet 4.2. szakaszában foglalt előírásoknak: | IGEN/NEM |
| --- | --- |
| Besorolás

  A működési hibák besorolása megfelel az e melléklet 4.5. szakaszában foglalt előírásoknak: | IGEN/NEM |
| A hibajelző működési módja

  E melléklet 4.6.3. szakasza szerint a hibajelző működési módj a:
  A hibajelző bekapcsolása és kikapcsolása megfelel az e melléklet 4.6. szakaszában foglalt követelményeknek: | Diszkriminatív/
  nem diszkriminatív
  IGEN/NEM |
| Diagnosztikai hibakódok elmentése és törlése

  A diagnosztikai hibakódok elmentése és törlése megfelel az e melléklet 4.3. és 4.4. szakaszában foglalt előírásoknak: | IGEN/NEM |
| A fedélzeti diagnosztikai rendszer letiltása

  A dokumentációcsomagban a fedélzeti diagnosztikai rendszer pillanatnyi leválasztására vagy letiltására leírt stratégiák megfelelnek e melléklet 5.2. szakaszában foglalt előírásoknak: | IGEN/NEM |
| Az elektronikus rendszerek biztonsága

  A gyártó által az elektronikus rendszer biztonságára leírt megoldások megfelelnek az e melléklet 4.8. szakaszában foglalt előírásoknak: | IGEN/NEM |

Ellenőrzés

Az ellenőrző rutinok megfelelnek az e melléklet 4.2. szakaszában foglalt előírásoknak:

IGEN/NEM

Besorolás

A működési hibák besorolása megfelel az e melléklet 4.5. szakaszában foglalt előírásoknak:

IGEN/NEM

A hibajelző működési módja

E melléklet 4.6.3. szakasza szerint a hibajelző működési módj a:

A hibajelző bekapcsolása és kikapcsolása megfelel az e melléklet 4.6. szakaszában foglalt követelményeknek:

Diszkriminatív/

nem diszkriminatív

IGEN/NEM

Diagnosztikai hibakódok elmentése és törlése

A diagnosztikai hibakódok elmentése és törlése megfelel az e melléklet 4.3. és 4.4. szakaszában foglalt előírásoknak:

IGEN/NEM

A fedélzeti diagnosztikai rendszer letiltása

A dokumentációcsomagban a fedélzeti diagnosztikai rendszer pillanatnyi leválasztására vagy letiltására leírt stratégiák megfelelnek e melléklet 5.2. szakaszában foglalt előírásoknak:

IGEN/NEM

Az elektronikus rendszerek biztonsága

A gyártó által az elektronikus rendszer biztonságára leírt megoldások megfelelnek az e melléklet 4.8. szakaszában foglalt előírásoknak:

IGEN/NEM

A műszaki megfelelőségi jegyzőkönyv 3. tétele (példa)

A hiányosságokra vonatkozó információk

| A fedélzeti diagnosztikai rendszer hiányosságainak száma | (pl. 4 hiányosság) |
| --- | --- |
| A hiányosságok megfelelnek az e melléklet 6.4. szakaszában foglalt előírásoknak: | IGEN/NEM |
| 1. hiányosság | |
| — | a hiányosság mibenléte |

A fedélzeti diagnosztikai rendszer hiányosságainak száma

(pl. 4 hiányosság)

A hiányosságok megfelelnek az e melléklet 6.4. szakaszában foglalt előírásoknak:

IGEN/NEM

1. hiányosság

—

a hiányosság mibenléte

a karbamidkoncentráció megadott tűréshatárokon belüli mérése (SCR)

| — | a hiányosság fennállásának időtartama |
| --- | --- |

—

a hiányosság fennállásának időtartama

például a jóváhagyástól számított egy év/hat hónap

(A 2–n-1. hiányosságok leírása)

n. hiányosság

| — | a hiányosság mibenléte |
| --- | --- |

—

a hiányosság mibenléte

például az NH3 koncentrációjának mérése a szelekítv redukciós katalizátor után

| — | a hiányosság fennállásának időtartama |
| --- | --- |

—

a hiányosság fennállásának időtartama

például a jóváhagyástól számított egy év/hat hónap

A műszaki megfelelőségi jegyzőkönyv 4. tétele (példa)

A fedélzeti diagnosztikai rendszerrel kapcsolatban végzett igazoló vizsgálatok

1.   A fedélzeti diagnosztikai rendszerrel kapcsolatban végzett vizsgálatok eredménye

| A vizsgálatok eredményei

  Az e melléklet 6. szakasza szerint sikeresen megtörtént a fenti megfelelőségi dokumentációcsomagban leírt fedélzeti diagnosztikai rendszer vizsgálata az 5. tételben felsorolt ellenőrző rutinok és működéshiba-besorolások megfelelősége tekintetében: | IGEN/NEM |
| --- | --- |

A vizsgálatok eredményei

Az e melléklet 6. szakasza szerint sikeresen megtörtént a fenti megfelelőségi dokumentációcsomagban leírt fedélzeti diagnosztikai rendszer vizsgálata az 5. tételben felsorolt ellenőrző rutinok és működéshiba-besorolások megfelelősége tekintetében:

IGEN/NEM

Az elvégzett igazoló vizsgálatok részletes leírását az 5. tétel tartalmazza.

1.1.   Próbapadon vizsgált fedélzeti diagnosztikai rendszer

| Motor | |
| --- | --- |
| — | motor megnevezése (a gyártó neve és a kereskedelmi név): |

Motor

—

motor megnevezése (a gyártó neve és a kereskedelmi név):

| — | motor típusa (ahogyan a jóváhagyási dokumentumban szerepel): |
| --- | --- |

—

motor típusa (ahogyan a jóváhagyási dokumentumban szerepel):

| — | motor száma (gyári szám): |
| --- | --- |

—

motor száma (gyári szám):

. . . .

. . . .

. . . .

Az e melléklet által érintett vezérlőegységek (ideértve az elektronikus motorvezérlő egységeket is)

| — | főbb funkciók: |
| --- | --- |

—

főbb funkciók:

| — | azonosítószám (szoftver és kalibráció): |
| --- | --- |

—

azonosítószám (szoftver és kalibráció):

. . . .

. . . .

Diagnosztikai eszköz (a vizsgálathoz használt kiolvasó)

| — | gyártó: |
| --- | --- |

—

gyártó:

| — | típus: |
| --- | --- |

—

típus:

| — | szoftver/változat |
| --- | --- |

—

szoftver/változat

. . . .

. . . .

. . . .

Vizsgálati információk

| — | környezeti viszonyok (hőmérséklet, páratartalom, nyomás): |
| --- | --- |

—

környezeti viszonyok (hőmérséklet, páratartalom, nyomás):

| — | a vizsgálat elvégzésének helye (meg kell adni a tengerszint feletti magasságot is): |
| --- | --- |

—

a vizsgálat elvégzésének helye (meg kell adni a tengerszint feletti magasságot is):

| — | referencia-üzemanyag: |
| --- | --- |

—

referencia-üzemanyag:

| — | motorolaj: |
| --- | --- |

—

motorolaj:

| — | a vizsgálat időpontja: |
| --- | --- |

—

a vizsgálat időpontja:

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

2.   A fedélzeti diagnosztikai rendszer beépítésének igazoló vizsgálatai

| A fedélzeti diagnosztikai rendszer/a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád igazoló vizsgálata mellett a fedélzeti diagnosztikai rendszer/kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli fedélzeti diagnosztikai rendszer beépítésének vizsgálata járművön is megtörtént a 9B. melléklet 1. függelékének rendelkezései szerint | IGEN/NEM |
| --- | --- |

A fedélzeti diagnosztikai rendszer/a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád igazoló vizsgálata mellett a fedélzeti diagnosztikai rendszer/kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli fedélzeti diagnosztikai rendszer beépítésének vizsgálata járművön is megtörtént a 9B. melléklet 1. függelékének rendelkezései szerint

IGEN/NEM

2.1.   A fedélzeti diagnosztikai rendszer beépítését ellenőrző vizsgálat eredménye

| A vizsgálat eredménye

  Amennyiben a fedélzeti diagnosztikai rendszer beépítését járművön vizsgálták, a fedélzeti diagnosztikai rendszer beépítése megfelelőnek bizonyult a 9B. melléklet 1. függeléke szerint végzett vizsgálat során | IGEN/NEM |
| --- | --- |

A vizsgálat eredménye

Amennyiben a fedélzeti diagnosztikai rendszer beépítését járművön vizsgálták, a fedélzeti diagnosztikai rendszer beépítése megfelelőnek bizonyult a 9B. melléklet 1. függeléke szerint végzett vizsgálat során

IGEN/NEM

2.2.   A vizsgált beépítés

Ha a fedélzeti diagnosztikai rendszer beépítésének vizsgálata járművön történt:

| A vizsgált jármű | |
| --- | --- |
| — | a jármű megnevezése (a gyártó neve és a kereskedelmi név) |

A vizsgált jármű

—

a jármű megnevezése (a gyártó neve és a kereskedelmi név)

| — | a jármű típusa: |
| --- | --- |

—

a jármű típusa:

| — | jármű-azonosító szám (VIN): |
| --- | --- |

—

jármű-azonosító szám (VIN):

. . . .

. . . .

. . . .

Diagnosztikai eszköz (a vizsgálathoz használt kiolvasó)

| — | gyártó: |
| --- | --- |

—

gyártó:

| — | típus: |
| --- | --- |

—

típus:

| — | szoftver/változat: |
| --- | --- |

—

szoftver/változat:

. . .

. . . .

. . . .

Vizsgálati információk

| — | Kelt: |
| --- | --- |

—

Kelt:

. . . .

A műszaki megfelelőségi jegyzőkönyv 5. tétele (példa)

Vizsgálati eljárás

A fedélzeti diagnosztikai rendszer igazoló vizsgálata

| – Általános – | – A működési hiba besorolásának igazolása – | – A fedélzeti diagnosztikai rendszer működésének igazolása – |
| --- | --- | --- |
| | – Vizsgálat - | – Kibocsátási szintek – | – Besorolás – | – A lerontott alkotóelem minősítése – | – A hibajelző bekapcsolódása – |
| Meghibásodási mód | Hiba-kód | A vizsgálatot az alábbi szakasz szerint végezték: | Vizsgálati ciklus | Diagnosztikai küszöbértékek felett | Diagnosztikai küszöbértékek alatt | Kibocs. hat. érték + X alatt | Gyártó által javasolt besorolás | Végleges besorolás1 | A vizsgálatot az alábbi szakasz szerint végezték: | Vizsgálati ciklus | Minősített | A vizsgálatot az alábbi szakasz szerint végezték: | Vizsgálati ciklus | Folytonos hibajelzés a(z) ... ciklus után | Rövid hibajelzés a(z) ... ciklus után | Kért hibajelzés a(z) ... ciklus után |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Szelektív katalitikus csökkentési rendszer adagolószelepe | P2... | nincs vizsgálva | | - | - | - | A | A | 6.3.2.1 | WHTC | igen | 6.3.1. | WHTC | 2. | | |
| kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepe, elektromos | P1... | nincs vizsgálva | | | | | A | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | igen | 6.3.1. | WHTC | | 1. | |
| Kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepe, mechanikai | P1... | nincs vizsgálva | | | | | B1 | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | igen | 6.3.1. | WHTC | | 2. | |
| Kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepe, mechanikai | P1... | 6.2.2 | WHTC | | X | | B1 | B1 | nincs vizsgálva | | igen | | | | | |
| Kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepe, mechanikai | P1... | 6.2.2 | WHTC | | X | | B1 | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | igen | 6.3.1. | WHTC | | 2. | |
| Levegő hőmérséklet-érzékelője, elektromos | P1... | nincs vizsgálva | | | | | B2 | B2 | 6.3.2.2 | WHTC | igen | 6.3.1. | WHTC | | 1. | |
| Motorolaj hőmérséklet-érzékelője, elektromos | P1... | 6.2.6 | ETC | | | X | C | C | nincs vizsgálva | | igen | | | | | |

– Általános –

– A működési hiba besorolásának igazolása –

– A fedélzeti diagnosztikai rendszer működésének igazolása –

– Vizsgálat -

– Kibocsátási szintek –

– Besorolás –

– A lerontott alkotóelem minősítése –

– A hibajelző bekapcsolódása –

Meghibásodási mód

Hiba-kód

A vizsgálatot az alábbi szakasz szerint végezték:

Vizsgálati ciklus

Diagnosztikai küszöbértékek felett

Diagnosztikai küszöbértékek alatt

Kibocs. hat. érték + X alatt

Gyártó által javasolt besorolás

Végleges besorolás1

A vizsgálatot az alábbi szakasz szerint végezték:

Vizsgálati ciklus

Minősített

A vizsgálatot az alábbi szakasz szerint végezték:

Vizsgálati ciklus

Folytonos hibajelzés a(z) ... ciklus után

Rövid hibajelzés a(z) ... ciklus után

Kért hibajelzés a(z) ... ciklus után

Szelektív katalitikus csökkentési rendszer adagolószelepe

P2...

nincs vizsgálva

-

-

-

A

A

6.3.2.1

WHTC

igen

6.3.1.

WHTC

2.

kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepe, elektromos

P1...

nincs vizsgálva

A

B1

6.3.2.1

WHTC

igen

6.3.1.

WHTC

1.

Kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepe, mechanikai

P1...

nincs vizsgálva

B1

B1

6.3.2.1

WHTC

igen

6.3.1.

WHTC

2.

Kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepe, mechanikai

P1...

6.2.2

WHTC

X

B1

B1

nincs vizsgálva

igen

Kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepe, mechanikai

P1...

6.2.2

WHTC

X

B1

B1

6.3.2.1

WHTC

igen

6.3.1.

WHTC

2.

Levegő hőmérséklet-érzékelője, elektromos

P1...

nincs vizsgálva

B2

B2

6.3.2.2

WHTC

igen

6.3.1.

WHTC

1.

Motorolaj hőmérséklet-érzékelője, elektromos

P1...

6.2.6

ETC

X

C

C

nincs vizsgálva

igen

Megjegyzések: 1) A tanúsító hatóság kérésére a működési hiba átsorolható a gyártó által javasolt kategóriától különböző kategóriába.

Ezen a lapon csak azokat a működési hibákat kell feltüntetni, amelyeket akár besorolás, akár működés szempontjából vizsgáltak, illetve azokat, amelyeket a tanúsító hatóság kérésére átsoroltak.

Egy működési hiba vizsgálható akár a besorolás, akár a működés, vagy mindkettő szempontjából.

A kipufogógáz-visszavezető rendszer mechanikai szelepére a táblázatban a fenti három eset mindegyikére szerepel példa.

---

(1)  Ahogyan a jóváhagyási dokumentumban szerepel.

---

9B. melléklet - 5. függelék

A pillanatfelvétel és az adatforgalom tartalma

Az alábbi táblázatok az e melléklet 4.7.1.4. és 4.7.2. szakaszaiban tárgyalt információkat sorolják fel.

1. táblázat

Kötelező előírások

| | Pillanatfelvétel | Adatforgalom |
| --- | --- | --- |
| Számított terhelés (a motor nyomatéka az aktuális motorfordulatszámon leadott legnagyobb nyomaték százalékában) | x | x |
| Motor fordulatszáma | x | x |
| Motor hűtőközegének hőmérséklete (vagy egyenértékű hőmérséklet) | x | x |
| Légköri nyomás (közvetlenül mérve vagy becsülve) | x | x |
| Legnagyobb vonatkoztatási motornyomaték | | x |
| Nettó motorféknyomaték (a legnagyobb vonatkoztatási motornyomaték százalékában), vagy
  Tényleges motornyomaték / kijelzett nyomaték (a legnagyobb vonatkoztatási motornyomaték százalékaként, például az üzemanyag-adagolás beállított mennyiségéből kiszámítva) | | x |
| Súrlódási nyomaték (a legnagyobb vonatkoztatási motornyomaték százalékában) | | x |
| A motor üzemanyagárama | | x |

Pillanatfelvétel

Adatforgalom

Számított terhelés (a motor nyomatéka az aktuális motorfordulatszámon leadott legnagyobb nyomaték százalékában)

x

x

Motor fordulatszáma

x

x

Motor hűtőközegének hőmérséklete (vagy egyenértékű hőmérséklet)

x

x

Légköri nyomás (közvetlenül mérve vagy becsülve)

x

x

Legnagyobb vonatkoztatási motornyomaték

x

Nettó motorféknyomaték (a legnagyobb vonatkoztatási motornyomaték százalékában), vagy

Tényleges motornyomaték / kijelzett nyomaték (a legnagyobb vonatkoztatási motornyomaték százalékaként, például az üzemanyag-adagolás beállított mennyiségéből kiszámítva)

x

Súrlódási nyomaték (a legnagyobb vonatkoztatási motornyomaték százalékában)

x

A motor üzemanyagárama

x

2. táblázat

Fakultatív információk a motor fordulatszámáról és terheléséről

| | Pillanatfelvétel | Adatforgalom |
| --- | --- | --- |
| A járművezető által igényelt motornyomaték (a motor legnagyobb nyomatékának százalékában) | x | x |
| Tényleges motornyomaték (a legnagyobb motornyomaték százalékaként számítva, például az üzemanyag-adagolás beállított mennyiségéből kiszámítva) | x | |
| Legnagyobb vonatkoztatási motornyomaték a motorfordulatszám függvényeként | | x |
| A motorindítás óta eltelt idő | x | x |

Pillanatfelvétel

Adatforgalom

A járművezető által igényelt motornyomaték (a motor legnagyobb nyomatékának százalékában)

x

x

Tényleges motornyomaték (a legnagyobb motornyomaték százalékaként számítva, például az üzemanyag-adagolás beállított mennyiségéből kiszámítva)

x

Legnagyobb vonatkoztatási motornyomaték a motorfordulatszám függvényeként

x

A motorindítás óta eltelt idő

x

x

3. táblázat

Fakultatív információk, ha ezeket a kibocsátáscsökkentő rendszer vagy a fedélzeti diagnosztikai rendszer használja a fedélzeti diagnosztikai adatok engedélyezésére vagy letiltására

| | Pillanatfelvétel | Adatforgalom |
| --- | --- | --- |
| Üzemanyagszint (pl. az üzemanyagtartály névleges térfogatának százalékában) vagy tartályban lévő üzemanyag nyomása (pl. az üzemanyagtartály névleges térfogatának százalékában), értelemszerűen | x | x |
| A motorolaj hőmérséklete | x | x |
| Járműsebesség | x | x |
| Az üzemanyag minőségét felismerő rendszer státusza (aktív / nem aktív) gázmotorok esetében | | x |
| A motorvezérlő számítógépes rendszer feszültsége (a fő vezérlőchip tápfeszültsége) | x | x |

Pillanatfelvétel

Adatforgalom

Üzemanyagszint (pl. az üzemanyagtartály névleges térfogatának százalékában) vagy tartályban lévő üzemanyag nyomása (pl. az üzemanyagtartály névleges térfogatának százalékában), értelemszerűen

x

x

A motorolaj hőmérséklete

x

x

Járműsebesség

x

x

Az üzemanyag minőségét felismerő rendszer státusza (aktív / nem aktív) gázmotorok esetében

x

A motorvezérlő számítógépes rendszer feszültsége (a fő vezérlőchip tápfeszültsége)

x

x

4. táblázat

Fakultatív információk, amelyeket a motor (ha megfelelően fel van szerelve) érzékel vagy kiszámít

| | Pillanatfelvétel | Adatforgalom |
| --- | --- | --- |
| A fojtószelep abszolút állása / a belépő levegő fojtószelepének állása (a beszívott levegő szabályozására szolgáló szelep állása) | x | x |
| Üzemanyag-szabályozó rendszer státusza zárt szabályozókör esetében (például az üzemanyag nyomásán alapuló zárt szabályozókör esetében) | x | x |
| Az üzemanyag-vezeték nyomása | x | x |
| A befecskendezést szabályozó nyomás (azaz az üzemanyag befecskendezését szabályozó közeg nyomása) | x | x |
| Az üzemanyag-befecskendezés reprezentatív vezérlése (az első fő befecskendezés kezdete) | x | x |
| Az üzemanyag-vezeték beállított nyomása | x | x |
| A befecskendezést szabályozó nyomás beállított értéke (azaz az üzemanyag befecskendezését szabályozó közeg nyomása) | x | x |
| A beszívott levegő hőmérséklete | x | x |
| A környezeti levegő hőmérséklete | x | x |
| Levegő-hőmérséklet a turbófeltöltő bemeneténél/kimeneténél (kompresszor és turbina) | x | x |
| A turbófeltöltő bemeneti/kimeneti nyomása (kompresszor és turbina) | x | x |
| A töltőlevegő hőmérséklete (adott esetben a közbenső hűtő után) | x | x |
| Tényleges feltöltő nyomás | x | x |
| Levegőáram a levegő tömegáramát mérő érzékelőtől | x | x |
| A kipufogógáz-visszavezető rendszerben a szelep működési ciklusának/állásának beállított értéke (feltéve, hogy a kipufogógáz-visszavezetés szabályozása így történik) | x | x |
| A kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepének tényleges működési ciklusa/állása | x | x |
| Mellékhajtás státusza (aktív vagy nem aktív) | x | x |
| A gázpedál állása | x | x |
| A gázpedál abszolút állása (kiegészítő adat) | x | ha van érzékelő |
| Pillanatnyi üzemanyag-fogyasztás | x | x |
| A feltöltő nyomás beállított/megcélzott értéke (ha a turbóműködés szabályozásához a feltöltő nyomást használják) | x | x |
| A részecskeszűrő belépő nyomása | x | x |
| A részecskeszűrő kilépő nyomása | x | x |
| A részecskeszűrő nyomáskülönbsége | x | x |
| A motorból kilépő kipufogógáz nyomása | x | x |
| A részecskeszűrő belépő hőmérséklete | x | x |
| A részecskeszűrő kilépő hőmérséklete | x | x |
| A motorból kilépő kipufogógáz hőmérséklete | x | x |
| Turbófeltöltő/turbina fordulatszáma | x | x |
| Az állítható geometriájú turbófeltöltő állása | x | x |
| Az állítható geometriájú turbófeltöltő állásának beállított értéke | x | x |
| A feltöltéshatároló szelep állása | x | x |
| A levegő-üzemanyag arány érzékelőjének kimenete | | x |
| Oxigénérzékelő kimenete | | x |
| Másodlagos oxigénérzékelő kimenete (ha be van szerelve) | | x |
| NOx-érzékelő kimenete | | x |

Pillanatfelvétel

Adatforgalom

A fojtószelep abszolút állása / a belépő levegő fojtószelepének állása (a beszívott levegő szabályozására szolgáló szelep állása)

x

x

Üzemanyag-szabályozó rendszer státusza zárt szabályozókör esetében (például az üzemanyag nyomásán alapuló zárt szabályozókör esetében)

x

x

Az üzemanyag-vezeték nyomása

x

x

A befecskendezést szabályozó nyomás (azaz az üzemanyag befecskendezését szabályozó közeg nyomása)

x

x

Az üzemanyag-befecskendezés reprezentatív vezérlése (az első fő befecskendezés kezdete)

x

x

Az üzemanyag-vezeték beállított nyomása

x

x

A befecskendezést szabályozó nyomás beállított értéke (azaz az üzemanyag befecskendezését szabályozó közeg nyomása)

x

x

A beszívott levegő hőmérséklete

x

x

A környezeti levegő hőmérséklete

x

x

Levegő-hőmérséklet a turbófeltöltő bemeneténél/kimeneténél (kompresszor és turbina)

x

x

A turbófeltöltő bemeneti/kimeneti nyomása (kompresszor és turbina)

x

x

A töltőlevegő hőmérséklete (adott esetben a közbenső hűtő után)

x

x

Tényleges feltöltő nyomás

x

x

Levegőáram a levegő tömegáramát mérő érzékelőtől

x

x

A kipufogógáz-visszavezető rendszerben a szelep működési ciklusának/állásának beállított értéke (feltéve, hogy a kipufogógáz-visszavezetés szabályozása így történik)

x

x

A kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepének tényleges működési ciklusa/állása

x

x

Mellékhajtás státusza (aktív vagy nem aktív)

x

x

A gázpedál állása

x

x

A gázpedál abszolút állása (kiegészítő adat)

x

ha van érzékelő

Pillanatnyi üzemanyag-fogyasztás

x

x

A feltöltő nyomás beállított/megcélzott értéke (ha a turbóműködés szabályozásához a feltöltő nyomást használják)

x

x

A részecskeszűrő belépő nyomása

x

x

A részecskeszűrő kilépő nyomása

x

x

A részecskeszűrő nyomáskülönbsége

x

x

A motorból kilépő kipufogógáz nyomása

x

x

A részecskeszűrő belépő hőmérséklete

x

x

A részecskeszűrő kilépő hőmérséklete

x

x

A motorból kilépő kipufogógáz hőmérséklete

x

x

Turbófeltöltő/turbina fordulatszáma

x

x

Az állítható geometriájú turbófeltöltő állása

x

x

Az állítható geometriájú turbófeltöltő állásának beállított értéke

x

x

A feltöltéshatároló szelep állása

x

x

A levegő-üzemanyag arány érzékelőjének kimenete

x

Oxigénérzékelő kimenete

x

Másodlagos oxigénérzékelő kimenete (ha be van szerelve)

x

NOx-érzékelő kimenete

x

---

9B. melléklet - 6. függelék

Hivatkozott szabványok

Ez a függelék az azokra az ipari szabványokra való hivatkozásokat tartalmazza, amelyek e melléklet rendelkezései szerint a jármű/motor soros kommunikációs interfészének biztosítására használandók. Két megengedett megoldás van:

| a) | az ISO 27145 szabvány vagy az ISO 15765-4 (CAN-alapú) szabvánnyal, vagy az ISO 13400 (TCP/IP-alapú) szabvánnyal együtt; |
| --- | --- |

a)

az ISO 27145 szabvány vagy az ISO 15765-4 (CAN-alapú) szabvánnyal, vagy az ISO 13400 (TCP/IP-alapú) szabvánnyal együtt;

| b) | SAE J1939-73. |
| --- | --- |

b)

SAE J1939-73.

Vannak további ISO vagy SAE szabványok is, amelyek e melléklet rendelkezései szerint alkalmazandók.

Ebben a mellékletben az ISO 27145 szabványra való hivatkozás alatt a következők értendők:

| a) | ISO 27145-1 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 1 — General Information and use case definitions (Közúti járművek – A WWH-OBD [világszinten harmonizált fedélzeti diagnosztika] kommunikációs követelményeinek végrehajtása – 1. rész – Általános információk és a használati esetek meghatározásai); |
| --- | --- |

a)

ISO 27145-1 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 1 — General Information and use case definitions (Közúti járművek – A WWH-OBD [világszinten harmonizált fedélzeti diagnosztika] kommunikációs követelményeinek végrehajtása – 1. rész – Általános információk és a használati esetek meghatározásai);

| b) | ISO 27145-2 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 2 — Common emissions-related data dictionary (Közúti járművek – A WWH-OBD kommunikációs előírásainak alkalmazása – 2. rész – Kibocsátással kapcsolatos szokásos adatok gyűjteménye); |
| --- | --- |

b)

ISO 27145-2 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 2 — Common emissions-related data dictionary (Közúti járművek – A WWH-OBD kommunikációs előírásainak alkalmazása – 2. rész – Kibocsátással kapcsolatos szokásos adatok gyűjteménye);

| c) | ISO 27145-3 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 3 — Common message dictionary (Közúti járművek – A WWH-OBD kommunikációs előírásainak alkalmazása – 3. rész – Szokásos üzenetek gyűjteménye); |
| --- | --- |

c)

ISO 27145-3 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 3 — Common message dictionary (Közúti járművek – A WWH-OBD kommunikációs előírásainak alkalmazása – 3. rész – Szokásos üzenetek gyűjteménye);

| d) | ISO 27145-4 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 4 — Connection between vehicle and test equipment (Közúti járművek – A WWH-OBD kommunikációs előírásainak alkalmazása – 4. rész – A jármű és a vizsgálati berendezés közötti kapcsolat). |
| --- | --- |

d)

ISO 27145-4 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 4 — Connection between vehicle and test equipment (Közúti járművek – A WWH-OBD kommunikációs előírásainak alkalmazása – 4. rész – A jármű és a vizsgálati berendezés közötti kapcsolat).

Ebben a mellékletben a J1939-73 szabványra való hivatkozás alatt a következő értendő:

| | J1939-73 „APPLICATION LAYER – DIAGNOSTICS” (Alkalmazási réteg – Diagnosztika), 2011. |
| --- | --- |

J1939-73 „APPLICATION LAYER – DIAGNOSTICS” (Alkalmazási réteg – Diagnosztika), 2011.

Ebben a mellékletben az ISO 13400 szabványra való hivatkozás alatt a következők értendők:

| a) | FDIS 13400-1: 2011 Road vehicles – Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) – Part 1: General information and use case definition (Közúti járművek – Diagnosztikai célú, internetprotokollos kommunikáció – 1. rész: Általános információk és a használati esetek meghatározásai); |
| --- | --- |

a)

FDIS 13400-1: 2011 Road vehicles – Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) – Part 1: General information and use case definition (Közúti járművek – Diagnosztikai célú, internetprotokollos kommunikáció – 1. rész: Általános információk és a használati esetek meghatározásai);

| b) | FDIS 13400-3: 2011 Road vehicles – Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) – Part 2: Network and transport layer requirements and services (Közúti járművek – Diagnosztikai célú, internetprotokollos kommunikáció – 2. rész: A hálózattal és a szállítási réteggel kapcsolatos előírások és szolgáltatások); |
| --- | --- |

b)

FDIS 13400-3: 2011 Road vehicles – Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) – Part 2: Network and transport layer requirements and services (Közúti járművek – Diagnosztikai célú, internetprotokollos kommunikáció – 2. rész: A hálózattal és a szállítási réteggel kapcsolatos előírások és szolgáltatások);

| c) | FDIS 13400-3: 2011 Road vehicles – Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) – Part 3: IEEE 802.3 based wired vehicle interface (Közúti járművek – Diagnosztikai célú, internetprotokollos kommunikáció – 3. rész: IEEE 802.3-alapú, vezetékes járműinterfész); |
| --- | --- |

c)

FDIS 13400-3: 2011 Road vehicles – Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) – Part 3: IEEE 802.3 based wired vehicle interface (Közúti járművek – Diagnosztikai célú, internetprotokollos kommunikáció – 3. rész: IEEE 802.3-alapú, vezetékes járműinterfész);

| d) | [még nem végleges] 13400-4: 2011 Road vehicles – Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) – Part 4: Ethernet-based high-speed data link connector (Közúti járművek – Diagnosztikai célú, internetprotokollos kommunikáció – 4. rész: Ethernet-alapú, nagy sebességű diagnosztikai csatlakozó). |
| --- | --- |

d)

[még nem végleges] 13400-4: 2011 Road vehicles – Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) – Part 4: Ethernet-based high-speed data link connector (Közúti járművek – Diagnosztikai célú, internetprotokollos kommunikáció – 4. rész: Ethernet-alapú, nagy sebességű diagnosztikai csatlakozó).

---

9B. melléklet - 7. függelék

Működés-ellenőrzés

A.7.1.

Általános követelmények

A.7.1.1.

Ez a függelék a működés-ellenőrzés néhány esetére vonatkozó igazoló eljárásra vonatkozó rendelkezéseket határozza meg.

A.7.2.

A működés-ellenőrzés igazolása

A.7.2.1.

A működési hibák besorolásának jóváhagyása

A.7.2.1.1.

Amint azt e melléklet 4.2.1.1. szakasza megállapítja, működés-ellenőrzés esetén a tényleges kibocsátásokkal való korreláció nem szükséges. A jóváhagyó hatóság azonban bekérhet olyan vizsgálati adatokat, amelyek alátámasztják a működési hibák hatásainak e melléklet 6.2. szakasza szerinti osztályokba sorolását.

A.7.2.2.

A gyártó által választott működés-ellenőrzés jóváhagyása

A.7.2.2.1.

A gyártó által választott működés-ellenőrzést jóváhagyó határozat meghozatalakor a típusjóváhagyó hatóságnak a gyártó által megadott műszaki adatokat kell figyelembe vennie.

A.7.2.2.2.

A gyártó által a vizsgált ellenőrző rutinra választott teljesítmény-küszöbértéket a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon kell meghatározni, mégpedig a következők szerint elvégzett minősítési vizsgálattal:

A.7.2.2.2.1.

A minősítési vizsgálatot e melléklet 6.3.2. szakaszában megadott módon kell elvégezni.

A.7.2.2.2.2.

Meg kell mérni a vizsgált alkotóelem teljesítménycsökkenését, ennek értéke később a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád alapmotorjára nézve teljesítmény-küszöbértékként fog szolgálni.

A.7.2.2.3.

Az alapmotorra jóváhagyott működés-ellenőrzési kritériumokat további igazoló vizsgálat nélkül a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád minden tagjára érvényesnek kell tekinteni.

A.7.2.2.4.

A típusjóváhagyó hatóság és a gyártó közötti megállapodás alapján a teljesítmény-küszöbértéket ki lehet igazítani a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád egyes tagjaira tekintettel a különböző tervezési paraméterek (pl. a kipufogógáz-visszavezető rendszer hűtőrendszerének mérete) figyelembevétele érdekében. Az említett megállapodásnak a releváns műszaki elemeken kell alapulnia.

A.7.2.2.4.1.

A típusjóváhagyó hatóság kérheti, hogy a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád egy második tagján is végezzék el az A.7.2.2.2. szakaszban leírt jóváhagyási eljárást.

A.7.2.3.

A lerontott alkotóelem minősítése

A.7.2.3.1.

Valamely fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád kiválasztott ellenőrző rutinjához tartozó fedélzeti diagnosztika működésének igazolására a lerontott alkotóelemet a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád alapmotorján kell minősíteni, e melléklet 6.3.2. szakaszának megfelelően.

A.7.2.3.2.

Amennyiben az A.7.2.2.4.1. szakasz szerint egy második motor vizsgálatára is sor kerül, a lerontott alkotóelemet a második motoron kell minősíteni, e melléklet 6.3.2. szakaszának megfelelően.

A.7.2.4.

A fedélzeti diagnosztika működésének igazolása

A.7.2.4.1.

A fedélzeti diagnosztika működésének igazolását e melléklet 7.1.2. szakaszának követelményei szerint kell elvégezni az alapmotorral történő használat céljára minősített lerontott alkotóelem használatával.

---

9B. melléklet - 8. függelék

Teljes áramú dízel-részecskeszűrő működés-ellenőrzésének igazolási eljárására vonatkozó követelmények

A.8.1.

Általános követelmények

A.8.1.1.

Ez a függelék a fedélzeti diagnosztikai rendszer abban az esetben követendő igazolási eljárását határozza meg, ha a teljes áramú dízel-részecskeszűrő (DPF) szűrési folyamatának képezi a működés-ellenőrzés tárgyát.

A.8.1.1.

Hibás működésű teljes áramú részecskeszűrő létrehozható például úgy, hogy lyukakat fúrunk a részecskeszűrő hordozórétegébe, illetve leköszörüljük a részecskeszűrő hordozórétegének zárórétegeit.

A.8.2.

Minősítő vizsgálat

A.8.2.1.

A módszer elve

A.8.2.1.1.

A lerontott teljes áramú részecskeszűrő akkor tekinthető „minősített lerontott alkotóelemnek”, ha a motor adott vizsgálatra meghatározott üzemállapotok mellett a teljes áramú részecskeszűrőben a nyomás visszaesése („nyomáskülönbség”) meghaladja vagy eléri az ugyanolyan típusú, tiszta és nem lerontott teljes áramú részecskeszűrőben mért nyomáskülönbség 60 %-át.

A.8.2.1.1.1.

A gyártónak igazolnia kell, hogy ez a tiszta és nem lerontott, teljes áramú részecskeszűrő ugyanolyan ellennyomást eredményez, mint a lerontott részecskeszűrő a szándékosan hibás működést létrehozó tevékenység elvégzését megelőzően.

A.8.2.2.

Minősítő folyamat

A.8.2.2.1.

A lerontott teljes áramú dízel-részecskeszűrő minősítéséhez az adott teljes áramú dízel-részecskeszűrővel felszerelt motort stabilizált, állandósult üzemállapotában, az ezen előírás 4B. mellékletében meghatározott WHSC-vizsgálati ciklus 9. üzemmódra meghatározott sebesség- és terhelési értékek mellett (55 %-os normált sebesség és 50 %-os normált nyomaték) kell működtetni.

A.8.2.2.2.

Ahhoz, hogy a lerontott teljes áramú dízel-részecskeszűrő „minősített lerontott alkotóelemnek” minősüljön, a gyártónak igazolnia kell, hogy – a motorrendszert az A.8.2.2.1. szakaszban meghatározott üzemeltetési feltételek mellett járatva – a teljes áramú részecskeszűrőben a nyomás visszaesése nem alacsonyabb, mint az ugyanolyan típusú, tiszta és nem lerontott teljes áramú részecskeszűrőben e függelék A.8.2.1.1. és A.8.2.1.2. szakaszának meghatározott vonatkozó feltételek mellett mért nyomásvisszaesés.

A.8.2.3.

A fedélzeti diagnosztika működésének igazolása

A.8.2.3.1.

A fedélzeti diagnosztika működésének igazolását e melléklet 7.1.2. szakasza követelményeinek megfelelően kell elvégezni, az alapmotorrendszerre szerelt minősített lerontott teljes áramú dízel-részecskeszűrő használatával.

---

9C. MELLÉKLET

A fedélzeti diagnosztikai rendszerek használat közbeni működésének értékelésére vonatkozó műszaki előírások

1.   Alkalmazás

Ez a melléklet jelenlegi változatában csak a kompressziós gyújtású motorral felszerelt közúti járművekre vonatkozik.

2.   Fenntartva

3.   Fogalommeghatározások

3.1.   „Használat közbeni működési arány”:

a fedélzeti diagnosztikai rendszer egy adott m ellenőrző rutinjának használat közbeni működési aránya (IUPR) a következő: IUPRm = számlálóm / nevezőm

3.2.   „Számláló”:

egy adott m ellenőrző rutin számlálója (számlálóm) egy olyan eseményszámláló, amely jelzi, hogy a motor működtetése közben hány alkalommal fordult elő olyan helyzet, hogy az adott ellenőrző rutin által észlelt működési hiba összes ellenőrzési feltétele teljesült.

3.3.   „Nevező”:

egy adott m ellenőrző rutin nevezője (nevezőm) egy olyan eseményszámláló, amely jelzi a járművezetési események számát, figyelembe véve az adott ellenőrző rutinra jellemző feltételeket.

3.4.   „Általános nevező”:

az általános nevező egy olyan eseményszámláló, amely jelzi, hogy a járművet hányszor működtették, figyelembe véve az általános feltételeket.

3.5.   Rövidítések

| IUPR | használat közbeni működési arány |
| --- | --- |
| IUPRm | egy adott m ellenőrző rutin használat közbeni működési aránya |

IUPR

használat közbeni működési arány

IUPRm

egy adott m ellenőrző rutin használat közbeni működési aránya

4.   Általános követelmények

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek alkalmasnak kell lennie az ebben a szakaszban meghatározott fedélzeti diagnosztikai ellenőrző rutinok használat közbeni működési adatainak nyomon követésére és rögzítésére (6. szakasz), az adatoknak a számítógép memóriájában való tárolására, illetve kérésre az adatok külső továbbítására (7. szakasz).

Az ellenőrző rutinok használat közbeni működési adatai a használat közbeni működési arány kiszámítását lehetővé tevő számlálóból és nevezőből állnak.

4.1.   A használat közbeni működési arányra vonatkozó ellenőrző rutinok

| 4.1.1. | Ellenőrző rutinok csoportjai
  A gyártóknak szoftveres algoritmusokat kell létrehozniuk a fedélzeti diagnosztikai rendszerben az e melléklet 1. függelékében említett ellenőrzőrutin-csoportokhoz tartozó használat közbeni működési adatok egyéni nyomon követése és rögzítése érdekében.
  A gyártók nem kötelesek szoftveres algoritmusokat létrehozni a fedélzeti diagnosztikai rendszerben az ezen előírás 9B. mellékletének 4.2.3. szakaszában meghatározott, folyamatosan futó ellenőrző rutinok használat közbeni működési adatainak egyéni nyomon követése és rögzítése céljából.
  Az ellenőrző rutinok adott csoportján belüli, különböző kipufogócsövekhez vagy motorcsoportokhoz tartozó, használat közbeni működési adatokat külön-külön kell nyomon követni és rögzíteni a 6. szakaszban, illetve jelenteni a 7. szakaszban leírtak szerint. |
| --- | --- |

4.1.1.

A gyártóknak szoftveres algoritmusokat kell létrehozniuk a fedélzeti diagnosztikai rendszerben az e melléklet 1. függelékében említett ellenőrzőrutin-csoportokhoz tartozó használat közbeni működési adatok egyéni nyomon követése és rögzítése érdekében.

A gyártók nem kötelesek szoftveres algoritmusokat létrehozni a fedélzeti diagnosztikai rendszerben az ezen előírás 9B. mellékletének 4.2.3. szakaszában meghatározott, folyamatosan futó ellenőrző rutinok használat közbeni működési adatainak egyéni nyomon követése és rögzítése céljából.

Az ellenőrző rutinok adott csoportján belüli, különböző kipufogócsövekhez vagy motorcsoportokhoz tartozó, használat közbeni működési adatokat külön-külön kell nyomon követni és rögzíteni a 6. szakaszban, illetve jelenteni a 7. szakaszban leírtak szerint.

| 4.1.2. | Többszörös ellenőrző rutinok
  A 4.1.1. szakasz alapján jelentendő ellenőrző rutinok minden csoportja esetében a fedélzeti diagnosztikai rendszernek külön-külön kell nyomon követnie a használat közbeni működési adatokat az adott csoporthoz tartozó ellenőrző rutinokhoz a 6. szakaszban leírtak szerint. |
| --- | --- |

4.1.2.

A 4.1.1. szakasz alapján jelentendő ellenőrző rutinok minden csoportja esetében a fedélzeti diagnosztikai rendszernek külön-külön kell nyomon követnie a használat közbeni működési adatokat az adott csoporthoz tartozó ellenőrző rutinokhoz a 6. szakaszban leírtak szerint.

4.2.   A használat közbeni működési adatok használatára vonatkozó korlátozás

Egy adott jármű használat közbeni működési adatai egy nagyobb járműcsoport fedélzeti diagnosztikai rendszerének használat közbeni működésének statisztikai értékelésére szolgálnak.

Más fedélzeti diagnosztikai adatoktól eltérően a használat közbeni működési adatokból nem vonhatók le következtetések egy adott jármű közúti közlekedésre való alkalmassága tekintetében.

5.   A használat közbeni működési arányok kiszámítására vonatkozó követelmények

5.1.   A használat közbeni működési arány kiszámítása

Az e mellékletben említett minden egyes m ellenőrző rutin esetében a használat közbeni működési arány a következő egyenlettel számítható ki:

IUPRm = számlálóm / nevezőm

Ahol a számlálóm és a nevezőm értékét e szakasz előírásai szerint meg kell növelni.

| 5.1.1. | Az arányszámra vonatkozó követelmények a rendszer általi kiszámítás és tárolás időpontjában
  Minden IUPRm arány legkisebb értéke nulla, legnagyobb értéke pedig 7,99527, 0,000122 felbontással (1).
  Egy adott alkotóelemre vonatkozó arányszám nullának tekintendő, ha a megfelelő számláló nulla, a megfelelő nevező pedig nem nulla.
  Egy adott alkotóelemre vonatkozó arányszám maximálisnak (7,99527) tekintendő, ha a megfelelő nevező nulla, vagy ha a számláló tényleges értékének és a nevezőnek a hányadosa meghaladja a legnagyobb értéket (7,99527). |
| --- | --- |

5.1.1.

Minden IUPRm arány legkisebb értéke nulla, legnagyobb értéke pedig 7,99527, 0,000122 felbontással (1).

Egy adott alkotóelemre vonatkozó arányszám nullának tekintendő, ha a megfelelő számláló nulla, a megfelelő nevező pedig nem nulla.

Egy adott alkotóelemre vonatkozó arányszám maximálisnak (7,99527) tekintendő, ha a megfelelő nevező nulla, vagy ha a számláló tényleges értékének és a nevezőnek a hányadosa meghaladja a legnagyobb értéket (7,99527).

5.2.   A számláló növelésére vonatkozó követelmények

A számláló menetciklusonként legfeljebb egyszer növelhető.

Egy adott ellenőrző rutin számlálóját akkor és csak akkor kell 10 másodpercen belül megnövelni, ha a következő kritériumok egy egyszeri menetciklusban teljesülnek:

| a) | Minden ellenőrzési feltétel teljesül ahhoz, hogy az adott alkotóelem ellenőrző rutinja működési hibát észleljen, és potenciális diagnosztikai hibakódot tároljon, ideértve az engedélyezési feltételeket, a vonatkozó diagnosztikai hibakódok meglétét vagy hiányát, a kellően hosszú ellenőrzési időtartamot és az elsődleges diagnosztikai végrehajtási feladatokat (pl. az „A” diagnosztikát a „B” diagnosztika előtt kell végrehajtani).

  Megjegyzés: Előfordulhat, hogy egy adott ellenőrző rutin számlálójának növeléséhez az összes ellenőrzési feltétel teljesülése sem elegendő ahhoz, hogy az adott ellenőrző rutin a működési hiba hiányát állapítsa meg. |
| --- | --- |

a)

Minden ellenőrzési feltétel teljesül ahhoz, hogy az adott alkotóelem ellenőrző rutinja működési hibát észleljen, és potenciális diagnosztikai hibakódot tároljon, ideértve az engedélyezési feltételeket, a vonatkozó diagnosztikai hibakódok meglétét vagy hiányát, a kellően hosszú ellenőrzési időtartamot és az elsődleges diagnosztikai végrehajtási feladatokat (pl. az „A” diagnosztikát a „B” diagnosztika előtt kell végrehajtani).

Megjegyzés: Előfordulhat, hogy egy adott ellenőrző rutin számlálójának növeléséhez az összes ellenőrzési feltétel teljesülése sem elegendő ahhoz, hogy az adott ellenőrző rutin a működési hiba hiányát állapítsa meg.

| b) | Azon ellenőrző rutinok esetében, amelyeknél egyetlen menetciklusban több fázis vagy esemény szükséges a működési hiba észleléséhez, teljesülnie kell az összes olyan ellenőrzési feltételnek, amelyre az események befejezéséhez szükség van. |
| --- | --- |

b)

Azon ellenőrző rutinok esetében, amelyeknél egyetlen menetciklusban több fázis vagy esemény szükséges a működési hiba észleléséhez, teljesülnie kell az összes olyan ellenőrzési feltételnek, amelyre az események befejezéséhez szükség van.

| c) | A hibák azonosítására használt és a csak a potenciális diagnosztikai hibakód tárolása után futtatható ellenőrző rutinok esetében a számláló és a nevező megegyezhet az eredeti működési hibát észlelő ellenőrző rutin értékeivel. |
| --- | --- |

c)

A hibák azonosítására használt és a csak a potenciális diagnosztikai hibakód tárolása után futtatható ellenőrző rutinok esetében a számláló és a nevező megegyezhet az eredeti működési hibát észlelő ellenőrző rutin értékeivel.

| d) | A működési hiba jelenlétének vizsgálatához kizárólag ellenőrzés céljából történő működtetést igénylő ellenőrző rutinok esetében a gyártó a számláló növelésére alternatív módszert adhat meg a típusjóváhagyó hatóságnak. Ez az alternatív megoldás egyenértékű kell, hogy legyen azzal a módszerrel, amely működési hiba esetén tette volna lehetővé a számláló növelését. |
| --- | --- |

d)

A működési hiba jelenlétének vizsgálatához kizárólag ellenőrzés céljából történő működtetést igénylő ellenőrző rutinok esetében a gyártó a számláló növelésére alternatív módszert adhat meg a típusjóváhagyó hatóságnak. Ez az alternatív megoldás egyenértékű kell, hogy legyen azzal a módszerrel, amely működési hiba esetén tette volna lehetővé a számláló növelését.

A kikapcsolt motor mellett futó vagy befejeződő ellenőrző rutinok esetében a számlálónak az ellenőrző rutin kikapcsolt motor melletti befejeződése után 10 másodpercen belül vagy a következő menetciklus alkalmával végrehajtott motorindítás első 10 másodpercében kell növekednie.

5.3.   A nevező növelésére vonatkozó követelmények

| 5.3.1. | Általános növelési szabályok
  A nevezőt menetciklusonként egyszer kell növelni, amennyiben a menetciklus során:


  a) | az általános nevezőt az 5.4. szakaszban leírtak szerint növelik; valamint |
| --- | --- | --- |

5.3.1.

A nevezőt menetciklusonként egyszer kell növelni, amennyiben a menetciklus során:

a)

az általános nevezőt az 5.4. szakaszban leírtak szerint növelik; valamint

| b) | a nevező nincs letiltva az 5.6. szakasz szerint; valamint |
| --- | --- |

b)

a nevező nincs letiltva az 5.6. szakasz szerint; valamint

| c) | adott esetben teljesülnek az 5.3.2. szakaszban leírt további különleges növelési szabályok. |
| --- | --- |

c)

adott esetben teljesülnek az 5.3.2. szakaszban leírt további különleges növelési szabályok.

| 5.3.2. | További, az egyes ellenőrző rutinokra jellemző növelési szabályok |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.2.1. | Különleges nevező elpárologtató rendszereknél (fenntartva) |
| --- | --- |

5.3.2.1.

| 5.3.2.2. | Különleges nevező másodlagos levegőrendszereknél (fenntartva) |
| --- | --- |

5.3.2.2.

| 5.3.2.3. | Különleges nevező csak a motor indításakor működő alkotóelemeknél/rendszereknél
  Az 5.3.1. szakasz a) és b) pontjának követelményein túlmenően az olyan alkotóelemek és rendszerek ellenőrző rutinjainak nevezőjét (nevezőit), amelyek csak a motor indításakor működnek, akkor kell növelni, ha az alkotóelem vagy stratégia legalább 10 másodpercig bekapcsolási vezérlőjelet kap.
  A bekapcsolási vezérlőjel időtartamának meghatározásakor a fedélzeti diagnosztikai rendszer ugyanazon menetciklus egy későbbi szakaszában nem veheti figyelembe egyetlen alkotóelem és stratégia kizárólag ellenőrzési célú működési idejét sem. |
| --- | --- |

5.3.2.3.

Az 5.3.1. szakasz a) és b) pontjának követelményein túlmenően az olyan alkotóelemek és rendszerek ellenőrző rutinjainak nevezőjét (nevezőit), amelyek csak a motor indításakor működnek, akkor kell növelni, ha az alkotóelem vagy stratégia legalább 10 másodpercig bekapcsolási vezérlőjelet kap.

A bekapcsolási vezérlőjel időtartamának meghatározásakor a fedélzeti diagnosztikai rendszer ugyanazon menetciklus egy későbbi szakaszában nem veheti figyelembe egyetlen alkotóelem és stratégia kizárólag ellenőrzési célú működési idejét sem.

| 5.3.2.4. | Különleges nevező folyamatos működési vezérlőjelet nem kapó alkotóelemeknél és rendszereknél
  Az 5.3.1. szakasz a) és b) pontjának követelményein túlmenően az olyan alkotóelemek és rendszerek ellenőrző rutinjainak nevezőjét (nevezőit), amelyek nem kapnak folyamatos működési vezérlőjelet (pl. állítható szelepvezérlésű rendszerek vagy kipufogógáz-visszavezető rendszerek szelepei), akkor kell növelni, ha az adott alkotóelem vagy rendszer működési (pl. bekapcsolási, nyitási, zárási, reteszelési) vezérlőjelet kap a menetciklus során két vagy több alkalommal vagy összességében legalább 10 másodperces időtartamon keresztül (amelyik hamarabb következik be). |
| --- | --- |

5.3.2.4.

Az 5.3.1. szakasz a) és b) pontjának követelményein túlmenően az olyan alkotóelemek és rendszerek ellenőrző rutinjainak nevezőjét (nevezőit), amelyek nem kapnak folyamatos működési vezérlőjelet (pl. állítható szelepvezérlésű rendszerek vagy kipufogógáz-visszavezető rendszerek szelepei), akkor kell növelni, ha az adott alkotóelem vagy rendszer működési (pl. bekapcsolási, nyitási, zárási, reteszelési) vezérlőjelet kap a menetciklus során két vagy több alkalommal vagy összességében legalább 10 másodperces időtartamon keresztül (amelyik hamarabb következik be).

| 5.3.2.5. | Különleges nevező részecskeszűrőnél
  Az 5.3.1. szakasz a) és b) pontjának követelményein túlmenően a részecskeszűrő nevezőjét (nevezőit) legalább egy menetciklusban növelni kell, ha a nevező(k) legutóbbi növelése óta összesen legalább 800 kilométer járműműködésre vagy legalább 750 perc motorműködésre került sor. |
| --- | --- |

5.3.2.5.

Az 5.3.1. szakasz a) és b) pontjának követelményein túlmenően a részecskeszűrő nevezőjét (nevezőit) legalább egy menetciklusban növelni kell, ha a nevező(k) legutóbbi növelése óta összesen legalább 800 kilométer járműműködésre vagy legalább 750 perc motorműködésre került sor.

| 5.3.2.6. | Különleges nevező oxidációs katalizátoroknál
  Az 5.3.1. szakasz a) és b) pontjának követelményein túlmenően az aktív regenerálású részecskeszűrésre használt oxidációs katalizátorok ellenőrző rutinjainak nevezőjét (nevezőit) legalább egy menetciklusban növelni kell, ha a regenerálási esemény legalább 10 másodperces vezérlőjelet kap. |
| --- | --- |

5.3.2.6.

Az 5.3.1. szakasz a) és b) pontjának követelményein túlmenően az aktív regenerálású részecskeszűrésre használt oxidációs katalizátorok ellenőrző rutinjainak nevezőjét (nevezőit) legalább egy menetciklusban növelni kell, ha a regenerálási esemény legalább 10 másodperces vezérlőjelet kap.

| 5.3.2.7. | Különleges nevező hibrid rendszereknél (fenntartva) |
| --- | --- |

5.3.2.7.

5.4.   Az általános nevező növelésére vonatkozó követelmények

Az általános nevezőnek akkor és csak akkor kell 10 másodpercen belül növekednie, ha a következő kritériumok egy egyszeri menetciklusban teljesülnek:

| a) | A menetciklus kezdete óta eltelt teljes idő legalább 600 másodperc, miközben teljesülnek az alábbi feltételek:


  i. | a tengerszint feletti magasság nem éri el a 2 500 métert; valamint |
| --- | --- | --- |

a)

A menetciklus kezdete óta eltelt teljes idő legalább 600 másodperc, miközben teljesülnek az alábbi feltételek:

i.

a tengerszint feletti magasság nem éri el a 2 500 métert; valamint

| ii. | a környezeti hőmérséklet legalább 266 K (-7 °C); valamint |
| --- | --- |

ii.

a környezeti hőmérséklet legalább 266 K (-7 °C); valamint

| iii. | a környezeti hőmérséklet legfeljebb 308 K (35 °C). |
| --- | --- |

iii.

a környezeti hőmérséklet legfeljebb 308 K (35 °C).

| b) | A legalább 1 150 ford./perc fordulatszámon mért teljes motorműködési idő legalább 300 másodperc a fenti a) pontban megnevezett feltételek teljesülése mellett; a gyártónak lehetősége van arra, hogy az 1 150 ford./perc fordulatszám kritériuma helyett legalább 15 százalékos számított terhelés melletti motorműködést vagy legalább 40 km/h sebességen történő járműműködést vegyen figyelembe. |
| --- | --- |

b)

A legalább 1 150 ford./perc fordulatszámon mért teljes motorműködési idő legalább 300 másodperc a fenti a) pontban megnevezett feltételek teljesülése mellett; a gyártónak lehetősége van arra, hogy az 1 150 ford./perc fordulatszám kritériuma helyett legalább 15 százalékos számított terhelés melletti motorműködést vagy legalább 40 km/h sebességen történő járműműködést vegyen figyelembe.

| c) | A jármű folyamatos üzemeltetése alapjáraton (azaz a vezető felengedte a gázpedált, a jármű legfeljebb 1,6 km/h sebességgel halad vagy a szokásos felmelegedett alapjárati értéket legfeljebb 200 ford./perc értékkel meghaladó motorfordulatszámon üzemel) legalább 30 másodpercig a fenti a) pontban megnevezett feltételek teljesülése mellett. |
| --- | --- |

c)

A jármű folyamatos üzemeltetése alapjáraton (azaz a vezető felengedte a gázpedált, a jármű legfeljebb 1,6 km/h sebességgel halad vagy a szokásos felmelegedett alapjárati értéket legfeljebb 200 ford./perc értékkel meghaladó motorfordulatszámon üzemel) legalább 30 másodpercig a fenti a) pontban megnevezett feltételek teljesülése mellett.

5.5.   A motorindítási ciklusok számlálójának növelésére vonatkozó követelmények

A motorindítási ciklusok számlálóját munkaütemenként csak egyszer lehet növelni.

5.6.   A számlálók, a nevezők és az általános nevező növelésének letiltása

| 5.6.1. | Az ellenőrző rutint letiltó működési hibák észlelésétől (vagyis a potenciális vagy megerősített és aktív diagnosztikai hibakód tárolásától) számított 10 másodpercen belül a fedélzeti diagnosztikai rendszernek le kell tiltania minden letiltott ellenőrző rutin megfelelő számlálójának és nevezőjének további növelését.
  Ha a rendszer már nem észleli a működési hibát (azaz a potenciális hibakód automatikusan törlődött, vagy kiolvasóval törölve lett), az összes megfelelő számláló és nevező növelésének 10 másodpercen belül folytatódnia kell. |
| --- | --- |

5.6.1.

Ha a rendszer már nem észleli a működési hibát (azaz a potenciális hibakód automatikusan törlődött, vagy kiolvasóval törölve lett), az összes megfelelő számláló és nevező növelésének 10 másodpercen belül folytatódnia kell.

| 5.6.2. | Amennyiben olyan mellékhajtás lép működésbe, amely a 9B. melléklet 5.2.5. szakaszában leírt módon tilt le egy ellenőrző rutint, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek 10 másodpercen belül le kell tiltania az összes letiltott ellenőrző rutin megfelelő számlálójának és nevezőjének további növelését.
  A mellékhajtás működésének megszűnését követően az összes megfelelő számláló és nevező növelésének 10 másodpercen belül folytatódnia kell. |
| --- | --- |

5.6.2.

A mellékhajtás működésének megszűnését követően az összes megfelelő számláló és nevező növelésének 10 másodpercen belül folytatódnia kell.

| 5.6.3. | Olyan működési hiba (azaz potenciális vagy megerősített és aktív diagnosztikai hibakód tárolása) esetén, amelynek nyomán nem határozható meg, hogy teljesülnek-e egy m ellenőrző rutin 5.3. szakaszban említett nevezőm értékére vonatkozó feltételek (2), a fedélzeti diagnosztikai rendszernek 10 másodpercen belül le kell tiltania a számlálóm és a nevezőm további növelését.
  Ha a működési hiba már nem áll fenn (például a függő kód automatikusan törlődött vagy kiolvasóval törölve lett), a számlálóm és a nevezőm növelésének 10 másodpercen belül folytatódnia kell. |
| --- | --- |

5.6.3.

Ha a működési hiba már nem áll fenn (például a függő kód automatikusan törlődött vagy kiolvasóval törölve lett), a számlálóm és a nevezőm növelésének 10 másodpercen belül folytatódnia kell.

| 5.6.4. | Olyan működési hiba (azaz potenciális vagy megerősített és aktív diagnosztikai hibakód tárolása) esetén, amelynek nyomán nem határozható meg, hogy teljesülnek-e az 5.4. szakaszban említett általános nevező értékére vonatkozó feltételek, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek 10 másodpercen belül le kell tiltania az általános nevező további növelését.
  Ha a működési hiba már nem áll fenn (például a függő kód automatikusan törlődött, vagy kiolvasóval törölve lett), az általános nevező növelésének 10 másodpercen belül folytatódnia kell.
  Az általános nevező növelése semmilyen más esetben nem tiltható le. |
| --- | --- |

5.6.4.

Ha a működési hiba már nem áll fenn (például a függő kód automatikusan törlődött, vagy kiolvasóval törölve lett), az általános nevező növelésének 10 másodpercen belül folytatódnia kell.

Az általános nevező növelése semmilyen más esetben nem tiltható le.

6.   A használat közbeni működési adatok nyomon követésére és rögzítésére vonatkozó követelmények

Az e melléklet 1. függelékében felsorolt ellenőrző rutinok minden csoportja esetében a fedélzeti diagnosztikai rendszernek külön-külön kell nyomon követnie a 9B. melléklet 3. függelékében felsorolt és az adott csoporthoz tartozó ellenőrző rutinok számlálóit és nevezőit.

