# Den Europæiske Unions C 87/2009

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2009.087.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 87 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 52. årgang16. april 2009 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2009.087.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 87

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

52. årgang16. april 2009

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 087/01 | Euroens vekselkurs | 1 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2009/C 087/02 | Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Rådets direktiv 88/378/EØF af 3. maj 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om sikkerhedskrav til legetøjTitler og referencer for harmoniserede standarder som skal offentliggøres i henhold til direktivet: (
  1
  ) | 2 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2009/C 087/01

Euroens vekselkurs

1

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2009/C 087/02

Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Rådets direktiv 88/378/EØF af 3. maj 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om sikkerhedskrav til legetøjTitler og referencer for harmoniserede standarder som skal offentliggøres i henhold til direktivet: (
  1
  )

Titler og referencer for harmoniserede standarder som skal offentliggøres i henhold til direktivet

1

2

| | V   Udtalelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 087/03 | Statsstøtte — Nederlandene Statsstøtte C 45/2008 (ex NN 97/2005) — Støtte til Farm Dairy Flevoland Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 | 5 |
| 2009/C 087/04 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5403 — Lufthansa/British Midland) (
  1
  ) | 12 |
| 2009/C 087/05 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5479 — LONZA/TEVA/JV) (
  1
  ) | 13 |
| | ØVRIGE RETSAKTER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 087/06 | Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer | 14 |
| 2009/C 087/07 | Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) Nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer | 20 |

V   Udtalelser

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

2009/C 087/03

Statsstøtte — Nederlandene Statsstøtte C 45/2008 (ex NN 97/2005) — Støtte til Farm Dairy Flevoland Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2

5

2009/C 087/04

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5403 — Lufthansa/British Midland) (
  1
  )

1

12

2009/C 087/05

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5479 — LONZA/TEVA/JV) (
  1
  )

1

13

ØVRIGE RETSAKTER

Kommissionen

2009/C 087/06

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

14

2009/C 087/07

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) Nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 16.4.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 87/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 87/1

---

Euroens vekselkurs (1)

15. april 2009

2009/C 87/01

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3173 |
| JPY | japanske yen | 130,70 |
| DKK | danske kroner | 7,4498 |
| GBP | pund sterling | 0,88210 |
| SEK | svenske kroner | 10,8650 |
| CHF | schweiziske franc | 1,5100 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 8,8405 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 26,883 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 290,79 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7092 |
| PLN | polske zloty | 4,3005 |
| RON | rumænske leu | 4,1935 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,1162 |
| AUD | australske dollar | 1,8352 |
| CAD | canadiske dollar | 1,6004 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,2094 |
| NZD | newzealandske dollar | 2,2912 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,9810 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 757,28 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 12,1509 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 9,0001 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,3767 |
| IDR | indonesiske rupiah | 14 351,98 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,7522 |
| PHP | filippinske pesos | 62,790 |
| RUB | russiske rubler | 44,1005 |
| THB | thailandske bath | 46,758 |
| BRL | brasilianske real | 2,9223 |
| MXN | mexicanske pesos | 17,4346 |
| INR | indiske rupee | 65,4370 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3173

JPY

japanske yen

130,70

DKK

danske kroner

7,4498

GBP

pund sterling

0,88210

SEK

svenske kroner

10,8650

CHF

schweiziske franc

1,5100

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

8,8405

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

26,883

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

290,79

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7092

PLN

polske zloty

4,3005

RON

rumænske leu

4,1935

TRY

tyrkiske lira

2,1162

AUD

australske dollar

1,8352

CAD

canadiske dollar

1,6004

HKD

hongkongske dollar

10,2094

NZD

newzealandske dollar

2,2912

SGD

singaporeanske dollar

1,9810

KRW

sydkoreanske won

1 757,28

ZAR

sydafrikanske rand

12,1509

CNY

kinesiske renminbi yuan

9,0001

HRK

kroatiske kuna

7,3767

IDR

indonesiske rupiah

14 351,98

MYR

malaysiske ringgit

4,7522

PHP

filippinske pesos

62,790

RUB

russiske rubler

44,1005

THB

thailandske bath

46,758

BRL

brasilianske real

2,9223

MXN

mexicanske pesos

17,4346

INR

indiske rupee

65,4370

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 16.4.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 87/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 87/2

---

Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Rådets direktiv 88/378/EØF af 3. maj 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om sikkerhedskrav til legetøj

(EØS-relevant tekst)

Titler og referencer for harmoniserede standarder som skal offentliggøres i henhold til direktivet:

2009/C 87/02

| ESO (1) | Standardens reference og titel (Referencedokument) | Første offentliggørelse EFT/EUT | Reference for erstattet standard | Formodning om overensstemmelse ved efterlevelse af den erstattede standard ophører den (dato)
  Anm. 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 71-1:2005+A6:2008
  Legetøj. Sikkerhedskrav. Del 1: Mekaniske og fysiske egenskaber | 16.9.2008 | EN 71-1:2005+A4:2007
  Anm. 2.1 | Udløbsdato
  (30.11.2008) |
| Bemærkning: »For projektillegetøj med sugekopper som anslagsflade omfatter kravet i punkt 4.17.1, litra b), i henhold til hvilket trækprøven skal udføres i overensstemmelse med punkt 8.4.2.3, ikke kvælningsrisikoen i forbindelse med dette legetøj«. – Kommissionens beslutning 2007/224/EF af 4. april 2007 (EFT L 96 af 11.4.2007, s. 18). |
| CEN | EN 71-2:2006+A1:2007
  Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 2: Brændbarhed | 16.9.2008 | EN 71-2:2006
  Anm. 2.1 | Udløbsdato
  (16.9.2008) |
| CEN | EN 71-3:1994
  Legetøj. Sikkerhedskrav. Del 3: Migration af særlige stoffer | 12.10.1995 | EN 71-3:1988
  Anm. 2.1 | Udløbsdato
  (30.6.1995) |
| EN 71-3:1994/A1:2000 | 14.9.2001 | Anm. 3 | Udløbsdato
  (31.10.2000) |
| EN 71-3:1994/A1:2000/AC:2000 | 8.8.2002 | | |
| EN 71-3:1994/AC:2002 | 15.3.2003 | | |
| CEN | EN 71-4:1990
  Legetøj. Sikkerhedskrav. Del 4: Sæt til kemiske og lignende forsøg. (Kemisæt m.m.) | 9.2.1991 | | |
| EN 71-4:1990/A1:1998 | 5.9.1998 | Anm. 3 | Udløbsdato
  (31.10.1998) |
| EN 71-4:1990/A2:2003 | 9.12.2003 | Anm. 3 | Udløbsdato
  (31.1.2004) |
| EN 71-4:1990/A3:2007 | 4.10.2007 | Anm. 3 | Udløbsdato
  (30.11.2007) |
| CEN | EN 71-5:1993
  Legetøj. Sikkerhedskrav. Del 5: Andet kemisk legetøj (sæt) end sæt til kemiske forsøg | 1.9.1993 | | |
| EN 71-5:1993/A1:2006 | 31.5.2006 | Anm. 3 | Udløbsdato
  (31.7.2006) |
| CEN | EN 71-6:1994
  Legetøj. Sikkerhedskrav. Del 6: Grafisk advarselssymbol vedrørende alder | 22.6.1995 | | |
| CEN | EN 71-7:2002
  Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 7: Fingermaling — Krav og prøvningsmetoder | 15.3.2003 | | |
| CEN | EN 71-8:2003
  Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 8: Gynger, rutsjebaner og lignende legetøj til indendørs- og udendørs brug i private hjem | 9.12.2003 | | |
| EN 71-8:2003/A1:2006 | 26.10.2006 | Anm. 3 | Udløbsdato
  (30.11.2006) |
| Cenelec | EN 62115:2005
  Elektrisk legetøj — Sikkerhed IEC 62115:2003 (ændret) + A1:2004 | 8.3.2006 | EN 50088:1996 + A1:1996 + A2:1997 + A3:2002
  Anm. 2.1 | Udløbsdato
  (1.1.2008) |

ESO (1)

Standardens reference og titel (Referencedokument)

Første offentliggørelse EFT/EUT

Reference for erstattet standard

Formodning om overensstemmelse ved efterlevelse af den erstattede standard ophører den (dato)

Anm. 1

CEN

EN 71-1:2005+A6:2008

Legetøj. Sikkerhedskrav. Del 1: Mekaniske og fysiske egenskaber

16.9.2008

EN 71-1:2005+A4:2007

Anm. 2.1

Udløbsdato

(30.11.2008)

Bemærkning: »For projektillegetøj med sugekopper som anslagsflade omfatter kravet i punkt 4.17.1, litra b), i henhold til hvilket trækprøven skal udføres i overensstemmelse med punkt 8.4.2.3, ikke kvælningsrisikoen i forbindelse med dette legetøj«. – Kommissionens beslutning 2007/224/EF af 4. april 2007 (EFT L 96 af 11.4.2007, s. 18).

CEN

EN 71-2:2006+A1:2007

Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 2: Brændbarhed

16.9.2008

EN 71-2:2006

Anm. 2.1

Udløbsdato

(16.9.2008)

CEN

EN 71-3:1994

Legetøj. Sikkerhedskrav. Del 3: Migration af særlige stoffer

12.10.1995

EN 71-3:1988

Anm. 2.1

Udløbsdato

(30.6.1995)

EN 71-3:1994/A1:2000

14.9.2001

Anm. 3

Udløbsdato

(31.10.2000)

EN 71-3:1994/A1:2000/AC:2000

8.8.2002

EN 71-3:1994/AC:2002

15.3.2003

CEN

EN 71-4:1990

Legetøj. Sikkerhedskrav. Del 4: Sæt til kemiske og lignende forsøg. (Kemisæt m.m.)

9.2.1991

EN 71-4:1990/A1:1998

5.9.1998

Anm. 3

Udløbsdato

(31.10.1998)

EN 71-4:1990/A2:2003

9.12.2003

Anm. 3

Udløbsdato

(31.1.2004)

EN 71-4:1990/A3:2007

4.10.2007

Anm. 3

Udløbsdato

(30.11.2007)

CEN

EN 71-5:1993

Legetøj. Sikkerhedskrav. Del 5: Andet kemisk legetøj (sæt) end sæt til kemiske forsøg

1.9.1993

EN 71-5:1993/A1:2006

31.5.2006

Anm. 3

Udløbsdato

(31.7.2006)

CEN

EN 71-6:1994

Legetøj. Sikkerhedskrav. Del 6: Grafisk advarselssymbol vedrørende alder

22.6.1995

CEN

EN 71-7:2002

Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 7: Fingermaling — Krav og prøvningsmetoder

15.3