Csak annak az ellenőrző rutinnak a megfelelő számlálóját és nevezőjét kell kiadnia, amelynek a legalacsonyabb a számaránya.

Ha több ellenőrző rutinnak azonosak az arányszámai, akkor a fedélzeti diagnosztikai rendszernek azon ellenőrző rutin megfelelő számlálójának és nevezőjének az értékét kell kiadnia az ellenőrző rutinok adott csoportjára, amelyiknek a legnagyobb a nevezője.

Egy csoport legalacsonyabb számarányának torzítás nélküli meghatározásához csak az adott csoportban kifejezetten említett ellenőrző rutinokat kell figyelembe venni (pl. amikor egy NOx-érzékelőt a 9B. melléklet 3. függelékének 3. tételében felsorolt ellenőrző rutinok valamelyikének végrehajtására használnak fel, akkor az „SCR”-t az ellenőrző rutinoknak nem az „SCR”, hanem a „kipufogógáz-érzékelő” csoportjában kell figyelembe venni).

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek nyomon kell követnie és ki kell adnia az általános nevezőt és a motorindítási ciklusok számlálóját is.

Megjegyzés: a 4.1.1. szakasz szerint a gyártók nem kötelesek szoftveres algoritmusokat létrehozni a fedélzeti diagnosztikai rendszerben a folyamatosan futó ellenőrző rutinok számlálóinak és nevezőinek nyomon követésére és kijelzésére.

7.   A használat közbeni működési adatok tárolására és kommunikációjára vonatkozó követelmények

A használat közbeni működési adatok továbbítása új használati esetnek minősül, amely nem szerepel a lehetséges működési hibák jelenlétével kapcsolatos három korábbi használati eset között.

7.1.   A használat közbeni működési adatokkal kapcsolatos információk

A használat közbeni működési adatokkal kapcsolatos, a fedélzeti diagnosztikai rendszer által rögzített információknak külső kérésre rendelkezésre kell állniuk a 7.2. szakasznak megfelelően.

A típusjóváhagyó hatóságok ezekből az információkból tájékozódhatnak a használat közbeni működési adatokról.

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek biztosítania kell az összes olyan információt (a 9B. melléklet 6. függelékben említett szabványok szerint), amely ahhoz szükséges, hogy a külső ellenőrzés során a használat közbeni működési arányt vizsgáló berendezés be tudja fogadni az adatokat, továbbá el tudja látni a műszaki ellenőrt a következő információkkal:

| a) | jármű-azonosító szám (VIN); |
| --- | --- |

a)

jármű-azonosító szám (VIN);

| b) | az ellenőrző rutinok minden csoportjának számlálója és nevezője, amelyeket a rendszer a 6. szakasz szerint rögzített; |
| --- | --- |

b)

az ellenőrző rutinok minden csoportjának számlálója és nevezője, amelyeket a rendszer a 6. szakasz szerint rögzített;

| c) | az általános nevező; |
| --- | --- |

c)

az általános nevező;

| d) | a motorindítási ciklusok számlálójáról leolvasott érték; |
| --- | --- |

d)

a motorindítási ciklusok számlálójáról leolvasott érték;

| e) | a motor összesített működési ideje; |
| --- | --- |

e)

a motor összesített működési ideje;

| f) | az A osztályú működési hibák megerősített és aktív diagnosztikai hibakódjai; |
| --- | --- |

f)

az A osztályú működési hibák megerősített és aktív diagnosztikai hibakódjai;

| g) | a B (B1 és B2) osztályú működési hibák megerősített és aktív diagnosztikai hibakódjai. |
| --- | --- |

g)

a B (B1 és B2) osztályú működési hibák megerősített és aktív diagnosztikai hibakódjai.

Ezeknek az információknak csak olvashatóknak kell lenniük (azaz nem lehetnek törölhetők).

7.2.   A használat közbeni működési adatokhoz való hozzáférés

A használat közbeni működési adatokhoz csak a 9B. melléklet 6. függelékében felsorolt szabványok és a következő alszakaszok szerint szabad hozzáférést biztosítani (3).

A használat közbeni működési adatokhoz való hozzáférés nem függhet olyan hozzáférési kódtól, illetve hasonló eszköztől vagy módszertől, amely csak a gyártótól vagy annak beszállítóitól szerezhető be. A használat közbeni működési adatok értelmezése nem igényelhet egyedi dekódolási információkat, kivéve, ha az ilyen információk nyilvánosan hozzáférhetők.

A használat közbeni működési adatokhoz való hozzáférés módszere (hozzáférési pont/csomópont) meg kell, hogy egyezzen a fedélzeti diagnosztikai rendszer adataihoz való hozzáférés módszerével. Ennek a módszernek lehetővé kell tennie az e melléklet által előírt összes használat közbeni működési adat elérését.

7.3.   A használat közbeni működési adatok újbóli inicializálása

| 7.3.1. | Lenullázás
  A számok csak akkor nullázhatók le, ha egy nem felejtő véletlen hozzáférésű memória (NVRAM) általi visszaállításra (pl. újraprogramozás) kerül sor. A számok semmilyen más körülmények között nem nullázhatók le, azaz még akkor sem, ha egy kiolvasó a hibakódok törlésére ad utasítást. |
| --- | --- |

7.3.1.

A számok csak akkor nullázhatók le, ha egy nem felejtő véletlen hozzáférésű memória (NVRAM) általi visszaállításra (pl. újraprogramozás) kerül sor. A számok semmilyen más körülmények között nem nullázhatók le, azaz még akkor sem, ha egy kiolvasó a hibakódok törlésére ad utasítást.

| 7.3.2. | Lenullázás a memória túlcsordulása esetén
  Ha egy adott ellenőrző rutin számlálója vagy nevezője eléri a 65 535 ± 2 értéket, a túlcsordulási problémák elkerülése érdekében a számok növelése előtt mindkét számot el kell osztani kettővel.
  Ha a motorindítási ciklusok számlálója eléri maximális értékét (65 535 ± 2), a motorindítási ciklusok számlálója a túlcsordulási problémák elkerülése érdekében a következő motorindítási ciklusnál átfordulhat, és nullára ugorhat.
  Ha az általános nevező eléri maximális értékét (65 535 ± 2), az általános nevező számlálója a túlcsordulási problémák elkerülése érdekében a következő menetciklusnál átfordulhat, és nullára ugorhat. |
| --- | --- |

7.3.2.

Ha egy adott ellenőrző rutin számlálója vagy nevezője eléri a 65 535 ± 2 értéket, a túlcsordulási problémák elkerülése érdekében a számok növelése előtt mindkét számot el kell osztani kettővel.

Ha a motorindítási ciklusok számlálója eléri maximális értékét (65 535 ± 2), a motorindítási ciklusok számlálója a túlcsordulási problémák elkerülése érdekében a következő motorindítási ciklusnál átfordulhat, és nullára ugorhat.

Ha az általános nevező eléri maximális értékét (65 535 ± 2), az általános nevező számlálója a túlcsordulási problémák elkerülése érdekében a következő menetciklusnál átfordulhat, és nullára ugorhat.

---

(1)  Ez az érték 0xFFFF maximális hexadecimális értéknek felel meg 0x1 felbontással.

(2)  Pl. járműsebesség/motorfordulatszám/számított terhelés, környezeti hőmérséklet, tengerszint feletti magasság, alapjárati működés vagy működési idő.

(3)  A gyártó a használat közbeni működési adatokhoz való hozzáférés céljából használhat további fedélzeti diagnosztikai megjelenítést is, mint például a műszerfalba szerelt monitort. Az ilyen kiegészítő eszközökre e melléklet követelményei nem vonatkoznak.

---

9C. melléklet - 1. függelék

Ellenőrző rutinok csoportjai

E melléklet az ellenőrző rutinok alábbi csoportjaival foglalkozik:

| A. | Oxidációs katalizátorok
  Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 5. tétele sorolja fel. |
| --- | --- |

A.

Oxidációs katalizátorok

Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 5. tétele sorolja fel.

| B. | Szelektív katalitikus csökkentési rendszerek (SCR)
  Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 3. tétele sorolja fel. |
| --- | --- |

B.

Szelektív katalitikus csökkentési rendszerek (SCR)

Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 3. tétele sorolja fel.

| C. | Kipufogógáz- és oxigénérzékelők
  Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 13. tétele sorolja fel. |
| --- | --- |

C.

Kipufogógáz- és oxigénérzékelők

Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 13. tétele sorolja fel.

| D. | Kipufogógáz-visszavezető rendszerek (EGR) és állítható szelepvezérlés (VVT)
  Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 6. és 9. tétele sorolja fel. |
| --- | --- |

D.

Kipufogógáz-visszavezető rendszerek (EGR) és állítható szelepvezérlés (VVT)

Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 6. és 9. tétele sorolja fel.

| E. | Részecskeszűrő rendszerek
  Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 2. tétele sorolja fel. |
| --- | --- |

E.

Részecskeszűrő rendszerek

Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 2. tétele sorolja fel.

| F. | Feltöltőnyomást szabályozó rendszer
  Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 8. tétele sorolja fel. |
| --- | --- |

F.

Feltöltőnyomást szabályozó rendszer

Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 8. tétele sorolja fel.

| G. | NOx-csapda
  Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 4. tétele sorolja fel. |
| --- | --- |

G.

NOx-csapda

Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 4. tétele sorolja fel.

| H. | Három gázkomponensre ható katalizátor
  Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 15. tétele sorolja fel. |
| --- | --- |

H.

Három gázkomponensre ható katalizátor

Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 15. tétele sorolja fel.

| I. | Elpárologtató rendszerek (fenntartva) |
| --- | --- |

I.

Elpárologtató rendszerek (fenntartva)

| J. | Másodlagos levegőrendszerek (fenntartva)
  Egy adott ellenőrző rutinnak e csoportok valamelyikébe kell tartoznia. |
| --- | --- |

J.

Másodlagos levegőrendszerek (fenntartva)

Egy adott ellenőrző rutinnak e csoportok valamelyikébe kell tartoznia.

---

10. MELLÉKLET

A menetcikluson kívüli (OCE) és a használat közbeni kibocsátásokra vonatkozó követelmények

1.

Ez a melléklet az ezen előírás szerint típusjóváhagyásban részesített motorok és járművek teljesítményére vonatkozó követelményeket és a hatástalanító stratégiák tilalmát határozza meg annak érdekében, hogy hatékony kibocsátáscsökkentést lehessen elérni a rendes használat során előforduló motorüzemeltetési és környezeti feltételek széles skálája esetében. A melléklet meghatározza továbbá a típusjóváhagyás és a jármű tényleges használata során keletkező, menetcikluson kívüli kibocsátások vizsgálatára szolgáló vizsgálati eljárásokat is.

Ez a melléklet a menetcikluson kívüli kibocsátásokra vonatkozó, 10. számú, világszinten harmonizált globális műszaki előíráson alapul.

2.

Fenntartva (1)

3.

Fogalommeghatározások

3.1.

„Motorindítás”: a motor beindításától addig az időpontig zajló folyamat, amíg a fordulatszám eléri a szokásos felmelegedett alapjárati fordulatszám mínusz 150 min–1 értéket (automata sebességváltóval felszerelt járműveknél az előremeneti fokozatban meghatározva).

3.2.

„Motorbemelegítés”: a jármű elegendő időn keresztül történő működtetése ahhoz, hogy a hűtőfolyadék hőmérséklete elérje a legalább 70 °C-ot.

3.3.

„Névleges fordulatszám”: a gyártó által a kereskedelmi és szervizelési dokumentációban megadott érték: a teljes terheléshez tartozó, a fordulatszám-szabályozó által megengedett legnagyobb fordulatszám, vagy ha nincs fordulatszám-szabályozó, akkor az a fordulatszám, amelyen a motor a legnagyobb teljesítményt adja le.

3.4.

„Szabályozott kibocsátás”: az ezen előírás 2. szakaszában meghatározott „gáz-halmazállapotú szennyező anyagok” vagy „részecskék (PM)”.

4.

Minden olyan motorrendszert és tervezési elemet, amely képes befolyásolni a szabályozott szennyező anyagok kibocsátását, úgy kell megtervezni, kialakítani, összeszerelni és beépíteni, hogy a motor és a jármű képes legyen teljesíteni e melléklet előírásait.

4.1.

A motorrendszereket és járműveket tilos hatástalanító stratégiával felszerelni.

4.2.

Fenntartva (2)

5.

Kibocsátási követelmények

5.1.

A kibocsátáscsökkentési stratégiákat úgy kell megtervezni, hogy a motorrendszer rendeltetésszerű használat esetén képes legyen teljesíteni e melléklet előírásait. A rendeltetésszerű használat nem korlátozódik a 6. szakaszban meghatározott használati körülményekre.

5.1.1.

A kibocsátáscsökkentő alapstratégiák nem tehetnek különbséget a megfelelő típusjóváhagyási vagy tanúsítási vizsgálatok céljából történő működtetés és az egyéb működtetés között, és nem biztosíthatnak alacsonyabb szintű kibocsátáscsökkentést olyan körülmények között, amelyek nem szerepelnek lényegi elemként a vonatkozó típusjóváhagyási vagy tanúsítási vizsgálatokban.

5.1.2.

A kibocsátáscsökkentő segédstratégiák nem csökkenthetik a kibocsátáscsökkentés hatékonyságát a kibocsátáscsökkentő alapstratégiákhoz képest a jármű szokásos működése és használata során észszerűen várható körülmények között, kivéve, ha a kibocsátáscsökkentő segédstratégia megfelel az alábbi feltételek egyikének:

| a) | működtetése lényegi elemként szerepel a vonatkozó típusjóváhagyási vizsgálatokban, ideértve a menetcikluson kívüli kibocsátások vizsgálatára szolgáló eljárásokat (e melléklet 7. szakasza) és a járművek használat közbeni megfelelőségére vonatkozó előírásokat (ezen előírás 9. szakasza); |
| --- | --- |

a)

működtetése lényegi elemként szerepel a vonatkozó típusjóváhagyási vizsgálatokban, ideértve a menetcikluson kívüli kibocsátások vizsgálatára szolgáló eljárásokat (e melléklet 7. szakasza) és a járművek használat közbeni megfelelőségére vonatkozó előírásokat (ezen előírás 9. szakasza);

| b) | a motor és/vagy a jármű sérülés vagy baleset elleni védelme érdekében lép működésbe; |
| --- | --- |

b)

a motor és/vagy a jármű sérülés vagy baleset elleni védelme érdekében lép működésbe;

| c) | csak az e melléklet meghatározása szerinti motorindítás vagy motorbemelegítés közben lép működésbe; |
| --- | --- |

c)

csak az e melléklet meghatározása szerinti motorindítás vagy motorbemelegítés közben lép működésbe;

| d) | az a rendeltetése, hogy a típusjóváhagyási vagy tanúsítási vizsgálatokban lényegi elemként nem szereplő környezeti viszonyok vagy üzemállapotok mellett az egyik szabályozott kibocsátás csökkentését fenntartsa az előírás hatálya alá eső valamely másik kibocsátás csökkentésének kárára. Összességében a kibocsátáscsökkentő segédstratégia feladata a szélsőséges környezeti körülmények hatásának ellensúlyozása, mégpedig oly módon, hogy eközben biztosítsa az összes szabályozott kibocsátás elfogadható szintű csökkentését. |
| --- | --- |

d)

az a rendeltetése, hogy a típusjóváhagyási vagy tanúsítási vizsgálatokban lényegi elemként nem szereplő környezeti viszonyok vagy üzemállapotok mellett az egyik szabályozott kibocsátás csökkentését fenntartsa az előírás hatálya alá eső valamely másik kibocsátás csökkentésének kárára. Összességében a kibocsátáscsökkentő segédstratégia feladata a szélsőséges környezeti körülmények hatásának ellensúlyozása, mégpedig oly módon, hogy eközben biztosítsa az összes szabályozott kibocsátás elfogadható szintű csökkentését.

5.2.

A gáz-halmazállapotú és szilárd szennyezőanyag-kibocsátásokra vonatkozó, világszinten harmonizált nem túlléphető határértékek (WNTE)

5.2.1.

A kipufogógáz-kibocsátások nem léphetik túl az 5.2.2. szakaszban meghatározott kibocsátási határértékeket.

5.2.2.

| a) | szén-monoxid: 2 000 mg/kWh; |
| --- | --- |

a)

szén-monoxid: 2 000 mg/kWh;

| b) | összes szénhidrogén (THC): 220 mg/kWh; |
| --- | --- |

b)

összes szénhidrogén (THC): 220 mg/kWh;

| c) | NOx: 600 mg/kWh; |
| --- | --- |

c)

NOx: 600 mg/kWh;

| d) | részecskék (PM): 16 mg/kWh. |
| --- | --- |

d)

részecskék (PM): 16 mg/kWh.

6.

A WNTE határértékek a következő körülmények között alkalmazandók:

| a) | 82,5 kPa vagy azt meghaladó légköri nyomáson; |
| --- | --- |

a)

82,5 kPa vagy azt meghaladó légköri nyomáson;

| b) | a megadott atmoszferikus nyomásnál az 5. egyenlet alapján meghatározottal egyenlő vagy annál alacsonyabb hőmérsékleten: |
| --- | --- |

b)

a megadott atmoszferikus nyomásnál az 5. egyenlet alapján meghatározottal egyenlő vagy annál alacsonyabb hőmérsékleten:

T = –0,4514 x (101,3 – pb) + 311 (5)

ahol:

| T | a környezeti levegő hőmérséklete, K |
| --- | --- |
| pb | a légköri nyomás, kPa |

T

a környezeti levegő hőmérséklete, K

pb

a légköri nyomás, kPa

| c) | 343 K (70 °C) feletti motorhűtőközeg-hőmérsékleten. |
| --- | --- |

c)

343 K (70 °C) feletti motorhűtőközeg-hőmérsékleten.

A környezeti légköri nyomásra és a hőmérsékletre vonatkozó feltételeket az 1. ábra mutatja.

WNTE – A légköri nyomásra és a hőmérsékletre vonatkozó tartományok

1. ábra

1. ábra

A légköri nyomásra és a hőmérsékletre vonatkozó feltételek szemléltetése

A légköri nyomásra és a hőmérsékletre vonatkozó feltételek szemléltetése

Image 238

| 7. | A menetcikluson kívüli kibocsátások laboratóriumi vizsgálata és a motorok vizsgálata a típusjóváhagyáskor
  A menetcikluson kívüli kibocsátások laboratóriumi vizsgálatára vonatkozó követelmények nem vonatkoznak a szikragyújtású motorok ezen előírás szerinti típusjóváhagyására. |
| --- | --- |

7.

A menetcikluson kívüli kibocsátások laboratóriumi vizsgálata és a motorok vizsgálata a típusjóváhagyáskor

A menetcikluson kívüli kibocsátások laboratóriumi vizsgálatára vonatkozó követelmények nem vonatkoznak a szikragyújtású motorok ezen előírás szerinti típusjóváhagyására.

| 7.1. | A világszinten harmonizált nem túlléphető határértékek (WNTE) ellenőrzési tartománya
  A WNTE ellenőrzési tartomány a 7.1.1–7.1.6. szakaszokban meghatározott fordulatszám- és terhelési pontokból áll. A 2. ábra a WNTE ellenőrzési tartomány szemléltető példája. |
| --- | --- |

7.1.

A világszinten harmonizált nem túlléphető határértékek (WNTE) ellenőrzési tartománya

A WNTE ellenőrzési tartomány a 7.1.1–7.1.6. szakaszokban meghatározott fordulatszám- és terhelési pontokból áll. A 2. ábra a WNTE ellenőrzési tartomány szemléltető példája.

| 7.1.1. | Motorfordulatszám-tartomány
  A WNTE ellenőrzési tartományba beletartozik minden olyan üzemi fordulatszám, amely a WHTC vizsgálati ciklus alapjáratot is magába foglaló kumulatív fordulatszám-eloszlásának 30. százalékosztálya (n30) és a legnagyobb olyan fordulatszám között van, amelynél a motor a legnagyobb teljesítménye 70 százalékát éri el (nhi). A 3. ábra a WNTE kumulatív fordulatszám-gyakoriság eloszlását szemlélteti egy adott motor esetében. |
| --- | --- |

7.1.1.

Motorfordulatszám-tartomány

A WNTE ellenőrzési tartományba beletartozik minden olyan üzemi fordulatszám, amely a WHTC vizsgálati ciklus alapjáratot is magába foglaló kumulatív fordulatszám-eloszlásának 30. százalékosztálya (n30) és a legnagyobb olyan fordulatszám között van, amelynél a motor a legnagyobb teljesítménye 70 százalékát éri el (nhi). A 3. ábra a WNTE kumulatív fordulatszám-gyakoriság eloszlását szemlélteti egy adott motor esetében.

30

hi

| 7.1.2. | Motornyomaték-tartomány
  A WNTE ellenőrzési tartományba beletartozik minden olyan motorterhelési pont, amelynél a nyomaték értéke legalább a motor által előállított legnagyobb nyomatékérték 30 százaléka. |
| --- | --- |

7.1.2.

Motornyomaték-tartomány

A WNTE ellenőrzési tartományba beletartozik minden olyan motorterhelési pont, amelynél a nyomaték értéke legalább a motor által előállított legnagyobb nyomatékérték 30 százaléka.

| 7.1.3. | Motorteljesítmény-tartomány
  A 7.1.1. és a 7.1.2. szakasz rendelkezéseitől függetlenül a motor által előállított legnagyobb teljesítményérték 30 százaléka alatti fordulatszám- és terhelési pontokat minden kibocsátás esetében ki kell zárni a WNTE ellenőrzési tartományból. |
| --- | --- |

7.1.3.

Motorteljesítmény-tartomány

A 7.1.1. és a 7.1.2. szakasz rendelkezéseitől függetlenül a motor által előállított legnagyobb teljesítményérték 30 százaléka alatti fordulatszám- és terhelési pontokat minden kibocsátás esetében ki kell zárni a WNTE ellenőrzési tartományból.

| 7.1.4. | A motorcsalád-koncepció alkalmazása
  Alapszabályként egy motorcsaládon belüli bármely olyan motornak, amely egyedi nyomaték-/teljesítménygörbével rendelkezik, saját WNTE ellenőrzési tartománya van. Használat közbeni vizsgálatok esetén az adott motor egyéni WNTE ellenőrzési tartományát kell alkalmazni. A WHDC globális műszaki előírás motorcsalád-koncepciója alapján végzett típusjóváhagyási (tanúsítási) vizsgálatok esetén a gyártó dönthet úgy is, hogy egyetlen WNTE ellenőrzési tartományt alkalmaz a motorcsaládra vonatkozóan az alábbi előírások betartásával:


  a) | A WNTE ellenőrzési tartomány egyetlen fordulatszám-tartománya használható, ha a mért n30 és nhi fordulatszámok a gyártó által megadottól legfeljebb ±3 százalékkal térnek el. Ha az eltérés bármelyik fordulatszámnál magasabb ennél a tűrésnél, a WNTE ellenőrzési tartomány meghatározásakor a mért fordulatszámokat kell használni. |
| --- | --- | --- |

7.1.4.

A motorcsalád-koncepció alkalmazása

Alapszabályként egy motorcsaládon belüli bármely olyan motornak, amely egyedi nyomaték-/teljesítménygörbével rendelkezik, saját WNTE ellenőrzési tartománya van. Használat közbeni vizsgálatok esetén az adott motor egyéni WNTE ellenőrzési tartományát kell alkalmazni. A WHDC globális műszaki előírás motorcsalád-koncepciója alapján végzett típusjóváhagyási (tanúsítási) vizsgálatok esetén a gyártó dönthet úgy is, hogy egyetlen WNTE ellenőrzési tartományt alkalmaz a motorcsaládra vonatkozóan az alábbi előírások betartásával:

a)

A WNTE ellenőrzési tartomány egyetlen fordulatszám-tartománya használható, ha a mért n30 és nhi fordulatszámok a gyártó által megadottól legfeljebb ±3 százalékkal térnek el. Ha az eltérés bármelyik fordulatszámnál magasabb ennél a tűrésnél, a WNTE ellenőrzési tartomány meghatározásakor a mért fordulatszámokat kell használni.

30

hi

| b) | A WNTE ellenőrzési tartomány egyetlen nyomaték-/teljesítménytartománya használható, ha az lefedi a család legmagasabb és legalacsonyabb névleges értéke közötti teljes tartományt. Alternatív megoldásként a névleges motorértékek különböző WNTE ellenőrzési tartományokba való csoportosítása is megengedett. |
| --- | --- |

b)

A WNTE ellenőrzési tartomány egyetlen nyomaték-/teljesítménytartománya használható, ha az lefedi a család legmagasabb és legalacsonyabb névleges értéke közötti teljes tartományt. Alternatív megoldásként a névleges motorértékek különböző WNTE ellenőrzési tartományokba való csoportosítása is megengedett.

2. ábra

2. ábra

Példa a WNTE ellenőrzési tartományra

Példa a WNTE ellenőrzési tartományra

Image 239

3. ábra

3. ábra

Példa a WNTE kumulatív fordulatszám-gyakoriság eloszlására

Példa a WNTE kumulatív fordulatszám-gyakoriság eloszlására

Image 240

| 7.1.5. | Bizonyos WNTE üzemi pontok kizárása
  A gyártó kérelmezheti, hogy a típusjóváhagyó hatóság a tanúsítás/típusjóváhagyás során kizárjon bizonyos üzemi pontokat a 7.1.1–7.1.4. szakaszban meghatározott WNTE ellenőrzési tartományból. A típusjóváhagyó hatóság akkor tehet eleget ennek a kérésnek, ha a gyártó igazolni tudja, hogy a motor egyetlen jármű-kombináció esetében sem képes ezeken a pontokon működni. |
| --- | --- |

7.1.5.

Bizonyos WNTE üzemi pontok kizárása

A gyártó kérelmezheti, hogy a típusjóváhagyó hatóság a tanúsítás/típusjóváhagyás során kizárjon bizonyos üzemi pontokat a 7.1.1–7.1.4. szakaszban meghatározott WNTE ellenőrzési tartományból. A típusjóváhagyó hatóság akkor tehet eleget ennek a kérésnek, ha a gyártó igazolni tudja, hogy a motor egyetlen jármű-kombináció esetében sem képes ezeken a pontokon működni.

| 7.2. | A WNTE események minimális időtartama és adatlekérdezési gyakorisága |
| --- | --- |

7.2.

A WNTE események minimális időtartama és adatlekérdezési gyakorisága

| 7.2.1. | Az 5.2. szakaszban meghatározott WNTE kibocsátási határértékeknek való megfelelés meghatározásához a motort a 7.1. szakaszban meghatározott WNTE ellenőrzési tartományban kell működtetni, kibocsátásait pedig legalább egy 30 másodperces időtartamon keresztül kell mérni és integrálni. A WNTE esemény meghatározása: egy adott idő alatti integrált kibocsátások egyetlen sorozata. Ha például a motor 65 egymást követő másodpercben működik a WNTE ellenőrzési tartományban és WNTE környezeti körülmények között, ez egyetlen WNTE eseményt képez, és a kibocsátásokat a teljes 65 másodperces időszakra kell átlagolni. Laboratóriumi vizsgálat esetén a 7.5. szakaszban említett integrálási időt kell alkalmazni. |
| --- | --- |

7.2.1.

Az 5.2. szakaszban meghatározott WNTE kibocsátási határértékeknek való megfelelés meghatározásához a motort a 7.1. szakaszban meghatározott WNTE ellenőrzési tartományban kell működtetni, kibocsátásait pedig legalább egy 30 másodperces időtartamon keresztül kell mérni és integrálni. A WNTE esemény meghatározása: egy adott idő alatti integrált kibocsátások egyetlen sorozata. Ha például a motor 65 egymást követő másodpercben működik a WNTE ellenőrzési tartományban és WNTE környezeti körülmények között, ez egyetlen WNTE eseményt képez, és a kibocsátásokat a teljes 65 másodperces időszakra kell átlagolni. Laboratóriumi vizsgálat esetén a 7.5. szakaszban említett integrálási időt kell alkalmazni.

| 7.2.2. | A periodikus regenerálást alkalmazó kibocsátásvezérléssel felszerelt motorok esetében, ha a WNTE vizsgálat során regenerációs eseményre kerül sor, akkor az átlagolási időszaknak legalább az események között eltelő idő és a mintavételi időszakban lezajló teljes regenerációs események számának szorzatával egyenlő hosszúságúnak kell lennie. Ez a követelmény csak azokra a motorokra vonatkozik, amelyek elektronikus jelek küldésével jelzik a regenerációs esemény kezdetét. |
| --- | --- |

7.2.2.

A periodikus regenerálást alkalmazó kibocsátásvezérléssel felszerelt motorok esetében, ha a WNTE vizsgálat során regenerációs eseményre kerül sor, akkor az átlagolási időszaknak legalább az események között eltelő idő és a mintavételi időszakban lezajló teljes regenerációs események számának szorzatával egyenlő hosszúságúnak kell lennie. Ez a követelmény csak azokra a motorokra vonatkozik, amelyek elektronikus jelek küldésével jelzik a regenerációs esemény kezdetét.

| 7.2.3. | A WNTE esemény egy olyan adatsor, amelyet legalább 1 Hz gyakoriság mellett gyűjtenek össze a motornak a WNTE ellenőrzési tartományban történő, a minimális esemény-időtartamon vagy annál hosszabb időn keresztül való működése közben. A mért kibocsátási adatokat átlagolni kell az egyes WNTE események időtartamára vonatkozóan. |
| --- | --- |

7.2.3.

A WNTE esemény egy olyan adatsor, amelyet legalább 1 Hz gyakoriság mellett gyűjtenek össze a motornak a WNTE ellenőrzési tartományban történő, a minimális esemény-időtartamon vagy annál hosszabb időn keresztül való működése közben. A mért kibocsátási adatokat átlagolni kell az egyes WNTE események időtartamára vonatkozóan.

| 7.3. | Használat közbeni vizsgálat
  A típusjóváhagyás során az e melléklet 1. függelékében leírt eljárás szerint igazoló vizsgálatot kell végrehajtani a hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) a járműbe szerelt alapmotoron. |
| --- | --- |

7.3.

Használat közbeni vizsgálat

A típusjóváhagyás során az e melléklet 1. függelékében leírt eljárás szerint igazoló vizsgálatot kell végrehajtani a hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) a járműbe szerelt alapmotoron.

| 7.3.1. | A vizsgálathoz használt járművet a gyártó választhatja ki, de azt a típusjóváhagyó hatóságnak is el kell fogadnia. A hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett igazoló vizsgálathoz használt jármű tulajdonságainak reprezentatívaknak kell lenniük arra a járműkategóriára nézve, amelyben az adott motorrendszert használni tervezik. A jármű prototípus is lehet. |
| --- | --- |

7.3.1.

A vizsgálathoz használt járművet a gyártó választhatja ki, de azt a típusjóváhagyó hatóságnak is el kell fogadnia. A hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett igazoló vizsgálathoz használt jármű tulajdonságainak reprezentatívaknak kell lenniük arra a járműkategóriára nézve, amelyben az adott motorrendszert használni tervezik. A jármű prototípus is lehet.

| 7.3.2. | A típusjóváhagyó hatóság kérésére az adott motorcsaládhoz tartozó másik motor vagy egy eltérő járműkategóriát képviselő egyenértékű motor is vizsgálható egy adott járműben. |
| --- | --- |

7.3.2.

A típusjóváhagyó hatóság kérésére az adott motorcsaládhoz tartozó másik motor vagy egy eltérő járműkategóriát képviselő egyenértékű motor is vizsgálható egy adott járműben.

| 7.4. | A világszinten harmonizált nem túlléphető határértékek (WNTE) alapján végzett laboratóriumi vizsgálat
  Az e melléklet előírásait alkalmazó laboratóriumi vizsgálatok esetében a következő rendelkezések alkalmazandók: |
| --- | --- |

7.4.

A világszinten harmonizált nem túlléphető határértékek (WNTE) alapján végzett laboratóriumi vizsgálat

Az e melléklet előírásait alkalmazó laboratóriumi vizsgálatok esetében a következő rendelkezések alkalmazandók:

| 7.4.1. | Az előírás hatálya alá eső szennyező anyagok kibocsátott fajlagos tömegét a WNTE ellenőrzési tartományban egyenletesen elosztott, véletlenszerűen kijelölt vizsgálati pontok alapján kell meghatározni. Minden vizsgálati pontnak 3 véletlenszerűen kiválasztott rácscellán belül kell elhelyezkednie az ellenőrzési tartományban. A rácsnak a 3 000 min–1 névleges fordulatszám alatti motorok esetében 9, a 3 000 min–1 vagy annál nagyobb fordulatszámú motorok esetében pedig 12 cellából kell állnia. A rácsokra az alábbiak követelmények vonatkoznak:


  a) | a rács külső határai illeszkednek a WNTE ellenőrzési tartományhoz; |
| --- | --- | --- |

7.4.1.

Az előírás hatálya alá eső szennyező anyagok kibocsátott fajlagos tömegét a WNTE ellenőrzési tartományban egyenletesen elosztott, véletlenszerűen kijelölt vizsgálati pontok alapján kell meghatározni. Minden vizsgálati pontnak 3 véletlenszerűen kiválasztott rácscellán belül kell elhelyezkednie az ellenőrzési tartományban. A rácsnak a 3 000 min–1

–1

a)

a rács külső határai illeszkednek a WNTE ellenőrzési tartományhoz;

| b) | 2, az n30 és az nhi fordulatszám között egyenlő távolságokban elhelyezett függőleges vonal a 9 cellás rácsok esetében, vagy 3, az n30 és az nhi fordulatszám között egyenlő távolságokban elhelyezett függőleges vonal a 12 cellás rácsok esetében; valamint |
| --- | --- |

b)

2, az n30 és az nhi fordulatszám között egyenlő távolságokban elhelyezett függőleges vonal a 9 cellás rácsok esetében, vagy 3, az n30 és az nhi fordulatszám között egyenlő távolságokban elhelyezett függőleges vonal a 12 cellás rácsok esetében; valamint

30

hi

30

hi

| c) | 2, egyenlő motornyomaték-távolságokban elhelyezett vonal (1⁄3) mindegyik függőleges vonalnál a WNTE ellenőrzési tartományban. |
| --- | --- |

c)

2, egyenlő motornyomaték-távolságokban elhelyezett vonal (1⁄3) mindegyik függőleges vonalnál a WNTE ellenőrzési tartományban.

A konkrét motorokra alkalmazott rácsok példái az 5. és a 6. ábrán láthatók.

| 7.4.2. | A 3 kiválasztott rácscella mindegyikének 5 véletlenszerű vizsgálati pontot kell tartalmaznia, tehát a WNTE ellenőrzési tartományban összesen 15 véletlenszerű pontot kell vizsgálni. A cellákat egymás után kell megvizsgálni; így az egy rácscellán belül található 5 pont mindegyikét meg kell vizsgálni a következő rácscellára való továbblépés előtt. A vizsgálati pontokat egyetlen, átmeneteket tartalmazó állandósult üzemállapotú ciklussá kell összevonni. |
| --- | --- |

7.4.2.

A 3 kiválasztott rácscella mindegyikének 5 véletlenszerű vizsgálati pontot kell tartalmaznia, tehát a WNTE ellenőrzési tartományban összesen 15 véletlenszerű pontot kell vizsgálni. A cellákat egymás után kell megvizsgálni; így az egy rácscellán belül található 5 pont mindegyikét meg kell vizsgálni a következő rácscellára való továbblépés előtt. A vizsgálati pontokat egyetlen, átmeneteket tartalmazó állandósult üzemállapotú ciklussá kell összevonni.

| 7.4.3. | A rácscellák vizsgálati sorrendjét és a rácscellákon belüli pontok vizsgálati sorrendjét véletlenszerűen kell meghatározni. A 3 vizsgálandó rácscellát, a 15 vizsgálati pontot, a rácscellák vizsgálati sorrendjét és az adott rácscellán belüli pontok vizsgálati sorrendjét a típusjóváhagyó vagy tanúsító hatóság határozza meg a randomizálás elfogadott statisztikai módszereivel. |
| --- | --- |

7.4.3.

A rácscellák vizsgálati sorrendjét és a rácscellákon belüli pontok vizsgálati sorrendjét véletlenszerűen kell meghatározni. A 3 vizsgálandó rácscellát, a 15 vizsgálati pontot, a rácscellák vizsgálati sorrendjét és az adott rácscellán belüli pontok vizsgálati sorrendjét a típusjóváhagyó vagy tanúsító hatóság határozza meg a randomizálás elfogadott statisztikai módszereivel.

| 7.4.4. | A szabályozott gáz-halmazállapotú szennyező anyagok átlagos kibocsátott fajlagos tömege nem haladhatja meg az 5.2. szakaszban meghatározott WNTE határértékeket bármely rácscellán belüli, 5 vizsgálati pontot tartalmazó ciklusban mérve. |
| --- | --- |

7.4.4.

A szabályozott gáz-halmazállapotú szennyező anyagok átlagos kibocsátott fajlagos tömege nem haladhatja meg az 5.2. szakaszban meghatározott WNTE határértékeket bármely rácscellán belüli, 5 vizsgálati pontot tartalmazó ciklusban mérve.

| 7.4.5. | A szabályozott gáz-halmazállapotú szennyező anyagok átlagos kibocsátott fajlagos tömege nem haladhatja meg az 5.2. szakaszban meghatározott WNTE határértékeket a teljes, 15 vizsgálati pontot tartalmazó ciklusban mérve. |
| --- | --- |

7.4.5.

A szabályozott gáz-halmazállapotú szennyező anyagok átlagos kibocsátott fajlagos tömege nem haladhatja meg az 5.2. szakaszban meghatározott WNTE határértékeket a teljes, 15 vizsgálati pontot tartalmazó ciklusban mérve.

| 7.5. | A laboratóriumi vizsgálat menete |
| --- | --- |

7.5.

A laboratóriumi vizsgálat menete

| 7.5.1. | A WHSC ciklus befejezését követően a motort három percen keresztül a WHSC 9. üzemmódja szerint elő kell kondicionálni. A vizsgálati programot közvetlenül az előkondicionálási szakasz befejezése után kell elindítani. |
| --- | --- |

7.5.1.

A WHSC ciklus befejezését követően a motort három percen keresztül a WHSC 9. üzemmódja szerint elő kell kondicionálni. A vizsgálati programot közvetlenül az előkondicionálási szakasz befejezése után kell elindítani.

| 7.5.2. | A motort 2 percig kell működtetni minden véletlenszerűen kiválasztott vizsgálati ponton. Ebbe az időtartamba beletartozik az előző állandósult üzemállapotú pontból való átmenet is. A vizsgálati pontok közötti átmeneteknek fordulatszám és terhelés szempontjából lineárisnak kell lenniük, és 20±1 másodpercig kell tartaniuk. |
| --- | --- |

7.5.2.

A motort 2 percig kell működtetni minden véletlenszerűen kiválasztott vizsgálati ponton. Ebbe az időtartamba beletartozik az előző állandósult üzemállapotú pontból való átmenet is. A vizsgálati pontok közötti átmeneteknek fordulatszám és terhelés szempontjából lineárisnak kell lenniük, és 20±1 másodpercig kell tartaniuk.

| 7.5.3. | A teljes vizsgálati idő a mérés elejétől a végéig 30 perc. Minden egyes, a rácscellában véletlenszerűen kiválasztott 5 pontból álló pontcsoport vizsgálata 10 percig tart az 1. pontba belépő átvezetés elejétől az 5. pontnál befejeződő állandósult üzemállapotú mérés végéig mérve. Az 5. ábra a vizsgálat menetét ábrázolja. |
| --- | --- |

7.5.3.

A teljes vizsgálati idő a mérés elejétől a végéig 30 perc. Minden egyes, a rácscellában véletlenszerűen kiválasztott 5 pontból álló pontcsoport vizsgálata 10 percig tart az 1. pontba belépő átvezetés elejétől az 5. pontnál befejeződő állandósult üzemállapotú mérés végéig mérve. Az 5. ábra a vizsgálat menetét ábrázolja.

| 7.5.4. | A WNTE laboratóriumi vizsgálatnak eleget kell tennie a 4. melléklet 7.8.7. szakaszában előírt hitelesítő statisztikai követelményeknek. |
| --- | --- |

7.5.4.

A WNTE laboratóriumi vizsgálatnak eleget kell tennie a 4. melléklet 7.8.7. szakaszában előírt hitelesítő statisztikai követelményeknek.

| 7.5.5. | A kibocsátások mérését a 4. melléklet 7.5., 7.7. és 7.8. szakasza szerint kell elvégezni. |
| --- | --- |

7.5.5.

A kibocsátások mérését a 4. melléklet 7.5., 7.7. és 7.8. szakasza szerint kell elvégezni.

| 7.5.6. | A mérési eredményeket a 4. melléklet 8. szakasza szerint kell kiszámítani. |
| --- | --- |

7.5.6.

A mérési eredményeket a 4. melléklet 8. szakasza szerint kell kiszámítani.

4. ábra

4. ábra

A WNTE vizsgálati ciklus kezdete

A WNTE vizsgálati ciklus kezdete

Image 241

5. és 6. ábra

5. és 6. ábra

A WNTE vizsgálati ciklus rácsai

A WNTE vizsgálati ciklus rácsai

Image 242

| 7.6. | Kerekítés
  A vizsgálati végeredményeket egy lépésben a vonatkozó WHDC kibocsátási határértékek szerint előírt plusz egy szignifikáns számjegynek megfelelő tizedesjegy pontosságra kell kerekíteni, az ASTM E 29-06 szerint. A fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátások végeredményeinek kiszámításához használt közbenső értékek kerekítése tilos. |
| --- | --- |

7.6.

Kerekítés

A vizsgálati végeredményeket egy lépésben a vonatkozó WHDC kibocsátási határértékek szerint előírt plusz egy szignifikáns számjegynek megfelelő tizedesjegy pontosságra kell kerekíteni, az ASTM E 29-06 szerint. A fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátások végeredményeinek kiszámításához használt közbenső értékek kerekítése tilos.

| 8. | Fenntartva |
| --- | --- |

8.

Fenntartva

| 9. | Fenntartva |
| --- | --- |

9.

Fenntartva

| 10. | Nyilatkozat a menetcikluson kívüli kibocsátási határértékek betartásáról
  A típusjóváhagyás iránti kérelemhez a gyártónak csatolnia kell egy nyilatkozatot arról, hogy a motorcsalád vagy a jármű megfelel ezen előírás követelményeinek a menetcikluson kívüli kibocsátások korlátozása tekintetében. A nyilatkozat mellett a vonatkozó kibocsátási határértékeknek és a használat közbeni kibocsátásokra vonatkozó követelményeknek való megfelelést további vizsgálatokkal is igazolni kell. |
| --- | --- |

10.

Nyilatkozat a menetcikluson kívüli kibocsátási határértékek betartásáról

A típusjóváhagyás iránti kérelemhez a gyártónak csatolnia kell egy nyilatkozatot arról, hogy a motorcsalád vagy a jármű megfelel ezen előírás követelményeinek a menetcikluson kívüli kibocsátások korlátozása tekintetében. A nyilatkozat mellett a vonatkozó kibocsátási határértékeknek és a használat közbeni kibocsátásokra vonatkozó követelményeknek való megfelelést további vizsgálatokkal is igazolni kell.

| 10.1. | Példa a menetcikluson kívüli kibocsátási határértékek betartásáról szóló nyilatkozatra
  A határértékek betartására vonatkozó nyilatkozat példája:

  „(Gyártó neve) tanúsítja, hogy az ezen motorcsaládon belüli motorok megfelelnek e melléklet követelményeinek. (Gyártó neve) jóhiszeműen adja ki ezt a nyilatkozatot azt követően, hogy megfelelő műszaki értékeléseket hajtott végre a motorcsaládba tartozó motorok kibocsátáscsökkentési teljesítményére vonatkozóan az előírt szükséges működési és környezeti feltételek mellett.” |
| --- | --- |

10.1.

Példa a menetcikluson kívüli kibocsátási határértékek betartásáról szóló nyilatkozatra

A határértékek betartására vonatkozó nyilatkozat példája:

„(Gyártó neve) tanúsítja, hogy az ezen motorcsaládon belüli motorok megfelelnek e melléklet követelményeinek. (Gyártó neve) jóhiszeműen adja ki ezt a nyilatkozatot azt követően, hogy megfelelő műszaki értékeléseket hajtott végre a motorcsaládba tartozó motorok kibocsátáscsökkentési teljesítményére vonatkozóan az előírt szükséges működési és környezeti feltételek mellett.”

| 10.2. | A menetcikluson kívüli kibocsátási határértékek betartásáról szóló nyilatkozat alapja
  A gyártó köteles dokumentálni és a gyártói létesítményben megőrizni a vizsgálati adatokat, a műszaki elemzéseket és minden más, a menetcikluson kívüli kibocsátási határértékek betartásáról szóló nyilatkozathoz alapul szolgáló információt. Kérésre a gyártó köteles megadni ezeket az adatokat a tanúsító vagy típusjóváhagyó hatóságnak. |
| --- | --- |

10.2.

A menetcikluson kívüli kibocsátási határértékek betartásáról szóló nyilatkozat alapja

A gyártó köteles dokumentálni és a gyártói létesítményben megőrizni a vizsgálati adatokat, a műszaki elemzéseket és minden más, a menetcikluson kívüli kibocsátási határértékek betartásáról szóló nyilatkozathoz alapul szolgáló információt. Kérésre a gyártó köteles megadni ezeket az adatokat a tanúsító vagy típusjóváhagyó hatóságnak.

| 11. | Dokumentáció
  A típusjóváhagyó hatóságnak elő kell írnia, hogy a gyártó dokumentációcsomagot nyújtson be. Ebben ismertetni kell a motorrendszerhez kapcsolódó minden tervezési elemet és kibocsátáscsökkentési stratégiát, valamint annak módját, ahogyan a motorrendszer a kimeneti változókat szabályozza, legyen szó közvetlen vagy közvetett szabályozásról.
  Ezeknek az információknak tartalmazniuk kell a kibocsátáscsökkentési stratégia teljes körű leírását is. Ezenkívül ki kell térni az összes kibocsátáscsökkentő segédstratégia és kibocsátáscsökkentő alapstratégia működésére, beleértve a kibocsátáscsökkentő segédstratégiák által módosított paraméterek és a kibocsátáscsökkentő segédstratégiák működésére vonatkozó peremfeltételek ismertetését, illetve az arról való tájékoztatást, hogy várhatóan mely kibocsátáscsökkentő segédstratégiák és kibocsátáscsökkentő alapstratégiák lesznek aktívak az e mellékletben leírt vizsgálati eljárások feltételei között.
  Ezeket az információkat az 5.1.4. szakaszban meghatározott dokumentációs követelményeknek megfelelően a „részletes dokumentációcsomagban” kell rendelkezésre bocsátani.
  A kibocsátáscsökkentő segédstratégia értékelésének módszertanát e melléklet 2. függeléke írja le. |
| --- | --- |

11.

Dokumentáció

A típusjóváhagyó hatóságnak elő kell írnia, hogy a gyártó dokumentációcsomagot nyújtson be. Ebben ismertetni kell a motorrendszerhez kapcsolódó minden tervezési elemet és kibocsátáscsökkentési stratégiát, valamint annak módját, ahogyan a motorrendszer a kimeneti változókat szabályozza, legyen szó közvetlen vagy közvetett szabályozásról.

Ezeknek az információknak tartalmazniuk kell a kibocsátáscsökkentési stratégia teljes körű leírását is. Ezenkívül ki kell térni az összes kibocsátáscsökkentő segédstratégia és kibocsátáscsökkentő alapstratégia működésére, beleértve a kibocsátáscsökkentő segédstratégiák által módosított paraméterek és a kibocsátáscsökkentő segédstratégiák működésére vonatkozó peremfeltételek ismertetését, illetve az arról való tájékoztatást, hogy várhatóan mely kibocsátáscsökkentő segédstratégiák és kibocsátáscsökkentő alapstratégiák lesznek aktívak az e mellékletben leírt vizsgálati eljárások feltételei között.

Ezeket az információkat az 5.1.4. szakaszban meghatározott dokumentációs követelményeknek megfelelően a „részletes dokumentációcsomagban” kell rendelkezésre bocsátani.

A kibocsátáscsökkentő segédstratégia értékelésének módszertanát e melléklet 2. függeléke írja le.

---

(1)  E melléklet számozása a menetcikluson kívüli kibocsátásokra vonatkozó, 10. számú globális műszaki előírás számozását követi. Az említett globális műszaki előírás néhány szakaszára azonban e mellékletben nincs szükség.

1

(2)  E melléklet számozása a menetcikluson kívüli kibocsátásokra vonatkozó, 10. számú globális műszaki előírás számozását követi. Az említett globális műszaki előírás néhány szakaszára azonban e mellékletben nincs szükség.

2

---

10. melléklet – 1. függelék

Hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett igazoló vizsgálat típusjóváhagyáskor

A.1.1.

Ez a függelék a típusjóváhagyáskor végrehajtott, hordozható kibocsátásmérő rendszerrel végzett igazoló vizsgálat menetét írja le.

A.1.2.

A vizsgálati jármű

A.1.2.1.

A hordozható kibocsátásmérő rendszerrel végzett igazoló vizsgálat során használt jármű tulajdonságainak reprezentatívaknak kell lenniük arra a járműkategóriára nézve, amelybe az adott motorrendszert beépíteni tervezik. A jármű lehet prototípus vagy adaptált sorozatgyártású jármű.

A.1.2.2.

A motorvezérlő egység adatforgalmi információinak elérhetőségét és megfelelő voltát igazolni kell (például az ezen előírás 8. mellékletének 5. szakaszában szereplő rendelkezések szerint).

A.1.2.3.

A gyártóknak biztosítaniuk kell azt, hogy a járművek hordozható kibocsátásmérő rendszerrel való közúti vizsgálatát egy független fél végezhesse el, oly módon, hogy a rendelkezésére bocsátják a különböző kipufogócsövekhez való megfelelő átalakítókat, hozzáférést biztosítanak az ECU jeleihez, és elvégzik a szükséges adminisztratív intézkedéseket. A gyártók észszerű díjat számíthatnak fel mindezért.

A.1.3.

Vizsgálati körülmények

A.1.3.1.

A hordozható kibocsátásmérő rendszerrel végzett igazolási eljáráshoz a hasznos teher mesterséges terheléssel helyettesíthető.

A jármű hasznos terhelése a legnagyobb hasznos járműterhelés 50–60 %-a lehet. Ettől a tartománytól a jóváhagyó hatóság beleegyezésével el lehet térni. Az eltérés okát fel kell tüntetni a vizsgálati jegyzőkönyvben. A 8. mellékletben meghatározott további követelményeket alkalmazni kell.

A.1.3.2.

A vizsgálatot a 8. melléklet 4.2. szakaszában leírt környezeti feltételek mellett kell elvégezni.

A.1.3.3.

A motorhűtő közeg hőmérsékletének meg kell felelnie a 8. melléklet 4.3. szakaszában előírtaknak.

A.1.3.4.

Az üzemanyagra, a kenőolajra és a kipufogógáz-utókezelő rendszer reagensére a 8. melléklet 4.4. szakaszának rendelkezései vonatkoznak.

A.1.3.5.

Futási és üzemeltetési követelményekként a 8. melléklet 4.5–4.6.8. szakaszában leírt követelményeket kell alkalmazni.

A.1.4.

A kibocsátások értékelése

A.1.4.1.

A vizsgálatot a 8. melléklet 6. szakasza szerint el kell végezni, és a vizsgálati eredményeket ugyanezen rendelkezések szerint kell kiszámítani.

A.1.5.

Jegyzőkönyv

A.1.5.1.

| a) | a 8. melléklet 10.1.1. szakaszában leírt általános információk; |
| --- | --- |

a)

a 8. melléklet 10.1.1. szakaszában leírt általános információk;

| b) | magyarázat arról, hogy a vizsgálathoz felhasznált jármű miért tekinthető reprezentatívnak arra a járműkategóriára nézve, amelyben az adott motorrendszert használni tervezik; |
| --- | --- |

b)

magyarázat arról, hogy a vizsgálathoz felhasznált jármű miért tekinthető reprezentatívnak arra a járműkategóriára nézve, amelyben az adott motorrendszert használni tervezik;

| c) | a vizsgálóberendezésre és a vizsgálati adatokra vonatkozó információk a 8. melléklet 10.1.3–10.1.4. szakaszában leírtak szerint; |
| --- | --- |

c)

a vizsgálóberendezésre és a vizsgálati adatokra vonatkozó információk a 8. melléklet 10.1.3–10.1.4. szakaszában leírtak szerint;

| d) | információk a vizsgált motorról a 8. melléklet 10.1.5. szakaszában leírtak szerint; |
| --- | --- |

d)

információk a vizsgált motorról a 8. melléklet 10.1.5. szakaszában leírtak szerint;

| e) | információk a vizsgálathoz felhasznált járműről a 8. melléklet 10.1.6. szakaszában leírtak szerint; |
| --- | --- |

e)

információk a vizsgálathoz felhasznált járműről a 8. melléklet 10.1.6. szakaszában leírtak szerint;

| f) | információk az útvonal tulajdonságairól a 8. melléklet 10.1.7. szakaszában leírtak szerint; |
| --- | --- |

f)

információk az útvonal tulajdonságairól a 8. melléklet 10.1.7. szakaszában leírtak szerint;

| g) | a pillanatnyi mért és számított adatokra vonatkozó információk a 8. melléklet 10.1.8–10.1.9. szakaszában leírtak szerint; |
| --- | --- |

g)

a pillanatnyi mért és számított adatokra vonatkozó információk a 8. melléklet 10.1.8–10.1.9. szakaszában leírtak szerint;

| h) | információk az átlagolt és integrált adatokról a 8. melléklet 10.1.10. szakaszában leírtak szerint; |
| --- | --- |

h)

információk az átlagolt és integrált adatokról a 8. melléklet 10.1.10. szakaszában leírtak szerint;

| i) | elfogadási-elutasítási eredmények a 8. melléklet 10.1.11. szakaszában leírtak szerint; |
| --- | --- |

i)

elfogadási-elutasítási eredmények a 8. melléklet 10.1.11. szakaszában leírtak szerint;

| j) | információk a vizsgálatok ellenőrzéséről a 8. melléklet 10.1.12. szakaszában leírtak szerint. |
| --- | --- |

j)

információk a vizsgálatok ellenőrzéséről a 8. melléklet 10.1.12. szakaszában leírtak szerint.

---

2. függelék

A kibocsátáscsökkentő segédstratégia (AES) értékelésének módszertana

A kibocsátáscsökkentő segédstratégia értékelése céljából a jóváhagyó hatóságnak legalább azt ellenőriznie kell, hogy az e függelékben megállapított követelmény teljesül-e.

1.

| a) | A járművek rendes használata és élettartama alatt a kibocsátáscsökkentő segédstratégia használata melletti összes kibocsátásnövekedést a lehetséges legalacsonyabb szinten kell tartani. |
| --- | --- |

a)

A járművek rendes használata és élettartama alatt a kibocsátáscsökkentő segédstratégia használata melletti összes kibocsátásnövekedést a lehetséges legalacsonyabb szinten kell tartani.

| b) | Amennyiben a kibocsátáscsökkentő segédstratégia előzetes értékelése idején a piacon elérhetővé válik bármely, jobb kibocsátáscsökkentést lehetővé tevő technológia vagy kialakítás, akkor azt indokolatlan moduláció nélkül alkalmazni kell. |
| --- | --- |

b)

Amennyiben a kibocsátáscsökkentő segédstratégia előzetes értékelése idején a piacon elérhetővé válik bármely, jobb kibocsátáscsökkentést lehetővé tevő technológia vagy kialakítás, akkor azt indokolatlan moduláció nélkül alkalmazni kell.

2.

| a) | a gyártónak bizonyítékot kell rendelkezésre bocsátania a katasztrofális (vagyis hirtelen bekövetkező és javíthatatlan) motorsérülésről egy olyan kockázatértékeléssel együtt, amely tartalmazza a kockázatok bekövetkezésének valószínűségét és a lehetséges következmények súlyosságát, beleértve az e célból elvégzett vizsgálatok eredményeit; |
| --- | --- |

a)

a gyártónak bizonyítékot kell rendelkezésre bocsátania a katasztrofális (vagyis hirtelen bekövetkező és javíthatatlan) motorsérülésről egy olyan kockázatértékeléssel együtt, amely tartalmazza a kockázatok bekövetkezésének valószínűségét és a lehetséges következmények súlyosságát, beleértve az e célból elvégzett vizsgálatok eredményeit;

| b) | ha a kibocsátáscsökkentő segédstratégia alkalmazása idején a piacon elérhetővé válik bármely, az adott kockázat kiküszöbölését vagy csökkentését biztosító technológia vagy kialakítás, akkor azt a műszakilag lehetséges legnagyobb mértékben (azaz indokolatlan moduláció nélkül) alkalmazni kell; |
| --- | --- |

b)

ha a kibocsátáscsökkentő segédstratégia alkalmazása idején a piacon elérhetővé válik bármely, az adott kockázat kiküszöbölését vagy csökkentését biztosító technológia vagy kialakítás, akkor azt a műszakilag lehetséges legnagyobb mértékben (azaz indokolatlan moduláció nélkül) alkalmazni kell;

| c) | a motor vagy a kibocsátáscsökkentő rendszer alkotóelemeinek tartóssága vagy az elhasználódással és a hibás működéssel szembeni hosszú távú védelme nem tekinthető elfogadható indoknak valamely kibocsátáscsökkentő segédstratégia elfogadására. |
| --- | --- |

c)

a motor vagy a kibocsátáscsökkentő rendszer alkotóelemeinek tartóssága vagy az elhasználódással és a hibás működéssel szembeni hosszú távú védelme nem tekinthető elfogadható indoknak valamely kibocsátáscsökkentő segédstratégia elfogadására.

3.

| a) | a gyártónak bizonyítékot kell rendelkezésre bocsátania a jármű biztonságos működtetését fenyegető fokozott kockázatról egy olyan kockázatértékeléssel együtt, amely tartalmazza a kockázatok bekövetkezésének valószínűségét és a lehetséges következmények súlyosságát, beleértve az e célból elvégzett vizsgálatok eredményeit; |
| --- | --- |

a)

a gyártónak bizonyítékot kell rendelkezésre bocsátania a jármű biztonságos működtetését fenyegető fokozott kockázatról egy olyan kockázatértékeléssel együtt, amely tartalmazza a kockázatok bekövetkezésének valószínűségét és a lehetséges következmények súlyosságát, beleértve az e célból elvégzett vizsgálatok eredményeit;

| b) | amennyiben a kibocsátáscsökkentő segédstratégia alkalmazása idején a piacon elérhetővé válik bármely, az adott biztonsági kockázat csökkentését lehetővé tevő eltérő technológia vagy kialakítás, akkor azt a műszakilag lehetséges legnagyobb mértékben (azaz indokolatlan moduláció nélkül) alkalmazni kell. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a kibocsátáscsökkentő segédstratégia alkalmazása idején a piacon elérhetővé válik bármely, az adott biztonsági kockázat csökkentését lehetővé tevő eltérő technológia vagy kialakítás, akkor azt a műszakilag lehetséges legnagyobb mértékben (azaz indokolatlan moduláció nélkül) alkalmazni kell.

4.

| a) | a gyártónak bizonyítékot kell rendelkezésre bocsátania a kibocsátáscsökkentő segédstratégia motorindítás során történő használatának szükségességére vonatkozóan egy olyan kockázatértékeléssel együtt, amely tartalmazza a kockázatok bekövetkezésének valószínűségét és a lehetséges következmények súlyosságát, beleértve az e célból elvégzett vizsgálatok eredményeit; |
| --- | --- |

a)

a gyártónak bizonyítékot kell rendelkezésre bocsátania a kibocsátáscsökkentő segédstratégia motorindítás során történő használatának szükségességére vonatkozóan egy olyan kockázatértékeléssel együtt, amely tartalmazza a kockázatok bekövetkezésének valószínűségét és a lehetséges következmények súlyosságát, beleértve az e célból elvégzett vizsgálatok eredményeit;

| b) | amennyiben a kibocsátáscsökkentő segédstratégia alkalmazása idején a piacon elérhetővé válik bármely, a motor indításakor nagyobb kibocsátáscsökkentést lehetővé tevő eltérő technológia vagy kialakítás, akkor azt a műszakilag lehetséges legnagyobb mértékben alkalmazni kell. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a kibocsátáscsökkentő segédstratégia alkalmazása idején a piacon elérhetővé válik bármely, a motor indításakor nagyobb kibocsátáscsökkentést lehetővé tevő eltérő technológia vagy kialakítás, akkor azt a műszakilag lehetséges legnagyobb mértékben alkalmazni kell.

---

11. MELLÉKLET

Az NOx-szabályozási megoldások helyes működését biztosító követelmények

1.

Ez a melléklet az NOx-szabályozási megoldások helyes működését biztosító követelményeket határozza meg. Előírásokat tartalmaz mindazon járművekre, amelyek a kibocsátások csökkentése érdekében reagenst használnak.

2.

Az e melléklet hatálya alá tartozó motorrendszereket úgy kell megtervezni, legyártani és beépíteni, hogy hasznos élettartamuk alatt és szokásos használati körülmények között mindvégig alkalmasak legyenek e követelmények teljesítésére. Ennek a célkitűzésnek az eléréséhez elfogadható, ha azokon a motorokon, melyeket az ezen előírás 5.4. szakaszában említett, vonatkozó tartóssági időn túl használnak, az ellenőrző rendszer működésének és érzékenységének némi romlása mutatkozik.

2.1.

Alternatív jóváhagyás

2.1.1.

A gyártó kérésére az M2 és N1 kategóriájú járművek, a legfeljebb 7,5 tonna műszakilag megengedett legnagyobb össztömegű M1 és N2 kategóriájú járművek, valamint a legfeljebb 7,5 tonna megengedett össztömegű M3 kategóriájú, I., II., A. és B1 osztályú járművek esetében a 07. módosítássorozattal módosított 83. számú előírás 6. mellékletében foglalt követelményeknek való megfelelést egyenértékűnek kell tekinteni az e mellékletnek való megfeleléssel (1).

2.1.2.

Alternatív jóváhagyás esetén:

2.1.2.1.

Az ezen előírás 1. melléklete 2. részének 3.2.12.2.8.1–3.2.12.2.8.5. szakaszában szereplő, az NOx-szabályozási megoldások helyes működésére vonatkozó információk helyébe a 07. módosítássorozattal módosított 83. számú előírás 1. mellékletének 3.2.12.2.8. szakaszában szereplő információk lépnek.

2.1.2.2.

A 07. módosítássorozattal módosított 83. számú előírás 6. függelékében és az e mellékletben meghatározott követelmények alkalmazása tekintetében a következő kivételek alkalmazandók:

2.1.2.2.1.

A reagensminőség ellenőrzése tekintetében a 07. módosítássorozattal módosított 83. számú előírás 6. függelékének 4.1. és 4.2. szakasza helyett az e melléklet 7.1–7.1.2. szakaszában meghatározott rendelkezések alkalmazandók.

2.1.2.2.2.

A reagensadagolás ellenőrzése tekintetében a 07. módosítássorozattal módosított 83. számú előírás 6. függelékének 5. szakasza helyett az e melléklet 8.4. szakaszában meghatározott rendelkezések alkalmazandók.

2.1.2.2.3.

Az e melléklet 4., 7. és 8. szakaszában említett, járművezetőt figyelmeztető rendszer alatt a 07. módosítássorozattal módosított 83. számú előírás 6. függelékének 3. szakaszában leírt, járművezetőt figyelmeztető rendszert kell érteni.

2.1.2.2.4.

A 07. módosítássorozattal módosított 83. számú előírás 6. függelékének 6. szakasza nem alkalmazandó.

2.1.2.2.5.

A mentőszolgálatok általi használatra szánt járművekre, illetve a hadsereg, a polgári védelem, a tűzoltóság és a közrend fenntartásáért felelős erők általi használatra tervezett és gyártott járművekre az e melléklet 5.2. szakaszában meghatározott rendelkezések vonatkoznak.

2.2.

Kért információk

2.2.1.

Az 1. mellékletben megadott nyomtatványon a gyártó benyújtja azokat az információkat, amelyek az e melléklet hatálya alá tartozó motorrendszerek működési jellemzőit maradéktalanul leírják.

2.2.2.

A gyártó a típusjóváhagyás iránti kérelemben köteles meghatározni a kibocsátáscsökkentő rendszer által fogyasztott valamennyi reagens jellemzőjét. Ennek tartalmaznia kell a reagenstípusokat és -koncentrációkat, a működési hőmérsékleti feltételeket és a nemzetközi szabványokra való hivatkozást.

2.2.3.

A gyártónak a típusjóváhagyás iránti kérelemmel egyidejűleg be kell nyújtania a típusjóváhagyó hatóságnak a járművezető figyelmeztetésére szolgáló rendszer és a használatkorlátozó rendszer 4., illetve 5. szakasznak megfelelően leírt működési jellemzőit teljeskörűen leíró részletes írásos tájékoztatást.

2.2.4.

| a) | részletes műszaki előírások, beleértve a motorrendszerben az e melléklet követelményeinek teljesítése céljából jelen lévő ellenőrző, figyelmeztető és használatkorlátozó rendszerekkel való kompatibilitást biztosító rendelkezéseket; |
| --- | --- |

a)

részletes műszaki előírások, beleértve a motorrendszerben az e melléklet követelményeinek teljesítése céljából jelen lévő ellenőrző, figyelmeztető és használatkorlátozó rendszerekkel való kompatibilitást biztosító rendelkezéseket;

| b) | a motor járműbe történő beépítése tekintetében betartandó ellenőrzési eljárás. |
| --- | --- |

b)

a motor járműbe történő beépítése tekintetében betartandó ellenőrzési eljárás.

Az ilyen beépítési előírások meglétét és megfelelőségét a hatóság ellenőrizheti a motorrendszer jóváhagyási folyamata során.

A fenti a) és b) pontban említett dokumentációt nem kell benyújtani, ha a gyártó járműnek a kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyása iránt nyújt be kérelmet.

2.3.

Működési feltételek

2.3.1.

Az e melléklet hatálya alá tartozó motorrendszereknek szennyezőanyagkibocsátás-csökkentő funkciójukat a releváns régió (pl. Európai Unió) területén szokásosan előforduló minden körülmény, különösen az alacsony környezeti hőmérsékletek mellett is meg kell tartaniuk a 10. melléklettel összhangban.

2.3.2.

| a) | 266 K és 308 K (–7 °C és 35 °C) között bármely környezeti hőmérsékleten; |
| --- | --- |

a)

266 K és 308 K (–7 °C és 35 °C) között bármely környezeti hőmérsékleten;

| b) | minden 1 600 m-nél alacsonyabb tengerszint feletti magasságban; |
| --- | --- |

b)

minden 1 600 m-nél alacsonyabb tengerszint feletti magasságban;

| c) | 343 K (70 °C) feletti motorhűtőközeg-hőmérsékleten. |
| --- | --- |

c)

343 K (70 °C) feletti motorhűtőközeg-hőmérsékleten.

Ez a szakasz nem vonatkozik a reagensszintnek a reagenstartályban történő ellenőrzésére, amennyiben az ellenőrzésnek a használati körülményektől függetlenül minden olyan körülmény mellett is működnie kell, amikor a mérés műszakilag megvalósítható (minden olyan körülmény mellett, amikor a folyékony reagens nincs megfagyva).

2.4.

A reagens fagyvédelme

2.4.1.

A gyártó használhat fűtött vagy fűtés nélküli reagenstartályt és -adagoló rendszert is, a 2.3.1. szakasz általános előírásainak megfelelően. A fűtött rendszernek meg kell felelnie a 2.4.2. szakasz követelményeinek. A fűtés nélküli rendszernek pedig a 2.4.3. szakaszban meghatározott követelményeket kell teljesítenie.

2.4.1.1.

A fűtés nélküli reagenstartály és -adagoló rendszer használatára a jármű tulajdonosának szóló írásbeli használati utasításban ki kell térni.

2.4.2.

Fűtött reagenstartály és -adagoló rendszer

2.4.2.1.

Ha a reagens befagy, a gyártónak biztosítania kell, hogy a reagens a jármű 266 K (–7 °C) környezeti hőmérsékleten történő indításától számítva legkésőbb 70 percen belül használható legyen.

2.4.2.2.

Igazoló eljárás

2.4.2.2.1.

A reagenstartályt és -adagoló rendszert 72 órán át vagy a reagens nagy részének megszilárdulásáig kell kondicionálni 255 K (–18 °C) hőmérsékleten.

2.4.2.2.2.

A 2.4.2.2.1. szakaszban meghatározott kondicionálás után a motort be kell indítani és 266 K (–7 °C) környezeti hőmérsékleten a következő módon üzemeltetni kell: 10–20 perc alapjárat, majd legfeljebb 50 perc 40 százalékos terhelésnél nem többel.

2.4.2.2.3.

A reagensadagoló rendszernek teljes mértékben meg kell őriznie működőképességét a 2.4.2.2.1 és a 2.4.2.2.2. szakaszokban leírt vizsgálati eljárások végére.

2.4.2.2.4.

A 2.4.2.2. szakaszban meghatározott követelményeknek való megfelelést igazolni lehet hidegkamrás mérőállásban, melyet fékpaddal vagy próbapaddal szereltek fel, illetve országúti járművizsgálatokkal is, a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyásától függően.

2.4.3.

Fűtés nélküli reagenstartály és -adagoló rendszer

2.4.3.1.

A 4. szakaszban ismertetett, a járművezető figyelmeztetésére szolgáló rendszernek működésbe kell lépnie, ha ≤ 266 K (–7 °C) környezeti hőmérsékleten nem történik reagensadagolás.

2.4.3.2.

Az 5.4. szakaszban ismertetett, erős használatkorlátozó rendszernek működésbe kell lépnie, ha ≤ 266 K (– 7 °C) környezeti hőmérsékleten az indítástól számított legkésőbb 70 percen belül nem történik reagensadagolás.

2.5.

A járműre szerelt minden külön reagenstartályon lennie kell a tartályban lévő folyadékból való, a járművön elérhető információkkal megvalósítható mintavételt lehetővé tevő eszköznek. A mintavételi pontnak speciális szerszám vagy eszköz használata nélkül is könnyen hozzáférhetőnek kell lennie. A járművön szokásosan jelen lévő, a tartályhoz való hozzáférés lezáráshoz használt kulcs e szakasz alkalmazásában nem minősül speciális szerszámnak vagy eszköznek.

3.

Karbantartási követelmények

3.1.

Az információknak ki kell térniük arra, hogy ha a jármű kibocsátáscsökkentő rendszere nem működik megfelelően, akkor a járművezetőt a figyelmeztető rendszer figyelmezteti a problémára, továbbá arra is, hogy a figyelmeztetés figyelmen kívül hagyása esetében a használatkorlátozó rendszer később letilthatja a jármű elindítását, ami miatt a jármű képtelen lesz rendeltetése megfelelő betöltésére.

3.2.

A használati utasításnak tartalmaznia kell a jármű megfelelő, a kibocsátáscsökkentési teljesítmény fenntartását biztosító használatára és karbantartására és adott esetben a fogyó reagensek megfelelő használatára is vonatkozó előírásokat.

3.3.

A használati utasítást érthetően, nem műszaki szaknyelven és azon tagállam hivatalos nyelvén (nyelvein) kell megírni, amelyben az új járművet vagy motort értékesítik vagy nyilvántartásba veszik.

3.4.

A használati utasításnak kifejezetten tartalmaznia kell, ha a jármű üzemeltetőjének a szokásos szervizelések között is fel kell töltenie a járművet reagensekkel. A használati utasításban meg kell adni a reagens kívánt minőségét is. Az utasításnak pontosan le kell írnia a reagenstartály feltöltésének módját. Azt is tartalmaznia kell, hogy mekkora a reagensfogyás várható sebessége az adott típusú járműnél, és azt várhatóan milyen gyakran kell utántölteni.

3.5.

A használati utasításban pontosan le kell írni, hogy az adott specifikációjú reagens használata és utántöltése kötelező ahhoz, hogy a jármű megfeleljen az adott járműtípusra vonatkozó megfelelőségi nyilatkozat megadásának feltételét képező követelményeknek.

3.6.

A használati utasításnak tartalmaznia kell azt a figyelmeztetést, miszerint jogsértésnek minősülhet, ha a járművet úgy használják, hogy a kibocsátáscsökkentéshez előírt reagens nem fogy.

3.7.

A használati utasításban ismertetni kell a figyelmeztető és a használatkorlátozó rendszerek működési módját. Ezenkívül le kell írni, hogy milyen következményekkel jár a jármű működésére és a hibanaplózásra nézve, ha figyelmen kívül hagyják a figyelmeztető rendszert, nem történik reagens-utántöltés, illetve a problémát nem orvosolják.

4.

A járművezetőt figyelmeztető rendszer

4.1.

A járműben lennie kell egy figyelmeztető rendszernek, amely fényjelzéssel tájékoztatja a járművezetőt arról, ha a reagensszint túl alacsony, a reagens minősége nem megfelelő, nem megfelelő ütemben fogy, vagy ha manipulálásnak betudható működési hibát észlelt, valamint arról, hogy a hiba kijavításának elmulasztása esetén a használatkorlátozó rendszer működésbe léphet. A figyelmeztető rendszernek akkor is működnie kell, ha az 5. szakaszban ismertetett használatkorlátozó rendszer működésbe lépett.

4.2.

A 9B. mellékletben leírt fedélzeti diagnosztikai rendszernek a 4.1. szakaszban leírt fényjelzések kibocsátására való használata nem megengedett. A figyelmeztető jelzés nem lehet ugyanaz, mint a fedélzeti diagnosztikához (azaz a hibajelzéshez) vagy más motorkarbantartáshoz használt másik figyelmeztetés. A figyelmeztető rendszer vagy a fényjelzés a kiolvasóval nem lehet kikapcsolható, anélkül, hogy a figyelmeztetést kiváltó okot orvosolták volna. A figyelmeztető rendszer és a figyelmeztető fényjelzések működésbe lépésére és kikapcsolására vonatkozó feltételeket e melléklet 2. függeléke ismerteti.

4.3.

| a) | a mérsékelt vagy erős használatkorlátozás működésbe lépéséig hátralévő távolság vagy idő; |
| --- | --- |

a)

a mérsékelt vagy erős használatkorlátozás működésbe lépéséig hátralévő távolság vagy idő;

| b) | a nyomatékcsökkenés szintje; |
| --- | --- |

b)

a nyomatékcsökkenés szintje;

| c) | a jármű újraindíthatóságának feltételei. |
| --- | --- |

c)

a jármű újraindíthatóságának feltételei.

Az e szakaszban említett üzenetek megjelenítésére használt rendszer lehet a fedélzeti diagnosztikai vagy egyéb karbantartási célokra használt rendszer.

4.4.

A gyártó a járművezetőt figyelmeztető rendszert hangjelzés kibocsátására is alkalmassá teheti. A hangjelzések járművezető általi kikapcsolása megengedett.

4.5.

A járművezetőt figyelmeztető rendszernek a 6.2., 7,2., 8,4. és 9.3. szakaszban meghatározottak szerint kell működésbe lépnie.

4.6.

Ha a működésbe lépést kiváltó feltételek megszűntek, a járművezetőt figyelmeztető rendszernek ki kell kapcsolnia. Ha a járművezetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépésének okait nem szüntették meg, a rendszer nem kapcsolhat ki automatikusan.

4.7.

Fontos biztonsági figyelmeztető jelzések ideiglenesen megszakíthatják a figyelmeztetést.

4.8.

A mentőszolgálatok általi használatra szánt, illetve a hadsereg, a polgári védelem, a tűzoltóság vagy a közrend fenntartásáért felelős erők használatára tervezett és gyártott járműveket el lehet látni a figyelmeztető rendszer fényjelzéseinek tompítására szolgáló eszközzel.

4.9.

A járművezetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépésére és kikapcsolására vonatkozó eljárások részleteit e melléklet 2. függeléke határozza meg.

4.10.

Az ezen előírás szerinti típusjóváhagyás iránti kérelem részeként a gyártónak az e melléklet 1. függelékében meghatározottak szerint igazolnia kell a járművezetőt figyelmeztető rendszer működését.

5.

Használatkorlátozó rendszer

5.1.

A járműbe kétlépcsős használatkorlátozó rendszert kell beépíteni, mely először mérsékelt (teljesítményben korlátozó), majd erős (a jármű működését megakadályozó) használatkorlátozást vált ki.

5.2.

A használatkorlátozó rendszer alkalmazásának követelménye nem vonatkozik a mentőszolgálatok általi használatra szánt, illetve a hadsereg, a polgári védelem, a tűzoltóság és a közrend fenntartásáért felelős erők általi használatra tervezett és gyártott járművekre és motorokra. A használatkorlátozó rendszer állandó kiiktatása csak a motor- vagy járműgyártó számára megengedett.

5.3.

A mérsékelt használatkorlátozó rendszernek a motor legnagyobb forgatónyomatékát a teljes nyomatékhoz tartozó fordulatszám és a fordulatszám-szabályozó töréspontja közötti fordulatszám-tartományban 25 %-kal kell csökkentenie, amint azt e melléklet 3. függeléke ismerteti. A teljes nyomatékhoz tartozó fordulatszámnál alacsonyabb fordulatszámon rendelkezésre álló, a nyomaték csökkentése előtti legnagyobb motornyomaték nem lehet magasabb, mint a teljes nyomatékhoz tartozó fordulatszámon leadható csökkentett nyomaték.

A mérsékelt használatkorlátozó rendszernek működésbe kell lépnie, amikor a jármű az alábbi 6.3., 7.3., 8.5. és 9.4. szakaszban leírt állapot bekövetkezése után először kerül álló helyzetbe (2).

5.4.

A jármű- vagy motorgyártónak az 5.4.1.–5.4.3. szakaszban ismertetett, erős használatkorlátozó rendszerekből legalább egyet be kell építenie a járműbe, valamint egy, az 5.4.4. szakaszban ismertetett „időkorlátos használatkorlátozó” rendszert is.

5.4.1.

Az „újraindítást követő használatot korlátozó” rendszernek a motor járművezető általi leállítását („gyújtás kikapcsolva”) követően 20 km/h-ra (mászósebességre) kell korlátoznia a jármű sebességét.

5.4.2.

A „üzemanyag-feltöltést követő használatot korlátozó” rendszernek 20 km/h-ra (mászósebességre) kell korlátoznia a jármű sebességét azt követően, hogy a tartályban az üzemanyag szintje mérhető – a tartálytérfogat legfeljebb 10 %-ának megfelelő, a típusjóváhagyó hatóság által az üzemanyagszint-mérő műszaki adottságai és a gyártó nyilatkozata alapján jóváhagyott – mennyiséggel emelkedett.

5.4.3.

A „parkolást követő használatot korlátozó” rendszernek 20 km/h-ra (mászósebességre) kell korlátoznia a jármű sebességét a jármű egy óránál hosszabb álló helyzetét követően.

5.4.4.

Az „időkorlátos használatkorlátozó” rendszernek 20 km/h-ra (mászósebességre) kell korlátoznia a jármű sebességét az első olyan alkalommal, amikor a jármű nyolc óra motorműködést követően álló helyzetbe kerül2, ha korábban a fenti 5.4.1–5.4.3. szakaszban ismertetett egyik rendszer sem lépett működésbe.

5.5.

A használatkorlátozó rendszert a 6.3., 7.3., 8.5. és 9.4. szakaszban meghatározottak szerint kell készenléti állapotba hozni.

5.5.1.

Amennyiben a használatkorlátozó rendszer megállapítja, hogy az erős használatkorlátozó rendszert kell működésbe hozni, a mérsékelt használatkorlátozó rendszernek mindaddig működnie kell, amíg a jármű sebessége 20 km/h-ra (mászósebességre) van korlátozva.

5.6.

Ha a használatkorlátozó rendszer működésbe lépését okozó feltételek már megszűntek, akkor a rendszernek ki kell kapcsolnia. A használatkorlátozó rendszer nem kapcsolhat ki automatikusan, ha működésbe lépésének okai nem szűntek meg.

5.7.

A használatkorlátozó rendszer működésbe lépésére és kikapcsolására vonatkozó eljárások részleteit e melléklet 2. függeléke határozza meg.

5.8.

Az ezen előírás szerinti típusjóváhagyás iránti kérelem részeként a gyártónak az e melléklet 1. függelékében meghatározottak szerint igazolnia kell a használatkorlátozó rendszer működését.

6.

Reagensszint

6.1.

A jármű műszerfalán lennie kell egy külön kijelzőnek, amely egyértelműen tájékoztatja a járművezetőt a reagenstartályban lévő reagens szintjéről. A reagenskijelző legalacsonyabb elfogadható működési szintje az, hogy mindaddig folyamatosan jelzi a reagensszintet, míg a 4. szakaszban említett, járművezetőt figyelmeztető rendszer működésbe nem lép a rendelkezésre álló reagenssel kapcsolatos problémák miatt. A reagenskijelző lehet analóg vagy digitális, és mutathatja a szintet a teljes tartálytérfogat, a megmaradt reagens mennyisége vagy a becsült hátralevő megtehető távolság arányában.

A reagenskijelzőt az üzemanyagszint-jelző közelében kell elhelyezni.

6.2.

A járművezetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépése

6.2.1.

A 4. szakaszban ismertetett, járművezetőt figyelmeztető rendszernek működésbe kell lépnie, ha a reagensszint a reagenstartály térfogatának 10 %-a – vagy a gyártó által beállított, ennél magasabb szint – alá süllyed.

6.2.2.

A figyelmeztetés félreértetlenül a járművezető értésére kell, hogy adja, hogy a reagensszint alacsony. Ha a figyelmeztető rendszernek üzenetkijelző rendszer is része, a vizuális figyelmeztetésnek a reagens alacsony szintjére figyelmeztető üzenetet kell megjelenítenie (például „karbamidszint alacsony”, „AdBlue-szint alacsony” vagy „reagensszint alacsony”).

6.2.3.

A járművezetőt figyelmeztető rendszernek nem kell rögtön folyamatosan bekapcsolva lennie, a figyelmeztetés intenzitásának azonban a folytonosig kell fokozódnia, ahogyan a reagensszint a reagenstartály térfogatának igen alacsony hányadához és ahhoz a ponthoz közelít, amelynél a használatkorlátozó rendszer működésbe lép. A figyelmeztetés utolsó szintjét a gyártó határozza meg, ennek a szintnek jobban észrevehető szintnek kell lennie, mint amelynél használatkorlátozó rendszer a 6.3. szakasz szerint működésbe lép.

6.2.4.

Nem megengedett, hogy a folytonos figyelmeztetést egyszerűen ki lehessen kapcsolni vagy figyelmen kívül lehessen hagyni. Ha a figyelmeztető rendszernek üzenetkijelző rendszer is része, annak egyértelmű üzenetet kell megjelenítenie (pl. „karbamidfeltöltés szükséges”, „AdBlue-feltöltés szükséges” vagy „reagensfeltöltés szükséges”). Fontos biztonsági figyelmeztető jelzések ideiglenesen megszakíthatják a folytonos figyelmeztetést.

6.2.5.

Gondoskodni kell arról, hogy a járművezetőt figyelmeztető rendszert mindaddig ne lehessen kikapcsolni, amíg a reagenst addig a szintig feltöltik, hogy az már nem eredményezi a rendszer működésbe lépését.

6.3.

A használatkorlátozó rendszer működésbe lépése

6.3.1.

Az 5.3. szakaszban ismertetett mérsékelt használatkorlátozó rendszert készenléti állapotba kell hozni, majd a rendszernek az említett szakasz előírásai szerint működésbe kell lépnie, ha a reagensszint a reagenstartály névleges teljes térfogatának 2,5 %-a – vagy a gyártó által beállított, ennél nagyobb százalékos arány – alá süllyed.

6.3.2.

Az 5.4. szakaszban ismertetett erős használatkorlátozó rendszert készenléti állapotba kell hozni, majd a rendszernek az említett szakasz előírásai szerint működésbe kell lépnie, ha a reagenstartály kiürül (azaz az adagoló rendszer nem képes a tartályból reagenst felvenni), vagy a reagensszint a tartály névleges teljes térfogatának 2,5 %-a alá süllyed (azt, hogy 2,5 % alatt milyen szintre, a gyártó határozza meg).

6.3.3.

Gondoskodni kell arról, hogy a mérsékelt vagy erős használatkorlátozó rendszert mindaddig ne lehessen kikapcsolni, amíg a reagenst addig a szintig fel nem töltik, hogy az már nem eredményezi a megfelelő rendszer működésbe lépését.

7.

A reagensminőség ellenőrzése

7.1.

A járműnek rendelkeznie kell egy olyan funkcióval, amely megállapítja, ha nem megfelelő reagens van a gépben.

7.1.1.

A gyártónak olyan CDmin értéket kell meghatároznia, amely nagyobb, mint az ezen előírás 5.3. szakaszában meghatározott határértékeket meghaladó kipufogógáz-kibocsátást eredményező legnagyobb reagenskoncentráció.

7.1.1.1.

Az ezen előírás 4.10.7. szakaszában meghatározott bevezetési időszak alatt és a gyártó kérésére a 7.1.1. szakasz alkalmazásában az ezen előírás 5.3. szakaszában meghatározott NOx-kibocsátási határértékre való hivatkozás alatt a 900 mg/kWh érték értendő.

7.1.1.2.

A CDmin értékét a jóváhagyás során az e melléklet 6. függelékben meghatározott eljárással kell igazolni, és fel kell jegyezni az ezen előírás 5.1.4. szakaszában meghatározott részletes dokumentációcsomagban.

7.1.2.

A CDmin értéknél alacsonyabb reagenskoncentrációt a rendszernek észlelnie kell, és az ilyen koncentrációjú reagenst a 7.1. szakasz alkalmazásában nem megfelelő reagensnek kell tekinteni.

7.1.3.

A reagensminőségnek külön számlálót („reagensminőség-számláló”) kell biztosítani. A reagensminőség-számlálónak számlálnia kell a nem megfelelő reagens melletti üzemeléssel töltött órák számát.

7.1.4.

A reagensminőség-számláló működésbe lépésére és kikapcsolására vonatkozó kritériumok és mechanizmusok részleteit e melléklet 2. függeléke ismerteti.

7.1.5.

A reagensminőség-számláló adatait szabványosított módon kell elérhetővé tenni, e melléklet 5. függeléke rendelkezéseinek megfelelően.

7.2.

Amennyiben az ellenőrző rendszer észleli, illetve megerősíti, hogy a reagensminőség nem megfelelő, a 4. szakaszban ismertetett, járművezetőt figyelmeztető rendszernek működésbe kell lépnie. Ha a figyelmeztető rendszernek üzenetkijelző rendszer is része, annak a figyelmeztetés okát megjelölő üzenetet kell megjelenítenie (például „nem megfelelő minőségű karbamid”, „nem megfelelő minőségű AdBlue” vagy „nem megfelelő minőségű reagens”).

7.3.

A használatkorlátozó rendszer működésbe lépése

7.3.1.

Az 5.3. szakaszban ismertetett, mérsékelt használatkorlátozó rendszert készenléti állapotba kell hozni, majd a rendszernek az említett szakasz előírásai szerint működésbe kell lépnie, ha a reagensminőséget a 7.2. szakaszban ismertetett, járművezetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépésétől számított tíz motorüzemórán belül nem javítják ki.

7.3.2.

Az 5.4. szakaszban ismertetett, erős használatkorlátozó rendszert készenléti állapotba kell hozni, majd a rendszernek az említett szakasz előírásai szerint működésbe kell lépnie, ha a reagensminőséget a 7.2. szakaszban ismertetett, járművezetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépésétől számított húsz motorüzemórán belül nem javítják ki.

7.3.3.

A működési hiba ismételt előfordulása esetén a használatkorlátozó rendszerek működésbe lépését megelőző órák számát csökkenteni kell az e melléklet 2. függelékében ismertetett mechanizmusnak megfelelően.

8.

A reagensfogyasztás és -adagolás ellenőrzése

8.1.

A járműnek rendelkeznie kell egy olyan funkcióval, amely meghatározza a reagensfogyasztást, és lehetővé teszi a fogyasztási adatokhoz való külső hozzáférést.

8.2.

Reagensfogyasztás- és adagolásszámlálók

8.2.1.

Külön-külön számlálót kell biztosítani a reagensfogyasztásnak („reagensfogyasztás-számláló”) és az adagolásnak („adagolásszámláló”). Ezeknek a számlálóknak azokat a motorüzemórákat kell számlálniuk, melyekben a reagensfogyasztás nem megfelelő, illetve a reagens adagolása megszakadt.

8.2.2.

A reagensfogyasztás- és adagolásszámláló működésbe lépésére és kikapcsolására vonatkozó kritériumokat és mechanizmusokat e melléklet 2. függeléke ismerteti.

8.2.3.

A reagensfogyasztás- és adagolásszámláló adatait szabványosított módon kell elérhetővé tenni, e melléklet 5. függeléke rendelkezéseinek megfelelően.

8.3.

Ellenőrzési feltételek

8.3.1.

Az elégtelen reagensfogyasztás észlelésére rendelkezésre álló idő legfeljebb 5 óra vagy a legalább 2 liter reagens elfogyasztásához szükséges idő (amelyik hosszabb).

8.3.1.1.

| a) | a jármű reagenstartályában lévő reagens szintje; vagy |
| --- | --- |

a)

a jármű reagenstartályában lévő reagens szintje; vagy

| b) | a reagens áramlása vagy a befecskendezett reagens mennyisége, a kipufogógáz-utókezelő rendszer befecskendezési pontjához lehető legközelebbi helyen, |
| --- | --- |

b)

a reagens áramlása vagy a befecskendezett reagens mennyisége, a kipufogógáz-utókezelő rendszer befecskendezési pontjához lehető legközelebbi helyen,

az elégtelen reagensfogyasztás észlelésére rendelkezésre álló idő legfeljebb 48 óra vagy a legalább 15 liter reagens elfogyasztásához szükséges idő (amelyik hosszabb).

8.4.

A járművezetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépése

8.4.1.

A 4. szakaszban ismertetett, a járművezetőt figyelmeztető rendszernek működésbe kell lépnie, ha az átlagos reagensfogyasztás és a motorrendszer által igényelt átlagos reagensfogyasztás között ötven százaléknál nagyobb eltérés észlelhető a gyártó által megadott időn át, mely idő nem haladhatja meg a 8.3.1. szakaszban vagy adott esetben a 8.3.1.1. szakaszban megadott leghosszabb időtartamot. Ha a figyelmeztető rendszernek üzenetkijelző rendszer is része, annak a figyelmeztetés okát megjelölő üzenetet kell megjelenítenie (például „karbamidadagolási hiba”, „AdBlue-adagolási hiba” vagy „reagensadagolási hiba”).

8.4.2.

A 4. szakaszban ismertetett, a járművezetőt figyelmeztető rendszernek a reagensadagolás megszakadása esetén is működésbe kell lépnie. Ha a figyelmeztető rendszernek üzenetkijelző rendszer is része, annak megfelelő figyelmeztető üzenetet kell megjelenítenie. Ez nem szükséges akkor, ha az adagolást a motorvezérlő egység azért szakítja meg, mert a jármű adott üzemállapotában a szennyezőanyag-kibocsátás miatt nincs szükség reagensre.

8.5.

A használatkorlátozó rendszer működésbe lépése

8.5.1.

Az 5.3. szakaszban ismertetett, mérsékelt használatkorlátozó rendszert készenléti állapotba kell hozni, majd a rendszernek az említett szakasz előírásai szerint működésbe kell lépnie, ha a reagensfogyasztás hibáját vagy a reagensadagolás megszakadását a 8.4.1. és 8.4.2. szakaszban ismertetett, járművezetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépésétől számított tíz motorüzemórán belül nem orvosolják.

8.5.2.

Az 5.4. szakaszban ismertetett, mérsékelt használatkorlátozó rendszert készenléti állapotba kell hozni, majd a rendszernek az említett szakasz előírásai szerint működésbe kell lépnie, ha a reagensfogyasztás hibáját vagy a reagensadagolás megszakadását a 8.4.1. és 8.4.2. szakaszban ismertetett, járművezetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépésétől számított húsz motorüzemórán belül nem orvosolják.

8.5.3.

A működési hiba ismételt előfordulása esetén a használatkorlátozó rendszerek működésbe lépését megelőző órák számát csökkenteni kell az e melléklet 2. függelékében ismertetett mechanizmusnak megfelelően.

9.

A manipulálásnak tulajdonítható működési hibák ellenőrzése

9.1.

| a) | a kipufogógáz-visszavezető szelep működésének megakadályozása; |
| --- | --- |

a)

a kipufogógáz-visszavezető szelep működésének megakadályozása;

| b) | a manipulálásgátló rendszer 9.2.1. szakaszban leírt meghibásodásai. |
| --- | --- |

b)

a manipulálásgátló rendszer 9.2.1. szakaszban leírt meghibásodásai.

9.2.

Ellenőrzési követelmények

9.2.1.

A diagnosztikai képességet befolyásoló érzékelők többek között az NOx-koncentrációt közvetlenül mérő érzékelők, a karbamid minőségét ellenőrző érzékelők, a környezeti viszonyok érzékelői, valamint a reagens adagolását, a reagens szintjét és a reagens fogyását ellenőrző érzékelők.

9.2.2.

A kipufogógáz-visszavezető szelep számlálója

9.2.2.1.

Külön számlálót kell biztosítani a kipufogógáz-visszavezető rendszer működésben gátolt szelepe számára. A kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepe számlálójának azokat a motorüzemórákat kell számlálnia, amikor a működésben gátolt kipufogógáz-visszavezető szelephez kapcsolódó bármely hibakód igazoltan aktív.

9.2.2.2.

A kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepe számlálójának működésbe lépésére és kikapcsolására vonatkozó kritériumok és mechanizmusok részleteit e melléklet 2. függeléke ismerteti.

9.2.2.3.

A kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepe számlálójának adatait szabványosított módon kell elérhetővé tenni, az ezen melléklet 5. függeléke rendelkezéseinek megfelelően.

9.2.3.

Az ellenőrző rendszer számlálói

9.2.3.1.

Külön számlálót kell biztosítani a 9.1. szakasz b) pontjában említett minden ellenőrzési hiba számára. Az ellenőrző rendszer számlálójának azokat a motorüzemórákat kell számlálnia, amikor az ellenőrző rendszer valamely működési hibájához kapcsolódó hibakódok igazoltan aktívak. Megengedett több hiba egy számlálóhoz csoportosítása.

9.2.3.2.

Az ellenőrző rendszer számlálóinak működésbe lépésére és kikapcsolására vonatkozó eljárások részleteit e melléklet 2. függeléke ismerteti.

9.2.3.3.

A reagensminőség-számláló adatait szabványosított módon kell elérhetővé tenni, az ezen melléklet 5. függeléke rendelkezéseinek megfelelően.

9.3.

A 4. szakaszban ismertetett, a járművezetőt figyelmeztető rendszernek működésbe kell lépnie, ha a 9.1. szakaszban meghatározott működési hibák bármelyike előfordul, és jeleznie kell a sürgős javítás szükségességét. Ha a figyelmeztető rendszernek üzenetkijelző rendszer is része, annak a figyelmeztetés okát megjelölő üzenetet kell megjelenítenie (pl. „a reagensadagoló szelep csatlakozása megszakadt” vagy „szennyezőanyag-kibocsátást érintő kritikus hiba”).

9.4.

A használatkorlátozó rendszer működésbe lépése

9.4.1.

Az 5.3. szakaszban ismertetett mérsékelt használatkorlátozó rendszert készenléti állapotba kell hozni, majd a rendszernek az említett szakasz előírásai szerint működésbe kell lépnie, ha a 9.1. szakaszban megadott hibák valamelyikét a 9.3. szakaszban ismertetett, járművezetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépésétől számított 36 motorüzemórán belül nem javítják ki.

9.4.2.

Az 5.4. szakaszban ismertetett erős használatkorlátozó rendszert készenléti állapotba kell hozni, majd a rendszernek az említett szakasz előírásai szerint működésbe kell lépnie, ha a 9.1. szakaszban megadott hibák valamelyikét a 9.3. szakaszban ismertetett, járművezetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépésétől számított 100 motorüzemórán belül nem javítják ki.

9.4.3.

A működési hiba ismételt előfordulása esetén a használatkorlátozó rendszerek működésbe lépését megelőző órák számát csökkenteni kell az e melléklet 2. függelékében ismertetett mechanizmusnak megfelelően.

---

(1)  A járművek kialakításáról szóló összevont határozat (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6) 2. szakaszának meghatározása szerint – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  A jármű legkésőbb 1 perccel azt követően minősül álló helyzetben lévőnek, hogy a sebessége nulla km/h-ra csökkent. Az álló helyzetben való tartózkodáshoz nem szükséges semmilyen berendezés, például rögzítőfék, pótkocsifék vagy kézifék használata.

2

---

11. melléklet –1. függelék

Az igazoló eljárásra vonatkozó követelmények

A.1.1.

Általános előírások

A.1.1.1

| a) | algoritmusok és logikai diagramok; |
| --- | --- |

a)

algoritmusok és logikai diagramok;

| b) | vizsgálati és/vagy szimulációs eredmények; |
| --- | --- |

b)

vizsgálati és/vagy szimulációs eredmények;

| c) | hivatkozás a korábban jóváhagyott ellenőrző rendszerekre stb. |
| --- | --- |

c)

hivatkozás a korábban jóváhagyott ellenőrző rendszerekre stb.

A.1.1.2.

| a) | a figyelmeztető rendszer működésbe lépésének igazolása; |
| --- | --- |

a)

a figyelmeztető rendszer működésbe lépésének igazolása;

| b) | a mérsékelt használatkorlátozó rendszer működésbe lépésének igazolása; |
| --- | --- |

b)

a mérsékelt használatkorlátozó rendszer működésbe lépésének igazolása;

| c) | az erős használatkorlátozó rendszer működésbe lépésének igazolása.

  1. táblázat


  Az A.1.3., A.1.4. és A.1.5. szakasznak megfelelő igazoló eljárás tartalmának szemléltetése | Az igazoló vizsgálat részei |
| --- | --- | --- |
| A figyelmeztető rendszer működésbe lépése az A.1.3. szakasz szerint | 4 működésbelépési vizsgálat (például reagens hiánya),
  az igazolás kiegészítő elemei szükség szerint, |
| A mérsékelt használatkorlátozó rendszer működésbe lépése az A.1.4. szakasz szerint | 2 működésbelépési vizsgálat (például reagens hiánya),
  az igazolási eljárás kiegészítő elemei
  1 nyomatékcsökkentési vizsgálat. |
| Az erős használatkorlátozó rendszer működésbe lépése az A.1.5. szakasz szerint | 2 működésbelépési vizsgálat (például reagens hiánya),
  az igazolás kiegészítő elemei szükség szerint,
  a jármű használatkorlátozás alatti megfelelő viselkedésének igazolására szolgáló eljárás elemei. |

c)

az erős használatkorlátozó rendszer működésbe lépésének igazolása.

1. táblázat

Az A.1.3., A.1.4. és A.1.5. szakasznak megfelelő igazoló eljárás tartalmának szemléltetése

Az igazoló vizsgálat részei

A figyelmeztető rendszer működésbe lépése az A.1.3. szakasz szerint

4 működésbelépési vizsgálat (például reagens hiánya),

az igazolás kiegészítő elemei szükség szerint,

A mérsékelt használatkorlátozó rendszer működésbe lépése az A.1.4. szakasz szerint

2 működésbelépési vizsgálat (például reagens hiánya),

az igazolási eljárás kiegészítő elemei

1 nyomatékcsökkentési vizsgálat.

Az erős használatkorlátozó rendszer működésbe lépése az A.1.5. szakasz szerint

2 működésbelépési vizsgálat (például reagens hiánya),

az igazolás kiegészítő elemei szükség szerint,

a jármű használatkorlátozás alatti megfelelő viselkedésének igazolására szolgáló eljárás elemei.

A.1.2.

Egy motorcsalád vagy egy fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád e mellékletnek való megfelelése a vizsgált motorcsalád egyik tagján végzett vizsgálattal igazolható, feltéve, hogy a gyártó a típusjóváhagyó hatóság számára igazolja, hogy az e melléklet követelményeinek való megfeleléshez szükséges ellenőrző rendszerek a családon belül hasonlóak.

A.1.2.1.

Ez az igazolás a gyártó által a típusjóváhagyó hatósághoz benyújtott dokumentációval is lehetséges, mint például algoritmusok, funkcionális elemzések stb.

A.1.2.2.

A vizsgált motort a típusjóváhagyó hatósággal egyeztetve a gyártó választja ki. Ez lehet a vizsgált motorcsalád alapmotora, de nem kell feltétlenül annak lennie.

A.1.2.3.

Abban az esetben, ha a motorcsaládba tartozó motorok olyan fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba tartoznak, amelyet már típusjóváhagyásban részesítettek e motorcsalád megfelelőségét további vizsgálat nélkül igazoltnak kell tekinteni (1. ábra), feltéve, hogy a gyártó igazolja a típusjóváhagyó hatóságnak, hogy az e melléklet követelményeinek való megfeleléshez szükséges ellenőrző rendszerek a motorcsaládon és a vizsgált fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belül hasonlóak.

1. ábra

1. ábra

Fedélzeti diagnosztika (OBD) szerinti motorcsalád már korábban igazolt megfelelősége

Fedélzeti diagnosztika (OBD) szerinti motorcsalád már korábban igazolt megfelelősége

Image 243

A.1.3.

A figyelmeztető rendszer működésbe lépésének igazolása

A.1.3.1.

A figyelmeztető rendszer működésbe lépésének megfelelőségét egy-egy vizsgálat elvégzésével kell igazolni e melléklet 6–9. szakaszában vizsgált mindegyik hibakategória tekintetében, melyek a következők: reagens hiánya, nem megfelelő reagensminőség, alacsony reagensfogyasztás, az ellenőrző rendszer alkotóelemeinek működési hibája.

A.1.3.2.

A vizsgálandó működési hibák kiválasztása

A.1.3.2.1.

Annak igazolása céljából, hogy a figyelmeztető rendszer rossz reagensminőség esetén működésbe lép, olyan reagenst kell választani, melynek hatóanyag-koncentrációja eléri gyártó által e melléklet 7.1.1. szakasza szerint közölt CDmin legkisebb elfogadható reagenskoncentrációt.

A.1.3.2.2.

A figyelmeztető rendszer nem megfelelő reagensfogyás esetén történő működésbe lépése igazolásának céljaira elegendő az adagolás megszakadását előidézni.

A.1.3.2.2.1.

Amennyiben a figyelmeztető rendszer működésbe lépését az adagolás megszakításával igazolták, a gyártónak ezen túlmenően arra vonatkozó bizonyítékokat – pl. algoritmusokat, funkcionális elemzéseket, korábbi vizsgálatok eredményeit – is be kell mutatnia a típusjóváhagyó hatóságnak, hogy a figyelmeztető rendszer a más okból bekövetkező nem megfelelő reagensfogyasztás esetén is megfelelően működésbe lép.

A.1.3.2.3.

Annak igazolása céljából, hogy a figyelmeztető rendszer a manipulálásnak tulajdonítható, az e melléklet 9. szakaszában meghatározott működési hibák esetén történő működésbe lép, a kiválasztást a következő követelmények szerint kell végezni:

A.1.3.2.3.1.

A gyártónak meg kell adnia a potenciális működési hibák jegyzékét a típusjóváhagyó hatóságnak.

A.1.3.2.3.2.

A vizsgálandó működési hibát a típusjóváhagyó hatóság választja ki az A.1.3.2.3.1. szakaszban említett jegyzékből.

A.1.3.3.

Igazoló eljárás

A.1.3.3.1.

A figyelmeztető rendszer működésbe lépésének igazolása céljára külön vizsgálatot kell végezni az A.1.3.1. szakaszban említett minden egyes működési hiba vonatkozásában.

A.1.3.3.2.

A vizsgálat alatt az éppen vizsgált működési hibán kívül más hiba nem állhat fenn.

A.1.3.3.3.

A vizsgálat megkezdése előtt valamennyi hibakódot törölni kell.

A.1.3.3.4.

A gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatósággal egyetértésben a vizsgált működési hibát szimulálni is lehet.

A.1.3.3.5.

A reagenshiány kivételével a működési hiba kiváltásakor vagy szimulálásakor a működési hiba észlelésének a 9B. melléklet 7.1.2.2. szakasza szerint kell történnie.

A.1.3.3.5.1.

Az észlelési műveletsort meg kell szakítani, ha a kiválasztott működési hiba hibakódja „megerősített és aktív” státuszt kap.

A.1.3.3.6.

A figyelmeztető rendszer reagenshiány esetén történő működésbe lépése igazolásának céljára a motort egy vagy több működési cikluson át kell járatni, ahogyan a gyártó dönt.

A.1.3.3.6.1.

Az igazoló vizsgálatot a tartály névleges térfogata legalább 10 százalékának megfelelő reagensszinttel kell kezdeni, amely szintet a gyártó és a típusjóváhagyó hatóság közösen állapít meg.

A.1.3.3.6.2.

| a) | a figyelmeztető rendszer a reagenstartály térfogata legalább 10 százalékának megfelelő reagensszintnél működésbe lépett, és |
| --- | --- |

a)

a figyelmeztető rendszer a reagenstartály térfogata legalább 10 százalékának megfelelő reagensszintnél működésbe lépett, és

| b) | a „folyamatos” figyelmeztető rendszer a gyártó által az e melléklet 6. szakaszában meghatározottak szerint megadott értéknek megfelelő vagy annál nagyobb reagensszintnél működésbe lépett. |
| --- | --- |

b)

a „folyamatos” figyelmeztető rendszer a gyártó által az e melléklet 6. szakaszában meghatározottak szerint megadott értéknek megfelelő vagy annál nagyobb reagensszintnél működésbe lépett.

A.1.3.4.

A figyelmeztető rendszer működésbe lépésének igazolása megvalósultnak minősül az adott reagensszint-változásnál, ha a figyelmeztető rendszer az A.1.3.2.1. szakasz szerinti minden igazolási eljárás végén megfelelően működésbe lépett.

A.1.3.5.

A figyelmeztető rendszer hibakódok által kiváltott működésbe lépésének igazolása megvalósultnak minősül, ha a figyelmeztető rendszer az A.1.3.2.1. szakasz szerinti minden igazoló vizsgálat végén megfelelően működésbe lép, és a kiválasztott működési hiba hibakódja e melléklet 2. függelékének 1. táblázatában megadott státuszt kapta.

A.1.4.

A használatkorlátozó rendszer működésének igazolása

A.1.4.1.

A használatkorlátozó rendszer működésének igazolását próbapadon végzett vizsgálatokkal kell végrehajtani.

A.1.4.1.1.

A motorrendszerhez a típusjóváhagyó hatóság megelégedésére csatlakoztatni kell az igazoló vizsgálat elvégzéséhez szükséges minden további jármű-alkotóelemet vagy -alrendszert, úgymint a környezeti hőmérséklet érzékelőit, szintérzékelőket, valamint a járművezetőt figyelmeztető és tájékoztató rendszereket, vagy szimulálni kell a csatlakoztatásukat.

A.1.4.1.2.

Ha a gyártó így kívánja, és a típusjóváhagyó hatóság beleegyezik, az igazoló vizsgálatokat el lehet végezni teljes járművön a jármű megfelelő próbapadra történő szerelésével vagy annak próbapályán való, ellenőrzött körülmények között történő futtatásával is.

A.1.4.2.

A vizsgálati ciklus során igazolni kell, hogy a használatkorlátozó rendszer reagenshiány és az e melléklet 7., 8. vagy 9. szakaszában meghatározott működési hibák valamelyike esetében működésbe lép.

A.1.4.3.

| a) | a típusjóváhagyó hatóság a reagenshiányon túlmenően kiválasztja az e melléklet 7., 8. vagy 9. szakaszában meghatározott, korábban a figyelmeztető rendszer működésbe lépésének igazolásakor használt működési hibát; |
| --- | --- |

a)

a típusjóváhagyó hatóság a reagenshiányon túlmenően kiválasztja az e melléklet 7., 8. vagy 9. szakaszában meghatározott, korábban a figyelmeztető rendszer működésbe lépésének igazolásakor használt működési hibát;

| b) | a gyártó az üzemórák szükséges számának elérését szimulálhatja is, amennyiben a típusjóváhagyó hatóság egyetértését adta; |
| --- | --- |

b)

a gyártó az üzemórák szükséges számának elérését szimulálhatja is, amennyiben a típusjóváhagyó hatóság egyetértését adta;

| c) | a mérsékelt használatkorlátozáshoz szükséges nyomatékcsökkenést az ezen előírásnak megfelelően végzett, általános motorteljesítmény-jóváhagyási eljárással egyidejűleg is lehet igazolni. Ebben az esetben a használatkorlátozó rendszer működésének igazolása során nincs szükség külön nyomatékmérésre. Az erős használatkorlátozáshoz előírt sebességkorlátozást e melléklet 5. szakaszának követelményei szerint kell igazolni. |
| --- | --- |

c)

a mérsékelt használatkorlátozáshoz szükséges nyomatékcsökkenést az ezen előírásnak megfelelően végzett, általános motorteljesítmény-jóváhagyási eljárással egyidejűleg is lehet igazolni. Ebben az esetben a használatkorlátozó rendszer működésének igazolása során nincs szükség külön nyomatékmérésre. Az erős használatkorlátozáshoz előírt sebességkorlátozást e melléklet 5. szakaszának követelményei szerint kell igazolni.

A.1.4.4.

A gyártónak emellett igazolnia kell a használatkorlátozó rendszer működését az e melléklet 7., 8. vagy 9. szakaszában meghatározott azon hibafeltételek esetében, melyeket nem választottak ki az A.1.4.1., A.1.4.2. és A.1.4.3. szakaszban leírt igazoló vizsgálatokban való használatra. Ezeket a további igazoló vizsgálatokat egy műszaki esetnek a típusjóváhagyó hatóságnak történő bemutatásával is el lehet végezni, pl. algoritmusok, funkcionális elemzések, korábbi vizsgálatok eredményeinek felhasználásával.

A.1.4.4.1.

A további igazoló vizsgálatoknak különösen azt kell a típusjóváhagyó hatóság megelégedésére bemutatniuk, hogy a jármű motorvezérlő egységébe a megfelelő nyomatékcsökkentő mechanizmust beépítették.

A.1.4.5.

A mérsékelt használatkorlátozó rendszer működésbe lépésének igazoló vizsgálata

A.1.4.5.1.

Ez az igazoló vizsgálat akkor kezdődik, amikor a figyelmeztető rendszer vagy a megfelelő „folyamatos” figyelmeztető rendszer a típusjóváhagyó hatóság által kiválasztott működési hiba észlelését követően működésbe lép.

A.1.4.5.2.

Amikor a rendszernek a tartályban fellépő reagenshiányra való reagálását ellenőrzik, a motorrendszert addig kell járatni, míg a reagensszint a tartály névleges térfogatának 2,5 százalékos értékét vagy a mérsékelt használatkorlátozás működésbe lépéséhez a gyártó által az e melléklet 6.3.1. szakaszával összhangban szükségesként megadott értéket el nem éri.

A.1.4.5.2.1.

A gyártó a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével a folyamatos futást szimulálhatja is, mégpedig úgy, hogy járó vagy álló motor mellett a reagenst vesz ki a tartályból.

A.1.4.5.3.

Amikor a rendszert a reagenshiány esetén kívüli hibára való reagálására ellenőrzik, a motorrendszert a 2. függelék 2. táblázatában feltüntetett, megfelelő üzemóraszámon keresztül kell járatni, vagy pedig addig, amikor a megfelelő számláló el nem éri azt a gyártó által megállapított értéket, amelynél a mérsékelt használatkorlátozás működésbe lép.

A.1.4.5.4.

A mérsékelt használatkorlátozó rendszer működésbe lépésének igazolása megvalósultnak minősül, ha az A.1.4.5.2. és A.1.4.5.3. szakasznak megfelelően elvégzett minden igazoló vizsgálat végén a gyártó a típusjóváhagyó hatóság előtt igazolta, hogy a motorvezérlő egység a nyomatékcsökkentő mechanizmust működésbe hozta.

A.1.4.6.

Az erős használatkorlátozó rendszer működésbe lépésének igazoló vizsgálata

A.1.4.6.1.

Ez az igazoló vizsgálat a mérsékelt használatkorlátozó rendszer működésbe lépése után veszi kezdetét, és a mérsékelt használatkorlátozó rendszer működésének igazolására végzett vizsgálatok folytatásaként végezhető el.

A.1.4.6.2.

Amikor a rendszernek a tartályban fellépő reagenshiányra való reagálását ellenőrzik, a motort a reagenstartály kiürüléséig kell járatni (amíg az adagoló rendszer nem képes a tartályból reagenst felvenni), vagy pedig addig, amikor a reagensszint a tartály névleges teljes térfogatának 2,5 %-a alá süllyed, amely értékre a gyártó azt adta meg, hogy az erős használatkorlátozó rendszer működésbe lép.

A.1.4.6.2.1.

A gyártó a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével a folyamatos futást szimulálhatja is, mégpedig úgy, hogy járó vagy álló motor mellett a reagenst vesz ki a tartályból.

A.1.4.6.3.

Amikor a rendszert a reagenshiány esetén kívüli hibára való reagálására ellenőrzik, a motorrendszert a 2. függelék 2. táblázatában feltüntetett, megfelelő üzemóraszámon keresztül kell járatni, vagy pedig addig, amikor a megfelelő számláló el nem éri azt a gyártó által megállapított értéket, amelynél az erős használatkorlátozás működésbe lép.

A.1.4.6.4.

Az erős használatkorlátozó rendszer működésbe lépésének igazolása megvalósultnak minősül, ha az A.1.4.6.2. és A.1.4.6.3. szakasznak megfelelően elvégzett valamennyi igazoló vizsgálat végén a gyártó a típusjóváhagyó hatóság előtt igazolta, hogy a szükséges sebességkorlátozó mechanizmus működésbe lépett.

A.1.5.

Az erős használatkorlátozó rendszer működésbe lépését követően bekövetkező sebességkorlátozás igazolása

A.1.5.1.

Az erős használatkorlátozó rendszer működésbe lépését követően bekövetkező sebességkorlátozást egy műszaki esetnek a típusjóváhagyó hatóságnak történő bemutatásával kell igazolni, pl. algoritmusok, funkcionális elemzések, korábbi vizsgálatok eredményeinek felhasználásával.

A.1.5.1.1.

Ha a gyártó így kívánja, és a típusjóváhagyó hatóság beleegyezik, a jármű sebességkorlátozásának igazoló vizsgálatait el lehet végezni teljes járművön is, az A.1.5.4. szakasz követelményeinek megfelelően, vagy a jármű megfelelő próbapadra történő szerelésével vagy annak próbapályán való, ellenőrzött körülmények között történő futtatásával is.

A.1.5.2.

Amennyiben a gyártó egy motor vagy egy motorcsalád önálló műszaki egységként történő jóváhagyását kéri, bizonyítania kell a típusjóváhagyó hatóság előtt, hogy a beépítési dokumentációcsomag megfelel e melléklet 2.2.4. szakasza rendelkezéseinek az azt biztosító intézkedéseket illetően, hogy a jármű közúti vagy más használata esetében meg fog felelni e melléklet követelményeinek az erős használatkorlátozás vonatkozásában.

A.1.5.3.

Ha a típusjóváhagyó hatóság nem tartja megfelelőnek a gyártó által az erős használatkorlátozó rendszer helyes működésére adott bizonyítékokat, kérheti, hogy az igazoló vizsgálatokat egy reprezentatív járművön végezzék el. Az igazoló vizsgálatokat az A.1.5.4. szakasz követelményeinek megfelelően kell elvégezni a járművön.

A.1.5.4.

További vizsgálatok annak igazolására, hogy az erős használatkorlátozó rendszer működésbe lépése milyen hatást gyakorol a járműre

A.1.5.4.1.

Ezt az igazoló vizsgálatot a típusjóváhagyó hatóság kérésére kell elvégezni akkor, ha az nem elégedett a gyártó által az erős használatkorlátozó rendszer megfelelő működésére adott bizonyítékokkal. Ezt az igazoló vizsgálatot a típusjóváhagyó hatósággal egyeztetve az első adandó alkalommal el kell végezni.

A.1.5.4.2.

A gyártó kiválasztja az e melléklet 6–9. szakaszában meghatározott működési hibák egyikét, és azt a gyártó és a típusjóváhagyó hatóság megállapodása szerint előidézi, illetve szimulálja a motorrendszeren.

A.1.5.4.3.

A gyártónak a használatkorlátozó rendszert olyan állapotba kell hoznia, hogy a mérsékelt használatkorlátozó rendszer működésbe lépjen, de az erős használatkorlátozó rendszer még ne.

A.1.5.4.4.

A járművet mindaddig járatni kell, amíg a kiválasztott működési hibához társított számláló el nem éri a 2. függelék 2. táblázatában megadott megfelelő üzemóraszámot, vagy adott esetben a reagenstartály kiürüléséig vagy pedig addig, amikor a reagensszint a tartály névleges teljes térfogatának 2,5 %-a alá süllyed, amely értékre a gyártó azt adta meg, hogy az erős használatkorlátozó rendszer működésbe lép.

A.1.5.4.5.

Ha a gyártó az e melléklet 5.4.1. szakaszában említett, „újraindítást követő használatkorlátozás” módszert választotta, a járművet a folyamatban lévő működési ciklus végéig kell járatni, amely során azt is igazolni kell, hogy a jármű képes a 20 km/h sebesség túllépésére. Újraindítást követően a jármű legfeljebb 20 km/h sebességen működhet.

A.1.5.4.6.

Ha a gyártó az e melléklet 5.4.2. szakaszában említett, „üzemanyag-feltöltést követő használatkorlátozás” módszert választotta, a járművet a gyártó által megválasztott rövid távolságon kell járatni, azt követően, hogy a tartály kellőképpen kiürült ahhoz, hogy az e melléklet 5.4.2. szakaszában meghatározott mennyiségű üzemanyaggal újra lehessen tölteni. A jármű újratöltést megelőző működtetése során azt is igazolni kell, hogy a jármű képes a 20 km/h sebesség túllépésére. Az e melléklet 5.4.2. szakaszában meghatározott mennyiségű üzemanyaggal való újratöltést követően a jármű a jármű legfeljebb 20 km/h sebességen működhet.

A.1.5.4.7.

Ha a gyártó az e melléklet 5.4.3. szakaszában említett, „parkolást követő használatkorlátozás” módszert választotta, a járművet a gyártó által megválasztott olyan rövid távolság megtétele után kell leállítani, amely elegendő annak igazolásához, hogy a jármű képes a 20 km/h sebesség túllépésére. A jármű egy óránál hosszabb állást követően legfeljebb 20 km/h sebességen működhet.

---

11. melléklet – 2. függelék

A járművezetőt figyelmeztető rendszert, valamint a használatkorlátozót bekapcsoló és kikapcsoló mechanizmusok ismertetése

A.2.1.

A 9B. mellékletben használt valamennyi fogalommeghatározás e függelékre is vonatkozik.

A.2.2.

A járművezetőt figyelmeztető rendszer be- és kikapcsoló mechanizmusai

A.2.2.1.

1. táblázat

A járművezetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépése

| Hibatípus | A figyelmeztető rendszert bekapcsoló diagnosztikai hibakód státusza |
| --- | --- |
| nem megfelelő minőségű reagens | megerősített és aktív |
| alacsony reagensfogyasztás | potenciális (ha észlelése 10 órán belül megtörtént), potenciális vagy megerősített és aktív egyéb esetben |
| Az adagolás hiánya | megerősített és aktív |
| Működésben gátolt kipufogógáz-visszavezető szelep (EGR) | megerősített és aktív |
| az ellenőrző rendszer működési hibája | megerősített és aktív |

Hibatípus

A figyelmeztető rendszert bekapcsoló diagnosztikai hibakód státusza

nem megfelelő minőségű reagens

megerősített és aktív

alacsony reagensfogyasztás

potenciális (ha észlelése 10 órán belül megtörtént), potenciális vagy megerősített és aktív egyéb esetben

Az adagolás hiánya

megerősített és aktív

Működésben gátolt kipufogógáz-visszavezető szelep (EGR)

megerősített és aktív

az ellenőrző rendszer működési hibája

megerősített és aktív

A.2.2.1.1.

Ha az adott működési hibához társított számláló nem nullán áll, azaz azt jelzi, hogy az ellenőrző rutin olyan helyzetet észlelt, melyben a működési hiba második vagy többedik alkalommal fordult elő, a járművezetőt figyelmeztető rendszernek akkor kell működésbe lépnie, amikor a diagnosztikai hibakód „potenciális” státuszt vesz fel.

A.2.2.2.

A járművezetőt figyelmeztető rendszernek ki kell kapcsolnia, ha a diagnosztikai rendszer azt állapítja meg, hogy az adott figyelmeztetés szempontjából releváns működési hiba többé már nem áll fenn, vagy a működésbe lépést indokoló információt – beleértve a diagnosztikai hibakódot is – törlik a kiolvasóval.

A.2.2.2.1.

A működési hibára vonatkozó információk törlése kiolvasóval

A.2.2.2.1.1.

Az információk, köztük a járművezetőt figyelmeztető jel működésbe lépését kiváltó működési hibák diagnosztikai hibakódjai és a kapcsolódó adatok kiolvasóval történő törlését a 9B. mellékletnek megfelelően kell végezni.

A.2.2.2.1.2.

A működési hibákra vonatkozó információk törlése csak álló motor mellett lehetséges.

A.2.2.2.1.3.

A működési hibára vonatkozó információk, köztük a diagnosztikai hibakódok törlésekor az e működési hibákhoz társított és e mellékletben nem törlendőként megjelölt számlálókat nem szabad lenullázni.

A.2.3.

A használatkorlátozó rendszert be- és kikapcsoló mechanizmusok

A.2.3.1.

A használatkorlátozó rendszernek működésbe kell lépnie, ha a figyelmeztető rendszer bekapcsolódott, és a működésbe lépését indokoló működési hiba tekintetében jelentőséggel bíró számláló eléri a 2. táblázatban meghatározott értéket.

A.2.3.2.

A használatkorlátozó rendszernek ki kell kapcsolnia, ha a rendszer már nem észleli a működésbe lépést indokoló működési hibát, vagy kiolvasóval vagy karbantartó szerszámmal törölték a működésbe lépését indokoló információt, köztük a diagnosztikai hibakódokat.

A.2.3.3.

A járművezetőt figyelmeztető és a használatkorlátozó rendszereknek az e melléklet 6. szakaszának rendelkezései szerint azonnal működésbe kell lépniük, illetve ki kell kapcsolniuk, amint kiértékelik a reagenstartályban lévő reagens mennyiségét. Ebben az esetben a be- és kikapcsoló mechanizmusok nem függhetnek a társított diagnosztikai hibakódok státuszától.

A.2.4.

Számlálómechanizmus

A.2.4.1.

Általános előírások

A.2.4.1.1.

| a) | nem megfelelő reagensminőség; |
| --- | --- |

a)

nem megfelelő reagensminőség;

| b) | nem megfelelő reagensfogyasztás; |
| --- | --- |

b)

nem megfelelő reagensfogyasztás;

| c) | a reagensadagolás megszakadása; |
| --- | --- |

c)

a reagensadagolás megszakadása;

| d) | működésben gátolt kipufogógáz-visszavezető szelep; |
| --- | --- |

d)

működésben gátolt kipufogógáz-visszavezető szelep;

| e) | az ellenőrző rendszernek az e melléklet 9.1. szakaszának b) pontjában meghatározott működési hibája. |
| --- | --- |

e)

az ellenőrző rendszernek az e melléklet 9.1. szakaszának b) pontjában meghatározott működési hibája.

A.2.4.1.2.

A számlálóknak egy 2 bájtos számlálóval elérhető legnagyobb értékig kell számolniuk egyórás felbontással, és ezt az értéket meg kell tartaniuk, kivéve, ha teljesülnek a számláló nullázásának feltételei.

A.2.4.1.3.

Az egyszeres számláló összegezheti több különböző, az adott számlálótípushoz tartozó működési hiba üzemóráit.

A.2.4.1.3.1.

Ha a gyártó többszörös ellenőrzőrendszer-számláló használata mellett dönt, a rendszernek képesnek kell lennie arra, hogy külön ellenőrzőrendszer-számlálót rendeljen hozzá az adott számláló szempontjából e melléklet szerint releváns minden működési hibához.

A.2.4.2.

A számlálómechanizmusok elve

A.2.4.2.1.

Minden egyes számlálónak a következőképpen kell működnie:

A.2.4.2.1.1.

Ha a számláló nulla állásból indul, a számlálást azonnal el kell kezdenie, amint észlelte a hozzá tartozó működési hibát, és a megfelelő diagnosztikai hibakód az 1. táblázatban ismertetett státuszra váltott.

A.2.4.2.1.2.

A számlálónak le kell állnia és az aktuális értékét meg kell tartania, ha egyetlen ellenőrzési esemény fordul elő, és a számlálót eredetileg működésbe hozó működési hiba már nem észlelhető, vagy azt kiolvasóval vagy karbantartó szerszámmal törölték.

A.2.4.2.1.2.1.

Ha a számláló az erős használatkorlátozó rendszer működése alatt nem számlál, akkor a 2. táblázatban megadott értéken kell rögzülnie.

A.2.4.2.1.2.2.

2. táblázat

Számlálók és használatkorlátozás

| | A számlálót először működésbe léptető diagnosztikai hibakód státusza | A számláló mérsékelt használatkorlátozást eredményező értéke | A számláló erős használatkorlátozást eredményező értéke | Az erős használatkorlátozást követően rögzített számlálóérték |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A reagensminőség számlálója | megerősített és aktív | 10 óra | 20 óra | 18 óra |
| Reagensfogyasztás- számláló | potenciális vagy megerősített és aktív
  (lásd az 1. táblázatot) | 10 óra | 20 óra | 18 óra |
| Az adagolás számlálója | megerősített és aktív | 10 óra | 20 óra | 18 óra |
| A kipufogógáz-visszavezető szelep számlálója | megerősített és aktív | 36 óra | 100 óra | 95 óra |
| Az ellenőrző rendszer számlálója | megerősített és aktív | 36 óra | 100 óra | 95 óra |

A számlálót először működésbe léptető diagnosztikai hibakód státusza

A számláló mérsékelt használatkorlátozást eredményező értéke

A számláló erős használatkorlátozást eredményező értéke

Az erős használatkorlátozást követően rögzített számlálóérték

A reagensminőség számlálója

megerősített és aktív

10 óra

20 óra

18 óra

Reagensfogyasztás- számláló

potenciális vagy megerősített és aktív

(lásd az 1. táblázatot)

10 óra

20 óra

18 óra

Az adagolás számlálója

megerősített és aktív

10 óra

20 óra

18 óra

A kipufogógáz-visszavezető szelep számlálója

megerősített és aktív

36 óra

100 óra

95 óra

Az ellenőrző rendszer számlálója

megerősített és aktív

36 óra

100 óra

95 óra

A.2.4.2.1.3.

Az érték rögzülését követően akkor kell lenullázni a számlálót, ha a hozzá tartozó ellenőrzési rutinok legalább egy teljes ellenőrző ciklust lefutottak működési hiba észlelése nélkül, és a számláló utolsó rögzülését követő 36 motorüzemóra alatt nem észleltek a számlálóhoz tartozó működési hibát (lásd az 1. ábrát).

A.2.4.2.1.4.

Ha a rendszer a számlálóhoz tartozó működési hibát észlel a számláló értékének rögzülése alatt, akkor a számlálónak onnan kell folytatnia a számlálást, amely értéken korábban megállt (lásd az 1. ábrát).

1. ábra

1. ábra

A számláló újraindítása vagy lenullázása a számláló értékének rögzülését követően

A számláló újraindítása vagy lenullázása a számláló értékének rögzülését követően

Image 244

A.2.5.

A be- és kikapcsolás, valamint a számlálómechanizmusok szemléltetése

A.2.5.1.

Ez a bekezdés a be- és kikapcsolást, valamint a számlálómechanizmusokat szemlélteti egyes jellemző esetekben. Az e melléklet A.2.4.2., az A.2.4.3. és az A.2.4.4. szakaszában megadott adatok és leírások csak a szemléltetés céljára szolgálnak, és azokra nem lehet az ebben az előírásban megadott követelmények példájaként vagy az érintett folyamatokról tett egyértelmű nyilatkozatként hivatkozni. Az egyszerűség kedvéért például az illusztráció nem utal arra, hogy a használatkorlátozó rendszer működésével egyidejűleg a figyelmeztető rendszer is működik.

A.2.5.2.

| a) | 1. használati eset: a járművezető a figyelmeztetés ellenére addig járatja a járművet, amíg az le nem áll; |
| --- | --- |

a)

1. használati eset: a járművezető a figyelmeztetés ellenére addig járatja a járművet, amíg az le nem áll;

| b) | 1. javítási eset („megfelelő” újratöltés): a járművezető újratölti a reagenstartályt, hogy annak szintje meghaladj a 10 %-ot. A figyelmeztető és használatkorlátozó rendszer kikapcsol; |
| --- | --- |

b)

1. javítási eset („megfelelő” újratöltés): a járművezető újratölti a reagenstartályt, hogy annak szintje meghaladj a 10 %-ot. A figyelmeztető és használatkorlátozó rendszer kikapcsol;

| c) | 2. és 3. javítási eset („nem megfelelő” újratöltés): a figyelmeztető rendszer működésbe lép. A figyelmeztetés szintje a rendelkezésre álló reagens mennyiségétől függ; |
| --- | --- |

c)

2. és 3. javítási eset („nem megfelelő” újratöltés): a figyelmeztető rendszer működésbe lép. A figyelmeztetés szintje a rendelkezésre álló reagens mennyiségétől függ;

| d) | 4. javítási eset („elégtelen” újratöltés): a mérsékelt használatkorlátozás azonnal működésbe lép. |
| --- | --- |

d)

4. javítási eset („elégtelen” újratöltés): a mérsékelt használatkorlátozás azonnal működésbe lép.

2. ábra

2. ábra

Reagensszint

Reagensszint

Image 245

A.2.5.3.

| a) | 1. használati eset: a járművezető a figyelmeztetés ellenére addig járatja a járművet, amíg az le nem áll; |
| --- | --- |

a)

1. használati eset: a járművezető a figyelmeztetés ellenére addig járatja a járművet, amíg az le nem áll;

| b) | 1. javítási eset („helytelen” vagy „csaló” javítás): a jármű működésképtelenné válása után a járművezető jobb minőségű reagenst használ, de nem sokkal később visszaáll rossz minőségűre. A használatkorlátozó rendszer rögtön újból működésbe lép, és a jármű 2 motorüzemóra után ismét működésképtelenné válik; |
| --- | --- |

b)

1. javítási eset („helytelen” vagy „csaló” javítás): a jármű működésképtelenné válása után a járművezető jobb minőségű reagenst használ, de nem sokkal később visszaáll rossz minőségűre. A használatkorlátozó rendszer rögtön újból működésbe lép, és a jármű 2 motorüzemóra után ismét működésképtelenné válik;

| c) | 2. javítási eset („megfelelő” javítás): a jármű működésképtelenné válása után a járművezető korrigálja a reagensminőséget. Bizonyos idő elteltével azonban ismét nem megfelelő minőségű reagensre vált. A figyelmeztetés, a használatkorlátozás és a számlálási folyamat ismét nulláról indul. |
| --- | --- |

c)

2. javítási eset („megfelelő” javítás): a jármű működésképtelenné válása után a járművezető korrigálja a reagensminőséget. Bizonyos idő elteltével azonban ismét nem megfelelő minőségű reagensre vált. A figyelmeztetés, a használatkorlátozás és a számlálási folyamat ismét nulláról indul.

3. ábra

3. ábra

Nem megfelelő reagenssel való feltöltés

Nem megfelelő reagenssel való feltöltés

Image 246

A.2.5.4.

| a) | 1. használati eset: a járművezető a figyelmeztetés ellenére addig járatja a járművet, amíg az le nem áll; |
| --- | --- |

a)

1. használati eset: a járművezető a figyelmeztetés ellenére addig járatja a járművet, amíg az le nem áll;

| b) | 1. javítási eset („megfelelő” javítás): a jármű működésképtelenné válása után a járművezető megjavítja a reagensadagolót. Bizonyos idő elteltével azonban az adagolórendszer ismét meghibásodik. A figyelmeztetés, a használatkorlátozás és a számlálási folyamat ismét nulláról indul; |
| --- | --- |

b)

1. javítási eset („megfelelő” javítás): a jármű működésképtelenné válása után a járművezető megjavítja a reagensadagolót. Bizonyos idő elteltével azonban az adagolórendszer ismét meghibásodik. A figyelmeztetés, a használatkorlátozás és a számlálási folyamat ismét nulláról indul;

| c) | 2. javítási eset („helytelen” javítás): a mérsékelt használatkorlátozás (nyomatékkorlátozás) alatt a járművezető megjavítja a reagensadagolót. Kis idő elteltével azonban az adagolórendszer ismét meghibásodik. A mérsékelt használatkorlátozó rendszer azonnal újból működésbe lép, és a számláló arról az értékről folytatja a számlálást, amelyet a javítás időpontjában mutatott. |
| --- | --- |

c)

2. javítási eset („helytelen” javítás): a mérsékelt használatkorlátozás (nyomatékkorlátozás) alatt a járművezető megjavítja a reagensadagolót. Kis idő elteltével azonban az adagolórendszer ismét meghibásodik. A mérsékelt használatkorlátozó rendszer azonnal újból működésbe lép, és a számláló arról az értékről folytatja a számlálást, amelyet a javítás időpontjában mutatott.

4. ábra

4. ábra

A reagensadagoló rendszer meghibásodása

A reagensadagoló rendszer meghibásodása

Image 247

---

11. melléklet – 3. függelék

A mérsékelt használatkorlátozás nyomatékcsökkentési mechanizmusa

Ez az ábra e melléklet 5.3. szakaszának nyomatékcsökkentésre vonatkozó rendelkezéseit szemlélteti.

Image 248

---

11. melléklet – 4. függelék

A járműbe történő helyes beépítés igazolása az önálló műszaki egységként típusjóváhagyásban részesített motorok esetében

Ez a függelék arra az esetre érvényes, amikor a járműgyártó jóváhagyott motorral rendelkező jármű kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyását kérelmezi ezen előírás alapján.

Ebben az esetben az ezen előírás 6. szakaszának beépítésre vonatkozó előírásain túlmenően a beépítés megfelelőségét is igazolni kell. Ezeket az igazoló vizsgálatokat egy műszaki esetnek a típusjóváhagyó hatóságnak történő bemutatásával is el lehet végezni, pl. tervrajzok, funkcionális elemzések, korábbi vizsgálatok eredményeinek felhasználásával.

Szükség esetén és ha a gyártó úgy kívánja, bizonyítékként elfogadható a rendszerek vagy alkotóelemek valós vagy szimulált járművekbe történő beépítése, feltéve, hogy a gyártó igazolni tudja, hogy a bemutatott beépítés a gyártás során elérni kívánt normát megfelelően képviseli.

Az igazoló vizsgálat a következők – e melléklet követelményeinek való – megfelelésére terjed ki:

| a) | a járműbe való beépítés, a motorrendszerével (hardver, szoftver és kommunikáció) való kompatibilitás tekintetében; |
| --- | --- |

a)

a járműbe való beépítés, a motorrendszerével (hardver, szoftver és kommunikáció) való kompatibilitás tekintetében;

| b) | a figyelmeztető és használatkorlátozó rendszerek (pl. piktogramok, működési módok stb.); |
| --- | --- |

b)

a figyelmeztető és használatkorlátozó rendszerek (pl. piktogramok, működési módok stb.);

| c) | a reagenstartály és a járműbe az e mellékletnek való megfelelés céljából szerelt alkotóelemek (pl. érzékelők). |
| --- | --- |

c)

a reagenstartály és a járműbe az e mellékletnek való megfelelés céljából szerelt alkotóelemek (pl. érzékelők).

A figyelmeztető és használatkorlátozó rendszer, az adattárolás, valamint a fedélzeti és külső kommunikációs rendszerek megfelelő működésbe lépése is ellenőrizhető. E rendszerek ellenőrzése nem igényelheti a motorrendszer vagy alkotóelemek szétszerelését, és nem okozhat szükségtelen vizsgálati terhet sem olyan folyamatok előírása révén, mint például a karbamidminőség megváltoztatása vagy a jármű, illetve a motor hosszú időn át történő járatása. A járműgyártó terheinek minimalizálása érdekében lehetőség szerint e rendszerek vizsgálatát az elektromos csatlakozások megszakításával és a magas üzemórájú számlálók szimulációjával kell végezni.

---

11. melléklet – 5. függelék

Hozzáférés az NOx-szabályozásra vonatkozó adatokhoz

A.5.1.

E függelék az ahhoz szükséges információkhoz („NOx-szabályozási adatok”) való hozzáférést lehetővé tevő előírásokat ismerteti, hogy a jármű állapota az NOx-szabályozásra szolgáló rendszer helyes működése tekintetében ellenőrizhető legyen.

A.5.2.

Hozzáférési módszerek

A.5.2.1.

Az NOx-szabályozási adatokat csak a motorrendszeradatok fedélzeti diagnosztikai rendszerből való kinyerésével kapcsolatban használt szabvánnyal (szabványokkal) összhangban kell megadni.

A.5.2.2.

Az NOx-szabályozási adatokhoz való hozzáférés nem függhet olyan hozzáférési kódtól, illetve hasonló eszköztől vagy módszertől, amely csak a gyártótól vagy annak beszállítóitól szerezhető be. Ezen adatok értelmezése nem igényelhet egyedi vagy különleges dekódolási információkat, kivéve, ha az ilyen információk nyilvánosan hozzáférhetők.

A.5.2.3.

Lehetővé kell tenni valamennyi NOx-szabályozási adat ugyanazon hozzáférési módszerrel való kinyerését, mint amelyet a fedélzeti diagnosztikai információk 9A. melléklet szerinti kinyeréséhez használnak.

A.5.2.4.

Lehetővé kell tenni valamennyi NOx-szabályozási adat ugyanazon vizsgálati berendezéssel való kinyerését, mint amelyet a fedélzeti diagnosztikai információk 9A. melléklet szerinti kinyeréséhez használnak.

A.5.2.5.

Az NOx-szabályozási adatoknak „csak olvasható” hozzáféréssel kell elérhetőnek lenniük (azaz az adatok törlése, visszaállítása, kiiktatása vagy módosítása nem megengedhető).

A.5.3.

Információtartalom

A.5.3.1.

| a) | jármű-azonosító szám (VIN); |
| --- | --- |

a)

jármű-azonosító szám (VIN);

| b) | a figyelmeztető rendszer státusza (aktív, nem aktív); |
| --- | --- |

b)

a figyelmeztető rendszer státusza (aktív, nem aktív);

| c) | a mérsékelt használatkorlátozó rendszer státusza (aktív, bekapcsolva; nem aktív); |
| --- | --- |

c)

a mérsékelt használatkorlátozó rendszer státusza (aktív, bekapcsolva; nem aktív);

| d) | az erős használatkorlátozó rendszer státusza (aktív, bekapcsolva; nem aktív); |
| --- | --- |

d)

az erős használatkorlátozó rendszer státusza (aktív, bekapcsolva; nem aktív);

| e) | a bemelegítési ciklusok száma és a motor üzemóráinak száma azóta, hogy a tárolt NOx-szabályozási adatokat legutóbb törölték karbantartás vagy javítás miatt; |
| --- | --- |

e)

a bemelegítési ciklusok száma és a motor üzemóráinak száma azóta, hogy a tárolt NOx-szabályozási adatokat legutóbb törölték karbantartás vagy javítás miatt;

| f) | az e melléklet szempontjából jelentőséggel bíró számlálók típusa (reagensminőség, reagensfogyasztás, adagolórendszer, kipufogógáz-visszavezető szelep, ellenőrző rendszer) és az e számlálókon jelzett motorüzemórák száma; többszörös számlálók használata esetében az NOx-szabályozási adatok céljaira figyelembe veendő érték az az érték, amely a vizsgált működési hibához tartozó számlálók értékei közül a legmagasabb; |
| --- | --- |

f)

az e melléklet szempontjából jelentőséggel bíró számlálók típusa (reagensminőség, reagensfogyasztás, adagolórendszer, kipufogógáz-visszavezető szelep, ellenőrző rendszer) és az e számlálókon jelzett motorüzemórák száma; többszörös számlálók használata esetében az NOx-szabályozási adatok céljaira figyelembe veendő érték az az érték, amely a vizsgált működési hibához tartozó számlálók értékei közül a legmagasabb;

| g) | az e melléklet szempontjából jelentőséggel bíró működési hibákhoz tartozó diagnosztikai hibakódok és státuszuk („potenciális” vagy „megerősített és aktív”). |
| --- | --- |

g)

az e melléklet szempontjából jelentőséggel bíró működési hibákhoz tartozó diagnosztikai hibakódok és státuszuk („potenciális” vagy „megerősített és aktív”).

---

11. melléklet – 6. függelék

A CDmin legkisebb elfogadható reagenskoncentráció igazoló vizsgálata

A.6.1.

A gyártónak a típusjóváhagyás során igazolnia kell, hogy a CDmin legkisebb elfogadható reagenskoncentráció megfelelő értékű a WHTC-vizsgálat melegindításos részének az ezen előírás 4. melléklet rendelkezései szerinti, CDmin koncentrációjú reagenssel való elvégzése útján.

A.6.2.

A vizsgálatot a megfelelő előkondicionálási ciklust követően kell elvégezni, a CDmin koncentrációjú reagenshez való alkalmazkodás érdekében zárt szabályozókörű NOx-szabályozó rendszer megengedésével.

A.6.3.

Az e vizsgálat során a kibocsátott szennyezőanyag-mennyiségnek e melléklet 7.1.1. és 7.1.1.1. szakaszában meghatározott kibocsátási határértékek alatt kell lennie.

---

12. melléklet

A CO2-kibocsátás és az üzemanyag-fogyasztás

1.

Bevezetés

1.1.

Ez a melléklet a CO2-kibocsátásról és az üzemanyag-fogyasztásról szóló jelentéstételre vonatkozó rendelkezéseket és vizsgálati eljárásokat határozza meg.

2.

Általános követelmények

2.1.

A WHTC- és WHSC-vizsgálati ciklusok alatti CO2-kibocsátást és az üzemanyag-fogyasztást a 4. melléklet 7.2–7.8. szakasza szerint kell meghatározni.

2.2.

A vizsgálati eredményeket fékmunkára vonatkoztatott fajlagos, ciklusra átlagolt kibocsátásként kell jelenteni, g/kWh értékegységben kifejezve.

3.

A CO2-kibocsátások meghatározása

3.1.

Ezt a szakaszt a CO2-kibocsátás hígítatlan kipufogógázban történő mérésekor kell alkalmazni.

3.1.1.

A vizsgálatra benyújtott motor által kibocsátott hígítatlan kipufogógáz CO2-tartalmát nem diszperzív infravörös (NDIR) gázelemző készülékkel kell mérni, a 4. melléklet 9.3.2.3. szakasza és 2. függeléke szerint.

A mérőrendszernek teljesítenie kell a 4. melléklet 7. függelékének 9.2. szakaszában foglalt linearitási követelményeket.

A mérőrendszernek teljesítenie kell a 4. melléklet 9.3.1., 9.3.4. és 9.3.5. szakaszában foglalt követelményeket.

3.1.2.

A releváns adatokat a 4. melléklet 7.6.6. szakaszában leírtak szerint kell feljegyezni és tárolni. A rögzített koncentrációértékeket és a kipufogógáz tömegáramának rögzített értékeit szinkronizálni kell a 4. melléklet 3.1. szakaszában meghatározott jelátalakítási idővel.

3.1.3.

Ha a mérés száraz alapon történik, akkor a számítások megkezdése előtt a pillanatnyi koncentrációértékeket korrigálni kell a 4. melléklet 8.1. szakasza szerinti száraz/nedves korrekcióval.

A CO2 tömegét (g/vizsgálat) a hígítatlan kipufogógáz CO2-koncentrációjából és a kipufogógáz-tömegáramból a pillanatnyi CO2-tömeg kiszámításával kell meghatározni, amit szinkronizálni kell a jelátalakítási idővel a 4. melléklet 8.4.2.2. szakaszának megfelelően, a pillanatnyi értékeket a ciklusra integrálva, és az integrált értékeket megszorozva a 4. mellékletének 5. táblázatában a CO2-re megadott u értékekkel.

Az alábbi képletet kell használni:

m
  CO2 =
  Image 249
  (g/vizsgálat)

ahol:

| u
  CO2 | a kipufogógázban lévő CO2 sűrűsége és a kipufogógáz sűrűsége közötti arány |
| --- | --- |
| c
  CO2,i | a kipufogógázban lévő CO2 pillanatnyi koncentrációja, ppm |
| qm

  ew,i | a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| f | adatlekérdezési gyakoriság, Hz |
| n | a mérések száma |

u
  CO2

a kipufogógázban lévő CO2 sűrűsége és a kipufogógáz sűrűsége közötti arány

c
  CO2,i

a kipufogógázban lévő CO2 pillanatnyi koncentrációja, ppm

qm

  ew,i

a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s

f

adatlekérdezési gyakoriság, Hz

n

a mérések száma

A kibocsátott CO2 tömege kiszámítható a 4. melléklet 8.4.2.4. szakaszának megfelelően is, 44,01 g/mol CO2-molekulatömeg (M
  CO2) használatával.

3.2.

Ez a szakasz a CO2-kibocsátás hígított kipufogógázban történő mérésére vonatkozik.

3.2.1.

A vizsgálatra benyújtott motor által kibocsátott hígított kipufogógáz CO2-tartalmát nem diszperzív infravörös (NDIR) gázelemző készülékkel kell mérni, a 4. melléklet 9.3.2.3. szakasza és 2. függeléke szerint. A kipufogógáz hígítása történhet szűrt környezeti levegővel, szintetikus levegővel vagy nitrogénnel. A teljes áramú rendszer átbocsátóképességének elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy teljes mértékben megakadályozza a víz lecsapódását a hígító- és mintavevő rendszerben.

A mérőrendszernek teljesítenie kell a 4. melléklet 7. függelékének 9.2. szakaszában foglalt linearitási követelményeket.

A mérőrendszernek teljesítenie kell a 4. melléklet 9.3.1., 9.3.4. és 9.3.5. szakaszában foglalt követelményeket.

3.2.2.

A releváns adatokat a 4. melléklet 7.6.6. szakaszában leírtak szerint kell feljegyezni és tárolni.

3.2.3.

Ha a mérés száraz alapon történik, akkor alkalmazni kell a 4. melléklet 8.1. szakasza szerinti száraz/nedves korrekciót.

Állandó tömegáramú (hőcserélővel ellátott) rendszereknél a CO2 (g/vizsgálat) tömegét az alábbi egyenlettel kell meghatározni:

| | m
  CO2 = 0,001519 x m
  CO2
  c
  CO2 x m
  ed (g/vizsgálat) |
| --- | --- |

m
  CO2 = 0,001519 x m
  CO2
  c
  CO2 x m
  ed (g/vizsgálat)

ahol:

| c
  CO2 | a CO2 átlagos koncentrációja, korrigálva a háttér-koncentrációval, ppm |
| --- | --- |
| 0,001519 | a CO2-sűrűség és a levegő sűrűsége közötti arány (u tényező), |
| m
  ed | az összes hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg |

c
  CO2

a CO2 átlagos koncentrációja, korrigálva a háttér-koncentrációval, ppm

0,001519

a CO2-sűrűség és a levegő sűrűsége közötti arány (u tényező),

m
  ed

az összes hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg

Azoknál az áramláskiegyenlítéses rendszereknél, amelyekben nincs hőcserélő, a CO2 tömegét (g/vizsgálat) a pillanatnyilag kibocsátott tömegek kiszámításával és a pillanatnyi értékeknek az egész ciklusra való integrálásával kell meghatározni. A háttér-koncentrációk miatti korrekciót közvetlenül a pillanatnyi koncentrációértékekre kell alkalmazni. Az alábbi képletet kell használni:

m
  CO2=
  Image 250

ahol:

| c
  CO2,e | a hígított kipufogógázban mért CO2-koncentráció, ppm |
| --- | --- |
| c
  CO2,d | a hígított levegőben mért CO2-koncentráció, ppm |
| 0,001519 | a CO2-sűrűség és a levegő sűrűsége közötti arány (u tényező), |
| m
  ed,i | a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömege, kg |
| m
  ed | a hígított kipufogógáz össztömege a ciklusban, kg |
| D | hígítási tényező |

c
  CO2,e

a hígított kipufogógázban mért CO2-koncentráció, ppm

c
  CO2,d

a hígított levegőben mért CO2-koncentráció, ppm

0,001519

a CO2-sűrűség és a levegő sűrűsége közötti arány (u tényező),

m
  ed,i

a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömege, kg

m
  ed

a hígított kipufogógáz össztömege a ciklusban, kg

D

hígítási tényező

Az u tényező kiszámítható a 4. melléklet 8.5.2.3.1. szakaszában megadott (57) egyenlettel is, 44,01 g/mol CO2-molekulatömeg (M
  CO2) használatával.

A CO2-háttérkoncentrációk miatti korrekciót a 4. melléklet 8.5.2.3.2. szakasza szerint kell alkalmazni.

3.3.

A fékmunkára vonatkoztatott fajlagos CO2-kibocsátás kiszámításához szükséges ciklusmunkát a 4. melléklet 7.8.6. szakasza szerint kell meghatározni.

3.3.1.

Az e
  CO2 fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátást (g/kWh) a következőképpen kell kiszámítani:

Image 251

ahol:

| m
  CO2, cold | a kibocsátott CO2 tömege hidegindításos vizsgálatban, g/vizsgálat |
| --- | --- |
| m
  CO2, hot | a kibocsátott CO2 tömege melegindításos vizsgálatban, g/vizsgálat |
| W
  act, cold | a tényleges ciklusmunka a hidegindítással történő vizsgálat során, kWh |
| W
  act, hot | a tényleges ciklusmunka a melegindítással történő vizsgálat során, kWh |

m
  CO2, cold

a kibocsátott CO2 tömege hidegindításos vizsgálatban, g/vizsgálat

m
  CO2, hot

a kibocsátott CO2 tömege melegindításos vizsgálatban, g/vizsgálat

W
  act, cold

a tényleges ciklusmunka a hidegindítással történő vizsgálat során, kWh

W
  act, hot

a tényleges ciklusmunka a melegindítással történő vizsgálat során, kWh

3.3.2.

Az e
  CO2 fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátást (g/kWh) a következőképpen kell kiszámítani:

Image 252

ahol:

| m
  CO2 | a kibocsátott CO2 tömege, g/vizsgálat |
| --- | --- |
| W
  act | a tényleges ciklusmunka, kWh |

m
  CO2

a kibocsátott CO2 tömege, g/vizsgálat

W
  act

a tényleges ciklusmunka, kWh

4.

Az üzemanyag-fogyasztás meghatározása

4.1.

A pillanatnyi üzemanyag-áramlás mérését olyan módszerekkel kell végezni, melyek lehetőleg közvetlenül mérik az áramlást, mint például:

| a) | tömegáram-érzékelő; |
| --- | --- |

a)

tömegáram-érzékelő;

| b) | az üzemanyag tömegének mérése; |
| --- | --- |

b)

az üzemanyag tömegének mérése;

| c) | Coriolis-áramlásmérő. |
| --- | --- |

c)

Coriolis-áramlásmérő.

Az üzemanyag-áramlásmérő módszernek meg kell, hogy feleljen az alábbiaknak:

| a) | a mérési pontosság a mért érték ± 2 %-a, illetve a teljes skála ± 0,3 %-a (amelyik a pontosabb); |
| --- | --- |

a)

a mérési pontosság a mért érték ± 2 %-a, illetve a teljes skála ± 0,3 %-a (amelyik a pontosabb);

| b) | legalább a teljes skála ±1 %-ának megfelelő műszerpontosság; |
| --- | --- |

b)

legalább a teljes skála ±1 %-ának megfelelő műszerpontosság;

| c) | legfeljebb 5 másodperces felfutási idő. |
| --- | --- |

c)

legfeljebb 5 másodperces felfutási idő.

Az üzemanyag-mérőrendszernek teljesítenie kell a 4. melléklet 7. függelékének 9.2. szakaszában foglalt linearitási követelményeket.

A mérési hibák elkerülésére óvintézkedéseket kell tenni. Ezeknek legalább a következőkre kell kiterjedniük:

| a) | a készülék gondos, a készülék gyártójának ajánlása és a helyes műszaki gyakorlat szerinti beépítése; |
| --- | --- |

a)

a készülék gondos, a készülék gyártójának ajánlása és a helyes műszaki gyakorlat szerinti beépítése;

| b) | áramláskondicionálás, amelyre az üzemanyag-áramlásmérési módszer pontosságát befolyásoló sodrások, örvények, keringő áramlások vagy pulzáló áramlások kialakulásának megelőzésére van szükség; |
| --- | --- |

b)

áramláskondicionálás, amelyre az üzemanyag-áramlásmérési módszer pontosságát befolyásoló sodrások, örvények, keringő áramlások vagy pulzáló áramlások kialakulásának megelőzésére van szükség;

| c) | azon üzemanyag figyelembevétele, mely megkerüli a motort, vagy a motorból visszatér az üzemanyagtartályba. |
| --- | --- |

c)

azon üzemanyag figyelembevétele, mely megkerüli a motort, vagy a motorból visszatér az üzemanyagtartályba.

4.2.

A releváns adatokat a 4. melléklet 7.6.6. szakaszában leírtak szerint kell feljegyezni és tárolni.

4.3.

Az üzemanyag tömegét (g/vizsgálat) az egész vizsgálati ciklus alatt mért pillanatnyi értékek összegével kell meghatározni.

qm

  f =
  Image 253

ahol:

| qm

  f,i | pillanatnyi üzemanyagáram, kg/s |
| --- | --- |
| f | adatlekérdezési gyakoriság, Hz |
| n | a mérések száma |

qm

  f,i

pillanatnyi üzemanyagáram, kg/s

f

adatlekérdezési gyakoriság, Hz

n

a mérések száma

4.4.

A fékmunkára vonatkoztatott fajlagos üzemanyag-fogyasztás kiszámításához szükséges ciklusmunkát a 4. melléklet 7.8.6. szakasza szerint kell meghatározni.

4.4.1.

Az e
  f fékmunkára vonatkoztatott fajlagos üzemanyag-fogyasztást (g/kWh) a következőképpen kell kiszámítani:

Image 254

ahol:

| qm

  f, cold | az üzemanyag tömege hidegindításos vizsgálatban, g/vizsgálat |
| --- | --- |
| qm

  f, hot | az üzemanyag tömege melegindításos vizsgálatban, g/vizsgálat |
| W
  act, cold | a tényleges ciklusmunka a hidegindítással történő vizsgálat során, kWh |
| W
  act, hot | a tényleges ciklusmunka a melegindítással történő vizsgálat során, kWh |

qm

  f, cold

az üzemanyag tömege hidegindításos vizsgálatban, g/vizsgálat

qm

  f, hot

az üzemanyag tömege melegindításos vizsgálatban, g/vizsgálat

W
  act, cold

a tényleges ciklusmunka a hidegindítással történő vizsgálat során, kWh

W
  act, hot

a tényleges ciklusmunka a melegindítással történő vizsgálat során, kWh

4.4.2.

Az e
  f fékmunkára vonatkoztatott fajlagos üzemanyag-fogyasztást (g/kWh) a következőképpen kell kiszámítani:

Image 255

ahol:

| qm

  f | az üzemanyag tömege, g/vizsgálat |
| --- | --- |
| W
  act | a tényleges ciklusmunka, kWh |

qm

  f

az üzemanyag tömege, g/vizsgálat

W
  act

a tényleges ciklusmunka, kWh

---

12. melléklet – 1. függelék

A CO2-kibocsátásra és az üzemanyag-fogyasztásra vonatkozó rendelkezések 2 380 kg feletti, de 2 610 kg-ot meg nem haladó referenciatömegű, ezen előírás szerint jóváhagyott járművek típusjóváhagyásának kiterjesztéséhez

A.1.1.

Bevezetés

A.1.1.1.

Ez a függelék a CO2-kibocsátás és az üzemanyag-fogyasztás jelentésére vonatkozó rendelkezéseket és vizsgálati eljárást határozza meg arra az esetre, ha az ezen előírás alapján típusjóváhagyásban részesített járművek típusjóváhagyását 2 380 kg feletti, de a 2 610 kg referenciatömeget meg nem haladó járműre kívánják kiterjeszteni.

A.1.2.

Általános követelmények

A.1.2.1.

A gyártónak aláírt nyilatkozatot kell benyújtania a típusjóváhagyó hatósághoz arról, hogy a kiterjesztés iránti kérelemben szereplő valamennyi változat és kivitel megfelel az ezen előírásban meghatározott típusjóváhagyási kibocsátási követelményeknek, és hogy az 1. típusú vizsgálatot az előző szakasszal összhangban végezték el.

Etanolüzemű (ED95) kompressziós gyújtású motorok esetében az üzemanyag-fogyasztás értékeinek kiszámításához rögzített szén-hidrogén-oxigénarányt kell alkalmazni, amely 1H2,92O0,46.

---

13. melléklet

A kibocsátáscsökkentő csereberendezések önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyása

1.

Bevezetés

1.1.

Ez a melléklet a kibocsátáscsökkentő csereberendezések önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyására vonatkozó kiegészítő előírásokat tartalmazza.

1.2.

Fogalommeghatározás

1.2.1.

| a) | a hordozórétegek száma, szerkezete és anyaga; |
| --- | --- |

a)

a hordozórétegek száma, szerkezete és anyaga;

| b) | az egyes hordozórétegek működésének típusa; |
| --- | --- |

b)

az egyes hordozórétegek működésének típusa;

| c) | térfogat, a homlokfelület és a hordozóréteg hosszának aránya; |
| --- | --- |

c)

térfogat, a homlokfelület és a hordozóréteg hosszának aránya;

| d) | katalizáló anyag; |
| --- | --- |

d)

katalizáló anyag;

| e) | a katalizáló anyag aránya; |
| --- | --- |

e)

a katalizáló anyag aránya;

| f) | cellasűrűség; |
| --- | --- |

f)

cellasűrűség;

| g) | méretek és alak; |
| --- | --- |

g)

méretek és alak;

| h) | hővédelem. |
| --- | --- |

h)

hővédelem.

2.

Általános követelmények

2.1.

Jelölések

2.1.1.

| a) | a gyártó neve vagy védjegye; |
| --- | --- |

a)

a gyártó neve vagy védjegye;

| b) | a kibocsátáscsökkentő csereberendezés gyártmánya és termékazonosító száma, ahogyan az e melléklet 1. függelékében meghatározott adatközlő lapon szerepel. |
| --- | --- |

b)

a kibocsátáscsökkentő csereberendezés gyártmánya és termékazonosító száma, ahogyan az e melléklet 1. függelékében meghatározott adatközlő lapon szerepel.

2.1.2.

| a) | a jármű vagy motor gyártójának neve vagy védjegye; |
| --- | --- |

a)

a jármű vagy motor gyártójának neve vagy védjegye;

| b) | az eredeti kibocsátáscsökkentő csereberendezés gyártmánya és termékazonosító száma, ahogyan az a 2.3. szakaszban említett adatközlő lapon szerepel. |
| --- | --- |

b)

az eredeti kibocsátáscsökkentő csereberendezés gyártmánya és termékazonosító száma, ahogyan az a 2.3. szakaszban említett adatközlő lapon szerepel.

2.2.

Dokumentáció

2.2.1.

| a) | a gyártó neve vagy védjegye; |
| --- | --- |

a)

a gyártó neve vagy védjegye;

| b) | a kibocsátáscsökkentő csereberendezés gyártmánya és termékazonosító száma, ahogyan az az e melléklet 1. függelékében meghatározott adatközlő lapon szerepel; |
| --- | --- |

b)

a kibocsátáscsökkentő csereberendezés gyártmánya és termékazonosító száma, ahogyan az az e melléklet 1. függelékében meghatározott adatközlő lapon szerepel;

| c) | azok a járművek vagy motorok (a gyártás évével együtt), amelyekhez a kibocsátáscsökkentő csereberendezést jóváhagyták, és egy arra utaló jelölés szükség esetén, hogy a kibocsátáscsökkentő csereberendezés fedélzeti diagnosztikai rendszerrel ellátott járműbe is beépíthető; |
| --- | --- |

c)

azok a járművek vagy motorok (a gyártás évével együtt), amelyekhez a kibocsátáscsökkentő csereberendezést jóváhagyták, és egy arra utaló jelölés szükség esetén, hogy a kibocsátáscsökkentő csereberendezés fedélzeti diagnosztikai rendszerrel ellátott járműbe is beépíthető;

| d) | beépítési utasítások. |
| --- | --- |

d)

beépítési utasítások.

Ezeknek az információknak szerepelniük kell a kibocsátáscsökkentő csereberendezés gyártója által az értékesítési helyeken terjesztett termékkatalógusokban is.

2.2.2.

| a) | a jármű vagy motor gyártójának neve vagy védjegye; |
| --- | --- |

a)

a jármű vagy motor gyártójának neve vagy védjegye;

| b) | az eredeti kibocsátáscsökkentő csereberendezés gyártmánya és termékazonosító száma, a 2.3. szakaszban említett adatközlő lap szerinti formában; |
| --- | --- |

b)

az eredeti kibocsátáscsökkentő csereberendezés gyártmánya és termékazonosító száma, a 2.3. szakaszban említett adatközlő lap szerinti formában;

| c) | azon járművek vagy motorok felsorolása, amelyek eredeti kibocsátáscsökkentő csereberendezésének típusa az 1. melléklet 1. függeléke 3.2.12.2.1. szakaszának hatályába tartozik, és egy arra utaló jelölés szükség esetén, hogy az eredeti kibocsátáscsökkentő csereberendezés fedélzeti diagnosztikai rendszerrel ellátott járműbe is beépíthető; |
| --- | --- |

c)

azon járművek vagy motorok felsorolása, amelyek eredeti kibocsátáscsökkentő csereberendezésének típusa az 1. melléklet 1. függeléke 3.2.12.2.1. szakaszának hatályába tartozik, és egy arra utaló jelölés szükség esetén, hogy az eredeti kibocsátáscsökkentő csereberendezés fedélzeti diagnosztikai rendszerrel ellátott járműbe is beépíthető;

| d) | beépítési utasítások. |
| --- | --- |

d)

beépítési utasítások.

Ezeknek az információknak szerepelniük kell a jármű vagy motor gyártója által az értékesítési helyeken terjesztett termékkatalógusban is.

2.3.

Ezek az információk az alábbiakat tartalmazzák:

| a) | a jármű(vek) vagy motor(ok) gyártmánya(i) és típusa(i); |
| --- | --- |

a)

a jármű(vek) vagy motor(ok) gyártmánya(i) és típusa(i);

| b) | az eredeti kibocsátáscsökkentő csereberendezés(ek) gyártmánya(i) és típusa(i); |
| --- | --- |

b)

az eredeti kibocsátáscsökkentő csereberendezés(ek) gyártmánya(i) és típusa(i);

| c) | az eredeti kibocsátáscsökkentő csereberendezés(ek) termékazonosító száma(i); |
| --- | --- |

c)

az eredeti kibocsátáscsökkentő csereberendezés(ek) termékazonosító száma(i);

| d) | a releváns motor- vagy járműtípus(ok) típusjóváhagyási száma. |
| --- | --- |

d)

a releváns motor- vagy járműtípus(ok) típusjóváhagyási száma.

3.

Önálló műszaki egység típusjóváhagyási jele

3.1.

Az ezen előírás alapján önálló műszaki egységként jóváhagyott típusnak megfelelő minden kibocsátáscsökkentő csereberendezést típusjóváhagyási jellel kell ellátni.

3.2.

A 3.1. szakaszban említett típusjóváhagyási jel az alábbiakból áll:

3.2.1.

egy kör, benne az „E” betű és a típusjóváhagyást megadó ország egyedi azonosítószáma (lásd az előírás 4.12.3.1. szakaszát);

3.2.2.

ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 3.2.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán;

3.2.3.

az országkód után az „RD” betűk annak jelzésére, hogy a jóváhagyást kibocsátáscsökkentő csereberendezésre adták meg.

3.3.

A típusjóváhagyási jelet jól olvashatóan és eltávolíthatatlanul kell elhelyezni a kibocsátáscsökkentő csereberendezésen. Lehetőség szerint láthatónak kell lennie a kibocsátáscsökkentő csereberendezés beépített állapotában is.

3.4.

E melléklet 3. függelékében példa látható az önálló műszaki egység típusjóváhagyási jelére.

3.5.

Egy kibocsátáscsökkentő csereberendezésnek az ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás kiterjesztéséről, elutasításáról, illetve a gyártás végleges leállításáról értesíteni kell az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket az e melléklet 2. függelékének megfelelő nyomtatványon. Az értesítésnek a típusvizsgálat során mért értékeket is tartalmaznia kell.

4.

Műszaki követelmények

4.1.

Általános követelmények

4.1.1.

A kibocsátáscsökkentő csereberendezést úgy kell megtervezni és kialakítani, és annak olyan módon felszerelhetőnek kell lennie, hogy a motor és jármű megfelelhessen azoknak a szabályoknak, amelyeknek eredetileg megfelelt, és a motor vagy jármű hasznos élettartama alatt és szokásos használati körülmények között a szennyezőanyag-kibocsátás korlátozása hatékony legyen.

4.1.2.

A kibocsátáscsökkentő csereberendezést pontosan arra a helyre kell beépíteni, ahol az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezés volt, és a kipufogógáz kipufogócsövét, a hőmérséklet- és nyomásérzékelőket tilos módosítani.

4.1.3.

Ha az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezés hővédelemmel van ellátva, a kibocsátáscsökkentő csereberendezésnek ugyanilyen védelemmel kell rendelkeznie.

4.1.4.

A csereberendezés típusjóváhagyását kérelmező kérésére a motorrendszer eredeti típusjóváhagyását megadó típusjóváhagyó hatóság megkülönböztetés nélkül rendelkezésre bocsátja mindegyik vizsgált motorra az 1. mellékletben megadott adatközlő lap 1. részének 3.2.12.2.6.8.1.1. és 3.2.12.2.6.8.2.1. szakaszában említett információkat.

4.2.

A kibocsátáscsökkentő csereberendezésnek tartósnak kell lennie, azaz úgy kell megtervezni és kialakítani, és annak olyan módon kell felszerelhetőnek lennie, hogy kellőképpen ellenálljon a rá ható korróziós és oxidációs hatásoknak, figyelembe véve a jármű használati körülményeit.

A kibocsátáscsökkentő csereberendezést úgy kell kialakítani, hogy a kibocsátáscsökkentésben részt vevő alkotóelemek megfelelően védve legyenek a mechanikai behatásoktól annak érdekében, hogy a motor vagy jármű hasznos élettartama alatt és szokásos használati körülmények között a szennyezőanyag-kibocsátás korlátozása hatékony legyen.

A típusjóváhagyás kérelmezője benyújtja a típusjóváhagyó hatóságnak a mechanikai behatásokkal szembeni szilárdság igazolására használt vizsgálat részleteit és a vizsgálat eredményeit.

4.3.

A kibocsátásokra vonatkozó követelmények

4.3.1.

Az előírás 3.4.4. szakaszának a) pontjában feltüntetett azon motorokon, amelyek olyan teljes kibocsátáscsökkentő rendszerrel vannak felszerelve, melynek része a típusjóváhagyás tárgyát képező kibocsátáscsökkentő csereberendezés, a 4. mellékletben ismertetett, alkalmazási céljuktól függő vizsgálatokat kell végezni annak érdekében, hogy a teljesítményüket az alább ismertetett eljárással össze lehessen hasonlítani az eredeti kibocsátáscsökkentő rendszer teljesítményével.

4.3.1.1.

Amennyiben a kibocsátáscsökkentő csereberendezés nem foglalja magában a teljes kibocsátáscsökkentő rendszert, csak új eredeti berendezés vagy új eredeti kibocsátáscsökkentő csereberendezés-alkotóelemek használhatók a teljes rendszer kialakítására.

4.3.1.2.

A kibocsátáscsökkentő csereberendezés tartósságának meghatározása két egymás után elvégzett kipufogógáz-kibocsátásmérési sorozat összehasonlításával történik:

| a) | az első mérési sorozatot a 12 WHSC-ciklust futott kibocsátáscsökkentő csereberendezéssel kell elvégezni; |
| --- | --- |

a)

az első mérési sorozatot a 12 WHSC-ciklust futott kibocsátáscsökkentő csereberendezéssel kell elvégezni;

| b) | a második mérési sorozatot az alábbiakban ismertetett eljárással öregített kibocsátáscsökkentő csereberendezéssel kell elvégezni. |
| --- | --- |

b)

a második mérési sorozatot az alábbiakban ismertetett eljárással öregített kibocsátáscsökkentő csereberendezéssel kell elvégezni.

Amennyiben a jóváhagyást ugyanazon motorgyártó eltérő motortípusaira kérik, és feltéve, hogy ezek az eltérő motortípusok azonos eredeti kibocsátáscsökkentő rendszerrel vannak felszerelve, a vizsgálat a típusjóváhagyó hatósággal való megállapodást követően kiválasztott – legalább két – motorra korlátozódhat.

4.3.2.

Eljárás a kibocsátáscsökkentő csereberendezés kibocsátáscsökkentési teljesítményének értékelésére

4.3.2.1.

A kipufogógáz-utókezelő rendszert 12 WHSC-ciklussal kell előkondicionálni. Az előkondicionálást követően a motorokat a 4. mellékletében meghatározott WHDC vizsgálattal kell vizsgálni. Minden megfelelő típusból három-három kipufogógáz-mérést kell végezni.

Az eredeti kipufogógáz-utókezelő rendszerrel vagy eredeti kipufogógáz-utókezelő pótrendszerrel szerelt vizsgált motoroknak meg kell felelniük a motor vagy a jármű típusjóváhagyása szerinti határértékeknek.

4.3.2.2.

Az értékelendő kibocsátáscsökkentő csereberendezést a 4.3.2.1. szakasz előírásai szerint a vizsgált kipufogógáz-utókezelő rendszerbe kell szerelni, az adott eredeti kipufogógáz-u tókezelő berendezés helyére.

Ezt követően a kibocsátáscsökkentő csereberendezést magában foglaló kipufogógáz-utókezelő rendszert 12 WHSC-ciklussal kell előkondicionálni. Az előkondicionálást követően a motorokat a 4. mellékletében meghatározott WHDC-eljárásokkal kell bevizsgálni. Minden megfelelő típusból három-három kipufogógáz-mérést kell végezni.

4.3.2.3.

A kibocsátáscsökkentő csereberendezéssel felszerelt motor szennyezőanyag-kibocsátására vonatkozó előírások akkor tekintendők teljesítettnek, ha az eredmények valamennyi vonatkozó káros anyagra (CO, HC, összes szénhidrogén, metán, NOx, NH3, részecsketömeg és részecskeszám, a motor típusjóváhagyásának megfelelően) teljesítik az alábbi feltételeket:

| 1. | M ≤ 0,85S + 0,4G |
| --- | --- |

1.

M ≤ 0,85S + 0,4G

| 2. | M ≤ G |
| --- | --- |

2.

M ≤ G

ahol:

| M | : | a kibocsátáscsökkentő csereberendezéssel végzett három vizsgálatból az adott szennyező anyag kibocsátásának átlagos értéke |
| --- | --- | --- |
| S | : | az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezéssel, illetve az eredeti kibocsátáscsökkentő csereberendezéssel végzett három vizsgálatból az adott szennyező anyag kibocsátásának átlagos értéke |
| G | : | a jármű típusjóváhagyása szerinti kibocsátási határérték egy szennyező anyag tekintetében. |

M

:

a kibocsátáscsökkentő csereberendezéssel végzett három vizsgálatból az adott szennyező anyag kibocsátásának átlagos értéke

S

:

az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezéssel, illetve az eredeti kibocsátáscsökkentő csereberendezéssel végzett három vizsgálatból az adott szennyező anyag kibocsátásának átlagos értéke

G

:

a jármű típusjóváhagyása szerinti kibocsátási határérték egy szennyező anyag tekintetében.

4.3.2.4.

A 4.3.2.2. szakasszal összhangban vizsgált és a kibocsátáscsökkentő csereberendezést magában foglaló kipufogógáz-utókezelő rendszeren el kell végezni az e melléklet 4. függelékében ismertetett tartóssági eljárásokat.

4.3.2.5.

Ezután az öregített kibocsátáscsökkentő csereberendezést magában foglaló öregített kipufogógáz-utókezelő rendszert fel kell szerelni a 4.3.2.1. és 4.3.2.2. szakaszban említett vizsgált motorra.

Az öregített kipufogógáz-utókezelő rendszert 12 WHSC-ciklussal kell előkondicionálni, majd a 4. mellékletben meghatározott WHDC-eljárással kell bevizsgálni. Minden megfelelő típusból három-három kipufogógáz-mérést kell végezni.

4.3.2.6.

Az öregedési tényező minden szennyező anyag esetében a hasznos élettartam végpontjához és a tartampróba kezdetéhez tartozó kibocsátási érték aránya (pl. ha az A. szennyező anyag kibocsátása a hasznosélettartam-végponton 1,50 g/kWh, a tartampróba kezdetén pedig 1,82 g/kWh, akkor az öregedési tényező 1,82/1,50 = 1,21).

4.3.2.7.

A 4.3.2.5. szakasz szerint öregített kibocsátáscsökkentő csereberendezéssel felszerelt motor szennyezőanyag-kibocsátására vonatkozó előírások akkor tekintendők teljesítettnek, ha az eredmények valamennyi vonatkozó szennyező anyagra (CO, HC, összes szénhidrogén, metán, NOx, NH3, részecsketömeg és részecskeszám, a motor típusjóváhagyásának megfelelően) teljesítik az alábbi feltételt:

M*AF ≤ G

ahol:

| M | : | az előkondicionált kibocsátáscsökkentő csereberendezéssel az öregítés előtt végzett három vizsgálatból az adott szennyező anyag kibocsátásának átlagos értéke (azaz a 4.3.2. szakaszból származó eredmények). |
| --- | --- | --- |
| AF | : | az öregedési tényező egy szennyező anyagra |
| G | : | a jármű(vek) típusjóváhagyása szerinti kibocsátási határérték egy szennyező anyag tekintetében |

M

:

az előkondicionált kibocsátáscsökkentő csereberendezéssel az öregítés előtt végzett három vizsgálatból az adott szennyező anyag kibocsátásának átlagos értéke (azaz a 4.3.2. szakaszból származó eredmények).

AF

:

az öregedési tényező egy szennyező anyagra

G

:

a jármű(vek) típusjóváhagyása szerinti kibocsátási határérték egy szennyező anyag tekintetében

4.3.3.

A gyártó létrehozhat kibocsátáscsökkentő csereberendezés technológiája szerinti motorcsaládot, amelyet azon alapvető tulajdonságok alapján kell meghatározni, amelyek a családba tartozó minden berendezésnél azonosak.

Ahhoz, hogy berendezések a kibocsátáscsökkentő csereberendezés technológiája szerinti ugyanazon motorcsaládba tartozzanak, az alábbiakkal kell rendelkezniük:

| a) | azonos kibocsátáscsökkentő mechanizmus (oxidációs katalizátor, hármas hatású katalizátor, részecskeszűrő, szelektív redukciós katalizátor NOx-ra stb.); |
| --- | --- |

a)

azonos kibocsátáscsökkentő mechanizmus (oxidációs katalizátor, hármas hatású katalizátor, részecskeszűrő, szelektív redukciós katalizátor NOx-ra stb.);

| b) | azonos anyagú hordozóréteg (azonos kerámia vagy fém); |
| --- | --- |

b)

azonos anyagú hordozóréteg (azonos kerámia vagy fém);

| c) | azonos hordozóréteg-típus és cellasűrűség; |
| --- | --- |

c)

azonos hordozóréteg-típus és cellasűrűség;

| d) | azonos katalizáló anyagok, és ha többféle van, ezek megegyező aránya; |
| --- | --- |

d)

azonos katalizáló anyagok, és ha többféle van, ezek megegyező aránya;

| e) | a katalizáló anyagok teljes töltete azonos; |
| --- | --- |

e)

a katalizáló anyagok teljes töltete azonos;

| f) | ugyanaz a bevonóréteg, amelyet ugyanazzal a folyamattal visznek fel. |
| --- | --- |

f)

ugyanaz a bevonóréteg, amelyet ugyanazzal a folyamattal visznek fel.

4.3.4.

Amennyiben a gyártó kibocsátáscsökkentő csereberendezés technológiája szerinti motorcsaládot hozott létre, a 4.3.2. szakaszban ismertetett eljárások használhatóak az adott motorcsalád alapmotorja vonatkozásában az öregedési tényezők meghatározására minden szennyező anyag tekintetében. Az e vizsgálatok elvégzéséhez használt motorok űrtartalmának hengerenként legalább 0,75dm3-nek kell lennie.

4.3.4.1.

A családba tartozó „A” kibocsátáscsökkentő csereberendezést, melyet CA űrtartalmú motorba történő beszerelésre terveztek, ugyanolyan öregedési tényezővel rendelkezőnek lehet tekinteni, mint az alapberendezésnek tekintett P kibocsátáscsökkentő csereberendezést, CP motorűrtartalom mellett, ha a következő feltételek teljesülnek:

VA/CA ≥ VP/CP

ahol:

| VA | : | az „A” kibocsátáscsökkentő csereberendezés hordozórétegének térfogata (dm3-ben) |
| --- | --- | --- |
| VP | : | az ugyanazon családba tartozó alapberendezésnek tekintett „P” kibocsátáscsökkentő csereberendezés hordozórétegének térfogata (dm3-ben) |

VA

:

az „A” kibocsátáscsökkentő csereberendezés hordozórétegének térfogata (dm3-ben)

VP

:

az ugyanazon családba tartozó alapberendezésnek tekintett „P” kibocsátáscsökkentő csereberendezés hordozórétegének térfogata (dm3-ben)

valamint

mindkét motor azonos regenerációs módszert használ az eredeti kipufogógáz-utókezelő rendszerbe beépített kibocsátáscsökkentő berendezések tekintetében. Ez a követelmény csak akkor érvényes, ha a regenerációt igénylő berendezések az eredeti kipufogógáz-utókezelő rendszerbe is be vannak építve.

Ha ezek a feltételek teljesülnek, a család többi tagja kibocsátáscsökkentési teljesítményének tartóssága meghatározható a család adott tagjának a 4.3.2.1., 4.3.2.2. és 4.3.2.3. szakaszban meghatározott követelmények szerint meghatározott szennyezőanyag-kibocsátási eredményekből (S), a család alapmotorjára meghatározott öregedési tényező használatával.

4.3.5.

Az ezen előírás 4.6.2. szakaszában leírt esetben az e melléklet 4.3.1–4.3.2.7. szakaszában meghatározott vizsgálati eljárást az eredeti motorrendszer gyártója által megadott üzemanyagokkal kell elvégezni. A típusjóváhagyó hatósággal egyetértésben azonban a 4. függelékben meghatározott és a 4.3.2.4. szakaszban említett tartóssági eljárást kizárólag azzal az üzemanyaggal lehet elvégezni, amelyik az öregedés tekintetében a legrosszabb esetet képviseli.

4.4.

A kipufogási ellennyomás nem okozhatja az ezen előírás 6.1.2. szakasza szerinti érték túllépését a teljes kipufogórendszerben.

4.5.

A fedélzeti diagnosztikával való kompatibilitásra vonatkozó előírások (csak fedélzeti diagnosztikai rendszerrel ellátott járművekre történő felszerelésre szánt kibocsátáscsökkentő csereberendezésekre vonatkozik)

4.5.1.

A fedélzeti diagnosztikai kompatibilitás igazolása csak akkor szükséges, ha az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezés ellenőrzése az eredeti elrendezésben történt.

4.5.2.

A kibocsátáscsökkentő csereberendezés fedélzeti diagnosztikai rendszerrel való kompatibilitását a 9B. mellékletben leírt eljárásokkal kell igazolni azon kibocsátáscsökkentő csereberendezések tekintetében, melyeket ezen előírás szerint típusjóváhagyásban részesített motorokba vagy járműtípusokba történő beszerelésre szánnak.

4.5.3.

Az ezen előírás kibocsátáscsökkentő csereberendezésektől eltérő alkotóelemekre vonatkozó rendelkezéseit nem kell alkalmazni.

4.5.4.

A kibocsátáscsökkentő csereberendezések gyártója ugyanazt az előkondicionálási és vizsgálati eljárást alkalmazhatja, mint amelyet az eredeti típusjóváhagyás során alkalmaztak. Ebben az esetben a jármű motorjának eredeti típusjóváhagyását megadó típusjóváhagyó hatóság kérésre és megkülönböztetésmentesen átadja az 1. melléklet vizsgálati feltételekre vonatkozó függelékét, amely tartalmazza azon előkondicionálási és vizsgálati ciklusok számát és típusát, melyet az eredeti berendezés gyártója a kibocsátáscsökkentő berendezés fedélzeti diagnosztikai vizsgálatához használt.

4.5.5.

A fedélzeti diagnosztikai rendszer a kibocsátáscsökkentő csereberendezések felszerelését megelőzően nem jelezhet működési hibát és nem tárolhat hibakódokat, hogy meg lehessen győződni a fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött összes más alkotóelem rendeltetésszerű beépítéséről és működéséről. E célra a 4.3.2–4.3.2.7. szakaszban leírt vizsgálatok befejezése után a fedélzeti diagnosztikai rendszer állapotának értékelését fel lehet használni.

4.5.6.

A hibajelző nem léphet működésbe a jármű 4.3.2–4.3.2.7. szakaszban előírt működtetése során.

4.6.

Az NOx-szabályozásra szolgáló megoldásokkal való kompatibilitásra vonatkozó előírások (csak az NOx-koncentrációt közvetlenül a kipufogógázban mérő érzékelőkkel ellátott járművekbe történő beszerelésre szánt kibocsátáscsökkentő csereberendezésekre vonatkozik)

4.6.1.

Az NOx-szabályozásra szolgáló megoldások kompatibilitásának igazolása csak akkor szükséges, ha az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezés ellenőrzése az eredeti elrendezésben történt.

4.6.2.

A kibocsátáscsökkentő csereberendezésnek az NOx-szabályozásra szolgáló megoldásokkal való kompatibilitását az ezen előírás 11. mellékletében leírt eljárásokkal kell igazolni azon kibocsátáscsökkentő csereberendezések tekintetében, melyeket az ezen előírás szerint típusjóváhagyásban részesített motorokba vagy járműtípusokba történő beszerelésre szánnak.

4.6.3.

Fenntartva

4.6.4.

A kibocsátáscsökkentő csereberendezések gyártója ugyanazt az előkondicionálási és vizsgálati eljárást alkalmazhatja, mint amelyet az eredeti típusjóváhagyás során alkalmaztak. Ebben az esetben a jármű motorjának eredeti típusjóváhagyását megadó jóváhagyó hatóság kérésre és megkülönböztetésmentesen átad egy, az I. mellékletben szereplő adatközlő laphoz függelékként csatolt adatközlő lapot, amely tartalmazza azon előkondicionálási ciklusok számát és típusát, valamint azon vizsgálati ciklus típusát, melyet az eredeti berendezés gyártója a kibocsátáscsökkentő berendezés NOx-szabályozásra szolgáló megoldásokkal összefüggő vizsgálatához használt.

4.6.5.

A 4.5.5. szakasz a fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött, az NOx-szabályozásra szolgáló megoldásokra vonatkozik.

5.

A gyártás megfelelősége

5.1.

A gyártás megfelelőségének biztosítására hozott intézkedéseknek meg kell felelniük az ezen előírás 8. szakaszában foglalt rendelkezéseknek.

5.2.

Különleges rendelkezések

5.2.1.

Az 1958. évi megállapodás (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. függelékében említett ellenőrzéseknek ki kell terjedniük az 1.2.1. szakaszban a „kibocsátáscsökkentő berendezés típusa” meghatározás alatt megadott jellemzőknek való megfelelés vizsgálatára is.

5.2.2.

Ezen előírás 8. szakaszának alkalmazásában az e melléklet 4.3. szakaszában leírt vizsgálatokat (szennyezőanyag-kibocsátásra vonatkozó követelmények) lehet elvégezni. Ebben az esetben a jóváhagyás jogosultja az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezés helyett kérheti a típusjóváhagyási vizsgálat során használt kibocsátáscsökkentő csereberendezés összehasonlítási alapként történő figyelembevételét is (vagy más olyan mintáét, amely bizonyítottan megfelelt a jóváhagyott típusnak). Ebben az esetben a vizsgált mintával mért kibocsátási értékek átlagban nem haladhatják meg 15 %-nál nagyobb mértékben a referenciaként szolgáló mintával mért átlagértékeket.

---

13. melléklet – 1. függelék

Adatközlő lap mintája

sz. adatközlő lap...

kibocsátáscsökkentő csereberendezések típusjóváhagyásához

Az alábbi adatokat három példányban, tartalomjegyzékkel együtt kell benyújtani. A rajzokat megfelelő méretarányban, kellő részletességgel, A4-es formátumban vagy A4-es formátumra összehajtogatva kell beadni. Amennyiben vannak fényképek, azoknak megfelelően részletesnek kell lenniük.

Ha a rendszerek, alkotóelemek vagy önálló műszaki egységek elektronikus vezérlésűek, a teljesítményükre vonatkozó információkat is meg kell adni.

0.

Általános előírások

0.1.

Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve):...

0.2.

típus:...

0.2.1.

Kereskedelmi név (nevek) (ha van):...

0.3.

Típusazonosító jelölések:...

0.5.

A gyártó neve és címe:...

0.7.

Alkotóelemek és önálló műszaki egységek esetében a jóváhagyási jel helye és rögzítésének módja:...

0.8.

Az összeszerelő üzem(ek) neve és címe:...

0.9.

A gyártó meghatalmazott képviselőjének neve és címe (ha van):...

1.

A berendezés leírása

1.1.

A kibocsátáscsökkentő csereberendezés típusa: (oxidációs katalizátor, három gázkomponensre ható katalizátor, szelektív katalitikus csökkentési rendszer, részecskeszűrő stb.)...

1.2.

A kibocsátáscsökkentő csereberendezés rajzai, amelyek részletesen ismertetik az ezen melléklet 1.2.1. szakaszában („kibocsátáscsökkentő berendezés típusa”) említett összes jellemzőt:...

1.3.

Azon motor- vagy járműtípus(ok) leírása, amelyhez a kibocsátáscsökkentő csereberendezést tervezték:...

1.3.1.

A motor- és járműtípus(oka)t) jelölő szám(ok) és/vagy jel(ek):...

1.3.2.

Azon eredeti kibocsátáscsökkentő berendezést jelölő szám(ok) és/vagy jel(ek), melynek felváltására a kibocsátáscsökkentő csereberendezés tervezték:...

1.3.3.

A kibocsátáscsökkentő csereberendezést úgy tervezték-e, hogy kompatibilis legyen a fedélzeti diagnosztikával? (Igen/Nem) (1)

1.3.4.

A kibocsátáscsökkentő csereberendezés kompatibilis-e meglévő járművel/motorrendszerekkel? (Igen/Nem) (1)

1.4.

A kibocsátáscsökkentő csereberendezésnek a motor kipufogó-gyűjtőcsövéhez (csöveihez) viszonyított helyzetét megadó leírás és rajzok:...

---

(1)  A nem kívánt rész törlendő.

1

---

13. melléklet – 2. függelék

Értesítés kibocsátáscsökkentő csereberendezésnek a 07. módosítássorozattal módosított 49. számú előírás alapján történő jóváhagyásáról

(Legnagyobb méret: A4 [210×297 mm])

| (1) | Kibocsátó: | Hatóság neve:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 256

Kibocsátó:

Hatóság neve:

...

...

...

| Tárgy: (2) | Jóváhagyás megadása
  Jóváhagyás kiterjesztése
  Jóváhagyás elutasítása
  Jóváhagyás visszavonása
  A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

Tárgy: (2)

Jóváhagyás megadása

Jóváhagyás kiterjesztése

Jóváhagyás elutasítása

Jóváhagyás visszavonása

A gyártás végleges leállítása

kibocsátáscsökkentő csereberendezés mint alkotóelem-típus/önálló műszaki egység típusa(1) tekintetében a 07. módosítássorozatot tartalmazó 49. előírás alapján

| Jóváhagyás száma: ... | Kiterjesztés száma: ... |
| --- | --- |
| A kiterjesztés indokolása: ... |

Jóváhagyás száma: ...

Kiterjesztés száma: ...

A kiterjesztés indokolása: ...

I. SZAKASZ

| 0.1. | Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve): ... |
| --- | --- |

0.1.

| 0.2. | típus: ... |
| --- | --- |

0.2.

| 0.3. | Típusazonosító jelölések, amennyiben vannak, az alkotóelemen/önálló műszaki egységen (3) (termékazonosító szám): ... |
| --- | --- |

0.3.

| 0.3.1. | A jelölés helye: ... |
| --- | --- |

0.3.1.

| 0.4. | A gyártó neve és címe: ... |
| --- | --- |

0.4.

| 0.5. | Alkotóelemek és önálló műszaki egységek esetében a jóváhagyási jel helye és rögzítésének módja: ... |
| --- | --- |

0.5.

| 0.6. | Az összeszerelő üzem(ek) neve és címe: ... |
| --- | --- |

0.6.

| 0.7. | A gyártó képviselőjének neve és címe: ... |
| --- | --- |

0.7.

II. SZAKASZ

| 1. | Kiegészítő információk |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | A kibocsátáscsökkentő csereberendezés gyártmánya és típusa: (oxidációs katalizátor, három gázkomponensre ható katalizátor, szelektív katalitikus csökkentési rendszer, részecskeszűrő stb.) ... |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Azon motor- és járműtípus(ok), amely(ek)hez a kibocsátáscsökkentő berendezés típusát szánták: ... |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Azon motortípus(ok), amelyeken a kibocsátáscsökkentő csereberendezést bevizsgálták: ... |
| --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | Igazolták-e, hogy a kibocsátáscsökkentő csereberendezés kompatibilis a fedélzeti diagnosztikával? (igen/nem) (4) |
| --- | --- |

1.3.1.

| 2. | A vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat: ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | A vizsgálati jegyzőkönyv kelte: ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | A vizsgálati jegyzőkönyv száma: ... |
| --- | --- |

4.

| 5. | Megjegyzések: ... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Helyszín: ... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Dátum: ... |
| --- | --- |

7.

| 8. | Aláírás: ... |
| --- | --- |

8.

Mellékletek: Információs csomag

Vizsgálati jegyzőkönyv

---

(1)  A jóváhagyást megadó/kiterjesztő/elutasító/visszavonó ország azonosító száma (lásd az előírás jóváhagyásra vonatkozó rendelkezéseit).

(2)  A nem kívánt rész törlendő. (Előfordulhat, hogy nincs törlendő rész, ha nem csak egy bejegyzés érvényes.)

---

13. melléklet – 3. függelék

A jóváhagyási jel elrendezése

E függelék az e melléklet 3. szakasza szerint megadott és egy kibocsátáscsökkentő csereberendezésen elhelyezett jóváhagyási jel elrendezésére vonatkozó rendelkezéseket határozza meg.

Az alábbi vázlatos ábra a jelölés általános elrendezését, arányait és tartalmát mutatja be. Megadja továbbá a számok és a betűk jelentését, valamint az egyes jóváhagyási esetek megfelelő alternatíváinak meghatározásához szükséges forrásokat.

Image 257

| 1 | Az ország azonosító száma az ezen előírás 4.12.3.1. szakaszához tartozó lábjegyzet szerint. |
| --- | --- |

1

---

13. melléklet – 4. függelék

Tartóssági eljárás a kibocsátáscsökkentő csereberendezés kibocsátáscsökkentési teljesítményének értékelésére

1.

Ez a függelék a 13. melléklet 4.3.2.4. szakaszában említett, a kibocsátáscsökkentő csereberendezés kibocsátáscsökkentési teljesítményének értékelésére szolgáló tartóssági eljárást határozza meg.

2.

A tartóssági eljárás leírása

2.1.

A tartóssági eljárás egy adatgyűjtési szakaszból és egy tartampróbából áll.

2.2.

Adatgyűjtési szakasz

2.2.1.

A kiválasztott, kibocsátáscsökkentő csereberendezést magában foglaló kipufogógáz-utókezelő rendszerrel ellátott motort le kell hűteni a környezeti hőmérsékletre, és ezen előírás 4. melléklete 7.6.1. és 7.6.2. szakaszának megfelelően le kell futtatni egy hidegindítással végzett WHTC vizsgálati ciklust.

2.2.2.

Közvetlenül a hidegindítással végzett WHTC vizsgálati ciklus után a motoron kilenc egymást követő, melegindítással végzett WHTC vizsgálati ciklust kell végezni ezen. előírás 4. melléklete 7.6.4. szakaszának megfelelően.

2.2.3.

A 2.2.1. és 2.2.2. szakaszban meghatározott vizsgálati programot az ezen előírás 4. mellékletének 7.6.5. szakaszában meghatározott utasításoknak megfelelően kell elvégezni.

2.2.4.

Alternatív megoldásként a vonatkozó adatokat egy, a kibocsátáscsökkentő csereberendezést magában foglaló, kiválasztott kipufogógáz-utókezelő rendszerrel ellátott, teljesen terhelt jármű járatásával is össze lehet gyűjteni. A vizsgálatot el lehet végezni vagy közúton, az ezen előírás 8. mellékletének 4.5–4.5.5. szakaszában foglalt, a vizsgálati úra vonatkozó követelményeket követve és a vezetési adatok széles körét rögzítve, vagy megfelelő görgős fékpadon. Közúti vizsgálat esetében a járművel egy e melléklet 6. függeléke szerinti hidegindításos vizsgálati ciklust, majd kilenc, a hidegindításos ciklussal megegyező melegindításos vizsgálati ciklust kell végezni úgy, hogy a motor által végzett munka megegyezzen a 2.2.1. és 2.2.2. szakasz szerinti munkával. Görgős fékpaddal végzett vizsgálat esetében a 6. függelék szerinti vizsgálati ciklusban az út szimulált lejtését úgy kell megválasztani, hogy megfeleljen a motor által a WHTC vizsgálati ciklusban végzett munkának.

2.2.5.

A típusjóváhagyó hatóság elutasítja a 2.2.4. szakasz szerint kapott hőmérsékleti adatokat, ha úgy ítéli meg, hogy azok nem reálisak, és elő kell írnia vagy a vizsgálat megismétlését, vagy a 2.2.1., 2.2.2. és 2.2.3. szakasz szerinti vizsgálat elvégzését.

2.2.6.

A kibocsátáscsökkentő csereberendezés hőmérsékletét a legmagasabb hőmérsékletű ponton a teljes vizsgálati program alatt fel kell jegyezni.

2.2.7.

Abban az esetben, ha a legmagasabb hőmérsékletű pont helye idővel változik, vagy ha nehéz meghatározni a helyét, a hőmérsékletet több megfelelő helyen is mérni kell és fel kell jegyezni.

2.2.8.

A hőmérsékletmérések számát és helyét a gyártó választja ki a típusjóváhagyó hatósággal egyetértésben, a legjobb műszaki megítélés alapján.

2.2.9.

A típusjóváhagyó hatóság beleegyezésével egyetlen katalizátorágy-hőmérsékletet vagy a katalizátor bemeneti hőmérsékletét is alkalmazni lehet, ha az ágy hőmérsékletének több ponton való mérése megvalósíthatatlannak vagy túlságosan nehéznek bizonyul.

1. ábra

1. ábra

Példa a hőmérséklet-érzékelők helyére egy általános utókezelő berendezésben

Példa a hőmérséklet-érzékelők helyére egy általános utókezelő berendezésben

Image 258

2. ábra

2. ábra

Példa a hőmérséklet-érzékelők helyére dízel-részecskeszűrő esetében

Példa a hőmérséklet-érzékelők helyére dízel-részecskeszűrő esetében

Image 259

2.2.10.

A vizsgálati program során a hőmérsékletet legalább másodpercenként egyszer (1 Hz) kell mérni és feljegyezni.

2.2.11.

A mért hőmérsékleteket legfeljebb 10 °C nagyságú osztályközzel rendelkező hisztogramba kell foglalni. A 2.2.7. szakaszban említett esetben minden másodperc legmagasabb hőmérsékletét kell feljegyezni a hisztogramban. A hisztogram minden egyes oszlopa az adott osztályközbe tartozó hőmérsékletmérési eredmények kumulált másodpercenkénti gyakoriságát ábrázolja.

2.2.12.

1. táblázat

A kibocsátáscsökkentő csereberendezés hasznos élettartama az egyes járműkategóriákban, valamint a megfelelő WHTC vizsgálati ciklusok és üzemóraszámok

| Járműkategória | Távolság (km) | A WHTC vizsgálati ciklusok megfelelő száma | A megfelelő üzemóraszám |
| --- | --- | --- | --- |
| Az M1, N1 és N2 kategóriájú járművekbe beszerelt motorrendszerek | 114 286 | 5 714 | 2 857 |
| A legfeljebb 16 tonna műszakilag megengedett legnagyobb tömegű N2 vagy N3 kategóriájú és a 7,5 tonnát meghaladó műszakilag megengedett legnagyobb tömegű M3 kategóriájú, I. osztályú, II. osztályú, A. osztályú vagy B. osztályú járművekbe szerelt motorrendszerek | 214 286 | 10 714 | 5 357 |
| A 16 tonnát meghaladó műszakilag megengedett legnagyobb tömegű N3 kategóriájú és a 7,5 tonnát meghaladó műszakilag megengedett legnagyobb tömegű M3 kategóriájú, III. osztályú és B. osztályú járművekbe szerelt motorrendszerek | 500 000 | 25 000 | 12 500 |

Járműkategória

Távolság (km)

A WHTC vizsgálati ciklusok megfelelő száma

A megfelelő üzemóraszám

Az M1, N1 és N2 kategóriájú járművekbe beszerelt motorrendszerek

114 286

5 714

2 857

A legfeljebb 16 tonna műszakilag megengedett legnagyobb tömegű N2 vagy N3 kategóriájú és a 7,5 tonnát meghaladó műszakilag megengedett legnagyobb tömegű M3 kategóriájú, I. osztályú, II. osztályú, A. osztályú vagy B. osztályú járművekbe szerelt motorrendszerek

214 286

10 714

5 357

A 16 tonnát meghaladó műszakilag megengedett legnagyobb tömegű N3 kategóriájú és a 7,5 tonnát meghaladó műszakilag megengedett legnagyobb tömegű M3 kategóriájú, III. osztályú és B. osztályú járművekbe szerelt motorrendszerek

500 000

25 000

12 500

2.2.13.

A különböző berendezések adatgyűjtési szakaszát egyidejűleg is le lehet bonyolítani.

2.2.14.

Aktív regenerálás mellett működő rendszerek esetében a 2.2.1. és 2.2.2. szakaszban meghatározott vizsgálati program alatt bekövetkező regenerálási szakaszok számát, hosszát és hőmérsékletét fel kell jegyezni. Ha nem került sor aktív regenerálásra, a 2.2.2. szakaszban meghatározott melegindításos vizsgálati programot meg kell hosszabbítani, hogy legalább két aktív regenerációt magában foglaljon.

2.2.15.

| a) | 30 g/h alapértelmezett érték; |
| --- | --- |

a)

30 g/h alapértelmezett érték;

| b) | a gyártó által kért, megbízható adatokon és információkon alapuló és a típusjóváhagyó hatósággal egyeztetett érték. |
| --- | --- |

b)

a gyártó által kért, megbízható adatokon és információkon alapuló és a típusjóváhagyó hatósággal egyeztetett érték.

2.3.

Referencia-hőmérsékletnek megfelelő öregítési idő kiszámítása

2.3.1.

A 2.2–2.2.15. szakasznak megfelelően feljegyzett hőmérsékleteket a gyártó által kért és a típusjóváhagyó hatóság által jóváhagyott, az adatgyűjtési szakaszban feljegyzett hőmérsékleti értékek tartományába eső Tr referencia-hőmérsékletre kell csökkenteni.

2.3.2.

A 2.2.13. szakaszban meghatározott esetben a Tr értéke minden egyes berendezés esetében eltérő lehet.

2.3.3.

1. egyenlet:

Formula

ahol:

| R | = | a kibocsátáscsökkentő csereberendezés termikus aktivitása. |
| --- | --- | --- |

R

=

a kibocsátáscsökkentő csereberendezés termikus aktivitása.

Az alábbi értékeket használják fel:

| | dízelmotorokhoz tervezett oxidációs katalizátor (DOC): 18,050 |
| --- | --- |

dízelmotorokhoz tervezett oxidációs katalizátor (DOC): 18,050

| | Dízel-részecskeszűrő (DPF): 18,050 |
| --- | --- |

Dízel-részecskeszűrő (DPF): 18,050

| | vas-zeolit (Fe-Z) alapú szelektív redukciós katalizátor (SCR) vagy ammónia-oxidációs katalizátor (AMOX): 5,175 |
| --- | --- |

vas-zeolit (Fe-Z) alapú szelektív redukciós katalizátor (SCR) vagy ammónia-oxidációs katalizátor (AMOX): 5,175

| | réz-zeolit (Cu-Z) alapú szelektív redukciós katalizátor (SCR): 11,550 |
| --- | --- |

réz-zeolit (Cu-Z) alapú szelektív redukciós katalizátor (SCR): 11,550

| | vanádium (V) alapú szelektív redukciós katalizátor (SCR): 5,175 |
| --- | --- |

vanádium (V) alapú szelektív redukciós katalizátor (SCR): 5,175

| | LNT (szegénykeverékes NOx-csapda): 18,050


  Tr | = | referencia-hőmérséklet K-ben. |
| --- | --- | --- | --- |
| | = | azon hőmérsékleteknek, amelyeknek a kibocsátáscsökkentő csereberendezés az adatgyűjtési szakasz során ki van téve, a hőmérsékleti hisztogramban feljegyzett i hőmérséklet-osztályközének középhőmérséklete K-ben kifejezve. |
| | = | a

  hőmérsékletnek megfelelő, órában kifejezett idő a teljes hasznos élettartamra vetítve; például ha a hisztogram 5 órát jelenít meg és a hasznos élettartam az 1. táblázat szerint 4 000 óra, akkor a hisztogram összes időtételét meg kell szorozni (4 000/5)=800-zal. |
| | = | az az órában kifejezett öregítési idő, amely ahhoz szükséges, hogy a Tr hőmérsékletnek kitett kibocsátáscsökkentő csereberendezés ugyanolyan mértékű öregedésen menjen át, mint amilyen mértékű öregedés a

  ideig

  hőmérsékletnek kitett kibocsátáscsökkentő csereberendezés esetében bekövetkezne. |
| i | = | az osztályköz száma, ahol 1 a legalacsonyabb hőmérsékleti osztályköz száma és n a legmagasabb hőmérsékleti osztályköz száma. |

LNT (szegénykeverékes NOx-csapda): 18,050

Tr

=

referencia-hőmérséklet K-ben.

Formula

=

azon hőmérsékleteknek, amelyeknek a kibocsátáscsökkentő csereberendezés az adatgyűjtési szakasz során ki van téve, a hőmérsékleti hisztogramban feljegyzett i hőmérséklet-osztályközének középhőmérséklete K-ben kifejezve.

Formula

=

a
  Formula
  hőmérsékletnek megfelelő, órában kifejezett idő a teljes hasznos élettartamra vetítve; például ha a hisztogram 5 órát jelenít meg és a hasznos élettartam az 1. táblázat szerint 4 000 óra, akkor a hisztogram összes időtételét meg kell szorozni (4 000/5)=800-zal.

Formula

=

az az órában kifejezett öregítési idő, amely ahhoz szükséges, hogy a Tr hőmérsékletnek kitett kibocsátáscsökkentő csereberendezés ugyanolyan mértékű öregedésen menjen át, mint amilyen mértékű öregedés a
  Formula
  ideig
  Formula
  hőmérsékletnek kitett kibocsátáscsökkentő csereberendezés esetében bekövetkezne.

i

=

az osztályköz száma, ahol 1 a legalacsonyabb hőmérsékleti osztályköz száma és n a legmagasabb hőmérsékleti osztályköz száma.

2. egyenlet:

Formula

| AT | = | az az órában kifejezett teljes öregítési idő, amely ahhoz szükséges, hogy a Tr hőmérsékletnek kitett kibocsátáscsökkentő csereberendezés ugyanolyan mértékű öregedésen menjen át, mint amilyen mértékű öregedés a hisztogramban rögzített i osztályközökben a

  ideig

  hőmérsékletnek kitett kibocsátáscsökkentő csereberendezés hasznos élettartama alatt bekövetkezne. |
| --- | --- | --- |
| | = | az az órában kifejezett öregítési idő, amely ahhoz szükséges, hogy a Tr hőmérsékletnek kitett kibocsátáscsökkentő csereberendezés ugyanolyan mértékű öregedésen menjen át, mint amilyen mértékű öregedés a

  ideig

  hőmérsékletnek kitett kibocsátáscsökkentő csereberendezés esetében bekövetkezne. |
| i | = | az osztályköz száma, ahol 1 a legalacsonyabb hőmérsékleti osztályköz száma és n a legmagasabb hőmérsékleti osztályköz száma. |
| n | = | a hőmérsékleti osztályközök teljes száma. |

AT

=

az az órában kifejezett teljes öregítési idő, amely ahhoz szükséges, hogy a Tr hőmérsékletnek kitett kibocsátáscsökkentő csereberendezés ugyanolyan mértékű öregedésen menjen át, mint amilyen mértékű öregedés a hisztogramban rögzített i osztályközökben a
  Formula
  ideig
  Formula
  hőmérsékletnek kitett kibocsátáscsökkentő csereberendezés hasznos élettartama alatt bekövetkezne.

Formula

=

az az órában kifejezett öregítési idő, amely ahhoz szükséges, hogy a Tr hőmérsékletnek kitett kibocsátáscsökkentő csereberendezés ugyanolyan mértékű öregedésen menjen át, mint amilyen mértékű öregedés a
  Formula
  ideig
  Formula
  hőmérsékletnek kitett kibocsátáscsökkentő csereberendezés esetében bekövetkezne.

i

=

az osztályköz száma, ahol 1 a legalacsonyabb hőmérsékleti osztályköz száma és n a legmagasabb hőmérsékleti osztályköz száma.

n

=

a hőmérsékleti osztályközök teljes száma.

2.3.5.

A 2.2.13. szakaszban említett esetben az AT értékét minden berendezésre ki kell számolni.

2.4.

A tartampróba

2.4.1.

Általános követelmények

2.4.1.1.

A tartampróbának lehetővé kell tennie a kibocsátáscsökkentő csereberendezés öregítésének felgyorsítását a 2.2. szakaszban meghatározott adatgyűjtési szakaszban gyűjtött információk felhasználásával.

2.4.1.2.

A tartampróba egy hőmérsékleti tartampróbából és egy kenőanyag-fogyasztási tartampróbából áll a 2.4.4.6. szakasznak megfelelően. A gyártónak a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyásával nem kötelező végrehajtania kenőanyag-fogyasztási tartampróbát, amennyiben a kibocsátáscsökkentő csereberendezések egy utókezelő szűrő (pl. dízel-részecskeszűrő) után vannak beszerelve. A hőmérsékleti tartampróba és a kenőanyag-fogyasztási tartampróba egyaránt egymást követő hőmérsékleti, illetve kenőanyag-fogyasztási vizsgálatsorozatokból áll.

2.4.1.3.

Aktív regenerálás mellett működő kibocsátáscsökkentő csereberendezések esetében a termikus vizsgálatsorozatot ki kell bővíteni az aktív regenerálási üzemmóddal.

2.4.1.4.

A hőmérsékleti tartampróbából és kenőanyag-fogyasztási tartampróbából álló tartampróbák esetében, ezek vizsgálatsorozatait felváltva kell végezni, azaz minden elvégzendő hőmérsékleti tartampróba után kenőanyag-fogyasztási tartampróbának kell következnie.

2.4.1.5.

A tartampróba elvégezhető egyidejűleg több különböző berendezésre vonatkozóan. Ilyen esetben minden berendezésre vonatkozóan azonos tartampróbát kell meghatározni.

2.4.2.

A hőmérsékleti tartampróba

2.4.2.1.

A hőmérsékleti tartampróbának a termikus öregítés által a kibocsátáscsökkentő csereberendezésre annak hasznos élettartama végéig gyakorolt hatást kell szimulálnia.

2.4.2.2.

A tartampróbához használt, a kibocsátáscsökkentő csereberendezést magában foglaló kipufogógáz-utókezelő rendszerrel ellátott motorral az 5. függelékben meghatározottak szerint legalább három egymást követő termikus vizsgálatsorozatot kell végrehajtani.

2.4.2.3.

A hőmérsékleteket legalább két termikus vizsgálatsorozaton keresztül fel kell jegyezni. A bemelegítés céljából végzett első vizsgálatsorozatot a hőmérsékleti adatok gyűjtése szempontjából figyelmen kívül kell hagyni.

2.4.2.4.

A hőmérsékletet a 2.2.6–2.2.9. szakasznak megfelelően kiválasztott, megfelelő helyeken kell mérni, és legalább másodpercenként egyszer (1 Hz) fel kell jegyezni.

2.4.2.5.

3. egyenlet:

Image 260

4. egyenlet:

Formula

ahol:

| | = | a kibocsátáscsökkentő csereberendezést a Tr hőmérsékletnek kitéve ugyanolyan mértékű öregedés eléréséhez szükséges, órában kifejezett tényleges öregítési idő, mint amilyen mértékű öregedés a Ti hőmérsékletnek kitett kibocsátáscsökkentő csereberendezés esetében bekövetkezne a második i során. |
| --- | --- | --- |
| Ti | = | a második i során, minden egyes termikus vizsgálatsorozatban mért hőmérséklet K-ben kifejezve. |
| R | = | a kibocsátáscsökkentő csereberendezés termikus aktivitása. A gyártónak meg kell egyeznie a típusjóváhagyó hatósággal az alkalmazandó R értékről. Alternatív lehetőségként a következő alapértelmezett értékeket is alkalmazni lehet: | dízelmotorokhoz tervezett oxidációs katalizátor (DOC): 18,050 |

Formula

=

a kibocsátáscsökkentő csereberendezést a Tr hőmérsékletnek kitéve ugyanolyan mértékű öregedés eléréséhez szükséges, órában kifejezett tényleges öregítési idő, mint amilyen mértékű öregedés a Ti hőmérsékletnek kitett kibocsátáscsökkentő csereberendezés esetében bekövetkezne a második i során.

Ti

=

a második i során, minden egyes termikus vizsgálatsorozatban mért hőmérséklet K-ben kifejezve.

R

=

a kibocsátáscsökkentő csereberendezés termikus aktivitása. A gyártónak meg kell egyeznie a típusjóváhagyó hatósággal az alkalmazandó R értékről. Alternatív lehetőségként a következő alapértelmezett értékeket is alkalmazni lehet:

dízelmotorokhoz tervezett oxidációs katalizátor (DOC): 18,050

| | Dízel-részecskeszűrő (DPF): 18,050 |
| --- | --- |

Dízel-részecskeszűrő (DPF): 18,050

| | vas-zeolit (Fe-Z) alapú szelektív redukciós katalizátor (SCR) vagy ammónia-oxidációs katalizátor (AMOX): 5,175 |
| --- | --- |

vas-zeolit (Fe-Z) alapú szelektív redukciós katalizátor (SCR) vagy ammónia-oxidációs katalizátor (AMOX): 5,175

| | réz-zeolit (Cu-Z) alapú szelektív redukciós katalizátor (SCR): 11,550 |
| --- | --- |

réz-zeolit (Cu-Z) alapú szelektív redukciós katalizátor (SCR): 11,550

| | vanádium (V) alapú szelektív redukciós katalizátor (SCR): 5,175 |
| --- | --- |

vanádium (V) alapú szelektív redukciós katalizátor (SCR): 5,175

| | LNT (szegénykeverékes NOx-csapda): 18,050 |
| --- | --- |

LNT (szegénykeverékes NOx-csapda): 18,050

Tr

=

referencia-hőmérséklet K-ben; megegyezik az 1. egyenletben szereplő értékkel.

AE

=

az az órában kifejezett tényleges öregítési idő, amely ahhoz szükséges, hogy a Tr hőmérsékletnek kitett kibocsátáscsökkentő csereberendezés ugyanolyan mértékű öregedésen menjen át, mint amilyen mértékű öregedés a termikus vizsgálatsorozat időtartama során a kibocsátáscsökkentő csereberendezés esetében bekövetkezne.

AT

=

az az órában kifejezett teljes öregítési idő, amely ahhoz szükséges, hogy a Tr hőmérsékletnek kitett kibocsátáscsökkentő csereberendezés ugyanolyan mértékű öregedésen menjen át, mint amilyen mértékű öregedés a hisztogramban rögzített i osztályközökben a
  Formula
  ideig
  Formula
  hőmérsékletnek kitett kibocsátáscsökkentő csereberendezés hasznos élettartama alatt bekövetkezne.

i

=

a hőmérsékletmérés száma.

p

=

a hőmérsékletmérések száma összesen.

nc

=

a termikus vizsgálatsorozat száma a 2.4.2.3. szakasznak megfelelően a hőmérsékleti adatok gyűjtése érdekében végzett vizsgálatsorozatok közül.

C

=

a hőmérsékleti adatok gyűjtése érdekében végzett termikus vizsgálatsorozatok száma összesen.

2.4.2.6.

5. egyenlet:

NTS = AT/AE

ahol:

| NTS | = | a tartampróba alatt végrehajtandó összes termikus vizsgálatsorozat száma |
| --- | --- | --- |
| AT | = | az az órában kifejezett teljes öregítési idő, amely ahhoz szükséges, hogy a Tr hőmérsékletnek kitett kibocsátáscsökkentő csereberendezés ugyanolyan mértékű öregedésen menjen át, mint amilyen mértékű öregedés a hisztogramban rögzített i osztályközökben a

  ideig

  hőmérsékletnek kitett kibocsátáscsökkentő csereberendezés hasznos élettartama alatt bekövetkezne. |
| AE | = | az az órában kifejezett tényleges öregítési idő, amely ahhoz szükséges, hogy a Tr hőmérsékletnek kitett kibocsátáscsökkentő csereberendezés ugyanolyan mértékű öregedésen menjen át, mint amilyen mértékű öregedés a termikus vizsgálatsorozat időtartama során a kibocsátáscsökkentő csereberendezés esetében bekövetkezne. |

NTS

=

a tartampróba alatt végrehajtandó összes termikus vizsgálatsorozat száma

AT

=

az az órában kifejezett teljes öregítési idő, amely ahhoz szükséges, hogy a Tr hőmérsékletnek kitett kibocsátáscsökkentő csereberendezés ugyanolyan mértékű öregedésen menjen át, mint amilyen mértékű öregedés a hisztogramban rögzített i osztályközökben a
  Formula
  ideig
  Formula
  hőmérsékletnek kitett kibocsátáscsökkentő csereberendezés hasznos élettartama alatt bekövetkezne.

AE

=

az az órában kifejezett tényleges öregítési idő, amely ahhoz szükséges, hogy a Tr hőmérsékletnek kitett kibocsátáscsökkentő csereberendezés ugyanolyan mértékű öregedésen menjen át, mint amilyen mértékű öregedés a termikus vizsgálatsorozat időtartama során a kibocsátáscsökkentő csereberendezés esetében bekövetkezne.

2.4.2.7.

| a) | a kipufogócső szigetelése; |
| --- | --- |

a)

a kipufogócső szigetelése;

| b) | a kibocsátáscsökkentő csereberendezés közelebb helyezése a kipufogó-gyűjtőcsőhöz; |
| --- | --- |

b)

a kibocsátáscsökkentő csereberendezés közelebb helyezése a kipufogó-gyűjtőcsőhöz;

| c) | a kipufogógáz hőmérsékletének mesterséges felmelegítése; |
| --- | --- |

c)

a kipufogógáz hőmérsékletének mesterséges felmelegítése;

| d) | a motor beállításainak optimalizálása a motor kibocsátási jellemzőinek lényeges módosítása nélkül. |
| --- | --- |

d)

a motor beállításainak optimalizálása a motor kibocsátási jellemzőinek lényeges módosítása nélkül.

2.4.2.8.

A 2.4.4.6. és 2.4.4.7. szakaszban említett intézkedések alkalmazásakor az NTS alapján kiszámított teljes öregítési idő nem lehet kevesebb az 1. táblázatban felsorolt hasznos élettartam 10 %-ánál, azaz például az N1 járműkategória NTS száma nem lehet kevesebb, mint 286 termikus vizsgálatsorozat, feltéve, hogy egy vizsgálatsorozat 1 óra hosszú.

2.4.2.9.

| a) | a kibocsátáscsökkentő csereberendezést távolabb helyezése a kipufogó-gyűjtőcsőtől; |
| --- | --- |

a)

a kibocsátáscsökkentő csereberendezést távolabb helyezése a kipufogó-gyűjtőcsőtől;

| b) | a kipufogógáz hőmérsékletének mesterséges hűtése; |
| --- | --- |

b)

a kipufogógáz hőmérsékletének mesterséges hűtése;

| c) | a motor beállításainak optimalizálása. |
| --- | --- |

c)

a motor beállításainak optimalizálása.

2.4.2.10.

A 2.4.1.5. szakaszban említett esetben a következőket kell alkalmazni:

2.4.2.10.1.

Az NTS számnak valamennyi berendezés esetében azonosnak kell lennie, hogy azonos tartampróbát lehessen meghatározni.

2.4.2.10.2.

Ahhoz, hogy az NTS szám valamennyi berendezés esetében azonos legyen, ki kell számolni valamennyi berendezés kiindulási NTS értékét a saját AT és AE értékeivel.

2.4.2.10.3.

Ha a kiszámított NTS értékek különböznek, arra (azokra) a berendezés(ek)re, amely(ek)nek az NTS értékét módosítani kell, a 2.4.2.3. szakaszban említett termikus vizsgálatsorozatok során alkalmazni lehet a 2.4.2.7–2.4.2.10. szakaszban meghatározott intézkedések közül egy vagy több intézkedést annak érdekében, hogy befolyásolják a mért Ti értéket és ezáltal megfelelően felgyorsítsák vagy lelassítsák a megcélzott berendezés(ek) mesterséges öregítését.

2.4.2.10.4.

Ki kell számolni a 2.4.2.10.3. szakaszban kapott új Ti hőmérsékletekhez tartozó új NTS értékeket.

2.4.2.10.5.

A 2.4.2.10.3–2.4.2.10.4. szakaszban meghatározott lépéseket addig kell ismételni, amíg a rendszerben lévő valamennyi berendezés NTS értéke meg nem egyezik.

2.4.2.10.6.

A 2.4.2.10.4. és 2.4.2.10.5. szakaszban kapott különböző NTS értékekhez használt Tr értékeknek meg kell egyezniük a 2.3.2. és 2.3.5. szakaszban az egyes berendezések AT értékének kiszámításához használt értékekkel.

2.4.2.11.

Abban az esetben, ha a kibocsátáscsökkentő csereberendezések olyan rendszert alkotnak, amelyet önálló műszaki egységként kell jóváhagyni, a következő két lehetőség egyikét lehet alkalmazni a berendezések termikus öregítésére:

2.4.2.11.1.

Az összeállításhoz tartozó berendezéseket a 2.4.2.10. szakasznak megfelelően külön-külön vagy együtt is lehet öregíteni.

2.4.2.11.2.

Ha az összeállítás oly módon van kialakítva, hogy a berendezéseket nem lehet különválasztani (pl. a DOC + SCR egy házban található), a berendezés termikus öregítését a legmagasabb NTS értékkel kell elvégezni.

2.4.3.

Módosított hőmérsékleti tartampróba aktív regenerálás mellett működő kibocsátáscsökkentő csereberendezések számára

2.4.3.1.

Az aktív regenerálás mellett működő kibocsátáscsökkentő csereberendezések módosított hőmérsékleti tartampróbájának a hőterhelés és az aktív regenerálás miatt bekövetkező öregedés által a kibocsátáscsökkentő csereberendezésre annak hasznos élettartama végén gyakorolt hatást kell szimulálnia.

2.4.3.2.

A tartampróbához használt, a kibocsátáscsökkentő csereberendezést magában foglaló kipufogógáz-utókezelő rendszerrel ellátott motorral legalább három olyan módosított termikus vizsgálatsorozatot kell végrehajtani, amelyek mindegyike magában foglal egy, az 5. függelékben meghatározott termikus vizsgálatsorozatot, amelyet egy teljes aktív regenerálás követ, és amelynek során az utókezelő rendszerben kialakuló csúcshőmérséklet nem lehet alacsonyabb, mint az adatgyűjtési szakaszban feljegyzett csúcshőmérséklet.

2.4.3.3.

A hőmérsékleteket legalább két módosított termikus vizsgálatsorozaton keresztül fel kell jegyezni. A bemelegítés céljából végzett első vizsgálatsorozatot a hőmérsékleti adatok gyűjtése szempontjából figyelmen kívül kell hagyni.

2.4.3.4.

Az 5. függelék szerinti termikus vizsgálatsorozat és az azt követő aktív regenerálás között eltelt idő minimálisra csökkentése érdekében a gyártó mesterségesen kiválthatja az aktív regenerálást oly módon, hogy minden egyes, az 5. függelék szerinti termikus vizsgálatsorozat után folyamatos üzemmódban járatja a motort, aminek következtében nagy mennyiségű korom termelődik a motorban. Ebben az esetben a folyamatos üzemmódot is a 2.4.3.2. szakaszban meghatározott módosított termikus vizsgálatsorozat részének kell tekinteni.

2.4.3.5.

Az egyes módosított termikus vizsgálatsorozatoknak megfelelő tényleges öregítési időt a 3. és a 4. egyenlettel kell kiszámítani.

2.4.3.6.

A tartampróba alatt végrehajtandó összes módosított termikus vizsgálatsorozat számát az 5. egyenlettel kell kiszámítani.

2.4.3.7.

Megengedett az NTS értékének és következésképpen a tartampróba időtartamának csökkentése oly módon, hogy a 2.4.2.7. szakaszban meghatározott intézkedések közül egy vagy több intézkedést végrehajtva növelik a módosított termikus vizsgálatsorozat egyes üzemmódjainak hőmérsékletét.

2.4.3.8.

A 2.4.3.7. szakaszban említett intézkedések mellett az NTS értékét úgy is lehet csökkenteni, hogy növelik a módosított termikus vizsgálatsorozaton belüli aktív regenerálás csúcshőmérsékletét anélkül, hogy bármilyen körülmények között túllépnék a 800 °C-os ágyhőmérsékletet.

2.4.3.9.

5. egyenlet:

Formula

ahol:

| NAR | = | a kibocsátáscsökkentő csereberendezésen annak hasznos élettartama alatt végrehajtott aktív regenerációs vizsgálatsorozatok száma. |
| --- | --- | --- |
| tWHTC | = | az 1. táblázatból vett, ahhoz a járműkategóriához tartozó megfelelő óraszám, amelybe a kibocsátáscsökkentő csereberendezést szánták. |
| tAR | = | egy aktív regenerálás időtartama órában. |
| t

  BAR | = | két egymást követő aktív regenerálás között eltelt idő órában. |

NAR

=

a kibocsátáscsökkentő csereberendezésen annak hasznos élettartama alatt végrehajtott aktív regenerációs vizsgálatsorozatok száma.

tWHTC

=

az 1. táblázatból vett, ahhoz a járműkategóriához tartozó megfelelő óraszám, amelybe a kibocsátáscsökkentő csereberendezést szánták.

tAR

=

egy aktív regenerálás időtartama órában.

t

  BAR

=

két egymást követő aktív regenerálás között eltelt idő órában.

2.4.3.10.

Abban az esetben, ha a módosított termikus vizsgálatsorozatok 2.4.3.9. szakaszban meghatározott minimális számának alkalmazása következtében a 4. egyenlet segítségével kiszámított
  Formula
  meghaladja az AT 2. egyenlet segítségével kiszámított értékét, a termikus vizsgálatsorozat 5. függelékben meghatározott és a 2.4.3.2. szakasz szerint a módosított termikus vizsgálatsorozatba beillesztett egyes üzemmódjainak az időtartama ugyanilyen arányban csökkenthető annak érdekében, hogy
  Formula
  legyen.

2.4.3.11.

Megengedett az NTS értékének és következésképpen a tartampróba időtartamának növelése oly módon, hogy a 2.4.2.9. szakaszban meghatározott intézkedések közül egy vagy több intézkedést végrehajtva csökkentik a hőmérsékleti-aktív regenerációs vizsgálatsorozat egyes üzemmódjainak hőmérsékletét.

2.4.3.12.

A 2.4.1.5. szakaszban említett esetben a 2.4.2.10. és a 2.4.2.11. szakaszt kell alkalmazni.

2.4.4.

Kenőanyag-fogyasztási tartampróba

2.4.4.1.

A kenőanyag-fogyasztási tartampróbának a kenőanyag-fogyasztás következtében kialakuló vegyi mérgezés vagy lerakódás miatt bekövetkező öregedés által a kibocsátáscsökkentő csereberendezés teljesítményére annak hasznos élettartama végén gyakorolt hatást kell szimulálnia.

2.4.4.2.

A g/h-ban kifejezett kenőanyag-fogyasztást legalább 24 termikus vizsgálatsorozat vagy annak megfelelő számú módosított termikus vizsgálatsorozat alatt kell egy alkalmas módszerrel, például a 7. függelékben leírt, a kenőanyag leeresztésére és megmérésére szolgáló eljárással meghatározni. Friss kenőanyagot kell használni.

2.4.4.3.

A motort állandó térfogatú olajteknővel kell felszerelni annak érdekében, hogy elkerülhető legyen az utántöltés szükségessége, mivel az olajszint befolyásolja az olajfogyasztás mértékét. Bármilyen alkalmas módszert alkalmazni lehet, ilyen például a D7156-09 ASTM szabványban leírt módszer.

2.4.4.4.

6. egyenlet:

Formula

ahol:

| tTAS | = | a kibocsátáscsökkentő csereberendezés hasznos élettartama alattinak megfelelő kenőanyag-fogyasztás eléréséhez szükséges tartampróba órában kifejezett elméleti időtartama, feltéve, hogy a tartampróba kizárólag egymást követő hőmérsékleti tartampróbák vagy módosított hőmérsékleti tartampróbák sorozatából áll. |
| --- | --- | --- |
| LCRWHTC | = | a kenőanyag-fogyasztás 2.2.15. szakaszban meghatározott, g/h-ban kifejezett mértéke. |
| tWHTC | = | az 1. táblázatból vett, ahhoz a járműkategóriához tartozó megfelelő óraszám, amelybe a kibocsátáscsökkentő csereberendezést szánták. |
| LCRTAS | = | a kenőanyag-fogyasztás 2.4.4.2. szakaszban meghatározott, g/h-ban kifejezett mértéke. |

tTAS

=

a kibocsátáscsökkentő csereberendezés hasznos élettartama alattinak megfelelő kenőanyag-fogyasztás eléréséhez szükséges tartampróba órában kifejezett elméleti időtartama, feltéve, hogy a tartampróba kizárólag egymást követő hőmérsékleti tartampróbák vagy módosított hőmérsékleti tartampróbák sorozatából áll.

LCRWHTC

=

a kenőanyag-fogyasztás 2.2.15. szakaszban meghatározott, g/h-ban kifejezett mértéke.

tWHTC

=

az 1. táblázatból vett, ahhoz a járműkategóriához tartozó megfelelő óraszám, amelybe a kibocsátáscsökkentő csereberendezést szánták.

LCRTAS

=

a kenőanyag-fogyasztás 2.4.4.2. szakaszban meghatározott, g/h-ban kifejezett mértéke.

2.4.4.5.

7. egyenlet:

Formula

ahol:

| N | = | a termikus vizsgálatsorozatok vagy módosított termikus vizsgálatsorozatok tTAS-nak megfelelő száma. |
| --- | --- | --- |
| tTAS | = | a kibocsátáscsökkentő csereberendezés hasznos élettartama alattinak megfelelő kenőanyag-fogyasztás eléréséhez szükséges tartampróba órában kifejezett elméleti időtartama, feltéve, hogy a tartampróba kizárólag egymást követő hőmérsékleti tartampróbák vagy módosított hőmérsékleti tartampróbák sorozatából áll. |
| tTS | = | egy termikus vizsgálatsorozat vagy módosított termikus vizsgálatsorozat időtartama órában. |

N

=

a termikus vizsgálatsorozatok vagy módosított termikus vizsgálatsorozatok tTAS-nak megfelelő száma.

tTAS

=

a kibocsátáscsökkentő csereberendezés hasznos élettartama alattinak megfelelő kenőanyag-fogyasztás eléréséhez szükséges tartampróba órában kifejezett elméleti időtartama, feltéve, hogy a tartampróba kizárólag egymást követő hőmérsékleti tartampróbák vagy módosított hőmérsékleti tartampróbák sorozatából áll.

tTS

=

egy termikus vizsgálatsorozat vagy módosított termikus vizsgálatsorozat időtartama órában.

2.4.4.6.

Az N értékét össze kell hasonlítani az NTS 2.4.2.6. szakasz szerint, vagy aktív regenerálás mellett működő berendezések esetében a 2.4.3.5. szakasz szerint kiszámított értékével. Ha N ≤ NTS, akkor nem szükséges kenőanyag-fogyasztási tartampróbával kiegészíteni a hőmérsékleti tartampróbát. Ha N > NTS, akkor a hőmérsékleti tartampróbát kenőanyag-fogyasztási tartampróbával kell kiegészíteni.

2.4.4.7.

A tartampróbát nem feltétlenül szükséges kenőanyag-fogyasztási tartampróbával kiegészíteni, ha a kenőanyag-fogyasztást 2.4.4.8.4. szakasz szerint növelve az NTS számú termikus vizsgálatsorozatból vagy módosított termikus vizsgálatsorozatból álló megfelelő hőmérsékleti tartampróba elvégzésével elérhető a szükséges a kenőanyag-fogyasztás.

2.4.4.8.

A kenőanyag-fogyasztási tartampróba kidolgozása

2.4.4.8.1.

Egy kenőanyag-fogyasztási tartampróba a kenőanyag-fogyasztási vizsgálatsorozat termikus vizsgálatsorozattal vagy módosított termikus vizsgálatsorozattal felváltva történő többszöri ismétléséből áll.

2.4.4.8.2.

Minden kenőanyag-fogyasztási vizsgálatsorozat egy állandó terheléssel és fordulatszámon végrehajtott folyamatos üzemmódból áll, ahol a terhelést és a fordulatszámot úgy kell megválasztani, hogy a kenőanyag-fogyasztás a lehető legnagyobb, a tényleges termikus öregedés pedig a lehető legkisebb legyen. Az üzemmódot a gyártó választja ki a típusjóváhagyó hatósággal egyetértésben, a legjobb műszaki megítélés alapján.

2.4.4.8.3.

Az egyes kenőanyag-fogyasztási vizsgálatsorozatok időtartamát a következőképpen kell meghatározni:

2.4.4.8.3.1.

A motort megfelelő ideig járatni kell a gyártó által a 2.4.4.8.2. szakasznak megfelelően meghatározott terheléssel és fordulatszámon, és meg kell határozni a g/h-ban kifejezett kenőanyag-fogyasztást egy alkalmas módszerrel, például a 7. függelékben leírt, a kenőanyag leeresztésére és megmérésére szolgáló eljárással. A kenőanyag cseréjét az ajánlott időközönként végre kell hajtani.

2.4.4.8.3.2.

8. egyenlet:

Formula

ahol:

| tLS | = | egyetlen kenőanyag-fogyasztási vizsgálatsorozat időtartama órában. LCRWHTC = a kenőanyag-fogyasztás 2.2.15. szakaszban meghatározott, g/h-ban kifejezett mértéke. |
| --- | --- | --- |
| tWHTC | = | az 1. táblázatból vett, ahhoz a járműkategóriához tartozó megfelelő óraszám, amelybe a kibocsátáscsökkentő csereberendezést szánták. |
| LCRTAS | = | a kenőanyag-fogyasztás 2.4.4.2. szakaszban meghatározott, g/h-ban kifejezett mértéke. |
| LCRLAS | = | a kenőanyag-fogyasztás 2.4.4.8.3.1. szakaszban meghatározott, g/h-ban kifejezett mértéke. |
| tTS | = | egy, a 4. függelék szerinti termikus vizsgálatsorozat vagy a 2.4.3.2. szakasz szerinti módosított termikus vizsgálatsorozat időtartama órában. |
| NTS | = | a tartampróba alatt végrehajtandó összes termikus vizsgálatsorozat vagy módosított termikus vizsgálatsorozat száma. |

tLS

=

egyetlen kenőanyag-fogyasztási vizsgálatsorozat időtartama órában. LCRWHTC = a kenőanyag-fogyasztás 2.2.15. szakaszban meghatározott, g/h-ban kifejezett mértéke.

tWHTC

=

az 1. táblázatból vett, ahhoz a járműkategóriához tartozó megfelelő óraszám, amelybe a kibocsátáscsökkentő csereberendezést szánták.

LCRTAS

=

a kenőanyag-fogyasztás 2.4.4.2. szakaszban meghatározott, g/h-ban kifejezett mértéke.

LCRLAS

=

a kenőanyag-fogyasztás 2.4.4.8.3.1. szakaszban meghatározott, g/h-ban kifejezett mértéke.

tTS

=

egy, a 4. függelék szerinti termikus vizsgálatsorozat vagy a 2.4.3.2. szakasz szerinti módosított termikus vizsgálatsorozat időtartama órában.

NTS

=

a tartampróba alatt végrehajtandó összes termikus vizsgálatsorozat vagy módosított termikus vizsgálatsorozat száma.

2.4.4.8.4.

A kibocsátáscsökkentő csereberendezés elülső felületén történő túlzott hamufelhalmozódás elkerülése érdekében a kenőanyag-fogyasztás mértékének mindig a motor üzemanyag-fogyasztási mértékének 0,5 %-a alatt kell maradnia.

2.4.4.8.5.

A kenőanyag-fogyasztási vizsgálatsorozat végrehajtása miatt bekövetkező termikus öregedést hozzá lehet adni a 4. egyenlettel kiszámított AE értékéhez.

2.4.5.

A teljes tartampróba kidolgozása

2.4.5.1.

A tartampróbát termikus vizsgálatsorozatokkal vagy adott esetben módosított termikus vizsgálatsorozatokkal felváltva végrehajtott kenőanyag-fogyasztási vizsgálatsorozatokkal kell megvalósítani. A fent említett sorozatokat NTS alkalommal kell megismételni, ahol NTS a 2.4.2. pont vagy adott esetben a 2.4.3. szakasz szerint kiszámított érték. Egy teljes tartampróbára a 8. függelék tartalmaz példát. Egy teljes tartampróba megvalósítását leíró folyamatábra a 9. függelékben található.

2.4.6.

A tartampróba végrehajtása

2.4.6.1.

A kibocsátáscsökkentő csereberendezést magában foglaló kipufogógáz-utókezelő rendszerrel ellátott motorral a 2.4.5.1. szakaszban meghatározott tartampróbát kell végrehajtani.

2.4.6.2.

A tartampróba végrehajtásához használt motor különbözhet az adatgyűjtési szakaszban használt motortól, de mindig ez utóbbi az, amelyikhez a típusjóváhagyási vizsgálat tárgyát képező kibocsátáscsökkentő csereberendezést tervezték, és amelyiken a kibocsátási vizsgálatot a 2.4.3.2. szakasz szerint el kell végezni.

2.4.6.3.

Ha a tartampróba végrehajtásához használt motor lökettérfogata legalább 20 %-kal nagyobb, mint az adatgyűjtési szakaszban használt motoré, az előbbi motor kipufogórendszerét el kell látni egy megkerülő csővel, hogy a kiválasztott öregítési feltételek mellett a lehető legjobban meg lehessen közelíteni az utóbbi motor kipufogógáz-áramlási sebességét.

2.4.6.4.

A 2.4.6.2. szakaszban említett esetben a tartampróba végrehajtásához használt motornak az ezen előírás szerinti típusjóváhagyással kell rendelkeznie. Emellett ha a vizsgált berendezést vagy berendezéseket kipufogógáz-visszavezető rendszerrel (EGR) ellátott motorrendszerbe való beszerelésre tervezték, a tartampróbához használt motorrendszernek is rendelkeznie kell EGR-rel. Ha a vizsgált berendezést vagy berendezéseket nem kipufogógáz-visszavezető rendszerrel (EGR) ellátott motorrendszerbe való beszerelésre tervezték, a tartampróbához használt motorrendszer sem rendelkezhet EGR-rel.

2.4.6.5.

A tartampróba során használt kenőanyagnak és üzemanyagnak a lehető legnagyobb mértékben hasonlítaniuk kell a 2.2. szakaszban meghatározott, az adatgyűjtési szakaszban alkalmazott kenőanyagra és üzemanyagra. A kenőanyagnak összhangban kell lennie azon motor gyártójának ajánlásával, amelyhez a kibocsátáscsökkentő csereberendezést tervezték. A használt üzemanyagoknak a 98/70/EK irányelv vonatkozó követelményeinek megfelelő, kereskedelmi forgalomban kapható üzemanyagoknak kell lenniük. A gyártó kérésére az ezen előírásnak megfelelő referencia-üzemanyagokat is lehet használni.

2.4.6.6.

A kenőanyagot karbantartáshoz az adatgyűjtési szakaszban használt motor gyártója által meghatározott időközönként cserélni kell.

2.4.6.7.

SCR megléte esetén a karbamidbefecskendezést a kibocsátáscsökkentő csereberendezés gyártója által meghatározott stratégiával összhangban kell elvégezni.

---

13. melléklet – 5. függelék

A termikus öregítés sorrendje

| Üzemmód | Fordulatszám (a magas alapjárati fordulatszám %-a) | Terhelés (adott fordulatszámhoz tartozó %) | Idő (s) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2,92 | 0,58 | 626 |
| 2 | 45,72 | 1,58 | 418 |
| 3 | 38,87 | 3,37 | 300 |
| 4 | 20,23 | 11,36 | 102 |
| 5 | 11,37 | 14,90 | 62 |
| 6 | 32,78 | 18,52 | 370 |
| 7 | 53,12 | 20,19 | 410 |
| 8 | 59,53 | 34,73 | 780 |
| 9 | 78,24 | 54,38 | 132 |
| 10 | 39,07 | 62,85 | 212 |
| 11 | 47,82 | 62,94 | 188 |
| Regenerációs üzemmód (adott esetben) | Meghatározandó (lásd a 2.4.3.4. szakaszt) | Meghatározandó (lásd a 2.4.3.4. szakaszt) | Meghatározandó (lásd a 2.4.3.4. szakaszt) |
| Kenőanyag-fogyasztási üzemmód (adott esetben) | A 2.4.4.8.2. szakasznak megfelelően meghatározandó. | A 2.4.4.8.2. szakasznak megfelelően meghatározandó. | A 2.4.4.8.3. szakasznak megfelelően meghatározandó. |
| Megjegyzés: Az 1–11. üzemmód a terhelés szerint emelkedő sorrendben van annak érdekében, hogy a nagy terhelésű üzemmódokban maximalizálni lehessen a kipufogógáz hőmérsékletét. A típusjóváhagyó hatóság jóváhagyásával ez a sorrend módosítható a kipufogógáz hőmérsékletének optimalizálása érdekében, ha ez segíthet csökkenteni a tényleges öregítési időt. |

Üzemmód

Fordulatszám (a magas alapjárati fordulatszám %-a)

Terhelés (adott fordulatszámhoz tartozó %)

Idő (s)

1

2,92

0,58

626

2

45,72

1,58

418

3

38,87

3,37

300

4

20,23

11,36

102

5

11,37

14,90

62

6

32,78

18,52

370

7

53,12

20,19

410

8

59,53

34,73

780

9

78,24

54,38

132

10

39,07

62,85

212

11

47,82

62,94

188

Regenerációs üzemmód (adott esetben)

Meghatározandó (lásd a 2.4.3.4. szakaszt)

Meghatározandó (lásd a 2.4.3.4. szakaszt)

Meghatározandó (lásd a 2.4.3.4. szakaszt)

Kenőanyag-fogyasztási üzemmód (adott esetben)

A 2.4.4.8.2. szakasznak megfelelően meghatározandó.

A 2.4.4.8.2. szakasznak megfelelően meghatározandó.

A 2.4.4.8.3. szakasznak megfelelően meghatározandó.

Megjegyzés: Az 1–11. üzemmód a terhelés szerint emelkedő sorrendben van annak érdekében, hogy a nagy terhelésű üzemmódokban maximalizálni lehessen a kipufogógáz hőmérsékletét. A típusjóváhagyó hatóság jóváhagyásával ez a sorrend módosítható a kipufogógáz hőmérsékletének optimalizálása érdekében, ha ez segíthet csökkenteni a tényleges öregítési időt.

---

13. melléklet – 6. függelék

Vizsgálati ciklus a görgős fékpadon vagy közúton történő adatgyűjtéshez

| Idő | Fordulatszám | Idő | Fordulatszám | Idő | Fordulatszám | Idő | Fordulatszám | Idő | Fordulatszám | Idő | Fordulatszám | Idő | Fordulatszám |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| s | km/h | s | km/h | s | km/h | s | km/h | s | km/h | s | km/h | s | km/h |
| 1 | 0 | 261 | 22,38 | 521 | 35,46 | 781 | 18,33 | 1 041 | 39,88 | 1 301 | 66,39 | 1 561 | 86,88 |
| 2 | 0 | 262 | 24,75 | 522 | 36,81 | 782 | 18,31 | 1 042 | 41,25 | 1 302 | 66,74 | 1 562 | 86,7 |
| 3 | 0 | 263 | 25,55 | 523 | 37,98 | 783 | 18,05 | 1 043 | 42,07 | 1 303 | 67,43 | 1 563 | 86,81 |
| 4 | 0 | 264 | 25,18 | 524 | 38,84 | 784 | 17,39 | 1 044 | 43,03 | 1 304 | 68,44 | 1 564 | 86,81 |
| 5 | 0 | 265 | 23,94 | 525 | 39,43 | 785 | 16,35 | 1 045 | 44,4 | 1 305 | 69,52 | 1 565 | 86,81 |
| 6 | 0 | 266 | 22,35 | 526 | 39,73 | 786 | 14,71 | 1 046 | 45,14 | 1 306 | 70,53 | 1 566 | 86,81 |
| 7 | 2,35 | 267 | 21,28 | 527 | 39,8 | 787 | 11,71 | 1 047 | 45,44 | 1 307 | 71,47 | 1 567 | 86,99 |
| 8 | 5,57 | 268 | 20,86 | 528 | 39,69 | 788 | 7,81 | 1 048 | 46,13 | 1 308 | 72,32 | 1 568 | 87,03 |
| 9 | 8,18 | 269 | 20,65 | 529 | 39,29 | 789 | 5,25 | 1 049 | 46,79 | 1 309 | 72,89 | 1 569 | 86,92 |
| 10 | 9,37 | 270 | 20,18 | 530 | 38,59 | 790 | 4,62 | 1 050 | 47,45 | 1 310 | 73,07 | 1 570 | 87,1 |
| 11 | 9,86 | 271 | 19,33 | 531 | 37,63 | 791 | 5,62 | 1 051 | 48,68 | 1 311 | 73,03 | 1 571 | 86,85 |
| 12 | 10,18 | 272 | 18,23 | 532 | 36,22 | 792 | 8,24 | 1 052 | 50,13 | 1 312 | 72,94 | 1 572 | 87,14 |
| 13 | 10,38 | 273 | 16,99 | 533 | 34,11 | 793 | 10,98 | 1 053 | 51,16 | 1 313 | 73,01 | 1 573 | 86,96 |
| 14 | 10,57 | 274 | 15,56 | 534 | 31,16 | 794 | 13,15 | 1 054 | 51,37 | 1 314 | 73,44 | 1 574 | 86,85 |
| 15 | 10,95 | 275 | 13,76 | 535 | 27,49 | 795 | 15,47 | 1 055 | 51,3 | 1 315 | 74,19 | 1 575 | 86,77 |
| 16 | 11,56 | 276 | 11,5 | 536 | 23,63 | 796 | 18,19 | 1 056 | 51,15 | 1 316 | 74,81 | 1 576 | 86,81 |
| 17 | 12,22 | 277 | 8,68 | 537 | 20,16 | 797 | 20,79 | 1 057 | 50,88 | 1 317 | 75,01 | 1 577 | 86,85 |
| 18 | 12,97 | 278 | 5,2 | 538 | 17,27 | 798 | 22,5 | 1 058 | 50,63 | 1 318 | 74,99 | 1 578 | 86,74 |
| 19 | 14,33 | 279 | 1,99 | 539 | 14,81 | 799 | 23,19 | 1 059 | 50,2 | 1 319 | 74,79 | 1 579 | 86,81 |
| 20 | 16,38 | 280 | 0 | 540 | 12,59 | 800 | 23,54 | 1 060 | 49,12 | 1 320 | 74,41 | 1 580 | 86,7 |
| 21 | 18,4 | 281 | 0 | 541 | 10,47 | 801 | 24,2 | 1 061 | 48,02 | 1 321 | 74,07 | 1 581 | 86,52 |
| 22 | 19,86 | 282 | 0 | 542 | 8,85 | 802 | 25,17 | 1 062 | 47,7 | 1 322 | 73,77 | 1 582 | 86,7 |
| 23 | 20,85 | 283 | 0,5 | 543 | 8,16 | 803 | 26,28 | 1 063 | 47,93 | 1 323 | 73,38 | 1 583 | 86,74 |
| 24 | 21,52 | 284 | 0,57 | 544 | 8,95 | 804 | 27,69 | 1 064 | 48,57 | 1 324 | 72,79 | 1 584 | 86,81 |
| 25 | 21,89 | 285 | 0,6 | 545 | 11,3 | 805 | 29,72 | 1 065 | 48,88 | 1 325 | 71,95 | 1 585 | 86,85 |
| 26 | 21,98 | 286 | 0,58 | 546 | 14,11 | 806 | 32,17 | 1 066 | 49,03 | 1 326 | 71,06 | 1 586 | 86,92 |
| 27 | 21,91 | 287 | 0 | 547 | 15,91 | 807 | 34,22 | 1 067 | 48,94 | 1 327 | 70,45 | 1 587 | 86,88 |
| 28 | 21,68 | 288 | 0 | 548 | 16,57 | 808 | 35,31 | 1 068 | 48,32 | 1 328 | 70,23 | 1 588 | 86,85 |
| 29 | 21,21 | 289 | 0 | 549 | 16,73 | 809 | 35,74 | 1 069 | 47,97 | 1 329 | 70,24 | 1 589 | 87,1 |
| 30 | 20,44 | 290 | 0 | 550 | 17,24 | 810 | 36,23 | 1 070 | 47,92 | 1 330 | 70,32 | 1 590 | 86,81 |
| 31 | 19,24 | 291 | 0 | 551 | 18,45 | 811 | 37,34 | 1 071 | 47,54 | 1 331 | 70,3 | 1 591 | 86,99 |
| 32 | 17,57 | 292 | 0 | 552 | 20,09 | 812 | 39,05 | 1 072 | 46,79 | 1 332 | 70,05 | 1 592 | 86,81 |
| 33 | 15,53 | 293 | 0 | 553 | 21,63 | 813 | 40,76 | 1 073 | 46,13 | 1 333 | 69,66 | 1 593 | 87,14 |
| 34 | 13,77 | 294 | 0 | 554 | 22,78 | 814 | 41,82 | 1 074 | 45,73 | 1 334 | 69,26 | 1 594 | 86,81 |
| 35 | 12,95 | 295 | 0 | 555 | 23,59 | 815 | 42,12 | 1 075 | 45,17 | 1 335 | 68,73 | 1 595 | 86,85 |
| 36 | 12,95 | 296 | 0 | 556 | 24,23 | 816 | 42,08 | 1 076 | 44,43 | 1 336 | 67,88 | 1 596 | 87,03 |
| 37 | 13,35 | 297 | 0 | 557 | 24,9 | 817 | 42,27 | 1 077 | 43,59 | 1 337 | 66,68 | 1 597 | 86,92 |
| 38 | 13,75 | 298 | 0 | 558 | 25,72 | 818 | 43,03 | 1 078 | 42,68 | 1 338 | 65,29 | 1 598 | 87,14 |
| 39 | 13,82 | 299 | 0 | 559 | 26,77 | 819 | 44,14 | 1 079 | 41,89 | 1 339 | 63,95 | 1 599 | 86,92 |
| 40 | 13,41 | 300 | 0 | 560 | 28,01 | 820 | 45,13 | 1 080 | 41,09 | 1 340 | 62,84 | 1 600 | 87,03 |
| 41 | 12,26 | 301 | 0 | 561 | 29,23 | 821 | 45,84 | 1 081 | 40,38 | 1 341 | 62,21 | 1 601 | 86,99 |
| 42 | 9,82 | 302 | 0 | 562 | 30,06 | 822 | 46,4 | 1 082 | 39,99 | 1 342 | 62,04 | 1 602 | 86,96 |
| 43 | 5,96 | 303 | 0 | 563 | 30,31 | 823 | 46,89 | 1 083 | 39,84 | 1 343 | 62,26 | 1 603 | 87,03 |
| 44 | 2,2 | 304 | 0 | 564 | 30,29 | 824 | 47,34 | 1 084 | 39,46 | 1 344 | 62,87 | 1 604 | 86,85 |
| 45 | 0 | 305 | 0 | 565 | 30,05 | 825 | 47,66 | 1 085 | 39,15 | 1 345 | 63,55 | 1 605 | 87,1 |
| 46 | 0 | 306 | 0 | 566 | 29,44 | 826 | 47,77 | 1 086 | 38,9 | 1 346 | 64,12 | 1 606 | 86,81 |
| 47 | 0 | 307 | 0 | 567 | 28,6 | 827 | 47,78 | 1 087 | 38,67 | 1 347 | 64,73 | 1 607 | 87,03 |
| 48 | 0 | 308 | 0 | 568 | 27,63 | 828 | 47,64 | 1 088 | 39,03 | 1 348 | 65,45 | 1 608 | 86,77 |
| 49 | 0 | 309 | 0 | 569 | 26,66 | 829 | 47,23 | 1 089 | 40,37 | 1 349 | 66,18 | 1 609 | 86,99 |
| 50 | 1,87 | 310 | 0 | 570 | 26,03 | 830 | 46,66 | 1 090 | 41,03 | 1 350 | 66,97 | 1 610 | 86,96 |
| 51 | 4,97 | 311 | 0 | 571 | 25,85 | 831 | 46,08 | 1 091 | 40,76 | 1 351 | 67,85 | 1 611 | 86,96 |
| 52 | 8,4 | 312 | 0 | 572 | 26,14 | 832 | 45,45 | 1 092 | 40,02 | 1 352 | 68,74 | 1 612 | 87,07 |
| 53 | 9,9 | 313 | 0 | 573 | 27,08 | 833 | 44,69 | 1 093 | 39,6 | 1 353 | 69,45 | 1 613 | 86,96 |
| 54 | 11,42 | 314 | 0 | 574 | 28,42 | 834 | 43,73 | 1 094 | 39,37 | 1 354 | 69,92 | 1 614 | 86,92 |
| 55 | 15,11 | 315 | 0 | 575 | 29,61 | 835 | 42,55 | 1 095 | 38,84 | 1 355 | 70,24 | 1 615 | 87,07 |
| 56 | 18,46 | 316 | 0 | 576 | 30,46 | 836 | 41,14 | 1 096 | 37,93 | 1 356 | 70,49 | 1 616 | 86,92 |
| 57 | 20,21 | 317 | 0 | 577 | 30,99 | 837 | 39,56 | 1 097 | 37,19 | 1 357 | 70,63 | 1 617 | 87,14 |
| 58 | 22,13 | 318 | 0 | 578 | 31,33 | 838 | 37,93 | 1 098 | 36,21 | 1 358 | 70,68 | 1 618 | 86,96 |
| 59 | 24,17 | 319 | 0 | 579 | 31,65 | 839 | 36,69 | 1 099 | 35,32 | 1 359 | 70,65 | 1 619 | 87,03 |
| 60 | 25,56 | 320 | 0 | 580 | 32,02 | 840 | 36,27 | 1 100 | 35,56 | 1 360 | 70,49 | 1 620 | 86,85 |
| 61 | 26,97 | 321 | 0 | 581 | 32,39 | 841 | 36,42 | 1 101 | 36,96 | 1 361 | 70,09 | 1 621 | 86,77 |
| 62 | 28,83 | 322 | 0 | 582 | 32,68 | 842 | 37,14 | 1 102 | 38,12 | 1 362 | 69,35 | 1 622 | 87,1 |
| 63 | 31,05 | 323 | 0 | 583 | 32,84 | 843 | 38,13 | 1 103 | 38,71 | 1 363 | 68,27 | 1 623 | 86,92 |
| 64 | 33,72 | 324 | 3,01 | 584 | 32,93 | 844 | 38,55 | 1 104 | 39,26 | 1 364 | 67,09 | 1 624 | 87,07 |
| 65 | 36 | 325 | 8,14 | 585 | 33,22 | 845 | 38,42 | 1 105 | 40,64 | 1 365 | 65,96 | 1 625 | 86,85 |
| 66 | 37,91 | 326 | 13,88 | 586 | 33,89 | 846 | 37,89 | 1 106 | 43,09 | 1 366 | 64,87 | 1 626 | 86,81 |
| 67 | 39,65 | 327 | 18,08 | 587 | 34,96 | 847 | 36,89 | 1 107 | 44,83 | 1 367 | 63,79 | 1 627 | 87,14 |
| 68 | 41,23 | 328 | 20,01 | 588 | 36,28 | 848 | 35,53 | 1 108 | 45,33 | 1 368 | 62,82 | 1 628 | 86,77 |
| 69 | 42,85 | 329 | 20,3 | 589 | 37,58 | 849 | 34,01 | 1 109 | 45,24 | 1 369 | 63,03 | 1 629 | 87,03 |
| 70 | 44,1 | 330 | 19,53 | 590 | 38,58 | 850 | 32,88 | 1 110 | 45,14 | 1 370 | 63,62 | 1 630 | 86,96 |
| 71 | 44,37 | 331 | 17,92 | 591 | 39,1 | 851 | 32,52 | 1 111 | 45,06 | 1 371 | 64,8 | 1 631 | 87,1 |
| 72 | 44,3 | 332 | 16,17 | 592 | 39,22 | 852 | 32,7 | 1 112 | 44,82 | 1 372 | 65,5 | 1 632 | 86,99 |
| 73 | 44,17 | 333 | 14,55 | 593 | 39,11 | 853 | 33,48 | 1 113 | 44,53 | 1 373 | 65,33 | 1 633 | 86,92 |
| 74 | 44,13 | 334 | 12,92 | 594 | 38,8 | 854 | 34,97 | 1 114 | 44,77 | 1 374 | 63,83 | 1 634 | 87,1 |
| 75 | 44,17 | 335 | 11,07 | 595 | 38,31 | 855 | 36,78 | 1 115 | 45,6 | 1 375 | 62,44 | 1 635 | 86,85 |
| 76 | 44,51 | 336 | 8,54 | 596 | 37,73 | 856 | 38,64 | 1 116 | 46,28 | 1 376 | 61,2 | 1 636 | 86,92 |
| 77 | 45,16 | 337 | 5,15 | 597 | 37,24 | 857 | 40,48 | 1 117 | 47,18 | 1 377 | 59,58 | 1 637 | 86,77 |
| 78 | 45,64 | 338 | 1,96 | 598 | 37,06 | 858 | 42,34 | 1 118 | 48,49 | 1 378 | 57,68 | 1 638 | 86,88 |
| 79 | 46,16 | 339 | 0 | 599 | 37,1 | 859 | 44,16 | 1 119 | 49,42 | 1 379 | 56,4 | 1 639 | 86,63 |
| 80 | 46,99 | 340 | 0 | 600 | 37,42 | 860 | 45,9 | 1 120 | 49,56 | 1 380 | 54,82 | 1 640 | 86,85 |
| 81 | 48,19 | 341 | 0 | 601 | 38,17 | 861 | 47,55 | 1 121 | 49,47 | 1 381 | 52,77 | 1 641 | 86,63 |
| 82 | 49,32 | 342 | 0 | 602 | 39,19 | 862 | 49,09 | 1 122 | 49,28 | 1 382 | 52,22 | 1 642 | 86,77 |
| 83 | 49,7 | 343 | 0 | 603 | 40,31 | 863 | 50,42 | 1 123 | 48,58 | 1 383 | 52,48 | 1 643 | 86,77 |
| 84 | 49,5 | 344 | 0 | 604 | 41,46 | 864 | 51,49 | 1 124 | 48,03 | 1 384 | 52,74 | 1 644 | 86,55 |
| 85 | 48,98 | 345 | 0 | 605 | 42,44 | 865 | 52,23 | 1 125 | 48,2 | 1 385 | 53,14 | 1 645 | 86,59 |
| 86 | 48,65 | 346 | 0 | 606 | 42,95 | 866 | 52,58 | 1 126 | 48,72 | 1 386 | 53,03 | 1 646 | 86,55 |
| 87 | 48,65 | 347 | 0 | 607 | 42,9 | 867 | 52,63 | 1 127 | 48,91 | 1 387 | 52,55 | 1 647 | 86,7 |
| 88 | 48,87 | 348 | 0 | 608 | 42,43 | 868 | 52,49 | 1 128 | 48,93 | 1 388 | 52,19 | 1 648 | 86,44 |
| 89 | 48,97 | 349 | 0 | 609 | 41,74 | 869 | 52,19 | 1 129 | 49,05 | 1 389 | 51,09 | 1 649 | 86,7 |
| 90 | 48,96 | 350 | 0 | 610 | 41,04 | 870 | 51,82 | 1 130 | 49,23 | 1 390 | 49,88 | 1 650 | 86,55 |
| 91 | 49,15 | 351 | 0 | 611 | 40,49 | 871 | 51,43 | 1 131 | 49,28 | 1 391 | 49,37 | 1 651 | 86,33 |
| 92 | 49,51 | 352 | 0 | 612 | 40,8 | 872 | 51,02 | 1 132 | 48,84 | 1 392 | 49,26 | 1 652 | 86,48 |
| 93 | 49,74 | 353 | 0 | 613 | 41,66 | 873 | 50,61 | 1 133 | 48,12 | 1 393 | 49,37 | 1 653 | 86,19 |
| 94 | 50,31 | 354 | 0,9 | 614 | 42,48 | 874 | 50,26 | 1 134 | 47,8 | 1 394 | 49,88 | 1 654 | 86,37 |
| 95 | 50,78 | 355 | 2 | 615 | 42,78 | 875 | 50,06 | 1 135 | 47,42 | 1 395 | 50,25 | 1 655 | 86,59 |
| 96 | 50,75 | 356 | 4,08 | 616 | 42,39 | 876 | 49,97 | 1 136 | 45,98 | 1 396 | 50,17 | 1 656 | 86,55 |
| 97 | 50,78 | 357 | 7,07 | 617 | 40,78 | 877 | 49,67 | 1 137 | 42,96 | 1 397 | 50,5 | 1 657 | 86,7 |
| 98 | 51,21 | 358 | 10,25 | 618 | 37,72 | 878 | 48,86 | 1 138 | 39,38 | 1 398 | 50,83 | 1 658 | 86,63 |
| 99 | 51,6 | 359 | 12,77 | 619 | 33,29 | 879 | 47,53 | 1 139 | 35,82 | 1 399 | 51,23 | 1 659 | 86,55 |
| 100 | 51,89 | 360 | 14,44 | 620 | 27,66 | 880 | 45,82 | 1 140 | 31,85 | 1 400 | 51,67 | 1 660 | 86,59 |
| 101 | 52,04 | 361 | 15,73 | 621 | 21,43 | 881 | 43,66 | 1 141 | 26,87 | 1 401 | 51,53 | 1 661 | 86,55 |
| 102 | 51,99 | 362 | 17,23 | 622 | 15,62 | 882 | 40,91 | 1 142 | 21,41 | 1 402 | 50,17 | 1 662 | 86,7 |
| 103 | 51,99 | 363 | 19,04 | 623 | 11,51 | 883 | 37,78 | 1 143 | 16,41 | 1 403 | 49,99 | 1 663 | 86,55 |
| 104 | 52,36 | 364 | 20,96 | 624 | 9,69 | 884 | 34,89 | 1 144 | 12,56 | 1 404 | 50,32 | 1 664 | 86,7 |
| 105 | 52,58 | 365 | 22,94 | 625 | 9,46 | 885 | 32,69 | 1 145 | 10,41 | 1 405 | 51,05 | 1 665 | 86,52 |
| 106 | 52,47 | 366 | 25,05 | 626 | 10,21 | 886 | 30,99 | 1 146 | 9,07 | 1 406 | 51,45 | 1 666 | 86,85 |
| 107 | 52,03 | 367 | 27,31 | 627 | 11,78 | 887 | 29,31 | 1 147 | 7,69 | 1 407 | 52 | 1 667 | 86,55 |
| 108 | 51,46 | 368 | 29,54 | 628 | 13,6 | 888 | 27,29 | 1 148 | 6,28 | 1 408 | 52,3 | 1 668 | 86,81 |
| 109 | 51,31 | 369 | 31,52 | 629 | 15,33 | 889 | 24,79 | 1 149 | 5,08 | 1 409 | 52,22 | 1 669 | 86,74 |
| 110 | 51,45 | 370 | 33,19 | 630 | 17,12 | 890 | 21,78 | 1 150 | 4,32 | 1 410 | 52,66 | 1 670 | 86,63 |
| 111 | 51,48 | 371 | 34,67 | 631 | 18,98 | 891 | 18,51 | 1 151 | 3,32 | 1 411 | 53,18 | 1 671 | 86,77 |
| 112 | 51,29 | 372 | 36,13 | 632 | 20,73 | 892 | 15,1 | 1 152 | 1,92 | 1 412 | 53,8 | 1 672 | 87,03 |
| 113 | 51,12 | 373 | 37,63 | 633 | 22,17 | 893 | 11,06 | 1 153 | 1,07 | 1 413 | 54,53 | 1 673 | 87,07 |
| 114 | 50,96 | 374 | 39,07 | 634 | 23,29 | 894 | 6,28 | 1 154 | 0,66 | 1 414 | 55,37 | 1 674 | 86,92 |
| 115 | 50,81 | 375 | 40,08 | 635 | 24,19 | 895 | 2,24 | 1 155 | 0 | 1 415 | 56,29 | 1 675 | 87,07 |
| 116 | 50,86 | 376 | 40,44 | 636 | 24,97 | 896 | 0 | 1 156 | 0 | 1 416 | 57,31 | 1 676 | 87,18 |
| 117 | 51,34 | 377 | 40,26 | 637 | 25,6 | 897 | 0 | 1 157 | 0 | 1 417 | 57,94 | 1 677 | 87,32 |
| 118 | 51,68 | 378 | 39,29 | 638 | 25,96 | 898 | 0 | 1 158 | 0 | 1 418 | 57,86 | 1 678 | 87,36 |
| 119 | 51,58 | 379 | 37,23 | 639 | 25,86 | 899 | 0 | 1 159 | 0 | 1 419 | 57,75 | 1 679 | 87,29 |
| 120 | 51,36 | 380 | 34,14 | 640 | 24,69 | 900 | 0 | 1 160 | 0 | 1 420 | 58,67 | 1 680 | 87,58 |
| 121 | 51,39 | 381 | 30,18 | 641 | 21,85 | 901 | 0 | 1 161 | 0 | 1 421 | 59,4 | 1 681 | 87,61 |
| 122 | 50,98 | 382 | 25,71 | 642 | 17,45 | 902 | 2,56 | 1 162 | 0 | 1 422 | 59,69 | 1 682 | 87,76 |
| 123 | 48,63 | 383 | 21,58 | 643 | 12,34 | 903 | 4,81 | 1 163 | 0 | 1 423 | 60,02 | 1 683 | 87,65 |
| 124 | 44,83 | 384 | 18,5 | 644 | 7,59 | 904 | 6,38 | 1 164 | 0 | 1 424 | 60,21 | 1 684 | 87,61 |
| 125 | 40,3 | 385 | 16,56 | 645 | 4 | 905 | 8,62 | 1 165 | 0 | 1 425 | 60,83 | 1 685 | 87,65 |
| 126 | 35,65 | 386 | 15,39 | 646 | 1,76 | 906 | 10,37 | 1 166 | 0 | 1 426 | 61,16 | 1 686 | 87,65 |
| 127 | 30,23 | 387 | 14,77 | 647 | 0 | 907 | 11,17 | 1 167 | 0 | 1 427 | 61,6 | 1 687 | 87,76 |
| 128 | 24,08 | 388 | 14,58 | 648 | 0 | 908 | 13,32 | 1 168 | 0 | 1 428 | 62,15 | 1 688 | 87,76 |
| 129 | 18,96 | 389 | 14,72 | 649 | 0 | 909 | 15,94 | 1 169 | 0 | 1 429 | 62,7 | 1 689 | 87,8 |
| 130 | 14,19 | 390 | 15,44 | 650 | 0 | 910 | 16,89 | 1 170 | 0 | 1 430 | 63,65 | 1 690 | 87,72 |
| 131 | 8,72 | 391 | 16,92 | 651 | 0 | 911 | 17,13 | 1 171 | 0 | 1 431 | 64,27 | 1 691 | 87,69 |
| 132 | 3,41 | 392 | 18,69 | 652 | 0 | 912 | 18,04 | 1 172 | 0 | 1 432 | 64,31 | 1 692 | 87,54 |
| 133 | 0,64 | 393 | 20,26 | 653 | 0 | 913 | 19,96 | 1 173 | 0 | 1 433 | 64,13 | 1 693 | 87,76 |
| 134 | 0 | 394 | 21,63 | 654 | 0 | 914 | 22,05 | 1 174 | 0 | 1 434 | 64,27 | 1 694 | 87,5 |
| 135 | 0 | 395 | 22,91 | 655 | 0 | 915 | 23,65 | 1 175 | 0 | 1 435 | 65,22 | 1 695 | 87,43 |
| 136 | 0 | 396 | 24,13 | 656 | 0 | 916 | 25,72 | 1 176 | 0 | 1 436 | 66,25 | 1 696 | 87,47 |
| 137 | 0 | 397 | 25,18 | 657 | 0 | 917 | 28,62 | 1 177 | 0 | 1 437 | 67,09 | 1 697 | 87,5 |
| 138 | 0 | 398 | 26,16 | 658 | 2,96 | 918 | 31,99 | 1 178 | 0 | 1 438 | 68,37 | 1 698 | 87,5 |
| 139 | 0 | 399 | 27,41 | 659 | 7,9 | 919 | 35,07 | 1 179 | 0 | 1 439 | 69,36 | 1 699 | 87,18 |
| 140 | 0 | 400 | 29,18 | 660 | 13,49 | 920 | 37,42 | 1 180 | 0 | 1 440 | 70,57 | 1 700 | 87,36 |
| 141 | 0 | 401 | 31,36 | 661 | 18,36 | 921 | 39,65 | 1 181 | 0 | 1 441 | 71,89 | 1 701 | 87,29 |
| 142 | 0,63 | 402 | 33,51 | 662 | 22,59 | 922 | 41,78 | 1 182 | 0 | 1 442 | 73,35 | 1 702 | 87,18 |
| 143 | 1,56 | 403 | 35,33 | 663 | 26,26 | 923 | 43,04 | 1 183 | 0 | 1 443 | 74,64 | 1 703 | 86,92 |
| 144 | 2,99 | 404 | 36,94 | 664 | 29,4 | 924 | 43,55 | 1 184 | 0 | 1 444 | 75,81 | 1 704 | 87,36 |
| 145 | 4,5 | 405 | 38,6 | 665 | 32,23 | 925 | 42,97 | 1 185 | 0 | 1 445 | 77,24 | 1 705 | 87,03 |
| 146 | 5,39 | 406 | 40,44 | 666 | 34,91 | 926 | 41,08 | 1 186 | 0 | 1 446 | 78,63 | 1 706 | 87,07 |
| 147 | 5,59 | 407 | 42,29 | 667 | 37,39 | 927 | 40,38 | 1 187 | 0 | 1 447 | 79,32 | 1 707 | 87,29 |
| 148 | 5,45 | 408 | 43,73 | 668 | 39,61 | 928 | 40,43 | 1 188 | 0 | 1 448 | 80,2 | 1 708 | 86,99 |
| 149 | 5,2 | 409 | 44,47 | 669 | 41,61 | 929 | 40,4 | 1 189 | 0 | 1 449 | 81,67 | 1 709 | 87,25 |
| 150 | 4,98 | 410 | 44,62 | 670 | 43,51 | 930 | 40,25 | 1 190 | 0 | 1 450 | 82,11 | 1 710 | 87,14 |
| 151 | 4,61 | 411 | 44,41 | 671 | 45,36 | 931 | 40,32 | 1 191 | 0 | 1 451 | 82,91 | 1 711 | 86,96 |
| 152 | 3,89 | 412 | 43,96 | 672 | 47,17 | 932 | 40,8 | 1 192 | 0 | 1 452 | 83,43 | 1 712 | 87,14 |
| 153 | 3,21 | 413 | 43,41 | 673 | 48,95 | 933 | 41,71 | 1 193 | 0 | 1 453 | 83,79 | 1 713 | 87,07 |
| 154 | 2,98 | 414 | 42,83 | 674 | 50,73 | 934 | 43,16 | 1 194 | 0 | 1 454 | 83,5 | 1 714 | 86,92 |
| 155 | 3,31 | 415 | 42,15 | 675 | 52,36 | 935 | 44,84 | 1 195 | 0 | 1 455 | 84,01 | 1 715 | 86,88 |
| 156 | 4,18 | 416 | 41,28 | 676 | 53,74 | 936 | 46,42 | 1 196 | 1,54 | 1 456 | 83,43 | 1 716 | 86,85 |
| 157 | 5,07 | 417 | 40,17 | 677 | 55,02 | 937 | 47,91 | 1 197 | 4,85 | 1 457 | 82,99 | 1 717 | 86,92 |
| 158 | 5,52 | 418 | 38,9 | 678 | 56,24 | 938 | 49,08 | 1 198 | 9,06 | 1 458 | 82,77 | 1 718 | 86,81 |
| 159 | 5,73 | 419 | 37,59 | 679 | 57,29 | 939 | 49,66 | 1 199 | 11,8 | 1 459 | 82,33 | 1 719 | 86,88 |
| 160 | 6,06 | 420 | 36,39 | 680 | 58,18 | 940 | 50,15 | 1 200 | 12,42 | 1 460 | 81,78 | 1 720 | 86,66 |
| 161 | 6,76 | 421 | 35,33 | 681 | 58,95 | 941 | 50,94 | 1 201 | 12,07 | 1 461 | 81,81 | 1 721 | 86,92 |
| 162 | 7,7 | 422 | 34,3 | 682 | 59,49 | 942 | 51,69 | 1 202 | 11,64 | 1 462 | 81,05 | 1 722 | 86,48 |
| 163 | 8,34 | 423 | 33,07 | 683 | 59,86 | 943 | 53,5 | 1 203 | 11,69 | 1 463 | 80,72 | 1 723 | 86,66 |
| 164 | 8,51 | 424 | 31,41 | 684 | 60,3 | 944 | 55,9 | 1 204 | 12,91 | 1 464 | 80,61 | 1 724 | 86,74 |
| 165 | 8,22 | 425 | 29,18 | 685 | 61,01 | 945 | 57,11 | 1 205 | 15,58 | 1 465 | 80,46 | 1 725 | 86,37 |
| 166 | 7,22 | 426 | 26,41 | 686 | 61,96 | 946 | 57,88 | 1 206 | 18,69 | 1 466 | 80,42 | 1 726 | 86,48 |
| 167 | 5,82 | 427 | 23,4 | 687 | 63,05 | 947 | 58,63 | 1 207 | 21,04 | 1 467 | 80,42 | 1 727 | 86,33 |
| 168 | 4,75 | 428 | 20,9 | 688 | 64,16 | 948 | 58,75 | 1 208 | 22,62 | 1 468 | 80,24 | 1 728 | 86,3 |
| 169 | 4,24 | 429 | 19,59 | 689 | 65,14 | 949 | 58,26 | 1 209 | 24,34 | 1 469 | 80,13 | 1 729 | 86,44 |
| 170 | 4,05 | 430 | 19,36 | 690 | 65,85 | 950 | 58,03 | 1 210 | 26,74 | 1 470 | 80,39 | 1 730 | 86,33 |
| 171 | 3,98 | 431 | 19,79 | 691 | 66,22 | 951 | 58,28 | 1 211 | 29,62 | 1 471 | 80,72 | 1 731 | 86 |
| 172 | 3,91 | 432 | 20,43 | 692 | 66,12 | 952 | 58,67 | 1 212 | 32,65 | 1 472 | 81,01 | 1 732 | 86,33 |
| 173 | 3,86 | 433 | 20,71 | 693 | 65,01 | 953 | 58,76 | 1 213 | 35,57 | 1 473 | 81,52 | 1 733 | 86,22 |
| 174 | 4,17 | 434 | 20,56 | 694 | 62,22 | 954 | 58,82 | 1 214 | 38,07 | 1 474 | 82,4 | 1 734 | 86,08 |
| 175 | 5,32 | 435 | 19,96 | 695 | 57,44 | 955 | 59,09 | 1 215 | 39,71 | 1 475 | 83,21 | 1 735 | 86,22 |
| 176 | 7,53 | 436 | 20,22 | 696 | 51,47 | 956 | 59,38 | 1 216 | 40,36 | 1 476 | 84,05 | 1 736 | 86,33 |
| 177 | 10,89 | 437 | 21,48 | 697 | 45,98 | 957 | 59,72 | 1 217 | 40,6 | 1 477 | 84,85 | 1 737 | 86,33 |
| 178 | 14,81 | 438 | 23,67 | 698 | 41,72 | 958 | 60,04 | 1 218 | 41,15 | 1 478 | 85,42 | 1 738 | 86,26 |
| 179 | 17,56 | 439 | 26,09 | 699 | 38,22 | 959 | 60,13 | 1 219 | 42,23 | 1 479 | 86,18 | 1 739 | 86,48 |
| 180 | 18,38 | 440 | 28,16 | 700 | 34,65 | 960 | 59,33 | 1 220 | 43,61 | 1 480 | 86,45 | 1 740 | 86,48 |
| 181 | 17,49 | 441 | 29,75 | 701 | 30,65 | 961 | 58,52 | 1 221 | 45,08 | 1 481 | 86,64 | 1 741 | 86,55 |
| 182 | 15,18 | 442 | 30,97 | 702 | 26,46 | 962 | 57,82 | 1 222 | 46,58 | 1 482 | 86,57 | 1 742 | 86,66 |
| 183 | 13,08 | 443 | 31,99 | 703 | 22,32 | 963 | 56,68 | 1 223 | 48,13 | 1 483 | 86,43 | 1 743 | 86,66 |
| 184 | 12,23 | 444 | 32,84 | 704 | 18,15 | 964 | 55,36 | 1 224 | 49,7 | 1 484 | 86,58 | 1 744 | 86,59 |
| 185 | 12,03 | 445 | 33,33 | 705 | 13,79 | 965 | 54,63 | 1 225 | 51,27 | 1 485 | 86,8 | 1 745 | 86,55 |
| 186 | 11,72 | 446 | 33,45 | 706 | 9,29 | 966 | 54,04 | 1 226 | 52,8 | 1 486 | 86,65 | 1 746 | 86,74 |
| 187 | 10,69 | 447 | 33,27 | 707 | 4,98 | 967 | 53,15 | 1 227 | 54,3 | 1 487 | 86,14 | 1 747 | 86,21 |
| 188 | 8,68 | 448 | 32,66 | 708 | 1,71 | 968 | 52,02 | 1 228 | 55,8 | 1 488 | 86,36 | 1 748 | 85,96 |
| 189 | 6,2 | 449 | 31,73 | 709 | 0 | 969 | 51,37 | 1 229 | 57,29 | 1 489 | 86,32 | 1 749 | 85,5 |
| 190 | 4,07 | 450 | 30,58 | 710 | 0 | 970 | 51,41 | 1 230 | 58,73 | 1 490 | 86,25 | 1 750 | 84,77 |
| 191 | 2,65 | 451 | 29,2 | 711 | 0 | 971 | 52,2 | 1 231 | 60,12 | 1 491 | 85,92 | 1 751 | 84,65 |
| 192 | 1,92 | 452 | 27,56 | 712 | 0 | 972 | 53,52 | 1 232 | 61,5 | 1 492 | 86,14 | 1 752 | 84,1 |
| 193 | 1,69 | 453 | 25,71 | 713 | 0 | 973 | 54,34 | 1 233 | 62,94 | 1 493 | 86,36 | 1 753 | 83,46 |
| 194 | 1,68 | 454 | 23,76 | 714 | 0 | 974 | 54,59 | 1 234 | 64,39 | 1 494 | 86,25 | 1 754 | 82,77 |
| 195 | 1,66 | 455 | 21,87 | 715 | 0 | 975 | 54,92 | 1 235 | 65,52 | 1 495 | 86,5 | 1 755 | 81,78 |
| 196 | 1,53 | 456 | 20,15 | 716 | 0 | 976 | 55,69 | 1 236 | 66,07 | 1 496 | 86,14 | 1 756 | 81,16 |
| 197 | 1,3 | 457 | 18,38 | 717 | 0 | 977 | 56,51 | 1 237 | 66,19 | 1 497 | 86,29 | 1 757 | 80,42 |
| 198 | 1 | 458 | 15,93 | 718 | 0 | 978 | 56,73 | 1 238 | 66,19 | 1 498 | 86,4 | 1 758 | 79,21 |
| 199 | 0,77 | 459 | 12,33 | 719 | 0 | 979 | 56,33 | 1 239 | 66,43 | 1 499 | 86,36 | 1 759 | 78,48 |
| 200 | 0,63 | 460 | 7,99 | 720 | 0 | 980 | 55,38 | 1 240 | 67,07 | 1 500 | 85,63 | 1 760 | 77,49 |
| 201 | 0,59 | 461 | 4,19 | 721 | 0 | 981 | 54,99 | 1 241 | 68,04 | 1 501 | 86,03 | 1 761 | 76,69 |
| 202 | 0,59 | 462 | 1,77 | 722 | 0 | 982 | 54,75 | 1 242 | 69,12 | 1 502 | 85,92 | 1 762 | 75,92 |
| 203 | 0,57 | 463 | 0,69 | 723 | 0 | 983 | 54,11 | 1 243 | 70,08 | 1 503 | 86,14 | 1 763 | 75,08 |
| 204 | 0,53 | 464 | 1,13 | 724 | 0 | 984 | 53,32 | 1 244 | 70,91 | 1 504 | 86,32 | 1 764 | 73,87 |
| 205 | 0,5 | 465 | 2,2 | 725 | 0 | 985 | 52,41 | 1 245 | 71,73 | 1 505 | 85,92 | 1 765 | 72,15 |
| 206 | 0 | 466 | 3,59 | 726 | 0 | 986 | 51,45 | 1 246 | 72,66 | 1 506 | 86,11 | 1 766 | 69,69 |
| 207 | 0 | 467 | 4,88 | 727 | 0 | 987 | 50,86 | 1 247 | 73,67 | 1 507 | 85,91 | 1 767 | 67,17 |
| 208 | 0 | 468 | 5,85 | 728 | 0 | 988 | 50,48 | 1 248 | 74,55 | 1 508 | 85,83 | 1 768 | 64,75 |
| 209 | 0 | 469 | 6,72 | 729 | 0 | 989 | 49,6 | 1 249 | 75,18 | 1 509 | 85,86 | 1 769 | 62,55 |
| 210 | 0 | 470 | 8,02 | 730 | 0 | 990 | 48,55 | 1 250 | 75,59 | 1 510 | 85,5 | 1 770 | 60,32 |
| 211 | 0 | 471 | 10,02 | 731 | 0 | 991 | 47,87 | 1 251 | 75,82 | 1 511 | 84,97 | 1 771 | 58,45 |
| 212 | 0 | 472 | 12,59 | 732 | 0 | 992 | 47,42 | 1 252 | 75,9 | 1 512 | 84,8 | 1 772 | 56,43 |
| 213 | 0 | 473 | 15,43 | 733 | 0 | 993 | 46,86 | 1 253 | 75,92 | 1 513 | 84,2 | 1 773 | 54,35 |
| 214 | 0 | 474 | 18,32 | 734 | 0 | 994 | 46,08 | 1 254 | 75,87 | 1 514 | 83,26 | 1 774 | 52,22 |
| 215 | 0 | 475 | 21,19 | 735 | 0 | 995 | 45,07 | 1 255 | 75,68 | 1 515 | 82,77 | 1 775 | 50,25 |
| 216 | 0 | 476 | 24 | 736 | 0 | 996 | 43,58 | 1 256 | 75,37 | 1 516 | 81,78 | 1 776 | 48,23 |
| 217 | 0 | 477 | 26,75 | 737 | 0 | 997 | 41,04 | 1 257 | 75,01 | 1 517 | 81,16 | 1 777 | 46,51 |
| 218 | 0 | 478 | 29,53 | 738 | 0 | 998 | 38,39 | 1 258 | 74,55 | 1 518 | 80,42 | 1 778 | 44,35 |
| 219 | 0 | 479 | 32,31 | 739 | 0 | 999 | 35,69 | 1 259 | 73,8 | 1 519 | 79,21 | 1 779 | 41,97 |
| 220 | 0 | 480 | 34,8 | 740 | 0 | 1 000 | 32,68 | 1 260 | 72,71 | 1 520 | 78,83 | 1 780 | 39,33 |
| 221 | 0 | 481 | 36,73 | 741 | 0 | 1 001 | 29,82 | 1 261 | 71,39 | 1 521 | 78,52 | 1 781 | 36,48 |
| 222 | 0 | 482 | 38,08 | 742 | 0 | 1 002 | 26,97 | 1 262 | 70,02 | 1 522 | 78,52 | 1 782 | 33,8 |
| 223 | 0 | 483 | 39,11 | 743 | 0 | 1 003 | 24,03 | 1 263 | 68,71 | 1 523 | 78,81 | 1 783 | 31,09 |
| 224 | 0 | 484 | 40,16 | 744 | 0 | 1 004 | 21,67 | 1 264 | 67,52 | 1 524 | 79,26 | 1 784 | 28,24 |
| 225 | 0 | 485 | 41,18 | 745 | 0 | 1 005 | 20,34 | 1 265 | 66,44 | 1 525 | 79,61 | 1 785 | 26,81 |
| 226 | 0,73 | 486 | 41,75 | 746 | 0 | 1 006 | 18,9 | 1 266 | 65,45 | 1 526 | 80,15 | 1 786 | 23,33 |
| 227 | 0,73 | 487 | 41,87 | 747 | 0 | 1 007 | 16,21 | 1 267 | 64,49 | 1 527 | 80,39 | 1 787 | 19,01 |
| 228 | 0 | 488 | 41,43 | 748 | 0 | 1 008 | 13,84 | 1 268 | 63,54 | 1 528 | 80,72 | 1 788 | 15,05 |
| 229 | 0 | 489 | 39,99 | 749 | 0 | 1 009 | 12,25 | 1 269 | 62,6 | 1 529 | 81,01 | 1 789 | 12,09 |
| 230 | 0 | 490 | 37,71 | 750 | 0 | 1 010 | 10,4 | 1 270 | 61,67 | 1 530 | 81,52 | 1 790 | 9,49 |
| 231 | 0 | 491 | 34,93 | 751 | 0 | 1 011 | 7,94 | 1 271 | 60,69 | 1 531 | 82,4 | 1 791 | 6,81 |
| 232 | 0 | 492 | 31,79 | 752 | 0 | 1 012 | 6,05 | 1 272 | 59,64 | 1 532 | 83,21 | 1 792 | 4,28 |
| 233 | 0 | 493 | 28,65 | 753 | 0 | 1 013 | 5,67 | 1 273 | 58,6 | 1 533 | 84,05 | 1 793 | 2,09 |
| 234 | 0 | 494 | 25,92 | 754 | 0 | 1 014 | 6,03 | 1 274 | 57,64 | 1 534 | 85,15 | 1 794 | 0,88 |
| 235 | 0 | 495 | 23,91 | 755 | 0 | 1 015 | 7,68 | 1 275 | 56,79 | 1 535 | 85,92 | 1 795 | 0,88 |
| 236 | 0 | 496 | 22,81 | 756 | 0 | 1 016 | 10,97 | 1 276 | 55,95 | 1 536 | 86,98 | 1 796 | 0 |
| 237 | 0 | 497 | 22,53 | 757 | 0 | 1 017 | 14,72 | 1 277 | 55,09 | 1 537 | 87,45 | 1 797 | 0 |
| 238 | 0 | 498 | 22,62 | 758 | 0 | 1 018 | 17,32 | 1 278 | 54,2 | 1 538 | 87,54 | 1 798 | 0 |
| 239 | 0 | 499 | 22,95 | 759 | 0 | 1 019 | 18,59 | 1 279 | 53,33 | 1 539 | 87,25 | 1 799 | 0 |
| 240 | 0 | 500 | 23,51 | 760 | 0 | 1 020 | 19,35 | 1 280 | 52,52 | 1 540 | 87,04 | 1 800 | 0 |
| 241 | 0 | 501 | 24,04 | 761 | 0 | 1 021 | 20,54 | 1 281 | 51,75 | 1 541 | 86,98 | | |
| 242 | 0 | 502 | 24,45 | 762 | 0 | 1 022 | 21,33 | 1 282 | 50,92 | 1 542 | 87,05 | | |
| 243 | 0 | 503 | 24,81 | 763 | 0 | 1 023 | 22,06 | 1 283 | 49,9 | 1 543 | 87,1 | | |
| 244 | 0 | 504 | 25,29 | 764 | 0 | 1 024 | 23,39 | 1 284 | 48,68 | 1 544 | 87,25 | | |
| 245 | 0 | 505 | 25,99 | 765 | 0 | 1 025 | 25,52 | 1 285 | 47,41 | 1 545 | 87,25 | | |
| 246 | 0 | 506 | 26,83 | 766 | 0 | 1 026 | 28,28 | 1 286 | 46,5 | 1 546 | 87,07 | | |
| 247 | 0 | 507 | 27,6 | 767 | 0 | 1 027 | 30,38 | 1 287 | 46,22 | 1 547 | 87,29 | | |
| 248 | 0 | 508 | 28,17 | 768 | 0 | 1 028 | 31,22 | 1 288 | 46,44 | 1 548 | 87,14 | | |
| 249 | 0 | 509 | 28,63 | 769 | 0 | 1 029 | 32,22 | 1 289 | 47,35 | 1 549 | 87,03 | | |
| 250 | 0 | 510 | 29,04 | 770 | 0 | 1 030 | 33,78 | 1 290 | 49,01 | 1 550 | 87,25 | | |
| 251 | 0 | 511 | 29,43 | 771 | 0 | 1 031 | 35,08 | 1 291 | 50,93 | 1 551 | 87,03 | | |
| 252 | 0 | 512 | 29,78 | 772 | 1,6 | 1 032 | 35,91 | 1 292 | 52,79 | 1 552 | 87,03 | | |
| 253 | 1,51 | 513 | 30,13 | 773 | 5,03 | 1 033 | 36,06 | 1 293 | 54,66 | 1 553 | 87,07 | | |
| 254 | 4,12 | 514 | 30,57 | 774 | 9,49 | 1 034 | 35,5 | 1 294 | 56,6 | 1 554 | 86,81 | | |
| 255 | 7,02 | 515 | 31,1 | 775 | 13 | 1 035 | 34,76 | 1 295 | 58,55 | 1 555 | 86,92 | | |
| 256 | 9,45 | 516 | 31,65 | 776 | 14,65 | 1 036 | 34,7 | 1 296 | 60,47 | 1 556 | 86,66 | | |
| 257 | 11,86 | 517 | 32,14 | 777 | 15,15 | 1 037 | 35,41 | 1 297 | 62,28 | 1 557 | 86,92 | | |
| 258 | 14,52 | 518 | 32,62 | 778 | 15,67 | 1 038 | 36,65 | 1 298 | 63,9 | 1 558 | 86,59 | | |
| 259 | 17,01 | 519 | 33,25 | 779 | 16,76 | 1 039 | 37,57 | 1 299 | 65,2 | 1 559 | 86,92 | | |
| 260 | 19,48 | 520 | 34,2 | 780 | 17,88 | 1 040 | 38,51 | 1 300 | 66,02 | 1 560 | 86,59 | | |

Idő

Fordulatszám

Idő

Fordulatszám

Idő

Fordulatszám

Idő

Fordulatszám

Idő

Fordulatszám

Idő

Fordulatszám

Idő

Fordulatszám

s

km/h

s

km/h

s

km/h

s

km/h

s

km/h

s

km/h

s

km/h

1

0

261

22,38

521

35,46

781

18,33

1 041

39,88

1 301

66,39

1 561

86,88

2

0

262

24,75

522

36,81

782

18,31

1 042

41,25

1 302

66,74

1 562

86,7

3

0

263

25,55

523

37,98

783

18,05

1 043

42,07

1 303

67,43

1 563

86,81

4

0

264

25,18

524

38,84

784

17,39

1 044

43,03

1 304

68,44

1 564

86,81

5

0

265

23,94

525

39,43

785

16,35

1 045

44,4

1 305

69,52

1 565

86,81

6

0

266

22,35

526

39,73

786

14,71

1 046

45,14

1 306

70,53

1 566

86,81

7

2,35

267

21,28

527

39,8

787

11,71

1 047

45,44

1 307

71,47

1 567

86,99

8

5,57

268

20,86

528

39,69

788

7,81

1 048

46,13

1 308

72,32

1 568

87,03

9

8,18

269

20,65

529

39,29

789

5,25

1 049

46,79

1 309

72,89

1 569

86,92

10

9,37

270

20,18

530

38,59

790

4,62

1 050

47,45

1 310

73,07

1 570

87,1

11

9,86

271

19,33

531

37,63

791

5,62

1 051

48,68

1 311

73,03

1 571

86,85

12

10,18

272

18,23

532

36,22

792

8,24

1 052

50,13

1 312

72,94

1 572

87,14

13

10,38

273

16,99

533

34,11

793

10,98

1 053

51,16

1 313

73,01

1 573

86,96

14

10,57

274

15,56

534

31,16

794

13,15

1 054

51,37

1 314

73,44

1 574

86,85

15

10,95

275

13,76

535

27,49

795

15,47

1 055

51,3

1 315

74,19

1 575

86,77

16

11,56

276

11,5

536

23,63

796

18,19

1 056

51,15

1 316

74,81

1 576

86,81

17

12,22

277

8,68

537

20,16

797

20,79

1 057

50,88

1 317

75,01

1 577

86,85

18

12,97

278

5,2

538

17,27

798

22,5

1 058

50,63

1 318

74,99

1 578

86,74

19

14,33

279

1,99

539

14,81

799

23,19

1 059

50,2

1 319

74,79

1 579

86,81

20

16,38

280

0

540

12,59

800

23,54

1 060

49,12

1 320

74,41

1 580

86,7

21

18,4

281

0

541

10,47

801

24,2

1 061

48,02

1 321

74,07

1 581

86,52

22

19,86

282

0

542

8,85

802

25,17

1 062

47,7

1 322

73,77

1 582

86,7

23

20,85

283

0,5

543

8,16

803

26,28

1 063

47,93

1 323

73,38

1 583

86,74

24

21,52

284

0,57

544

8,95

804

27,69

1 064

48,57

1 324

72,79

1 584

86,81

25

21,89

285

0,6

545

11,3

805

29,72

1 065

48,88

1 325

71,95

1 585

86,85

26

21,98

286

0,58

546

14,11

806

32,17

1 066

49,03

1 326

71,06

1 586

86,92

27

21,91

287

0

547

15,91

807

34,22

1 067

48,94

1 327

70,45

1 587

86,88

28

21,68

288

0

548

16,57

808

35,31

1 068

48,32

1 328

70,23

1 588

86,85

29

21,21

289

0

549

16,73

809

35,74

1 069

47,97

1 329

70,24

1 589

87,1

30

20,44

290

0

550

17,24

810

36,23

1 070

47,92

1 330

70,32

1 590

86,81

31

19,24

291

0

551

18,45

811

37,34

1 071

47,54

1 331

70,3

1 591

86,99

32

17,57

292

0

552

20,09

812

39,05

1 072

46,79

1 332

70,05

1 592

86,81

33

15,53

293

0

553

21,63

813

40,76

1 073

46,13

1 333

69,66

1 593

87,14

34

13,77

294

0

554

22,78

814

41,82

1 074

45,73

1 334

69,26

1 594

86,81

35

12,95

295

0

555

23,59

815

42,12

1 075

45,17

1 335

68,73

1 595

86,85

36

12,95

296

0

556

24,23

816

42,08

1 076

44,43

1 336

67,88

1 596

87,03

37

13,35

297

0

557

24,9

817

42,27

1 077

43,59

1 337

66,68

1 597

86,92

38

13,75

298

0

558

25,72

818

43,03

1 078

42,68

1 338

65,29

1 598

87,14

39

13,82

299

0

559

26,77

819

44,14

1 079

41,89

1 339

63,95

1 599

86,92

40

13,41

300

0

560

28,01

820

45,13

1 080

41,09

1 340

62,84

1 600

87,03

41

12,26

301

0

561

29,23

821

45,84

1 081

40,38

1 341

62,21

1 601

86,99

42

9,82

302

0

562

30,06

822

46,4

1 082

39,99

1 342

62,04

1 602

86,96

43

5,96

303

0

563

30,31

823

46,89

1 083

39,84

1 343

62,26

1 603

87,03

44

2,2

304

0

564

30,29

824

47,34

1 084

39,46

1 344

62,87

1 604

86,85

45

0

305

0

565

30,05

825

47,66

1 085

39,15

1 345

63,55

1 605

87,1

46

0

306

0

566

29,44

826

47,77

1 086

38,9

1 346

64,12

1 606

86,81

47

0

307

0

567

28,6

827

47,78

1 087

38,67

1 347

64,73

1 607

87,03

48

0

308

0

568

27,63

828

47,64

1 088

39,03

1 348

65,45

1 608

86,77

49

0

309

0

569

26,66

829

47,23

1 089

40,37

1 349

66,18

1 609

86,99

50

1,87

310

0

570

26,03

830

46,66

1 090

41,03

1 350

66,97

1 610

86,96

51

4,97

311

0

571

25,85

831

46,08

1 091

40,76

1 351

67,85

1 611

86,96

52

8,4

312

0

572

26,14

832

45,45

1 092

40,02

1 352

68,74

1 612

87,07

53

9,9

313

0

573

27,08

833

44,69

1 093

39,6

1 353

69,45

1 613

86,96

54

11,42

314

0

574

28,42

834

43,73

1 094

39,37

1 354

69,92

1 614

86,92

55

15,11

315

0

575

29,61

835

42,55

1 095

38,84

1 355

70,24

1 615

87,07

56

18,46

316

0

576

30,46

836

41,14

1 096

37,93

1 356

70,49

1 616

86,92

57

20,21

317

0

577

30,99

837

39,56

1 097

37,19

1 357

70,63

1 617

87,14

58

22,13

318

0

578

31,33

838

37,93

1 098

36,21

1 358

70,68

1 618

86,96

59

24,17

319

0

579

31,65

839

36,69

1 099

35,32

1 359

70,65

1 619

87,03

60

25,56

320

0

580

32,02

840

36,27

1 100

35,56

1 360

70,49

1 620

86,85

61

26,97

321

0

581

32,39

841

36,42

1 101

36,96

1 361

70,09

1 621

86,77

62

28,83

322

0

582

32,68

842

37,14

1 102

38,12

1 362

69,35

1 622

87,1

63

31,05

323

0

583

32,84

843

38,13

1 103

38,71

1 363

68,27

1 623

86,92

64

33,72

324

3,01

584

32,93

844

38,55

1 104

39,26

1 364

67,09

1 624

87,07

65

36

325

8,14

585

33,22

845

38,42

1 105

40,64

1 365

65,96

1 625

86,85

66

37,91

326

13,88

586

33,89

846

37,89

1 106

43,09

1 366

64,87

1 626

86,81

67

39,65

327

18,08

587

34,96

847

36,89

1 107

44,83

1 367

63,79

1 627

87,14

68

41,23

328

20,01

588

36,28

848

35,53

1 108

45,33

1 368

62,82

1 628

86,77

69

42,85

329

20,3

589

37,58

849

34,01

1 109

45,24

1 369

63,03

1 629

87,03

70

44,1

330

19,53

590

38,58

850

32,88

1 110

45,14

1 370

63,62

1 630

86,96

71

44,37

331

17,92

591

39,1

851

32,52

1 111

45,06

1 371

64,8

1 631

87,1

72

44,3

332

16,17

592

39,22

852

32,7

1 112

44,82

1 372

65,5

1 632

86,99

73

44,17

333

14,55

593

39,11

853

33,48

1 113

44,53

1 373

65,33

1 633

86,92

74

44,13

334

12,92

594

38,8

854

34,97

1 114

44,77

1 374

63,83

1 634

87,1

75

44,17

335

11,07

595

38,31

855

36,78

1 115

45,6

1 375

62,44

1 635

86,85

76

44,51

336

8,54

596

37,73

856

38,64

1 116

46,28

1 376

61,2

1 636

86,92

77

45,16

337

5,15

597

37,24

857

40,48

1 117

47,18

1 377

59,58

1 637

86,77

78

45,64

338

1,96

598

37,06

858

42,34

1 118

48,49

1 378

57,68

1 638

86,88

79

46,16

339

0

599

37,1

859

44,16

1 119

49,42

1 379

56,4

1 639

86,63

80

46,99

340

0

600

37,42

860

45,9

1 120

49,56

1 380

54,82

1 640

86,85

81

48,19

341

0

601

38,17

861

47,55

1 121

49,47

1 381

52,77

1 641

86,63

82

49,32

342

0

602

39,19

862

49,09

1 122

49,28

1 382

52,22

1 642

86,77

83

49,7

343

0

603

40,31

863

50,42

1 123

48,58

1 383

52,48

1 643

86,77

84

49,5

344

0

604

41,46

864

51,49

1 124

48,03

1 384

52,74

1 644

86,55

85

48,98

345

0

605

42,44

865

52,23

1 125

48,2

1 385

53,14

1 645

86,59

86

48,65

346

0

606

42,95

866

52,58

1 126

48,72

1 386

53,03

1 646

86,55

87

48,65

347

0

607

42,9

867

52,63

1 127

48,91

1 387

52,55

1 647

86,7

88

48,87

348

0

608

42,43

868

52,49

1 128

48,93

1 388

52,19

1 648

86,44

89

48,97

349

0

609

41,74

869

52,19

1 129

49,05

1 389

51,09

1 649

86,7

90

48,96

350

0

610

41,04

870

51,82

1 130

49,23

1 390

49,88

1 650

86,55

91

49,15

351

0

611

40,49

871

51,43

1 131

49,28

1 391

49,37

1 651

86,33

92

49,51

352

0

612

40,8

872

51,02

1 132

48,84

1 392

49,26

1 652

86,48

93

49,74

353

0

613

41,66

873

50,61

1 133

48,12

1 393

49,37

1 653

86,19

94

50,31

354

0,9

614

42,48

874

50,26

1 134

47,8

1 394

49,88

1 654

86,37

95

50,78

355

2

615

42,78

875

50,06

1 135

47,42

1 395

50,25

1 655

86,59

96

50,75

356

4,08

616

42,39

876

49,97

1 136

45,98

1 396

50,17

1 656

86,55

97

50,78

357

7,07

617

40,78

877

49,67

1 137

42,96

1 397

50,5

1 657

86,7

98

51,21

358

10,25

618

37,72

878

48,86

1 138

39,38

1 398

50,83

1 658

86,63

99

51,6

359

12,77

619

33,29

879

47,53

1 139

35,82

1 399

51,23

1 659

86,55

100

51,89

360

14,44

620

27,66

880

45,82

1 140

31,85

1 400

51,67

1 660

86,59

101

52,04

361

15,73

621

21,43

881

43,66

1 141

26,87

1 401

51,53

1 661

86,55

102

51,99

362

17,23

622

15,62

882

40,91

1 142

21,41

1 402

50,17

1 662

86,7

103

51,99

363

19,04

623

11,51

883

37,78

1 143

16,41

1 403

49,99

1 663

86,55

104

52,36

364

20,96

624

9,69

884

34,89

1 144

12,56

1 404

50,32

1 664

86,7

105

52,58

365

22,94

625

9,46

885

32,69

1 145

10,41

1 405

51,05

1 665

86,52

106

52,47

366

25,05

626

10,21

886

30,99

1 146

9,07

1 406

51,45

1 666

86,85

107

52,03

367

27,31

627

11,78

887

29,31

1 147

7,69

1 407

52

1 667

86,55

108

51,46

368

29,54

628

13,6

888

27,29

1 148

6,28

1 408

52,3

1 668

86,81

109

51,31

369

31,52

629

15,33

889

24,79

1 149

5,08

1 409

52,22

1 669

86,74

110

51,45

370

33,19

630

17,12

890

21,78

1 150

4,32

1 410

52,66

1 670

86,63

111

51,48

371

34,67

631

18,98

891

18,51

1 151

3,32

1 411

53,18

1 671

86,77

112

51,29

372

36,13

632

20,73

892

15,1

1 152

1,92

1 412

53,8

1 672

87,03

113

51,12

373

37,63

633

22,17

893

11,06

1 153

1,07

1 413

54,53

1 673

87,07

114

50,96

374

39,07

634

23,29

894

6,28

1 154

0,66

1 414

55,37

1 674

86,92

115

50,81

375

40,08

635

24,19

895

2,24

1 155

0

1 415

56,29

1 675

87,07

116

50,86

376

40,44

636

24,97

896

0

1 156

0

1 416

57,31

1 676

87,18

117

51,34

377

40,26

637

25,6

897

0

1 157

0

1 417

57,94

1 677

87,32

118

51,68

378

39,29

638

25,96

898

0

1 158

0

1 418

57,86

1 678

87,36

119

51,58

379

37,23

639

25,86

899

0

1 159

0

1 419

57,75

1 679

87,29

120

51,36

380

34,14

640

24,69

900

0

1 160

0

1 420

58,67

1 680

87,58

121

51,39

381

30,18

641

21,85

901

0

1 161

0

1 421

59,4

1 681

87,61

122

50,98

382

25,71

642

17,45

902

2,56

1 162

0

1 422

59,69

1 682

87,76

123

48,63

383

21,58

643

12,34

903

4,81

1 163

0

1 423

60,02

1 683

87,65

124

44,83

384

18,5

644

7,59

904

6,38

1 164

0

1 424

60,21

1 684

87,61

125

40,3

385

16,56

645

4

905

8,62

1 165

0

1 425

60,83

1 685

87,65

126

35,65

386

15,39

646

1,76

906

10,37

1 166

0

1 426

61,16

1 686

87,65

127

30,23

387

14,77

647

0

907

11,17

1 167

0

1 427

61,6

1 687

87,76

128

24,08

388

14,58

648

0

908

13,32

1 168

0

1 428

62,15

1 688

87,76

129

18,96

389

14,72

649

0

909

15,94

1 169

0

1 429

62,7

1 689

87,8

130

14,19

390

15,44

650

0

910

16,89

1 170

0

1 430

63,65

1 690

87,72

131

8,72

391

16,92

651

0

911

17,13

1 171

0

1 431

64,27

1 691

87,69

132

3,41

392

18,69

652

0

912

18,04

1 172

0

1 432

64,31

1 692

87,54

133

0,64

393

20,26

653

0

913

19,96

1 173

0

1 433

64,13

1 693

87,76

134

0

394

21,63

654

0

914

22,05

1 174

0

1 434

64,27

1 694

87,5

135

0

395

22,91

655

0

915

23,65

1 175

0

1 435

65,22

1 695

87,43

136

0

396

24,13

656

0

916

25,72

1 176

0

1 436

66,25

1 696

87,47

137

0

397

25,18

657

0

917

28,62

1 177

0

1 437

67,09

1 697

87,5

138

0

398

26,16

658

2,96

918

31,99

1 178

0

1 438

68,37

1 698

87,5

139

0

399

27,41

659

7,9

919

35,07

1 179

0

1 439

69,36

1 699

87,18

140

0

400

29,18

660

13,49

920

37,42

1 180

0

1 440

70,57

1 700

87,36

141

0

401

31,36

661

18,36

921

39,65

1 181

0

1 441

71,89

1 701

87,29

142

0,63

402

33,51

662

22,59

922

41,78

1 182

0

1 442

73,35

1 702

87,18

143

1,56

403

35,33

663

26,26

923

43,04

1 183

0

1 443

74,64

1 703

86,92

144

2,99

404

36,94

664

29,4

924

43,55

1 184

0

1 444

75,81

1 704

87,36

145

4,5

405

38,6

665

32,23

925

42,97

1 185

0

1 445

77,24

1 705

87,03

146

5,39

406

40,44

666

34,91

926

41,08

1 186

0

1 446

78,63

1 706

87,07

147

5,59

407

42,29

667

37,39

927

40,38

1 187

0

1 447

79,32

1 707

87,29

148

5,45

408

43,73

668

39,61

928

40,43

1 188

0

1 448

80,2

1 708

86,99

149

5,2

409

44,47

669

41,61

929

40,4

1 189

0

1 449

81,67

1 709

87,25

150

4,98

410

44,62

670

43,51

930

40,25

1 190

0

1 450

82,11

1 710

87,14

151

4,61

411

44,41

671

45,36

931

40,32

1 191

0

1 451

82,91

1 711

86,96

152

3,89

412

43,96

672

47,17

932

40,8

1 192

0

1 452

83,43

1 712

87,14

153

3,21

413

43,41

673

48,95

933

41,71

1 193

0

1 453

83,79

1 713

87,07

154

2,98

414

42,83

674

50,73

934

43,16

1 194

0

1 454

83,5

1 714

86,92

155

3,31

415

42,15

675

52,36

935

44,84

1 195

0

1 455

84,01

1 715

86,88

156

4,18

416

41,28

676

53,74

936

46,42

1 196

1,54

1 456

83,43

1 716

86,85

157

5,07

417

40,17

677

55,02

937

47,91

1 197

4,85

1 457

82,99

1 717

86,92

158

5,52

418

38,9

678

56,24

938

49,08

1 198

9,06

1 458

82,77

1 718

86,81

159

5,73

419

37,59

679

57,29

939

49,66

1 199

11,8

1 459

82,33

1 719

86,88

160

6,06

420

36,39

680

58,18

940

50,15

1 200

12,42

1 460

81,78

1 720

86,66

161

6,76

421

35,33

681

58,95

941

50,94

1 201

12,07

1 461

81,81

1 721

86,92

162

7,7

422

34,3

682

59,49

942

51,69

1 202

11,64

1 462

81,05

1 722

86,48

163

8,34

423

33,07

683

59,86

943

53,5

1 203

11,69

1 463

80,72

1 723

86,66

164

8,51

424

31,41

684

60,3

944

55,9

1 204

12,91

1 464

80,61

1 724

86,74

165

8,22

425

29,18

685

61,01

945

57,11

1 205

15,58

1 465

80,46

1 725

86,37

166

7,22

426

26,41

686

61,96

946

57,88

1 206

18,69

1 466

80,42

1 726

86,48

167

5,82

427

23,4

687

63,05

947

58,63

1 207

21,04

1 467

80,42

1 727

86,33

168

4,75

428

20,9

688

64,16

948

58,75

1 208

22,62

1 468

80,24

1 728

86,3

169

4,24

429

19,59

689

65,14

949

58,26

1 209

24,34

1 469

80,13

1 729

86,44

170

4,05

430

19,36

690

65,85

950

58,03

1 210

26,74

1 470

80,39

1 730

86,33

171

3,98

431

19,79

691

66,22

951

58,28

1 211

29,62

1 471

80,72

1 731

86

172

3,91

432

20,43

692

66,12

952

58,67

1 212

32,65

1 472

81,01

1 732

86,33

173

3,86

433

20,71

693

65,01

953

58,76

1 213

35,57

1 473

81,52

1 733

86,22

174

4,17

434

20,56

694

62,22

954

58,82

1 214

38,07

1 474

82,4

1 734

86,08

175

5,32

435

19,96

695

57,44

955

59,09

1 215

39,71

1 475

83,21

1 735

86,22

176

7,53

436

20,22

696

51,47

956

59,38

1 216

40,36

1 476

84,05

1 736

86,33

177

10,89

437

21,48

697

45,98

957

59,72

1 217

40,6

1 477

84,85

1 737

86,33

178

14,81

438

23,67

698

41,72

958

60,04

1 218

41,15

1 478

85,42

1 738

86,26

179

17,56

439

26,09

699

38,22

959

60,13

1 219

42,23

1 479

86,18

1 739

86,48

180

18,38

440

28,16

700

34,65

960

59,33

1 220

43,61

1 480

86,45

1 740

86,48

181

17,49

441

29,75

701

30,65

961

58,52

1 221

45,08

1 481

86,64

1 741

86,55

182

15,18

442

30,97

702

26,46

962

57,82

1 222

46,58

1 482

86,57

1 742

86,66

183

13,08

443

31,99

703

22,32

963

56,68

1 223

48,13

1 483

86,43

1 743

86,66

184

12,23

444

32,84

704

18,15

964

55,36

1 224

49,7

1 484

86,58

1 744

86,59

185

12,03

445

33,33

705

13,79

965

54,63

1 225

51,27

1 485

86,8

1 745

86,55

186

11,72

446

33,45

706

9,29

966

54,04

1 226

52,8

1 486

86,65

1 746

86,74

187

10,69

447

33,27

707

4,98

967

53,15

1 227

54,3

1 487

86,14

1 747

86,21

188

8,68

448

32,66

708

1,71

968

52,02

1 228

55,8

1 488

86,36

1 748

85,96

189

6,2

449

31,73

709

0

969

51,37

1 229

57,29

1 489

86,32

1 749

85,5

190

4,07

450

30,58

710

0

970

51,41

1 230

58,73

1 490

86,25

1 750

84,77

191

2,65

451

29,2

711

0

971

52,2

1 231

60,12

1 491

85,92

1 751

84,65

192

1,92

452

27,56

712

0

972

53,52

1 232

61,5

1 492

86,14

1 752

84,1

193

1,69

453

25,71

713

0

973

54,34

1 233

62,94

1 493

86,36

1 753

83,46

194

1,68

454

23,76

714

0

974

54,59

1 234

64,39

1 494

86,25

1 754

82,77

195

1,66

455

21,87

715

0

975

54,92

1 235

65,52

1 495

86,5

1 755

81,78

196

1,53

456

20,15

716

0

976

55,69

1 236

66,07

1 496

86,14

1 756

81,16

197

1,3

457

18,38

717

0

977

56,51

1 237

66,19

1 497

86,29

1 757

80,42

198

1

458

15,93

718

0

978

56,73

1 238

66,19

1 498

86,4

1 758

79,21

199

0,77

459

12,33

719

0

979

56,33

1 239

66,43

1 499

86,36

1 759

78,48

200

0,63

460

7,99

720

0

980

55,38

1 240

67,07

1 500

85,63

1 760

77,49

201

0,59

461

4,19

721

0

981

54,99

1 241

68,04

1 501

86,03

1 761

76,69

202

0,59

462

1,77

722

0

982

54,75

1 242

69,12

1 502

85,92

1 762

75,92

203

0,57

463

0,69

723

0

983

54,11

1 243

70,08

1 503

86,14

1 763

75,08

204

0,53

464

1,13

724

0

984

53,32

1 244

70,91

1 504

86,32

1 764

73,87

205

0,5

465

2,2

725

0

985

52,41

1 245

71,73

1 505

85,92

1 765

72,15

206

0

466

3,59

726

0

986

51,45

1 246

72,66

1 506

86,11

1 766

69,69

207

0

467

4,88

727

0

987

50,86

1 247

73,67

1 507

85,91

1 767

67,17

208

0

468

5,85

728

0

988

50,48

1 248

74,55

1 508

85,83

1 768

64,75

209

0

469

6,72

729

0

989

49,6

1 249

75,18

1 509

85,86

1 769

62,55

210

0

470

8,02

730

0

990

48,55

1 250

75,59

1 510

85,5

1 770

60,32

211

0

471

10,02

731

0

991

47,87

1 251

75,82

1 511

84,97

1 771

58,45

212

0

472

12,59

732

0

992

47,42

1 252

75,9

1 512

84,8

1 772

56,43

213

0

473

15,43

733

0

993

46,86

1 253

75,92

1 513

84,2

1 773

54,35

214

0

474

18,32

734

0

994

46,08

1 254

75,87

1 514

83,26

1 774

52,22

215

0

475

21,19

735

0

995

45,07

1 255

75,68

1 515

82,77

1 775

50,25

216

0

476

24

736

0

996

43,58

1 256

75,37

1 516

81,78

1 776

48,23

217

0

477

26,75

737

0

997

41,04

1 257

75,01

1 517

81,16

1 777

46,51

218

0

478

29,53

738

0

998

38,39

1 258

74,55

1 518

80,42

1 778

44,35

219

0

479

32,31

739

0

999

35,69

1 259

73,8

1 519

79,21

1 779

41,97

220

0

480

34,8

740

0

1 000

32,68

1 260

72,71

1 520

78,83

1 780

39,33

221

0

481

36,73

741

0

1 001

29,82

1 261

71,39

1 521

78,52

1 781

36,48

222

0

482

38,08

742

0

1 002

26,97

1 262

70,02

1 522

78,52

1 782

33,8

223

0

483

39,11

743

0

1 003

24,03

1 263

68,71

1 523

78,81

1 783

31,09

224

0

484

40,16

744

0

1 004

21,67

1 264

67,52

1 524

79,26

1 784

28,24

225

0

485

41,18

745

0

1 005

20,34

1 265

66,44

1 525

79,61

1 785

26,81

226

0,73

486

41,75

746

0

1 006

18,9

1 266

65,45

1 526

80,15

1 786

23,33

227

0,73

487

41,87

747

0

1 007

16,21

1 267

64,49

1 527

80,39

1 787

19,01

228

0

488

41,43

748

0

1 008

13,84

1 268

63,54

1 528

80,72

1 788

15,05

229

0

489

39,99

749

0

1 009

12,25

1 269

62,6

1 529

81,01

1 789

12,09

230

0

490

37,71

750

0

1 010

10,4

1 270

61,67

1 530

81,52

1 790

9,49

231

0

491

34,93

751

0

1 011

7,94

1 271

60,69

1 531

82,4

1 791

6,81

232

0

492

31,79

752

0

1 012

6,05

1 272

59,64

1 532

83,21

1 792

4,28

233

0

493

28,65

753

0

1 013

5,67

1 273

58,6

1 533

84,05

1 793

2,09

234

0

494

25,92

754

0

1 014

6,03

1 274

57,64

1 534

85,15

1 794

0,88

235

0

495

23,91

755

0

1 015

7,68

1 275

56,79

1 535

85,92

1 795

0,88

236

0

496

22,81

756

0

1 016

10,97

1 276

55,95

1 536

86,98

1 796

0

237

0

497

22,53

757

0

1 017

14,72

1 277

55,09

1 537

87,45

1 797

0

238

0

498

22,62

758

0

1 018

17,32

1 278

54,2

1 538

87,54

1 798

0

239

0

499

22,95

759

0

1 019

18,59

1 279

53,33

1 539

87,25

1 799

0

240

0

500

23,51

760

0

1 020

19,35

1 280

52,52

1 540

87,04

1 800

0

241

0

501

24,04

761

0

1 021

20,54

1 281

51,75

1 541

86,98

242

0

502

24,45

762

0

1 022

21,33

1 282

50,92

1 542

87,05

243

0

503

24,81

763

0

1 023

22,06

1 283

49,9

1 543

87,1

244

0

504

25,29

764

0

1 024

23,39

1 284

48,68

1 544

87,25

245

0

505

25,99

765

0

1 025

25,52

1 285

47,41

1 545

87,25

246

0

506

26,83

766

0

1 026

28,28

1 286

46,5

1 546

87,07

247

0

507

27,6

767

0

1 027

30,38

1 287

46,22

1 547

87,29

248

0

508

28,17

768

0

1 028

31,22

1 288

46,44

1 548

87,14

249

0

509

28,63

769

0

1 029

32,22

1 289

47,35

1 549

87,03

250

0

510

29,04

770

0

1 030

33,78

1 290

49,01

1 550

87,25

251

0

511

29,43

771

0

1 031

35,08

1 291

50,93

1 551

87,03

252

0

512

29,78

772

1,6

1 032

35,91

1 292

52,79

1 552

87,03

253

1,51

513

30,13

773

5,03

1 033

36,06

1 293

54,66

1 553

87,07

254

4,12

514

30,57

774

9,49

1 034

35,5

1 294

56,6

1 554

86,81

255

7,02

515

31,1

775

13

1 035

34,76

1 295

58,55

1 555

86,92

256

9,45

516

31,65

776

14,65

1 036

34,7

1 296

60,47

1 556

86,66

257

11,86

517

32,14

777

15,15

1 037

35,41

1 297

62,28

1 557

86,92

258

14,52

518

32,62

778

15,67

1 038

36,65

1 298

63,9

1 558

86,59

259

17,01

519

33,25

779

16,76

1 039

37,57

1 299

65,2

1 559

86,92

260

19,48

520

34,2

780

17,88

1 040

38,51

1 300

66,02

1 560

86,59

---

13. melléklet – 7. függelék

A kenőanyag leeresztésére és megmérésére szolgáló eljárás

1.

A motort fel kell tölteni új olajjal. A motor feltöltésekor az olajszivattyút be kell kapcsolni, ha (az ASTM D7156–09 szabványban leírt) állandó térfogatú olajteknőt alkalmaznak. Elegendő mennyiségű olajat kell utántölteni, hogy mind a motor, mind a külső olajteknő fel legyen töltve.

2.

A motort be kell indítani, és legalább 1 órán keresztül járatni kell a kívánt vizsgálati cikluson (lásd a 2.2.15. és a 2.4.4.8.3.1. szakaszt).

3.

A ciklus befejezése után hagyni kell az olajhőmérsékletet a motor állandósult állapota mellett stabilizálódni, mielőtt lekapcsolnák a motort.

4.

A tiszta és üres olajleeresztő teknőt le kell mérni.

5.

Minden olyan tiszta kelléket le kell mérni, amelyet az olaj leeresztése során használni fognak (pl. rongyokat).

6.

Az olajat 10 percen keresztül a bekapcsolt külső olajszivattyú segítségével kell leereszteni (amennyiben van), majd további tíz percen keresztül kikapcsolt állapotban lévő szivattyúval. Ha nem állandó térfogatú olajteknőt használnak, az olajat összesen 20 percen keresztül kell leereszteni a motorból.

7.

A leeresztett olajat le kell mérni.

8.

A 7. lépésben megállapított tömeget ki kell vonni a 4. lépésben meghatározott tömegből. A különbözet a motorból leeresztett és a leeresztőteknőben összegyűjtött olaj össztömegének felel meg.

9.

Az olajat óvatosan vissza kell tölteni a motorba.

10.

Az üres leeresztőteknőt le kell mérni.

11.

A 10. lépésben megállapított tömeget ki kell vonni a 4. lépésben meghatározott tömegből. A különbözet a leeresztőteknőben lévő maradék olaj tömegének felel meg, amely nem került vissza motorba.

12.

Minden olyan szennyezett kelléket le kell mérni, amelyet korábban az 5. lépésben lemértek.

13.

A 12. lépésben megállapított tömeget ki kell vonni a 5. lépésben meghatározott tömegből. A különbözet a szennyezett kellékeken lévő maradék olaj tömegének felel meg, amely nem került vissza motorba.

14.

A maradék olaj 11. lépésben és 13. lépésben kiszámított tömegét ki kell vonni a leeresztett olaj 8. lépésben kiszámított össztömegéből. A szóban forgó tömegek különbözete a motorba visszatöltött olaj össztömegének felel meg.

15.

A motort a kívánt vizsgálati cikluson kell járatni (lásd a 2.2.15. és a 2.4.4.8.3.1. szakaszt).

16.

A 3–8. lépést meg kell ismételni.

17.

A 16. lépés szerint leeresztett olaj tömegét ki kell vonni a 14. lépésben megállapított tömegből. A szóban forgó tömegek különbözete az olajfogyasztás össztömegének felel meg.

18.

A 14. lépés szerint kiszámított olajfogyasztás össztömegét el kell osztani a 15. lépés szerint végrehajtott vizsgálati ciklusok órában kifejezett időtartamával. Az így kapott eredmény a kenőanyag-fogyasztás mértéke.

---

13. melléklet – 8. függelék

Példa a hőmérsékleti tartampróbából, kenőanyag-fogyasztási tartampróbából és regenerációs vizsgálatsorozatokból álló tartampróbára

Image 261

---

13. melléklet – 9. függelék

Folyamatábra a tartampróba végrehajtásáról

Image 262

---

14. MELLÉKLET

Hozzáférés a jármű fedélzeti diagnosztikai adataihoz

1.

Hozzáférés a fedélzeti diagnosztikai adatokhoz

1.1.

A típusjóváhagyásra, illetve a típusjóváhagyás módosítására vonatkozó kérelmekhez csatolni kell a motor vagy a jármű fedélzeti diagnosztikai rendszerére vonatkozó adatokat. Ezek az adatok lehetővé teszik a csereberendezések vagy utólag beszerelhető alkotóelemek gyártói számára, hogy a jármű fedélzeti diagnosztikai rendszerével hibamentesen együttműködő, a jármű használója számára hibamentes működést biztosító alkatrészeket gyártsanak. Ezek az adatok a diagnosztikai eszközök és vizsgálóberendezések gyártói számára is lehetővé teszik, hogy olyan eszközöket és berendezéseket gyártsanak, amelyek biztosítják a jármű kibocsátáscsökkentő rendszereinek hatékony és pontos diagnosztizálását.

1.2.

Kérésre a típusjóváhagyó hatóságnak megkülönböztetésmentesen elérhetővé kell tennie bármely érdekelt alkotóelem-, diagnosztikaieszköz- vagy vizsgálóberendezés-gyártó számára az e melléklet 2.1. szakaszában szereplő, a fedélzeti diagnosztikai rendszerre vonatkozó adatokat.

1.3.

| — | a típusjóváhagyó hatóságnak harminc napon belül fel kell kérnie az adott jármű gyártóját, hogy bocsássa rendelkezésre az e melléklet 2.1. szakaszában előírt adatokat; |
| --- | --- |

—

a típusjóváhagyó hatóságnak harminc napon belül fel kell kérnie az adott jármű gyártóját, hogy bocsássa rendelkezésre az e melléklet 2.1. szakaszában előírt adatokat;

| — | a gyártó a kérelem átvételétől számított két hónapon belül a típusjóváhagyó hatóság rendelkezésére bocsátja az adatokat; |
| --- | --- |

—

a gyártó a kérelem átvételétől számított két hónapon belül a típusjóváhagyó hatóság rendelkezésére bocsátja az adatokat;

| — | a típusjóváhagyó hatóságnak továbbítania kell az adatokat a szerződő felek típusjóváhagyó hatóságainak, majd az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságnak csatolnia kell ezeket ezen előírás 1. mellékletéhez, amely a motorrendszer vagy járműtípus jóváhagyásához szükséges információkat tartalmazza. |
| --- | --- |

—

a típusjóváhagyó hatóságnak továbbítania kell az adatokat a szerződő felek típusjóváhagyó hatóságainak, majd az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságnak csatolnia kell ezeket ezen előírás 1. mellékletéhez, amely a motorrendszer vagy járműtípus jóváhagyásához szükséges információkat tartalmazza.

1.4.

Ez a követelmény nem érvényteleníti az ezen előírás szerint korábban megadott jóváhagyásokat, és nem akadályozza e jóváhagyások azon előírás feltételei szerint történő kiterjesztését sem, amely alapján azokat eredetileg megadták.

1.5.

Információ csak ENSZ-EGB-típusjóváhagyással rendelkező pót- vagy szerviz-alkotóelemek vagy ENSZ-EGB-típusjóváhagyással rendelkező rendszer részét képező alkotóelemek esetében kérhető.

1.6.

A kérelemnek tartalmaznia kell azon motorrendszer vagy járműtípus pontos meghatározását, amellyel kapcsolatban az információkat kérik. A kérelemben nyilatkozni kell arról, hogy az információkra pót- vagy utólag felszerelésre kerülő alkatrészek vagy alkotóelemek, illetve diagnosztikai eszközök vagy vizsgálóberendezések kifejlesztéséhez van szükség.

2.

Fedélzeti diagnosztikai adtatok

2.1.

A következő kiegészítő adatokat a motor vagy a jármű gyártójának kell megadnia a fedélzeti diagnosztikai rendszerrel kompatibilis pót-vagy cserealkatrészek, diagnosztikai eszközök és vizsgálóberendezések gyártásának lehetővé tétele érdekében, kivéve, ha ezeket az adatokat szellemi tulajdonjogok védik, vagy a gyártónak, illetve az eredeti berendezés beszállítójának saját know-how-ját képezik:

2.1.1.

a motor vagy a jármű eredeti típusjóváhagyásakor alkalmazott előkondicionálási ciklusok száma és típusának leírása;

2.1.2.

a motor vagy a jármű eredeti típusjóváhagyása során a diagnosztikai rendszer által ellenőrzött alkotóelemekre alkalmazott fedélzeti diagnosztikai vizsgálati ciklus típusának leírása;

2.1.3.

Másfajta kommunikációsprotokoll-szabványok használata esetén ezzel egyenértékű, átfogó ismertetést kell adni.

2.1.4.

| Alkotóelem | Hibakód | Ellenőrzési stratégia | Hibaészlelési kritériumok | Hibajelző bekapcsolási kritériumai | Másodlagos paraméterek | Előkondicionálás | Igazoló vizsgálat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Szelektív katalitikus csökkentési rendszer (SRC) | P20EE | Az 1. és 2. NOx-érzékelő jelei | A z 1. és a 2. érzékelőtől jövő jelek közötti különbség | 2. ciklus | Motor fordulatszáma, motorterhelés, katalizátor-hőmérséklet, reagens aktivitása, kipufogógáz-tömegáram | Egy fedélzeti diagnosztikai vizsgálati ciklus (WHTC, melegindítás) | Fedélzeti diagnosztikai vizsgálati ciklus (WHTC, melegindítás) |

Alkotóelem

Hibakód

Ellenőrzési stratégia

Hibaészlelési kritériumok

Hibajelző bekapcsolási kritériumai

Másodlagos paraméterek

Előkondicionálás

Igazoló vizsgálat

Szelektív katalitikus csökkentési rendszer (SRC)

P20EE

Az 1. és 2. NOx-érzékelő jelei

A z 1. és a 2. érzékelőtől jövő jelek közötti különbség

2. ciklus

Motor fordulatszáma, motorterhelés, katalizátor-hőmérséklet, reagens aktivitása, kipufogógáz-tömegáram

Egy fedélzeti diagnosztikai vizsgálati ciklus (WHTC, melegindítás)

Fedélzeti diagnosztikai vizsgálati ciklus (WHTC, melegindítás)

---

15. MELLÉKLET

A dízel/gáz vegyes üzemű motorokra és járművekre vonatkozó műszaki követelmények

1.

Ez a melléklet a vegyes üzemű motorokra és a vegyes üzemű járművekre vonatkozik.

2.

Fogalommeghatározások és rövidítések

2.1.

„A gáz energiahányadosa” (GER): vegyes üzemű motor esetében a gáz-halmazállapotú üzemanyag mindkét üzemanyag (dízel és gáz) energiatartalmához képest (százalékban) kifejezett energiatartalma (1)
  1.

2.2.

„Átlagos gázhányados”: a gáz-halmazállapotú üzemanyagnak egy adott működési ciklusban kiszámított átlagos energiahányadosa.

2.3.

„Nagy teljesítményű, vegyes üzemű (HDDF), 1A. típusú motor”: olyan vegyes üzemű motor, amely legalább 90 százalékos átlagos gázhányadossal működik a WHTC vizsgálati ciklus melegindításos részén (GERWHTC ≥ 90 %), és amely alapjáraton nem kizárólag dízelt fogyaszt és nem rendelkezik dízel üzemmóddal.

2.4.

„Nagy teljesítményű, vegyes üzemű (HDDF), 1B. típusú motor”: olyan vegyes üzemű motor, amely legalább 90 százalékos átlagos gázhányadossal működik a WHTC vizsgálati ciklus melegindításos részén (GERWHTC ≥ 90 %), és amely vegyes üzemmódban alapjáraton nem kizárólag dízelt fogyaszt, de rendelkezik dízel üzemmóddal.

2.5.

„Nagy teljesítményű, vegyes üzemű (HDDF), 2A. típusú motor”: olyan vegyes üzemű motor, amely 10 és 90 százalék közötti átlagos gázhányadossal működik a WHTC vizsgálati ciklus melegindításos részén (10 % < GERWHTC < 90 %), és amely nem rendelkezik dízel üzemmóddal, vagy olyan vegyes üzemű motor, amely legalább 90 százalékos átlagos gázhányadossal működik a WHTC vizsgálati ciklus melegindításos részén (GERWHTC ≥ 90 %), és amely alapjáraton kizárólag dízelt fogyaszt, de nem rendelkezik dízel üzemmóddal.

2.6.

„Nagy teljesítményű, vegyes üzemű (HDDF), 2B. típusú motor”: olyan vegyes üzemű motor, amely 10 és 90 százalék közötti átlagos gázhányadossal működik a WHTC vizsgálati ciklus melegindításos részén (10 % < GERWHTC < 90 %), és amely rendelkezik dízel üzemmóddal, vagy olyan vegyes üzemű motor, amely legalább 90 százalékos átlagos gázhányadossal működik a WHTC vizsgálati ciklus melegindításos részén (GERWHTC ≥ 90 %), és amely alapjáraton vegyes üzemmódban tud kizárólag dízelt fogyasztani, és rendelkezik dízel üzemmóddal.

2.7.

„Nagy teljesítményű, vegyes üzemű (HDDF), 3B. típusú motor” (2): olyan vegyes üzemű motor, amely legfeljebb 10 százalékos átlagos gázhányadossal működik a WHTC vizsgálati ciklus melegindításos részén (GERWHTC ≤ 10 %), és amely rendelkezik dízel üzemmóddal.

3.

A vegyes üzemmódra vonatkozó kiegészítő jóváhagyási követelmények

3.1.

Vegyes üzemmódú motorcsalád

3.1.1.

Egyes motorok akkor tartozhatnak ugyanazon vegyes üzemű motorcsaládba, ha a vegyes üzemű motoroknak a 2. szakaszban meghatározott ugyanazon típusába tartoznak (3), és ugyanazokkal az üzemanyagtípusokkal, illetve adott esetben az ezen előírás alapján ugyanolyan tartomány(ok)ba tartozó üzemanyagokként bejelentett üzemanyagokkal működnek.

A vegyes üzemű motorcsaládon belüli minden motornak meg kell felelnie az ebben az előírásban meghatározott azon feltételeknek, amelyek alapján egy kompressziós gyújtású motorcsaládba tartoznak.

Egy vegyes üzemű motorcsaládon belül a legnagyobb és a legkisebb GERWHTC érték különbsége (azaz a legnagyobb GERWHTC mínusz legkisebb GERWHTC) legfeljebb 30 százalék lehet.

3.1.2.

A vegyes üzemű motorcsalád alapmotorját azon feltételek alapján kell kiválasztani, amelyeket ez az előírás a kompressziós gyújtású motorcsalád alapmotorjának kiválasztására meghatározott.

4.

Általános követelmények

4.1.

A vegyes üzemű motorok és járművek üzemmódjai

4.1.1.

A vegyes üzemű motorok csak akkor működhetnek dízel üzemmódban, ha a dízel üzemmódban működő motor az ebben az előírásban foglalt valamennyi követelmény szerint tanúsítást szerzett.

Ha egy már tanúsított dízelmotorból fejlesztenek ki vegyes üzemű motort, akkor a dízel üzemmódot újból tanúsítani kell.

4.1.2.

A nagy teljesítményű, vegyes üzemű motorok (HDDF) alapjáraton történő, kizárólagos dízelfogyasztására vonatkozó feltételek

4.1.2.1.

A nagy teljesítményű, vegyes üzemű, 1A. típusú motorok alapjáraton nem fogyaszthatnak csak dízelt, kivéve, ha a 4.1.3. szakaszban meghatározott, a bemelegítésre és indításra vonatkozó feltételekről van szó.

4.1.2.2.

A nagy teljesítményű, vegyes üzemű, 1B. típusú motorok alapjáraton nem fogyaszthatnak kizárólag dízelt vegyes üzemmódban.

4.1.2.3.

A nagy teljesítményű, vegyes üzemű, 2A., 2B. vagy 3B. típusú motorok fogyaszthatnak alapjáraton csak dízelt.

4.1.3.

A nagy teljesítményű, vegyes üzemű motorok (HDDF) bemelegítés vagy indítás alatti, kizárólagos dízelfogyasztására vonatkozó feltételek

4.1.3.1.

Az 1B., 2B. vagy 3B. típusú, vegyes üzemű motorok bemelegítése vagy indítása történhet úgy, hogy a motor csak dízelt fogyaszt. Ebben az esetben a motor azonban csak dízel üzemmódban működhet.

4.1.3.2.

Az 1A. vagy 2A. típusú, vegyes üzemű motorok bemelegítése vagy indítása történhet úgy, hogy a motor csak dízelt fogyaszt. Ebben az esetben azonban a stratégiát kibocsátáscsökkentő segédstratégiaként (AES) kell bejelenteni, és a következő kiegészítő követelményeknek is eleget kell tenni:

4.1.3.2.1.

A stratégia működése le kell, hogy álljon, amint a hűtőközeg hőmérséklete elérte a 343 K-t (70 °C), illetve eltelt 15 perc a stratégia működésbe lépését követően, attól függően, hogy a kettő közül melyik következik be hamarabb; valamint

4.1.3.2.2.

a karbantartási üzemmódnak működésbe kell lépnie, ha a stratégia is működésbe lépett.

4.2.

Karbantartási üzemmód

4.2.1.

Ha a vegyes üzemű jármű motorja karbantartási üzemmódban van, a jármű működése korlátozódik, és átmenetileg mentesül az ebben az előírásban meghatározott, a kipufogógázzal, a fedélzeti diagnosztikával és az NOx-szabályozással kapcsolatos követelmények alól.

4.2.2.

A vegyes üzemű járművek karbantartási üzemmódban való működése esetére vonatkozó működési korlátozás a 11. mellékletben meghatározott „erős használatkorlátozó rendszer” által kiváltott korlátozás, vagy a 4.2.2.3. szakaszban leírt különleges esetben az abban a szakaszban leírt teljesítménykorlátozás.

A működési korlátozás nem szüntethető meg a 11. mellékletben meghatározott figyelmeztető és használatkorlátozó rendszerek be- vagy kikapcsolásával.

A karbantartási üzemmód be- és kikapcsolása nem járhat a 11. mellékletben meghatározott figyelmeztető és használatkorlátozó rendszerek be- vagy kikapcsolásával.

A működési korlátozásra vonatkozó követelményeket a 2. függelék szemlélteti.

4.2.2.1.

A működési korlátozásnak automatikusan be kell kapcsolódnia karbantartási üzemmódban.

Abban az esetben, ha a karbantartási üzemmód a 4.2.3. szakasz szerint a gázellátás működési hibája vagy a rendellenes gázfogyasztás miatt aktiválódik, a működési korlátozásnak a jármű legközelebbi leállítását követően vagy a karbantartási üzemmód bekapcsolódása után eltelt 30 percen belül be működésbe kell lépni, attól függően, hogy melyik következik be hamarabb.

Ha a karbantartási üzemmód az üres gáztartály miatt aktiválódik, a működési korlátozásnak rögtön be kell kapcsolódnia, amint a jármű karbantartási üzemmódba vált.

4.2.2.2.

Üres gáztartály esetén a gáz-halmazállapotú üzemanyag hiánya miatt vegyes üzemű üzemmódban fennálló működési korlátozásnak ki kell kapcsolódnia, amint a gáztartályt a kritikus szint fölé töltik.

4.2.2.3.

Az LNG-vel működő, A. típusú vegyes üzemű motorok és járművek esetében a gyártó a jármű sebességének 20 km/h-ra történő korlátozása helyett dönthet úgy, hogy a motor teljesítményét a gyártó által a vegyes üzemre megadott legnagyobb teljesítmény 20 %-ára korlátozza, bármilyen fordulatszámon, amikor a karbantartási üzemmód a javítási vagy karbantartási művelet során aktiválódik.

4.2.2.3.1.

A teljesítménykorlátozási opció csak akkor aktiválható, ha a rendszer arra a következtetésre jut, hogy a gáztartály a motor beindítása után legkésőbb 5 perccel kiürül, miközben a motor alapjáraton van.

4.2.2.3.2.

A teljesítménykorlátozási opció nem aktiválható, ha a rendszer arra a következtetésre jut, hogy a gáztartály egy korábbi menetciklus miatt ürült ki, és a gáztartályt nem töltötték fel újra.

4.2.2.3.3.

A gyártónak a típusjóváhagyáskor igazolnia kell, hogy a teljesítménykorlátozási opció csak javítási vagy karbantartási művelet során aktiválható.

4.2.3.

Annak érdekében, hogy a jármű mozgásban maradjon, és szükség esetén ki lehessen vele húzódni a forgalomból, amikor a rendszer azt észleli, hogy kiürült a gáz-halmazállapotú üzemanyag tartálya, vagy a 7.2. szakasz szerint meghibásodott a gázellátás, vagy a 7.3. szakasz szerint rendellenessé vált a gázfogyasztás vegyes üzemű működés esetén:

| a) | az 1A. és 2A. típusú, vegyes üzemű motoroknak karbantartási üzemmódra kell váltaniuk; |
| --- | --- |

a)

az 1A. és 2A. típusú, vegyes üzemű motoroknak karbantartási üzemmódra kell váltaniuk;

| b) | az 1B., 2B. és 3B. típusú, vegyes üzemű motoroknak dízel üzemmódra kell váltaniuk. |
| --- | --- |

b)

az 1B., 2B. és 3B. típusú, vegyes üzemű motoroknak dízel üzemmódra kell váltaniuk.

4.2.3.1.

A gáz-halmazállapotú üzemanyag tartályának kiürülése esetén a karbantartási üzemmódnak, illetve adott esetben a 4.2.3. szakasz szerint a dízel üzemmódnak kell bekapcsolódnia, amint a motorrendszer a tartály kiürülését észleli.

Amint a gáz-halmazállapotú üzemanyag szintje ismét eléri azt a szintet, amely az üres tartályra figyelmeztető rendszer 4.3.2. szakasz szerinti bekapcsolódását okozta, a karbantartási üzemmód kikapcsolódhat, illetve adott esetben a jármű vegyes üzemű működésre válthat át.

4.2.3.2.

A gázellátás 7.2. szakasz szerinti meghibásodása esetén a járműnek karbantartási üzemmódra vagy adott esetben a 4.2.3. szakasznak megfelelően a dízel üzemmódra kell váltania, ha az adott működési hibához tartozó hibakód megerősített és aktív státuszt vesz fel.

Amint a diagnosztikai rendszer megállapítja, hogy a működési hiba már nem áll fenn, illetve amint a hibákkal kapcsolatos információt, köztük a hibakódokat kiolvasóval törölték, a karbantartási üzemmód kikapcsolódhat, illetve adott esetben a motor visszaállhat a vegyes üzemű működésre.

4.2.3.2.1.

Ha a 4.4. szakaszban meghatározott és a gázellátás meghibásodásához társított számláló nem nullán áll, azaz azt jelzi, hogy az ellenőrző rutin olyan helyzetet észlelt, melyben a működési hiba második vagy többedik alkalommal fordult elő, a járműnek karbantartási üzemmódra vagy adott esetben dízel üzemmódba kell váltania, amikor a diagnosztikai hibakód „potenciális” státuszt vesz fel.

4.2.3.3.

A gázfogyasztás vegyes üzemmódban történő, 7.3. szakasz szerinti rendellenessé válása esetén a járműnek karbantartási üzemmódra vagy adott esetben a 4.2.3. szakasznak megfelelően dízel üzemmódra kell váltania, amikor az adott működési hibához tartozó hibakód „potenciális” státuszt vesz fel.

Amint a diagnosztikai rendszer megállapítja, hogy a működési hiba már nem áll fenn, illetve amint a hibákkal kapcsolatos információt, köztük a hibakódokat kiolvasóval törölték, a karbantartási üzemmód kikapcsolódhat, illetve adott esetben a motor visszaállhat a vegyes üzemű működésre.

4.3.

A vegyes üzemmód kijelzői

4.3.1.

A vegyes üzemű motorok és járművek vizuálisan ki kell, hogy jelezzék a járművezető számára azt az üzemmódot, amelyben a motor éppen működik (vegyes, dízel vagy karbantartási üzemmód).

E kijelző tulajdonságait és elhelyezését a gyártó határozza meg – a kijelző alkothatja egy már meglévő vizuális jelzőrendszer részét is.

A kijelzőt üzenetmegjelenítő is kiegészítheti. Az e szakaszban említett üzenetek megjelenítésére használt rendszer lehet a fedélzeti diagnosztikai rendszer, az NOx-szabályozási megoldások helyes működését biztosító rendszer vagy egyéb karbantartási célokra használt rendszer.

A vegyes üzemű működés kijelzőjének vizuális eleme nem egyezhet meg a fedélzeti diagnosztikai rendszer céljaira használt vizuális elemmel (azaz a hibajelzővel [MI]), sem az NOx-szabályozási megoldások helyes működését biztosító rendszer vagy egyéb karbantartási célokra használt rendszer céljaira használt vizuális elemmel.

A biztonsági figyelmeztetések mindenkor elsőbbséget élveznek a kijelzőben az üzemmód kijelzésével szemben.

4.3.1.1.

A vegyes üzemű működés kijelzője karbantartási üzemmódot kell, hogy mutasson, amint a karbantartási üzemmód aktiválódik (azaz mielőtt ténylegesen működésbe lép), és az üzemmód kijelzése mindaddig aktív kell, hogy maradjon, amíg a jármű karbantartási üzemmódban működik.

4.3.1.2.

A vegyes üzemű működés kijelzőjének legalább egy percig vegyes üzemű működést vagy dízel üzemmódot kell mutatnia, amint a motor üzemmódja dízelről vegyes üzemre vált, vagy fordítva. Ennek a kijelzésnek bekapcsolt gyújtás vagy a gyártó kérésére a motor beindítása esetén is legalább egy percig láthatónak kell lennie. A kijelzésnek a járművezető kérésére is leolvashatónak kell lennie.

4.3.2.

A vegyes üzemű járművet fel kell szerelni egy olyan figyelmeztető rendszerrel, amely jelzi a járművezetőnek, ha a gáz-halmazállapotú üzemanyag tartálya hamarosan ki fog ürülni.

A vegyes üzemű figyelmeztető rendszer mindaddig aktív kell, hogy maradjon, amíg a tartályt fel nem töltik a felé a szint felé, amely a figyelmeztető rendszer működését kiváltotta.

Fontos biztonsági figyelmeztető jelzések ideiglenesen megszakíthatják a vegyes üzemű figyelmeztető rendszer működését.

A vegyes üzemű figyelmeztető rendszer a kiolvasóval nem lehet kikapcsolható mindaddig, amíg a figyelmeztetést kiváltó okot nem orvosolták.

4.3.2.1.

A vegyes üzemű figyelmeztető rendszer a gyártó által meghatározott vizuális figyelmeztető rendszerből áll (ikon, piktogram stb.).

A gyártó a figyelmeztető rendszert hangjelzés kibocsátására is alkalmassá teheti. Ebben az esetben az említett jelzés járművezető általi kikapcsolása megengedett.

A vegyes üzemű figyelmeztető rendszer kijelzőjének vizuális eleme nem egyezhet meg a fedélzeti diagnosztikai rendszerben használt vizuális elemmel (azaz a hibajelzővel), sem az NOx-szabályozási megoldások helyes működését biztosító rendszerben vagy egyéb karbantartási célokra használt rendszerben használt vizuális elemmel.

A vegyes üzemű figyelmeztető rendszer emellett rövid üzeneteket is megjeleníthet, beleértve a működési korlátozás működésbe lépéséig megtehető távolság vagy hátralévő idő egyértelmű jelzését.

Az e szakaszban említett üzenetek megjelenítésére használt rendszer ugyanaz a rendszer lehet, amelyet a fedélzeti diagnosztikai rendszer további üzeneteinek, az NOx-szabályozási megoldások helyes működésével kapcsolatos üzenetek vagy az egyéb karbantartási célú üzenetek megjelenítésére használnak.

A mentőszolgálatok általi használatra szánt, illetve a hadsereg, a polgári védelem, a tűzoltóság vagy a közrend fenntartásáért felelős erők használatára tervezett és épített járműveket el lehet látni a figyelmeztető rendszer fényjelzéseinek tompítására szolgáló eszközzel.

4.4.

A rendszernek tartalmaznia kell egy olyan számlálót, amely feljegyzi azoknak az üzemóráknak a számát, amikor a motor úgy működött, hogy a rendszer a 7.2. szakasznak megfelelően a gázellátás meghibásodását észlelte.

4.4.1.

A számláló működésbe lépésére és kikapcsolására vonatkozó feltételeknek és mechanizmusoknak meg kell felelniük a 2. függelék előírásainak.

4.4.2.

A 4.4. szakaszban meghatározott számláló nem kötelező, ha a gyártó igazolni tudja a típusjóváhagyó hatóság előtt (pl. a stratégia leírásával, kísérleti elemekkel stb.), hogy a vegyes üzemű motor hibaészlelés esetén automatikusan dízel üzemmódra vált.

4.5.

Az ezen előírás szerinti típusjóváhagyás iránti kérelem részeként a gyártónak a 3. függelékében meghatározottak szerint igazolnia kell vegyes üzemmód kijelzői és a működési korlátozás működését.

4.6.

Bejelentett nyomaték

4.6.1.

Amikor a vegyes üzemű motor vegyes üzemmódban működik:

| a) | a 9B. mellékletben meghatározott és a 8. mellékletben említett adatforgalom tartalmával kapcsolatos követelmények szerint leolvasott referencia-nyomatékgörbe meg kell, hogy egyezzen a 4. melléklet szerint kapott nyomatékgörbével, amennyiben a motorpadon vizsgált motor vegyes üzemmódban működik a vizsgálat alatt; |
| --- | --- |

a)

a 9B. mellékletben meghatározott és a 8. mellékletben említett adatforgalom tartalmával kapcsolatos követelmények szerint leolvasott referencia-nyomatékgörbe meg kell, hogy egyezzen a 4. melléklet szerint kapott nyomatékgörbével, amennyiben a motorpadon vizsgált motor vegyes üzemmódban működik a vizsgálat alatt;

| b) | a feljegyzett tényleges nyomatékok a vegyes üzemmód eredményeivel kell, hogy megegyezzenek, és nem a csak dízel üzemmódban való működtetés eredményeivel. |
| --- | --- |

b)

a feljegyzett tényleges nyomatékok a vegyes üzemmód eredményeivel kell, hogy megegyezzenek, és nem a csak dízel üzemmódban való működtetés eredményeivel.

4.6.2.

Amikor a vegyes üzemű motor dízel üzemmódban működik, a 9B. mellékletben meghatározott és a 8. mellékletben említett adatforgalom tartalmával kapcsolatos követelmények szerint leolvasott referencia-nyomatékgörbe meg kell, hogy egyezzen a 4. melléklet szerint kapott nyomatékgörbével, amennyiben a motorpadon vizsgált motor dízel üzemmódban működik a vizsgálat alatt.

4.7.

A vegyes üzemű motorokra a 10. melléklet előírásai vonatkoznak, függetlenül attól, hogy azok vegyes üzemmódban, illetve az 1B., 2B. és 3B. típus esetében dízel üzemmódban működnek-e.

4.7.1.

A 10. mellékletben előírt, a típusjóváhagyás során hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett igazoló vizsgálatot a vegyes üzemű motorcsalád vegyes üzemmódban működő alapmotorján kell elvégezni.

4.7.1.1.

Ebben az esetben csak akkor kerülhet sor a tanúsításra, ha a hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett igazoló vizsgálat mind vegyes üzemmódban, mind dízel üzemmódban kielégítő eredménnyel zárult.

4.7.2.

További követelmények

4.7.2.1.

| a) | a motor végig ugyanabban a nagy teljesítményű, vegyes üzemű típusba (azaz 1A., 2B. stb. típus) tartozó marad, mint amelyet a típusjóváhagyás céljára bejelentettek; valamint |
| --- | --- |

a)

a motor végig ugyanabban a nagy teljesítményű, vegyes üzemű típusba (azaz 1A., 2B. stb. típus) tartozó marad, mint amelyet a típusjóváhagyás céljára bejelentettek; valamint

| b) | 2. típusú motor esetében a legnagyobb és a legkisebb GERWHTC érték különbsége a családon belül sohasem haladhatja meg a 3.1.1. szakaszban megadott százalékos arányt; valamint |
| --- | --- |

b)

2. típusú motor esetében a legnagyobb és a legkisebb GERWHTC érték különbsége a családon belül sohasem haladhatja meg a 3.1.1. szakaszban megadott százalékos arányt; valamint

| c) | ezeket a stratégiákat be kell jelenteni, és a stratégiáknak meg kell felelniük a 10. mellékletben foglalt követelményeknek. |
| --- | --- |

c)

ezeket a stratégiákat be kell jelenteni, és a stratégiáknak meg kell felelniük a 10. mellékletben foglalt követelményeknek.

5.

Kibocsátási követelmények

5.1.

A nagy teljesítményű, vegyes üzemű, 1A. és 1B. típusú motorokra érvényes kibocsátási határértékek

5.1.1.

A nagy teljesítményű, vegyes üzemű, 1A., illetve 1B. típusú motorokra vegyes üzemmódban érvényes kibocsátási határértékek ugyanazok, mint amelyeket ezen előírás az 5.3. szakaszban a szikragyújtású motorokra meghatároz.

5.1.2.

A nagy teljesítményű, vegyes üzemű, 1B. típusú motorokra dízelüzemben érvényes kibocsátási határértékek ugyanazok, mint amelyeket ezen előírás az 5.3. szakaszban a kompressziós gyújtású motorokra meghatároz.

5.2.

A nagy teljesítményű, vegyes üzemű, 2A. és 2B. típusú motorokra érvényes kibocsátási határértékek

5.2.1.

A WHSC vizsgálati ciklusra érvényes kibocsátási határértékek

5.2.1.1.

A nagy teljesítményű, vegyes üzemű, 2A. és 2B. típusú, vegyes üzemmódban működő motorokra a WHSC vizsgálati ciklus során alkalmazandó kibocsátási határértékek (beleértve a részecskék [PM] számára vonatkozó határértéket) ugyanazok, mint amelyeket ezen előírás az 5.3. szakaszban a kompressziós gyújtású motorok WHSC vizsgálati ciklusára meghatároz.

5.2.1.2.

A nagy teljesítményű, vegyes üzemű, 2B. típusú, dízelüzemben működő motorokra a WHSC vizsgálati ciklus során alkalmazandó kibocsátási határértékek (beleértve a részecskék [PM] számára vonatkozó határértéket) ugyanazok, mint amelyeket az előírás az 5.3. szakaszban a kompressziós gyújtású motorokra meghatároz.

5.2.2.

A WHTC vizsgálati ciklusra érvényes kibocsátási határértékek

5.2.2.1.

A nagy teljesítményű, vegyes üzemű, 2A., illetve 2B. típusú, vegyes üzemmódban működő motorok által a WHTC vizsgálati ciklusban kibocsátott szén-monoxidra, NOx-re, NH3-ra és a részecskék (PM) tömegére vonatkozó határértékek ugyanazok, mint amelyeket ezen előírás az 5.3. szakaszban mind a kompressziós, mind a szikragyújtású motorok WHTC vizsgálati ciklusára meghatároz.

5.2.2.2.

A szénhidrogének kibocsátására vonatkozó határértékek

5.2.2.2.1.

A nagy teljesítményű, vegyes üzemű, 2A., illetve 2B. típusú, vegyes üzemmódban földgázzal működő motorok által a WHTC vizsgálati ciklusban kibocsátott összes szénhidrogénre, nem metán szénhidrogénekre és CH4-re vonatkozó határértékeket az ezen előírás 5.3. szakaszában a kompressziós, illetve szikragyújtású motorok WHTC vizsgálati ciklusára meghatározott határértékekből kell kiszámítani. A kiszámítás módszerét e melléklet 5.3. szakasza határozza meg.

5.2.2.2.2.

A nagy teljesítményű, vegyes üzemű, 2A., illetve 2B. típusú, vegyes üzemmódban LPG-vel működő motorok által kibocsátott összes szénhidrogénre vonatkozó határértékek ugyanazok, mint amelyeket ezen előírás az 5.3. szakaszban a kompressziós gyújtású motorok WHTC vizsgálati ciklusára meghatároz.

5.2.2.3.

A részecskék (PM) számára vonatkozó kibocsátási határértékek

5.2.2.3.1.

A nagy teljesítményű, vegyes üzemű, 2A., illetve 2B. típusú, vegyes üzemmódban működő motorok által kibocsátott részecskék (PM) számára vonatkozó határértékek ugyanazok, mint amelyeket ezen előírás az 5.3. szakaszban a kompressziós gyújtású motorok WHTC vizsgálati ciklusára meghatároz. Amennyiben a részecskék (PM) számára vonatkozó, a szikragyújtású motorokra a WHTC vizsgálati ciklus során alkalmazandó kibocsátási határérték meghatározása ezen előírás 5.3. szakasza szerint történik, akkor a nagy teljesítményű, vegyes üzemű, 2A., illetve 2B. típusú motorokra az abban a ciklusban vonatkozó határértéket az 5.2.4. szakasz követelményei szerint kell kiszámítani.

5.2.2.3.2.

A nagy teljesítményű, vegyes üzemű, dízelüzemben működő 2B. típusú motorokra a WHTC vizsgálati ciklus során alkalmazandó kibocsátási határértékek (beleértve a részecskék [PM] számára vonatkozó határértéket) ugyanazok, mint amelyeket az előírás az 5.3. szakaszban a kompressziós gyújtású motorokra meghatároz.

5.2.3.

A következő számítási módszer a nagy teljesítményű, vegyes üzemű, 2A., illetve 2B. típusú motorokra érvényes, amelyeket WHTC ciklusban vizsgálnak és vegyes üzemmódban működtetnek:

| | Ki kell számítani a GERWHTC átlagos gázhányadost a WHTC vizsgálati ciklus melegindításos részére. |
| --- | --- |

Ki kell számítani a GERWHTC átlagos gázhányadost a WHTC vizsgálati ciklus melegindításos részére.

Ki kell számítani az ehhez tartozó THCGER értéket mg/kWh-ban az alábbi egyenlettel:

| | THCGER = NMHCPI + (CH4PI * GERWHTC) |
| --- | --- |

THCGER = NMHCPI + (CH4PI * GERWHTC)

Meg kell határozni az alkalmazandó THC (összes szénhidrogén)-határértéket az alábbi módszerrel:

| | Ha THCGER ≤ CH4PI, akkor


  a) | THC-határérték = THCGER; valamint |
| --- | --- | --- |

Ha THCGER ≤ CH4PI, akkor

a)

THC-határérték = THCGER; valamint

| b) | A CH4 és az NMHC-re nem vonatkozik határérték. |
| --- | --- |

b)

A CH4 és az NMHC-re nem vonatkozik határérték.

| | Ha THCGER > CH4PI, akkor


  a) | nincs határérték az összes szénhidrogénre; valamint |
| --- | --- | --- |

Ha THCGER > CH4PI, akkor

a)

nincs határérték az összes szénhidrogénre; valamint

| b) | Mind az NMHCPI-re, mind a CH4PI-re vonatkozó határértéket alkalmazni kell. |
| --- | --- |

b)

Mind az NMHCPI-re, mind a CH4PI-re vonatkozó határértéket alkalmazni kell.

| | Ezen eljárás során: | Az NMHCPI az a határérték, amely a nem metán szénhidrogének kibocsátására vonatkozik a WHTC vizsgálati ciklusban, és amelyet ezen előírás 5.3. szakasza a szikragyújtású motorokra meghatároz; |
| --- | --- | --- |

Ezen eljárás során:

Az NMHCPI az a határérték, amely a nem metán szénhidrogének kibocsátására vonatkozik a WHTC vizsgálati ciklusban, és amelyet ezen előírás 5.3. szakasza a szikragyújtású motorokra meghatároz;

| | a CH4PI az a határérték, amely a CH4 kibocsátására vonatkozik a WHTC vizsgálati ciklusban, és amelyet ezen előírás 5.3. szakasza a szikragyújtású motorokra meghatároz. |
| --- | --- |

a CH4PI az a határérték, amely a CH4 kibocsátására vonatkozik a WHTC vizsgálati ciklusban, és amelyet ezen előírás 5.3. szakasza a szikragyújtású motorokra meghatároz.

1. ábra

1. ábra

A szénhidrogén-határértékek szemléltetése nagy teljesítményű, vegyes üzemű (HDDF), 2. típusú motorok esetében, amelyek a WHTC-ciklus alatt vegyes üzemmódban működnek (földgázzal működő vegyes üzemű motorok)

A szénhidrogén-határértékek szemléltetése nagy teljesítményű, vegyes üzemű (HDDF), 2. típusú motorok esetében, amelyek a WHTC-ciklus alatt vegyes üzemmódban működnek (földgázzal működő vegyes üzemű motorok)

Image 263

5.2.4.

Amennyiben a szikragyújtású motorokra a WHTC vizsgálati ciklus során alkalmazandó, a részecskeszámra vonatkozó kibocsátási határérték meghatározása ezen előírás 5.3. szakasza szerint történik, akkor a WHTC ciklusban vizsgált, vegyes üzemmódban működő nagy teljesítményű, vegyes üzemű, 1A., 1B., 2A., illetve 2B. típusú motorokra a következő számítási módszert kell alkalmazni.

| | Ki kell számítani a GERWHTC átlagos gázhányadost a WHTC vizsgálati ciklus melegindításos részére. |
| --- | --- |

Ki kell számítani a GERWHTC átlagos gázhányadost a WHTC vizsgálati ciklus melegindításos részére.

| | Ezt követően ki kell számítani a részecskeszámra vonatkozó PN limitWHTC határértékeket #/kWh-ban, amely az egész WHTC vizsgálati ciklusra érvényes, a következő egyenlettel (lineáris interpoláció a kompressziós, illetve szikragyújtású motorok esetében a részecskeszámra vonatkozó határértékek között): | PN limitWHTC = PN limitCI/WHTC + (PN limitPI/WHTC – PN limitCI/WHTC)* * GERWHTC |
| --- | --- | --- |

Ezt követően ki kell számítani a részecskeszámra vonatkozó PN limitWHTC határértékeket #/kWh-ban, amely az egész WHTC vizsgálati ciklusra érvényes, a következő egyenlettel (lineáris interpoláció a kompressziós, illetve szikragyújtású motorok esetében a részecskeszámra vonatkozó határértékek között):

PN limitWHTC = PN limitCI/WHTC + (PN limitPI/WHTC – PN limitCI/WHTC)* * GERWHTC

ahol:

| | PN limitPI/WHTC a részecskék számára vonatkozó határérték, amely a szikragyújtású motorokra a WHTC ciklus alatt érvényes; |
| --- | --- |

PN limitPI/WHTC a részecskék számára vonatkozó határérték, amely a szikragyújtású motorokra a WHTC ciklus alatt érvényes;

| | PN limitCI/WHTC a részecskék számára vonatkozó határérték, amely a kompressziós gyújtású motorokra a WHTC ciklus alatt érvényes. |
| --- | --- |

PN limitCI/WHTC a részecskék számára vonatkozó határérték, amely a kompressziós gyújtású motorokra a WHTC ciklus alatt érvényes.

2. ábra

2. ábra

A részecskeszámra vonatkozó határértékek szemléltetése nagy teljesítményű, vegyes üzemű 2. típusú motorok esetében, amelyek a WHTC ciklus alatt vegyes üzemmódban működnek

A részecskeszámra vonatkozó határértékek szemléltetése nagy teljesítményű, vegyes üzemű 2. típusú motorok esetében, amelyek a WHTC ciklus alatt vegyes üzemmódban működnek

Image 264

5.3.

A nagy teljesítményű, vegyes üzemű, 3B. típusú motorokra, függetlenül attól, hogy vegyes üzemmódban vagy dízel üzemmódban működnek-e, ugyanazok a határértékek vonatkoznak, mint a kompressziós gyújtású motorok kipufogógáz-kibocsátására.

5.4.

A hordozható kibocsátásmérővel (PEMS) végzett vizsgálat során a megfelelési tényező alkalmazására vonatkozó kibocsátási határértéket elméletileg az országúti vizsgálat során mért üzemanyag-fogyasztásból kiszámított tényleges gáz-energiahányados alapján kell meghatározni, függetlenül attól, hogy a hordozható kibocsátásmérő (PEMS) használatára tanúsítás céljára vagy a használatban lévő motorok és járművek ellenőrzésére és megfelelőségük igazolására van szükség.

A gáz-halmazállapotú üzemanyag vagy a dízel fogyasztásának mérésére alkalmas megbízható módszer hiányában azonban a gyártó a WHTC melegindításos részére meghatározott és e melléklet szerint kiszámított GERWHTC értéket is használhatja.

6.

Az igazoló eljárásra vonatkozó követelmények

6.1.

1. táblázat

A vegyes üzemű motorokon elvégzendő laboratóriumi vizsgálatok

| | 1A. típus | 1B. típus | 2A. típus | 2B. típus | 3B. típus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| WHTC | NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3 | Vegyes üzemmód:

  NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3 | THC; NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3 | Vegyes üzemmód:

  THC; NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3 | THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 |
| Dízel üzemmód:

  THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 | Dízel üzemmód:

  THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 |
| WHSC | nem kell vizsgálat | Vegyes üzemmód:

  nem kell vizsgálat | NMHC; CO; NOx; PM; PN; NH3 | Vegyes üzemmód:

  NMHC; CO; NOx; PM; PN; NH3 | THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 |
| Dízel üzemmód:

  THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 | Dízel üzemmód:

  THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 |
| WNTE laboratóriumi vizsgálat | nem kell vizsgálat | Vegyes üzemmód:

  nem kell vizsgálat | [HC]; CO; NOx; PM | Vegyes üzemmód:

  [HC]; CO; NOx; PM | THC; CO; NOx; PM |
| Dízel üzemmód:

  THC; CO; NOx; PM | Dízel üzemmód:

  THC; CO; NOx; PM |

1A. típus

1B. típus

2A. típus

2B. típus

3B. típus

WHTC

NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3

Vegyes üzemmód:

NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3

THC; NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3

Vegyes üzemmód:

THC; NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

Dízel üzemmód:

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

Dízel üzemmód:

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

WHSC

nem kell vizsgálat

Vegyes üzemmód:

nem kell vizsgálat

NMHC; CO; NOx; PM; PN; NH3

Vegyes üzemmód:

NMHC; CO; NOx; PM; PN; NH3

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

Dízel üzemmód:

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

Dízel üzemmód:

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

WNTE laboratóriumi vizsgálat

nem kell vizsgálat

Vegyes üzemmód:

nem kell vizsgálat

[HC]; CO; NOx; PM

Vegyes üzemmód:

[HC]; CO; NOx; PM

THC; CO; NOx; PM

Dízel üzemmód:

THC; CO; NOx; PM

Dízel üzemmód:

THC; CO; NOx; PM

6.2.

Az önálló műszaki egységként típusjóváhagyásban részesített motor beépítésére vonatkozó, az ebben az előírásban meghatározott követelmények mellett a vegyes üzemű motor járműbe történő beépítésének megfelelő voltát megfelelő tervezési elemek és ellenőrző vizsgálatok eredményei alapján kell igazolni. Az igazoló vizsgálat a következő elemek e melléklet követelményeinek való megfelelésére terjed ki:

| a) | a vegyes üzemmód kijelzői és figyelmeztetései, e melléklet előírásai szerint (piktogram, működési módok); |
| --- | --- |

a)

a vegyes üzemmód kijelzői és figyelmeztetései, e melléklet előírásai szerint (piktogram, működési módok);

| b) | az üzemanyag-tároló rendszer; |
| --- | --- |

b)

az üzemanyag-tároló rendszer;

| c) | a jármű teljesítménye karbantartási üzemmódban. |
| --- | --- |

c)

a jármű teljesítménye karbantartási üzemmódban.

A kijelzők megfelelő világítása és a figyelmeztető rendszer működésbe lépése is az ellenőrzés tárgyát képezik. Az ellenőrzés azonban nem járhat a motorrendszer szétszerelésével (ehelyett pl. elektromos szétkapcsolás választható).

6.3.

A gyártónak (pl. algoritmusok, funkcionális elemzések, számítások, szimulációk, korábbi vizsgálati eredmények felhasználásával) bizonyítania kell a típusjóváhagyó hatóság előtt, hogy a vegyes üzemű motorcsalád valamennyi tagjának GERWHTC hányadosa megfelel a 3.1.1. szakaszban megadott százalékos aránynak.

6.4.

A gyártó kérésére a típusjóváhagyó hatóság engedélyezheti, hogy az igazoló vizsgálatok közötti alkalmazkodási menetet legfeljebb két alkalommal a WHTC utolsó 10 percével meghosszabbítsák.

6.5.

A 7. melléklet rendelkezéseit kell alkalmazni.

7.

Fedélzeti diagnosztikai követelmények

7.1.

Valamennyi vegyes üzemű motornak és járműnek meg kell felelnie a 9A. mellékletben a dízelmotorokra megállapított követelményeknek, függetlenül attól, hogy vegyes üzemmódban vagy dízel üzemmódban működnek-e.

Amennyiben a vegyes üzemű motorrendszert oxigénérzékelőkkel is felszerelték, erre is a 9B. melléklet 3. függeléke 13. tételének a gázüzemű motorokra vonatkozó rendelkezései érvényesek.

Amennyiben a vegyes üzemű motorrendszert hármas hatású katalizátorral is felszerelték, erre is a 9B. melléklet 3. függeléke 7., 10. és 15. tételének a gázüzemű motorokra vonatkozó rendelkezései érvényesek.

7.1.1.

További általános fedélzeti diagnosztikai követelmények az 1B., 2B. és 3B. típusú, vegyes üzemű motorok és járművek esetében

7.1.1.1.

Olyan működési hibák esetében, amelyek észlelése nem függ a motor üzemmódjától, a 9B. mellékletben leírt, a hibakód státuszához társított mechanizmusok sem függhetnek a motor működési módjától (pl. ha a hibakód elérte a „potenciális” státuszt vegyes üzemmódban, a hiba következő alkalommal történő kimutatásakor az „aktív és megerősített” státuszt kell felvennie dízel üzemmódban is).

7.1.1.2.

Olyan működési hibák esetében, amelyek észlelése függ a motor üzemmódjától, a hibakódok csak ugyanabban az üzemmódban vehetik fel a „korábban aktív” státuszt, amelyben az „aktív és megerősített” státuszt elérték.

7.1.1.3.

| a) | leállhat és az üzemmódváltáskor kijelzett értéket megtarthatja; |
| --- | --- |

a)

leállhat és az üzemmódváltáskor kijelzett értéket megtarthatja;

| b) | amikor a motor egyik üzemmódról visszavált a másik üzemmódra, újraindulhatnak, és adott esetben attól a ponttól folytathatják a számlálást, amelyen rögzültek. |
| --- | --- |

b)

amikor a motor egyik üzemmódról visszavált a másik üzemmódra, újraindulhatnak, és adott esetben attól a ponttól folytathatják a számlálást, amelyen rögzültek.

7.1.1.4.

Az üzemmódok által a hibák észlelésére gyakorolt esetleges hatást tilos a működési korlátozás bekapcsolódásának elhalasztására használni.

7.1.1.5.

A vegyes üzemű 1B., 2B. és 3B. típusú motorok esetében a gyártónak meg kell adnia, hogy mely működési hibák függnek az üzemmódtól. Ennek a 9B. melléklet 8.1. szakaszának a) pontjában előírt információs csomagban is szerepelnie kell. Az üzemmódtól való függés indokolását pedig a 9B. melléklet 8.1. szakaszának b) pontjában előírt információs csomagban kell megadni.

7.1.1.5.

| | Pillanatfelvétel | Adatforgalom |
| --- | --- | --- |
| A vegyes üzemű 1B., 2B. és 3B. típusú motorok esetében a vegyes üzemű motor üzemmódja (vegyes vagy dízel üzemmód) | x | x |

Pillanatfelvétel

Adatforgalom

A vegyes üzemű 1B., 2B. és 3B. típusú motorok esetében a vegyes üzemű motor üzemmódja (vegyes vagy dízel üzemmód)

x

x

7.2.

A nagy teljesítményű, vegyes üzemű (HDDF) motoroknál és járműveknél ellenőrizni kell a motorrendszeren belül a gázellátást (ideértve a motorrendszeren kívülről érkező jeleket is) a 9B. melléklet 3. függelékének 1. tétele – alkotóelem-ellenőrzés – szerint.

7.3.

A vegyes üzemű járműveknek rendelkezniük kell egy olyan funkcióval, amely meghatározza a gáz-halmazállapotú üzemanyag fogyasztását, és lehetővé teszi a fogyasztási adatokhoz való külső hozzáférést. A gáz-halmazállapotú üzemanyag fogyasztásában fellépő rendellenességeket (pl. a gáz-halmazállapotú üzemanyag szokásos fogyasztásától való 50 százalékos eltérés) is folyamatosan ellenőrizni kell – működés-ellenőrzés.

A gáz-halmazállapotú üzemanyag elégtelen fogyasztását figyelő ellenőrző rutinnak a motor vegyes üzemmódjában folyamatosan működnie kell, azonban legfeljebb 48 vegyes üzemmódú üzemóra áll rendelkezésre a hiba észlelésére.

Az ellenőrző rutinra nem vonatkoznak a használat közbeni működési aránnyal („IUPR”) kapcsolatos követelmények.

7.4.

A 9B. mellékletben a dízelmotorok hiányosságaival kapcsolatban megadott szabályok a vegyes üzemű motorokra is érvényesek.

Ha egy hiányosság mind a dízel, mind a vegyes üzemmódban jelentkezik, tilos az egyes üzemmódokban külön-külön számolni.

7.5.

A működési hibára vonatkozó információk törlése kiolvasóval

7.5.1.

Az ebben a mellékletben figyelembe vett működési hibákra vonatkozó információk, többek között hibakódok kiolvasóval történő törlését a 9B. melléklet szerint kell elvégezni.

7.5.2.

A működési hibákra vonatkozó információk törlése csak álló motor mellett lehetséges.

7.5.3.

Ha a 7.2. szakaszban említett, gázellátással kapcsolatos hibákra vonatkozó információk, köztük hibakódok törlésére kerül sor, akkor az ehhez a hibához társított számláló lenullázása nem megengedett.

8.

Az NOx-szabályozási megoldások helyes működését biztosító követelmények

8.1.

A 11. melléklet (az NOx-szabályozási megoldások helyes működése) a nagy teljesítményű, vegyes üzemű (HDDF) motorokra és járművekre vonatkozik, függetlenül attól, hogy vegyes vagy dízel üzemmódban működnek.

8.2.

További általános fedélzeti diagnosztikai követelmények az 1B., 2B. és 3B. típusú, vegyes üzemű motorok és járművek esetében

8.2.1.

A nagy teljesítményű, vegyes üzemű (HDDF), 1B., 2B. és 3B. típusú motorok esetében a 11. mellékletben meghatározott mérsékelt használatkorlátozó rendszer működésbe lépéséhez szükséges nyomaték a dízel üzemmódban és a vegyes üzemmódban kapott legalacsonyabb nyomaték kell, hogy legyen.

8.2.2.

Így különösen:

8.2.2.1.

Az üzemmódok által a hibák észlelésére gyakorolt esetleges hatást tilos a működési korlátozás bekapcsolódásának elhalasztására használni.

8.2.2.2.

| a) | leállhat és az üzemmódváltáskor kijelzett értéket megtarthatja; |
| --- | --- |

a)

leállhat és az üzemmódváltáskor kijelzett értéket megtarthatja;

| b) | amikor a motor egyik üzemmódról visszavált a másik üzemmódra, újraindulhat, és adott esetben attól a ponttól folytathatja a számlálást, amelyen rögzült. |
| --- | --- |

b)

amikor a motor egyik üzemmódról visszavált a másik üzemmódra, újraindulhat, és adott esetben attól a ponttól folytathatja a számlálást, amelyen rögzült.

9.

A használatban lévő vegyes üzemű motorok és járművek megfelelőségét a 8. mellékletben megállapított követelmények szerint kell ellenőrizni.

A hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett vizsgálatot vegyes üzemmódban kell elvégezni.

9.1.

Ebben az esetben a 8. mellékletben meghatározott statisztikai eljárás során figyelembe vett tételt elfogadó vagy elutasító döntésnek az alábbiakon kell alapulnia:

| a) | egy konkrét járművel kapcsolatban akkor hozható elfogadó döntés, ha a jármű a hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett vizsgálaton mind vegyes, mind dízel üzemmódban megfelelő eredményt ért el; |
| --- | --- |

a)

egy konkrét járművel kapcsolatban akkor hozható elfogadó döntés, ha a jármű a hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett vizsgálaton mind vegyes, mind dízel üzemmódban megfelelő eredményt ért el;

| b) | egy konkrét járművel kapcsolatban akkor hozható elutasító döntés, ha a jármű a hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett vizsgálaton sem vegyes, sem dízel üzemmódban nem ért el megfelelő eredményt. |
| --- | --- |

b)

egy konkrét járművel kapcsolatban akkor hozható elutasító döntés, ha a jármű a hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett vizsgálaton sem vegyes, sem dízel üzemmódban nem ért el megfelelő eredményt.

10.

További vizsgálati eljárások

10.1.

További követelmények a vegyes üzemű motorok kibocsátásának vizsgálati eljárásaival kapcsolatban

10.1.1.

A vegyes üzemű motoroknak a kibocsátásvizsgálat során ezen előírás (többek között a 4. melléklet) követelményein kívül a 4. függelékben megállapított követelményeknek is meg kell felelniük.

10.2.

További követelmények a vegyes üzemű motorok kibocsátásának hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett vizsgálati eljárásaival kapcsolatban

10.2.1.

A hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) vizsgált vegyes üzemű motoroknak az ebben az előírásban a hordozható kibocsátásmérő rendszerekkel kapcsolatban megállapított egyéb követelményeken kívül az 5. függelék követelményeinek is meg kell felelniük.

10.2.2.

A gyártó szükség esetén, ha pl. megváltozik a gáz-halmazállapotú üzemanyag összetétele, korrigálhatja a motorvezérlő egység nyomatékjelét. Ebben az esetben a következő követelmények alkalmazandók.

10.2.2.1.

A gyártó be kell, hogy nyújtsa a típusjóváhagyó hatóságnak a két megfelelő referencia-üzemanyaggal végzett kibocsátásvizsgálat során kapott nyomatékokból és a motorvezérlő egységben ténylegesen mért nyomatékból a tényleges nyomaték extrapolációját lehetővé tévő kapcsolat leírását.

10.2.2.1.1.

Amennyiben a két referencia-üzemanyag révén kapott nyomatékok ugyanolyan nagyságrendűnek tekinthetők (azaz különbségük az előírás 9.4.2.5. szakaszában meghatározott 7 %-os tűrésen belül marad), a motorvezérlő egységre vonatkozó korrigált érték használata nem szükséges.

10.2.2.2.

A hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett vizsgálat (munkaablak) esetében a korrigált nyomatékérték az említett interpoláció eredménye kell, hogy legyen.

10.2.2.3.

| | A 8. melléklet 4. függelékében leírt, „legnagyobb nyomaték” módszerét úgy kell érteni, hogy az annak igazolása, hogy a jármű a két megfelelő referencia-üzemanyaggal végzett vizsgálat során elért egy bizonyos pontot, amely a motorfordulatszám függvényében meghatározott legnagyobb vonatkoztatási motornyomaték-görbék között található. |
| --- | --- |

A 8. melléklet 4. függelékében leírt, „legnagyobb nyomaték” módszerét úgy kell érteni, hogy az annak igazolása, hogy a jármű a két megfelelő referencia-üzemanyaggal végzett vizsgálat során elért egy bizonyos pontot, amely a motorfordulatszám függvényében meghatározott legnagyobb vonatkoztatási motornyomaték-görbék között található.

| | A pont értékének becslését a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével kell elvégezni a mintában szereplő üzemanyagok tényleges összetétele alapján, és a mintának a lehető legpontosabban tükröznie kell a kibocsátások tekintetében történő tanúsítási vizsgálat során a referencia-üzemanyagokkal külön-külön kapott motor- és teljesítménygörbéket. |
| --- | --- |

A pont értékének becslését a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével kell elvégezni a mintában szereplő üzemanyagok tényleges összetétele alapján, és a mintának a lehető legpontosabban tükröznie kell a kibocsátások tekintetében történő tanúsítási vizsgálat során a referencia-üzemanyagokkal külön-külön kapott motor- és teljesítménygörbéket.

10.3.

A 12. melléklet 3.1. szakasza a CO2-kibocsátás hígítatlan kipufogógáz mérésével történő meghatározása tekintetében nem vonatkozik a vegyes üzemű motorokra. Ehelyett a következő rendelkezéseket kell alkalmazni:

A vizsgálatra átlagolt CO2-kibocsátások kiszámításához a 12. melléklet 4.3. szakasza szerinti, a vizsgálatra átlagolt, mért üzemanyag-fogyasztást kell alapul venni.

A vizsgálatban használt üzemanyag-keverékben lévő hidrogén mólaránya és az egyes üzemanyagok tömegarányának az e melléklet A.6.4. szakasza szerint történő meghatározásához az egyes felhasznált üzemanyagok tömegéből kell kiindulni.

Az üzemanyag össztömegét a (23) és (24) egyenlettel kell meghatározni.

Image 265
  (23)

Image 266
  (24)

ahol:

| mfuel

  ,

  corr | a korrigált üzemanyagtömeg mindkét üzemanyag esetében, g/vizsgálat |
| --- | --- |
| mfuel | az üzemanyag össztömege mindkét üzemanyag esetében, g/vizsgálat |
| mTHC | az összes szénhidrogén-kibocsátás tömege a kipufogógázban, g/vizsgálat |
| mCO | a szén-monoxid-kibocsátás tömege a kipufogógázban, g/vizsgálat |
| mCO2

  ,

  fuel | az üzemanyagból származó kibocsátott CO2 tömege, g/vizsgálat |
| wGAM | az üzemanyag kéntartalma, tömegszázalék |
| wDEL | az üzemanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék |
| wEPS | az üzemanyag oxigéntartalma, tömegszázalék |
| α | a hidrogén mólaránya az üzemanyagokban (H/C) |
| AC | a szén atomtömege: 12,011 g/mol |
| AH | a hidrogén atomtömege: 1,0079 g/mol |
| MCO | a szén-monoxid molekulatömege: 28,011 g/mol |
| MCO2 | a szén-dioxid molekulatömege 44,01 g/mol |

mfuel

  ,

  corr

a korrigált üzemanyagtömeg mindkét üzemanyag esetében, g/vizsgálat

mfuel

az üzemanyag össztömege mindkét üzemanyag esetében, g/vizsgálat

mTHC

az összes szénhidrogén-kibocsátás tömege a kipufogógázban, g/vizsgálat

mCO

a szén-monoxid-kibocsátás tömege a kipufogógázban, g/vizsgálat

mCO2

  ,

  fuel

az üzemanyagból származó kibocsátott CO2 tömege, g/vizsgálat

wGAM

az üzemanyag kéntartalma, tömegszázalék

wDEL

az üzemanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék

wEPS

az üzemanyag oxigéntartalma, tömegszázalék

α

a hidrogén mólaránya az üzemanyagokban (H/C)

AC

a szén atomtömege: 12,011 g/mol

AH

a hidrogén atomtömege: 1,0079 g/mol

MCO

a szén-monoxid molekulatömege: 28,011 g/mol

MCO2

a szén-dioxid molekulatömege 44,01 g/mol

A karbamidból származó CO2-kibocsátást a (25) egyenlettel kell kiszámítani:

Image 267
  (25)

ahol:

| mCO2,urea | a karbamidból származó kibocsátott CO2 tömege, g/vizsgálat |
| --- | --- |
| curea | karbamidkoncentráció, százalék |
| murea | karbamid-összfogyasztás, g/vizsgálat |
| MCO(NH2)2 | a karbamid molekulatömege: 60,056 g/mol |

mCO2,urea

a karbamidból származó kibocsátott CO2 tömege, g/vizsgálat

curea

karbamidkoncentráció, százalék

murea

karbamid-összfogyasztás, g/vizsgálat

MCO(NH2)2

a karbamid molekulatömege: 60,056 g/mol

A teljes CO2-kibocsátást ezt követően a (26) egyenlettel kell kiszámítani:

Image 268
  (26)

Az eCO2 fékmunkára vonatkoztatott fajlagos CO2-kibocsátást pedig a 12. melléklet 3.3. szakasza szerint kell kiszámítani.

11.

A dokumentációra vonatkozó követelmények

11.1.

Az önálló műszaki egységként típusjóváhagyásban részesített, vegyes üzemű motor gyártójának szerepeltetnie kell a motorrendszer beépítési dokumentációjában azokat a követelményeket, melyek biztosítják, hogy a jármű megfeleljen e melléklet előírásainak közúti vagy adott esetben másmilyen használatkor. Ennek a dokumentációnak legalább a következőket kell tartalmaznia:

| a) | részletes műszaki követelmények, ideértve a motorrendszer fedélzeti diagnosztikai rendszerével való kompatibilitást biztosító intézkedéseket; |
| --- | --- |

a)

részletes műszaki követelmények, ideértve a motorrendszer fedélzeti diagnosztikai rendszerével való kompatibilitást biztosító intézkedéseket;

| b) | az elvégzendő ellenőrzési eljárás leírása. |
| --- | --- |

b)

az elvégzendő ellenőrzési eljárás leírása.

Az ilyen beépítési előírások meglétét és megfelelőségét a hatóság ellenőrizheti a motorrendszer jóváhagyási folyamata során.

11.1.1.

Ha a motorrendszer járműbe való beépítésének jóváhagyását kérelmező járműgyártó megegyezik azzal a járműgyártóval, aki az önálló műszaki egységként típusjóváhagyásban részesített, vegyes üzemű motor típusjóváhagyásának jogosultja, a 11.2. szakaszban megadott dokumentáció nem szükséges.

12.

| 1. függelék | A nagy teljesítményű, vegyes üzemű (HDDF) motorok és járművek típusai – a fogalommeghatározások és a fő követelmények szemléltetése |
| --- | --- |
| 2. függelék | A számláló(k), a figyelmeztető rendszer, a működési korlátozás, a karbantartási üzemmód be- és kikapcsolási mechanizmusai vegyes üzemű motorok és járművek esetében – leírás és szemléltetés |
| 3. függelék | A vegyes üzemmód kijelzője, figyelmeztető rendszer, működési korlátozás nagy teljesítményű, vegyes üzemű (HDDF) járművek esetében – Az igazoló vizsgálatokra vonatkozó követelmények |
| 4. függelék | További követelmények a vegyes üzemű motorok kibocsátásának vizsgálati eljárásaival kapcsolatban |
| 5. függelék | További követelmények a vegyes üzemű motorok kibocsátásának hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett vizsgálati eljárásaival kapcsolatban |
| 6. függelék | Az összetevők mólarányai és az ugas
  értékek meghatározása vegyes üzemű motorok esetében |

1. függelék

A nagy teljesítményű, vegyes üzemű (HDDF) motorok és járművek típusai – a fogalommeghatározások és a fő követelmények szemléltetése

2. függelék

A számláló(k), a figyelmeztető rendszer, a működési korlátozás, a karbantartási üzemmód be- és kikapcsolási mechanizmusai vegyes üzemű motorok és járművek esetében – leírás és szemléltetés

3. függelék

A vegyes üzemmód kijelzője, figyelmeztető rendszer, működési korlátozás nagy teljesítményű, vegyes üzemű (HDDF) járművek esetében – Az igazoló vizsgálatokra vonatkozó követelmények

4. függelék

További követelmények a vegyes üzemű motorok kibocsátásának vizsgálati eljárásaival kapcsolatban

5. függelék

További követelmények a vegyes üzemű motorok kibocsátásának hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett vizsgálati eljárásaival kapcsolatban

6. függelék

Az összetevők mólarányai és az ugas
  értékek meghatározása vegyes üzemű motorok esetében

---

(1)  
  1 Az alacsonyabb fűtőérték alapján.

1

1

(2)  A nagy teljesítményű, vegyes üzemű 3A. típusú motorokat ezen előírás sem nem határozza meg, sem nem engedélyezi.

2

(3)  Pl. nagy teljesítményű, vegyes üzemű 1A. típus vagy nagy teljesítményű, vegyes üzemű, 2B. típus stb.

3

---

15. melléklet – 1. függelék

A nagy teljesítményű, vegyes üzemű (HDDF) motorok és járművek típusai – a fogalommeghatározások és a fő követelmények szemléltetése

| | GERWHTC
   (1) | Alapjárat dízel üzemmódban | Bemelegítés dízel üzemmódban | Működés kizárólag dízel üzemmódban | Működés gáz-halmazállapotú üzemanyag hiányában | Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1A. típus | GERWHTC ≥ 90 % | NEM megengedett | csak karbantartási üzemmódban megengedett | csak karbantartási üzemmódban megengedett | karbantartási üzemmód | |
| 1B. típus | GERWHTC ≥ 90 % | csak dízel üzemmódban megengedett | csak dízel üzemmódban megengedett | csak dízel és karbantartási üzemmódban megengedett | dízel üzemmód | |
| 2A. típus | 10 % < GERWHTC < 90 % | megengedett | csak karbantartási üzemmódban megengedett | csak karbantartási üzemmódban megengedett | karbantartási üzemmód | GERWHTC ≥ 90 % megengedett |
| 2B. típus | 10 % < GERWHTC < 90 % | megengedett | csak dízel üzemmódban megengedett | csak dízel és karbantartási üzemmódban megengedett | dízel üzemmód | GERWHTC ≥ 90 % megengedett |
| 3A. típus | NINCS MEGHATÁROZVA, NEM MEGENGEDETT |
| 3B. típus | GERWHTC ≤ 10 % | megengedett | csak dízel üzemmódban megengedett | csak dízel és karbantartási üzemmódban megengedett | dízel üzemmód | |

GERWHTC
   (1)

Alapjárat dízel üzemmódban

Bemelegítés dízel üzemmódban

Működés kizárólag dízel üzemmódban

Működés gáz-halmazállapotú üzemanyag hiányában

Megjegyzések

1A. típus

GERWHTC ≥ 90 %

NEM megengedett

csak karbantartási üzemmódban megengedett

csak karbantartási üzemmódban megengedett

karbantartási üzemmód

1B. típus

GERWHTC ≥ 90 %

csak dízel üzemmódban megengedett

csak dízel üzemmódban megengedett

csak dízel és karbantartási üzemmódban megengedett

dízel üzemmód

2A. típus

10 % < GERWHTC < 90 %

megengedett

csak karbantartási üzemmódban megengedett

csak karbantartási üzemmódban megengedett

karbantartási üzemmód

GERWHTC ≥ 90 % megengedett

2B. típus

10 % < GERWHTC < 90 %

megengedett

csak dízel üzemmódban megengedett

csak dízel és karbantartási üzemmódban megengedett

dízel üzemmód

GERWHTC ≥ 90 % megengedett

3A. típus

NINCS MEGHATÁROZVA, NEM MEGENGEDETT

3B. típus

GERWHTC ≤ 10 %

megengedett

csak dízel üzemmódban megengedett

csak dízel és karbantartási üzemmódban megengedett

dízel üzemmód

---

(1)  A GERWHTC átlagos gázenergia-hányadost a WHTC vizsgálati ciklus melegindításos részére kell kiszámítani.

---

15. melléklet – 2. függelék

A számláló(k), a figyelmeztető rendszer, a működési korlátozás, a karbantartási üzemmód be- és kikapcsolási mechanizmusai vegyes üzemű motorok és járművek esetében – leírás és szemléltetés

A.2.1.

A számlálómechanizmus leírása

A.2.1.1.

Általános előírások

A.2.1.1.1.

E melléklet követelményeinek teljesítéséhez a rendszerben egy számlálónak kell lennie azon üzemórák számának rögzítésére, amikor a motor úgy működött, hogy a rendszer hibásan működő gázellátást észlelt.

A.2.1.1.2.

E számlálónak legfeljebb 30 perces működési időn keresztül tudnia kell számolni. Az intervallumok legfeljebb hárompercesek lehetnek. Ha a számláló elérte a rendszer által megengedett legnagyobb értéket, ezt meg kell tartania mindaddig, amíg a számláló lenullázásának feltételei nem teljesülnek.

A.2.1.2.

A számlálómechanizmus működési elve

A.2.1.2.1.

A számlálóknak a következőképpen kell működniük:

A.2.1.2.1.1.

Ha a számláló nulla állásból indul, a számlálást azonnal el kell kezdenie, amint e melléklet 7.2. szakasza szerint észlelte a gázellátás meghibásodását, és a megfelelő diagnosztikai hibakód az „aktív és megerősített” státuszra váltott.

A.2.1.2.1.2.

A számlálónak le kell állnia és az aktuális értékét meg kell tartania, ha egyetlen ellenőrzési esemény fordul elő, és a számlálót eredetileg működésbe hozó működési hiba már nem észlelhető, vagy azt kiolvasóval vagy karbantartó szerszámmal törölték.

A.2.1.2.1.2.1.

A számlálónak akkor is le kell állnia és az aktuális értékét meg kell tartania, ha a karbantartási üzemmód működésbe lépett.

A.2.1.2.1.3.

Az érték rögzülését követően a számlálót le kell nullázni, és újra kell kezdenie a számlálást, ha a rendszer a számlálóhoz tartozó működési hibát észlelt, és a karbantartási üzemmód működésbe lépett.

A.2.1.2.1.3.1.

Az érték rögzülését követően akkor is le kell nullázni a számlálót, ha a hozzá tartozó ellenőrzési rutinok legalább egy teljes ellenőrző ciklust lefutottak működési hiba észlelése nélkül, és a számláló utolsó rögzülését követő 36 motorüzemóra alatt nem észleltek a számlálóhoz tartozó működési hibát.

A.2.1.3.

Az A2.1.1–A2.1.3. ábrák a számlálómechanizmus működését szemléltetik három használati eseten keresztül.

A2.1.1. ábra

A2.1.1. ábra

A gázellátás számlálómechanizmusának szemléltetése (nagy teljesítményű, vegyes üzemű [HDDF] A. típus) – 1. használati eset

A gázellátás számlálómechanizmusának szemléltetése (nagy teljesítményű, vegyes üzemű [HDDF] A. típus) – 1. használati eset

Image 269

A gázellátás működési hibáját első alkalommal észleli a rendszer.

A karbantartási üzemmód aktiválódik, és a számláló számlálni kezd, amint a hibakód „aktív és megerősített” státuszra vált (2. észlelés).

A jármű a karbantartási üzemmód aktiválódásának 30. perce előtt álló helyzetbe kerül.

A karbantartási üzemmód aktiválódik, és a jármű sebessége 20 km/h-ra korlátozódik (lásd e melléklet 4.2.2.1. szakaszát).

A számláló az aktuális értéken rögzül.

A2.1.2. ábra

A2.1.2. ábra

A gázellátás számlálómechanizmusának szemléltetése (nagy teljesítményű, vegyes üzemű [HDDF], A. típus) – 2. használati eset

A gázellátás számlálómechanizmusának szemléltetése (nagy teljesítményű, vegyes üzemű [HDDF], A. típus) – 2. használati eset

Image 270

A rendszer a gázellátás működési hibáját észleli, miközben a gázellátás hibaszámlálója nem nullán van (ebben a használati esetben azt az értéket mutatja, amelyet az 1. használati esetben a jármű álló helyzetbe kerülésekor elért).

A karbantartási üzemmód aktiválódik, és amint a hibakód „potenciális” státuszra vált, a számláló újrakezdi nulláról a számlálást (1. észlelés: lásd e melléklet 4.2.3.2.1. szakaszát).

A jármű 30 perces, álló helyzet nélküli működés után karbantartási üzemmódra vált, és sebessége 20 km/h-ra korlátozódik (lásd e melléklet 4.2.2.1. szakaszát).

A számláló a működés 30. percében elért értéken rögzül.

A2.1.3. ábra

A2.1.3. ábra

A gázellátás számlálómechanizmusának szemléltetése (nagy teljesítményű, vegyes üzemű [HDDF]A. típus) – 3. használati eset

A gázellátás számlálómechanizmusának szemléltetése (nagy teljesítményű, vegyes üzemű [HDDF]A. típus) – 3. használati eset

Image 271

36 üzemóra elteltével, amennyiben a rendszer nem észlel hibát a gázellátás működésében, a számláló lenullázódik (lásd az A.2.1.2.3.2.1. szakaszt).

A rendszer ismét hibát észlel a gázellátás működésében, miközben a gázellátás hibaszámlálója nullán van (1. észlelés).

A karbantartási üzemmód aktiválódik, és a számláló számlálni kezd, amint a hibakód „aktív és megerősített” státuszra vált (2. észlelés).

A jármű 30 perces, álló helyzet nélküli működés után karbantartási üzemmódra vált, és sebessége 20 km/h-ra korlátozódik (lásd e melléklet 4.2.2.1. szakaszát).

A számláló a működés 30. percében elért értéken rögzül.

A.2.2.

Az egyéb be- és kikapcsolási mechanizmusok szemléltetése

A.2.2.1.

Az A2.2. ábra azokat az eseményeket szemlélteti, amelyek egy nagy teljesítményű, vegyes üzemű jármű esetében bekövetkeznek, ha egy tipikus használati esetben a gáztartály kiürül.

A2.2. ábra

A2.2. ábra

A gáztartály kiürülése esetén bekövetkező események szemléltetése (nagy teljesítményű, vegyes üzemű [HDDF] A. és B. típus)

A gáztartály kiürülése esetén bekövetkező események szemléltetése (nagy teljesítményű, vegyes üzemű [HDDF] A. és B. típus)

Image 272

Ebben a használati esetben:

| a) | a 4.3.2. szakaszban meghatározott figyelmeztető rendszer működésbe lép, amint a gáz-halmazállapotú üzemanyag szintje eléri a gyártó által meghatározott kritikus szintet; |
| --- | --- |

a)

a 4.3.2. szakaszban meghatározott figyelmeztető rendszer működésbe lép, amint a gáz-halmazállapotú üzemanyag szintje eléri a gyártó által meghatározott kritikus szintet;

| b) | a karbantartási üzemmód aktiválódik (a nagy teljesítményű, vegyes üzemű A. típus esetében) vagy a motor dízel üzemmódra vált (a nagy teljesítményű, vegyes üzemű B. típus esetében). |
| --- | --- |

b)

a karbantartási üzemmód aktiválódik (a nagy teljesítményű, vegyes üzemű A. típus esetében) vagy a motor dízel üzemmódra vált (a nagy teljesítményű, vegyes üzemű B. típus esetében).

A nagy teljesítményű, vegyes üzemű A. típus esetében a karbantartási üzemmód működésbe lép, és a jármű sebessége 20 km/h-ra korlátozódik a jármű legközelebbi álló helyzetbe kerülését vagy azt követően, hogy a jármű 30 percig úgy működött, hogy közben nem került álló helyzetbe (lásd e melléklet 4.2.2.1. szakaszát).

A gáztartályt újra kell tölteni.

A jármű ismét vegyes üzemmódban működik, amint a tartályban az üzemanyag szintje meghaladja a kritikus szintet.

A.2.2.2.

Az A2.3. ábra az akkor bekövetkező eseményeket szemlélteti, amikor egy tipikus használati esetben hiba lép fel a gázellátás működésében. Ez az ábra az A.2.1. szakaszban megadott, a számlálómechanizmust szemléltető ábra kiegészítésére szolgál.

A2.3. ábra

A2.3. ábra

A gázellátás működési hibája esetében bekövetkező események szemléltetése (nagy teljesítményű, vegyes üzemű [HDDF] A. és B. típus)

A gázellátás működési hibája esetében bekövetkező események szemléltetése (nagy teljesítményű, vegyes üzemű [HDDF] A. és B. típus)

Image 273

Ebben a használati esetben:

| a) | A gázellátás meghibásodását első alkalommal mutatja ki a rendszer. A hibakód a „potenciális” státuszt veszi fel (1. észlelés). |
| --- | --- |

a)

A gázellátás meghibásodását első alkalommal mutatja ki a rendszer. A hibakód a „potenciális” státuszt veszi fel (1. észlelés).

| b) | A karbantartási üzemmód aktiválódik (a nagy teljesítményű, vegyes üzemű A. típus esetében) vagy a motor dízel üzemmódra vált (a nagy teljesítményű, vegyes üzemű B. típus esetében), amint a hibakód felveszi az „aktív és megerősített” státuszt (2. észlelés). |
| --- | --- |

b)

A karbantartási üzemmód aktiválódik (a nagy teljesítményű, vegyes üzemű A. típus esetében) vagy a motor dízel üzemmódra vált (a nagy teljesítményű, vegyes üzemű B. típus esetében), amint a hibakód felveszi az „aktív és megerősített” státuszt (2. észlelés).

A nagy teljesítményű, vegyes üzemű A. típus esetében a karbantartási üzemmód aktiválódik, és a jármű sebessége 20 km/h-ra korlátozódik a jármű legközelebbi álló helyzetbe kerülését vagy azt követően, hogy a jármű 30 percig úgy működött, hogy közben nem került álló helyzetbe (lásd e melléklet 4.2.2.1. szakaszát).

A jármű ismét vegyes üzemmódban működik, amint kijavították a hibát.

A.2.2.3.

Az A2.4. ábra az akkor bekövetkező eseményeket szemlélteti, amikor egy tipikus használati esetben rendellenessé válik a gázfogyasztás.

A2.4. ábra

A2.4. ábra

A rendellenes gázfogyasztás esetében bekövetkező események szemléltetése (nagy teljesítményű, vegyes üzemű [HDDF] A. és B. típus)

A rendellenes gázfogyasztás esetében bekövetkező események szemléltetése (nagy teljesítményű, vegyes üzemű [HDDF] A. és B. típus)

Image 274

Ebben a használati esetben a karbantartási üzemmód aktiválódik (a nagy teljesítményű, vegyes üzemű A. típus esetében) vagy a motor dízel üzemmódra vált (a nagy teljesítményű, vegyes üzemű B. típus esetében), amint a hibakód felveszi a „potenciális” státuszt (1. észlelés).

A nagy teljesítményű, vegyes üzemű A. típus esetében a karbantartási üzemmód aktiválódik, és a jármű sebessége 20 km/h-ra korlátozódik a jármű legközelebbi álló helyzetbe kerülését vagy azt követően, hogy a jármű 30 percig úgy működött, hogy közben nem került álló helyzetbe (lásd e melléklet 4.2.2.1. szakaszát).

A jármű ismét vegyes üzemmódban működik, amint korrigálták a rendellenességet.

---

15. melléklet – 3. függelék

A vegyes üzemmód kijelzője, figyelmeztető rendszer, működési korlátozás nagy teljesítményű, vegyes üzemű (HDDF) járművek esetében – Az igazoló vizsgálatokra vonatkozó követelmények

A.3.1.

A vegyes üzemmód kijelzői

A.3.1.1.

Amennyiben a vegyes üzemű motor önálló műszaki egységként kap típusjóváhagyást, a típusjóváhagyáskor igazolni kell, hogy a motorrendszer vegyes üzemmódban ki tudja váltani a vegyes üzemű működés kijelzőjének működésbe lépését.

Amennyiben a vegyes üzemű járművet kibocsátásai tekintetében hagyják jóvá, a típusjóváhagyáskor be kell mutatni vegyes üzemmódban a vegyes üzemű működés kijelzőjének működésbe lépését.

Megjegyzés: A jóváhagyott vegyes üzemű motorok vegyes üzemű működésének kijelzőjével kapcsolatos beépítési követelményeket e melléklet 6.2. szakasza határozza meg.

A.3.1.2.

Amennyiben a vegyes üzemű, 1B., 2B. vagy 3B. típusú motor önálló műszaki egységként kap típusjóváhagyást, a típusjóváhagyáskor igazolni kell, hogy a motorrendszer dízel üzemmódban ki tudja váltani a dízel üzemmód kijelzőjének működésbe lépését.

Amennyiben a vegyes üzemű, 1B., 2B. vagy 3B. típusú járművet a kibocsátások tekintetében hagyják jóvá, a típusjóváhagyáskor be kell mutatni dízel üzemmódban a dízel üzemmód kijelzőjének működésbe lépését.

Megjegyzés: A jóváhagyott 1B., 2B. vagy 3B. típusú motorok dízel üzemmódjának kijelzőjével kapcsolatos beépítési követelményeket e melléklet 6.2. szakasza határozza meg.

A.3.1.3.

Amennyiben a vegyes üzemű motor önálló műszaki egységként kap típusjóváhagyást, a típusjóváhagyáskor igazolni kell, hogy a motorrendszer karbantartási üzemmódban ki tudja váltani a karbantartási üzemmód kijelzőjének működésbe lépését.

Amennyiben a vegyes üzemű járművet kibocsátásai tekintetében hagyják jóvá, a típusjóváhagyáskor be kell mutatni karbantartási üzemmódban a karbantartási üzemmód kijelzőjének működésbe lépését.

Megjegyzés: A jóváhagyott vegyes üzemű motor karbantartási üzemmódjának kijelzőjével kapcsolatos beépítési követelményeket e melléklet 6.2. szakasza határozza meg.

A.3.1.3.1.

Az így felszerelt járművek esetében elegendő elvégezni a karbantartási üzemmóddal kapcsolatos igazolási eljárást, amely a karbantartási üzemmód bekapcsolásából áll, valamint bizonyítékot (például algoritmusok, szimulációk, saját vizsgálatok eredményei stb.) benyújtani a típusjóváhagyó hatósághoz arra vonatkozóan, hogy az üzemmód akkor is működésbe lép, ha maga a motorrendszer váltja ki a karbantartási üzemmódot.

A.3.2.

Amennyiben a vegyes üzemű motor önálló műszaki egységként kap típusjóváhagyást, a típusjóváhagyáskor igazolni kell, hogy a motorrendszer ki tudja váltani a figyelmeztető rendszer működésbe lépését abban az esetben, ha a tartályban található gáz mennyisége a figyelmeztetést kiváltó szint alá süllyed.

Amennyiben a vegyes üzemű jármű kibocsátásai tekintetében kap típusjóváhagyást, a típusjóváhagyáskor be kell mutatni, hogy a figyelmeztető rendszer működésbe lép, ha a tartályban található gáz mennyisége a figyelmeztetést kiváltó szint alá süllyed. E célra a típusjóváhagyó hatóság a gyártó kérésére engedélyezheti a gáz tényleges mennyiségének szimulálását.

Megjegyzés: A jóváhagyott vegyes üzemű motorok figyelmeztető rendszerével kapcsolatos beépítési követelményeket e melléklet 6.2. szakasza határozza meg.

A.3.3.

Amennyiben az 1A. vagy 2A. típusú vegyes üzemű motor önálló műszaki egységként kap típusjóváhagyást, a típusjóváhagyáskor igazolni kell, hogy a motorrendszer vegyes üzemmódban ki tudja váltani a működési korlátozás működésbe lépését üres üzemanyagtartály, meghibásodott gázellátás vagy rendellenes gázfogyasztás észlelése esetén.

Amennyiben egy 1A. vagy 2A. típusú, vegyes üzemű jármű kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról van szó, a típusjóváhagyáskor be kell mutatni, hogy a működési korlátozás működésbe lép üres üzemanyagtartály, meghibásodott gázellátás vagy rendellenes gázfogyasztás észlelése esetén.

Megjegyzés: A jóváhagyott vegyes üzemű motorok működési korlátozásával kapcsolatos beépítési követelményeket e melléklet 6.2. szakasza határozza meg.

A.3.3.1.

Amennyiben az 1A. vagy 2A. típusú vegyes üzemű motor önálló műszaki egységként kap típusjóváhagyást, a típusjóváhagyáskor igazolni kell, hogy a motorrendszer vegyes üzemmódban ki tudja váltani a működési korlátozás működésbe lépését üres üzemanyagtartály, meghibásodott gázellátás vagy rendellenes gázfogyasztás észlelése esetén.

Amennyiben egy 1A. vagy 2A. típusú, vegyes üzemű jármű kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról van szó, a típusjóváhagyáskor be kell mutatni, hogy a működési korlátozás működésbe lép üres üzemanyagtartály, meghibásodott gázellátás vagy rendellenes gázfogyasztás észlelése esetén.

Megjegyzés: A jóváhagyott vegyes üzemű motorok működési korlátozásával kapcsolatos beépítési követelményeket e melléklet 6.2. szakasza határozza meg.

A.3.3.1.

A típusjóváhagyó hatóság a gyártó kérésére engedélyezheti a gázellátás meghibásodásának és a gázfogyasztás rendellenességének szimulálását.

A.3.3.2.

Az igazoló vizsgálatot elegendő egy tipikus, a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével kiválasztott használati esetben elvégezni, és a hatóságnak bizonyítékot (pl. algoritmusok, szimulációk, saját vizsgálatok eredményei stb.) kell benyújtani arra vonatkozóan, hogy a működési korlátozás a többi lehetséges használati esetben is bekövetkezik.

---

15. melléklet – 4. függelék

További követelmények a vegyes üzemű motorok kibocsátásának vizsgálati eljárásaival kapcsolatban

A.4.1.

Ez a függelék az előírás 4. mellékletéhez képest további követelményeket és kivételeket határoz meg a vegyes üzemű motorok kibocsátásvizsgálatának lehetővé tétele érdekében, függetlenül attól, hogy a kibocsátások pusztán kipufogógázból állnak, vagy a kipufogógázokhoz még a 4. melléklet 6.10. szakasza szerinti, forgattyúházból származó kibocsátások is hozzáadódnak.

A vegyes üzemű motorok kibocsátásvizsgálatát megnehezíti, hogy a motor a gyújtáshoz különféle üzemanyagokat használhat, kezdve a tiszta dízeltől egészen a nagyrészt gáz-halmazállapotú üzemanyagból és csak kisrészt dízelből álló keverékig. A vegyes üzemű motor által használt üzemanyagok aránya dinamikusan változhat a motor üzemi feltételeinek függvényében is. Következésképpen különleges óvintézkedésekre és korlátozásokra van szükség e motorok kibocsátásvizsgálatának lehető tétele érdekében.

A.4.2.

Vizsgálati feltételek (4. melléklet, 6. szakasz)

A.4.2.1.

A vegyes üzemű motorok fa
  paraméterét az ezen előírás 4. melléklete 6.1. szakaszának a) pontjában megadott (2) egyenlettel kell meghatározni.

A.4.3.

Vizsgálati eljárások (4. melléklet, 7. szakasz)

A.4.3.1.

A vegyes üzemű motorok esetében ajánlott mérési eljárás a 4. melléklet 7.1.3. szakaszában megadott b) eljárás (állandó térfogatú mintavétel [CVS]).

Ez a mérési eljárás biztosítja, hogy az üzemanyag-összetétel változása a vizsgálat alatt csak a szénhidrogénmérés eredményeit befolyásolja. Ezt a 4.4. szakaszban leírt módszerek valamelyikével kell ellensúlyozni.

Egyéb mérési módszereket is lehet használni, mint pl. a 4. melléklet 7.1.3. szakaszában megadott a) módszert (hígítatlan kipufogógázzal/részáramú hígítórendszerrel történő mérés), de óvintézkedéseket kell alkalmazni a kipufogógáz-tömegáram meghatározása és a számítási módszerek tekintetében. Üzemanyag-paraméterek és ugas
  -értékek gyanánt rögzített értékeket kell alkalmazni, amint azt a 6. függelék leírja.

A.4.4.

A 11 sz. globális műszaki előírásnak (gtr) a nem közúti mozgó gépek és berendezések kipufogógáz-kibocsátásával kapcsolatos vizsgálati eljárásra vonatkozó 7. mellékletében leírtak szerinti moláris kibocsátásszámítás nem megengedett.

A.4.4.1.

Száraz/nedves korrekció (4. melléklet, 8.1. szakasz)

A.4.4.1.1.

A száraz/nedves korrekció kiszámításához a 4. melléklet 8.1.1. szakaszában megadott (15) és (17) egyenletet kell használni.

Az üzemanyag-specifikus paramétereket a 6. függelék A.6.2. és A.6.3. szakaszai szerint kell meghatározni.

A.4.4.1.2.

A száraz/nedves korrekció kiszámításához a 4. melléklet 8.1.2. szakaszában megadott (19) és (20) egyenletet kell használni.

A száraz/nedves korrekcióhoz a két üzemanyag kombinációjának α hidrogén mólarányát kell használni. A hidrogén mólarányát a 6. függelék A.6.4. szakasza szerint mindkét üzemanyag fogyasztásának méréséből kell kiszámítani.

A.4.4.2.

A vegyes üzemű motorok esetében a páratartalom tekintetében történő NOx-korrekcióhoz a 4. melléklet 8.2.1. szakaszában a kompressziós gyújtású motorokra megadott páratartalom tekintetében történő NOx-korrekciót kell használni.

Image 275
  (A4.1)

ahol:

| Ha | a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |
| --- | --- |

Ha

a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

A.4.4.3.

Részáramú hígítás és a hígítatlan gázkibocsátás mérése (4. melléklet, 8.4. szakasz)

A.4.4.3.1.

A kipufogógáz tömegáramát a 8.4.1.3. szakaszban leírt közvetlen mérési módszerrel kell meghatározni.

A levegőáramot és levegő/üzemanyag arányt használó, a 8.4.1.6. szakasz szerinti alternatív mérési módszer használata – (30), (31) és (32) egyenlet – csak akkor megengedett, ha az α, γ, δ és ε értékeket a 6. függelék A.6.2. és A.6.3. szakasza szerint határozzák meg. A levegő/üzemanyag arány meghatározásához cirkónium-oxid típusú érzékelő használata nem megengedett.

A.4.4.3.2.

A számításokat a 4. melléklet 8. szakasza szerint kell elvégezni, de a 6. függelék A.6.2. és A.6.3. szakaszában leírt ugas
  -értékeket és mólarányokat kell használni.

A.4.4.3.3.

A részecskekibocsátás részáramú hígítórendszerrel végzett mérési módszerrel történő meghatározásához a 4. melléklet 8.4.3.2. szakasza szerint kell elvégezni a számítást.

A hígítási arány ellenőrzéséhez az alábbi két módszer valamelyikét kell használni:

| — | a 8.4.1.3. szakaszban leírt közvetlen tömegáram-mérési módszer; |
| --- | --- |

—

a 8.4.1.3. szakaszban leírt közvetlen tömegáram-mérési módszer;

| — | a levegőáramot és levegő/üzemanyag arányt használó, a 8.4.1.6. szakasz szerinti mérési módszer használata – (30), (31) és (32) egyenlet – csak akkor megengedett, ha azt a 8.4.1.2. szakaszban leírt prediktív szabályozási módszerrel kombinálják, és az α, γ, δ és ε értékeket a 6. függelék A.6.2. és A.6.3. szakasza szerint határozzák meg. |
| --- | --- |

—

a levegőáramot és levegő/üzemanyag arányt használó, a 8.4.1.6. szakasz szerinti mérési módszer használata – (30), (31) és (32) egyenlet – csak akkor megengedett, ha azt a 8.4.1.2. szakaszban leírt prediktív szabályozási módszerrel kombinálják, és az α, γ, δ és ε értékeket a 6. függelék A.6.2. és A.6.3. szakasza szerint határozzák meg.

A 9.4.6.1. szakasz szerinti minőség-ellenőrzést minden mérés esetében el kell végezni.

A.4.4.3.4.

Az A.4.4.3.1. és az A.4.4.3.3. szakaszban említett áramlásmérő nem lehet érzékeny a kipufogógáz összetételének és sűrűségének változásaira. A Pitot-csővel vagy a méréshez használt nyílás típusával összefüggő kisebb hibákat (egyenértékű a kipufogógáz sűrűségének négyzetgyökével) figyelmen kívül lehet hagyni.

A.4.4.4.

Az üzemanyag összetételének esetleges változása csak a szénhidrogénmérés eredményeinek kiszámítását fogja befolyásolni. Minden más összetevő esetében a 4. melléklet 8.5.2. szakaszának megfelelő egyenleteit kell használni.

A szénhidrogén-kibocsátások kiszámításához pontosan követni kell az egyenleteket, az összetevőknek a 6. függelék A.6.4. szakasza szerint mindkét üzemanyag fogyasztásának méréséből meghatározott mólarányait felhasználva.

A.4.4.4.1.

A sztöchiometriai együttható meghatározásához az üzemanyagban lévő hidrogén α mólarányát a 6. függelék A.6.4. szakasza szerint az üzemanyag-keverékben lévő hidrogén átlagos mólarányaként kell kiszámítani a vizsgálat alatt.

Ehelyett a gáz-halmazállapotú üzemanyag Fs
  értékét is lehet használni a 4. melléklet (59) vagy (60) egyenletében.

A.4.5.

A berendezésekre vonatkozó előírások és ellenőrzésük (4. melléklet, 9. szakasz)

A.4.5.1.

A vegyes üzemű motorokhoz előírt oxigénkoncentrációk megegyeznek a 4. melléklet 9.3.3.4. szakaszában található 8. táblázatban, a kompressziós gyújtású motorokhoz előírt értékekkel.

A.4.5.2.

A vegyes üzemű motorok méréséhez használt eszközöket ugyanazokkal az eljárásokkal kell ellenőrizni, mint amelyeket a kompressziós gyújtású motorok méréséhez használnak. A 4. melléklet 9.3.7.3. szakaszának b) pontja szerinti, 21 % oxigént tartalmazó keveréket kell használni.

A.4.5.3.

A víz keresztérzékenységének az ezen előírás 4. mellékletének 9.3.9.2.2. szakaszában említett vizsgálata csak az NOx nedves koncentrációinak mérésére vonatkozik. A földgázzal működő vegyes üzemű motorokon ezt a vizsgálatot egy feltételezett H/C aránnyal (metán) kell elvégezni, amelynek az értéke 4. Ebben az esetben a Hm
  = 2 x A. Az LPG-vel működő vegyes üzemű motorokon ezt a vizsgálatot egy 2,525 értékű feltételezett H/C aránnyal kell elvégezni. Ebben az esetben a Hm
  = 1,25 x A.

---

15. melléklet – 5. függelék

További követelmények a vegyes üzemű motorok kibocsátásának hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett vizsgálati eljárásaival kapcsolatban

A.5.1.

Ez a függelék az előírás 8. mellékletéhez képest további követelményeket és kivételeket határoz meg a vegyes üzemű motorok hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett kibocsátásvizsgálatának lehetővé tétele érdekében.

A vegyes üzemű motorok kibocsátásvizsgálatát megnehezíti, hogy a motor a gyújtáshoz különféle üzemanyagokat használhat, kezdve a tiszta dízeltől egészen a nagyrészt gáz-halmazállapotú üzemanyagból és csak kisrészt dízelből álló keverékig. A vegyes üzemű motor által használt üzemanyagok aránya dinamikusan változhat a motor üzemi feltételeinek függvényében is. Következésképpen különleges óvintézkedésekre és korlátozásokra van szükség e motorok kibocsátásvizsgálatának lehető tétele érdekében.

A.5.2.

A 8. melléklet 1. függelékének következő módosításait kell alkalmazni:

A.5.2.1.

| (2) | Csak földgázzal üzemelő motoroknál. |
| --- | --- |

(2)

A.5.2.2.

Ha a koncentráció mérése száraz alapon történik, akkor azt a 4. melléklet 8.1. szakasza és a melléklet 4. függelékének 4.1.1. szakasza szerint át kell számítani nedves alapú koncentrációra.

A.5.2.3.

A kibocsátások tömegét a 4. melléklet 8.4.2.3. szakaszában leírtak szerint kell meghatározni. Az ugas
  -értékeket a 15. melléklet 6. függelékének A.6.2. és A.6.3. szakasza szerint kell meghatározni.

---

15. melléklet – 6. függelék

Az összetevők mólarányai és az ugas
  értékek meghatározása vegyes üzemű motorok esetében

A.6.1.

Ez a függelék az összetevők mólarányainak és az ugas
  -értékek meghatározásának módját állapítja meg a száraz-nedves tényező és a kibocsátások kiszámítása céljára a vegyes üzemű motorok kibocsátásvizsgálata során.

A.6.2.

Működés vegyes üzemmódban

A.6.2.1.

A vegyes üzemű, 1A. vagy 1B. típusú, vegyes üzemmódban működő motorok esetében a gáz-halmazállapotú üzemanyag összetevőinek mólarányát és ugas
  -értékeit kell használni.

A.6.2.2.

A6.1. táblázat

Az 50 %-ban (tömegszázalék) gáz-halmazállapotú üzemanyagból és 50 %-ban dízel üzemanyagból álló keverék összetevőinek mólaránya

| Gáz-halmazállapotú üzemanyag | α | γ | δ | ε |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CH4 | 2,8681 | 0 | 0 | 0,0040 |
| GR | 2,7676 | 0 | 0 | 0,0040 |
| G23 | 2,7986 | 0 | 0,0703 | 0,0043 |
| G25 | 2,7377 | 0 | 0,1319 | 0,0045 |
| Propán | 2,2633 | 0 | 0 | 0,0039 |
| Bután | 2,1837 | 0 | 0 | 0,0038 |
| LPG | 2,1957 | 0 | 0 | 0,0038 |
| LPG, „A” üzemanyag | 2,1740 | 0 | 0 | 0,0038 |
| LPG, „B” üzemanyag | 2,2402 | 0 | 0 | 0,0039 |

Gáz-halmazállapotú üzemanyag

α

γ

δ

ε

CH4

2,8681

0

0

0,0040

GR

2,7676

0

0

0,0040

G23

2,7986

0

0,0703

0,0043

G25

2,7377

0

0,1319

0,0045

Propán

2,2633

0

0

0,0039

Bután

2,1837

0

0

0,0038

LPG

2,1957

0

0

0,0038

LPG, „A” üzemanyag

2,1740

0

0

0,0038

LPG, „B” üzemanyag

2,2402

0

0

0,0039

A6.2. táblázat

Az 50 %-ban (tömegszázalék) gáz-halmazállapotú üzemanyagból és 50 %-ban dízelből álló keverék hígítatlan kipufogógázának u
  gas-értékei és összetevőinek sűrűsége

| Gáz-halmazállapotú üzemanyag | ρe | | | Gáz | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρ
  gas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (a)) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| | | u
  gas
   (b)) | | | |
| CNG/LNG (c)) | 1,2786 | 0,001606 | 0,000978 | 0,00528  (d)) | 0,001536 | 0,001117 | 0,000560 |
| Propán | 1,2869 | 0,001596 | 0,000972 | 0,000510 | 0,001527 | 0,001110 | 0,000556 |
| Bután | 1,2883 | 0,001594 | 0,000971 | 0,000503 | 0,001525 | 0,001109 | 0,000556 |
| LPG (e)) | 1,2881 | 0,001594 | 0,000971 | 0,000506 | 0,001525 | 0,001109 | 0,000556 |

Gáz-halmazállapotú üzemanyag

ρe

Gáz

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas [kg/m3]

2,053

1,250

(a))

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (b))

CNG/LNG (c))

1,2786

0,001606

0,000978

0,00528  (d))

0,001536

0,001117

0,000560

Propán

1,2869

0,001596

0,000972

0,000510

0,001527

0,001110

0,000556

Bután

1,2883

0,001594

0,000971

0,000503

0,001525

0,001109

0,000556

LPG (e))

1,2881

0,001594

0,000971

0,000506

0,001525

0,001109

0,000556

A.6.2.3.

A vegyes üzemű, 3 B. típusú, vegyes üzemmódban működő motorok esetében a dízel üzemanyag összetevőinek mólarányát és ugas
  -értékeit kell használni.

A.6.2.4.

| — | Az összes szénhidrogén-kibocsátás kiszámításához a gáz-halmazállapotú üzemanyag ugas
  -értékét kell használni. |
| --- | --- |

—

Az összes szénhidrogén-kibocsátás kiszámításához a gáz-halmazállapotú üzemanyag ugas
  -értékét kell használni.

| — | A nem metán szénhidrogének kibocsátásának kiszámításához a CH2,93 összetételen alapuló ugas
  -értéket kell használni. |
| --- | --- |

—

A nem metán szénhidrogének kibocsátásának kiszámításához a CH2,93 összetételen alapuló ugas
  -értéket kell használni.

| — | A CH4-kibocsátás kiszámításához a CH4
  ugas
  -értékét kell használni. |
| --- | --- |

—

A CH4-kibocsátás kiszámításához a CH4
  ugas
  -értékét kell használni.

A.6.3.

A vegyes üzemű, 1B., 2B. vagy 3B. típusú, dízel üzemmódban működő motorok esetében a dízel üzemanyag összetevőinek mólarányát és ugas
  -értékeit kell használni.

A.6.4.

Az összetevők mólarányainak meghatározása ismert üzemanyag-keverék esetében

A.6.4.1.

Image 276
  (A6.1)

Image 277
  (A6.2)

Image 278
  (A6.3)

Image 279
  (A6.4)

Image 280
  (A6.5)

ahol:

| qm

  f1 | az 1. üzemanyag tömegárama, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  f2 | a 2. üzemanyag tömegárama, kg/s |
| w
  ALF | az üzemanyag hidrogéntartalma, tömegszázalék |
| w
  BET | az üzemanyag széntartalma, tömegszázalék |
| w
  GAM | az üzemanyag kéntartalma, tömegszázalék |
| w
  DEL | az üzemanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék |
| w
  EPS | az üzemanyag oxigéntartalma, tömegszázalék |

qm

  f1

az 1. üzemanyag tömegárama, kg/s

qm

  f2

a 2. üzemanyag tömegárama, kg/s

w
  ALF

az üzemanyag hidrogéntartalma, tömegszázalék

w
  BET

az üzemanyag széntartalma, tömegszázalék

w
  GAM

az üzemanyag kéntartalma, tömegszázalék

w
  DEL

az üzemanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék

w
  EPS

az üzemanyag oxigéntartalma, tömegszázalék

A.6.4.2.

Image 281
  (A6.6)

Image 282
  (A6.7)

Image 283
  (A6.8)

Image 284
  (A6.9)

ahol:

| w
  ALF | az üzemanyag hidrogéntartalma, tömegszázalék |
| --- | --- |
| w
  BET | az üzemanyag széntartalma, tömegszázalék |
| w
  GAM | az üzemanyag kéntartalma, tömegszázalék |
| w
  DEL | az üzemanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék |
| w
  EPS | az üzemanyag oxigéntartalma, tömegszázalék |
| α | a hidrogén mólaránya (H/C) |
| γ | a kén mólaránya (S/C) |
| δ | a nitrogén mólaránya (N/C) |
| ε | az oxigén mólaránya (O/C) |

w
  ALF

az üzemanyag hidrogéntartalma, tömegszázalék

w
  BET

az üzemanyag széntartalma, tömegszázalék

w
  GAM

az üzemanyag kéntartalma, tömegszázalék

w
  DEL

az üzemanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék

w
  EPS

az üzemanyag oxigéntartalma, tömegszázalék

α

a hidrogén mólaránya (H/C)

γ

a kén mólaránya (S/C)

δ

a nitrogén mólaránya (N/C)

ε

az oxigén mólaránya (O/C)

CH
  α
  OεNδSγ összetételű üzemanyagra vonatkoztatva

A.6.4.3.

Az üzemanyag-keverékek hígítatlan kipufogógázának u
  gas-értékeit a 4. melléklet 8.4.2.4. szakaszában megadott egyenletek pontos követésével, a mólarányokat pedig az A.6.4.2. szakasz szerint lehet kiszámítani.

Állandó tömegáramú rendszerek esetében a 4. melléklet 8.5.2.3.1. szakaszában megadott (57) egyenletre van szükség a hígított kipufogógáz u
  gas-értékeinek kiszámításához.

---

(a))  Az üzemanyagtól függően

a)

(b))  ha λ = 2, száraz levegő, 273 K, 101,3 kPa

b)

(c))  az u értékek 0,2 %-os pontosságúak a következő tömegösszetételek esetében: C = 58 – 76 %; H = 19 – 25 %; N = 0 – 14 % (CH4, G20, GR, G23 és G25)

c)

u

4

20

R

23

25

(d))  nem metán szénhidrogének CH2,93 összetétel alapján (az összes szénhidrogénre a CH4
  u
  gas együtthatóját kell használni)

d)

2,93

4

u

gas

(e))  az u értékek 0,2 %-os pontosságúak a következő tömegösszetételek esetében: C3 = 27 – 90 %; C4 = 10 – 73 % (LPG „A” és „B” üzemanyag)

e)

u

---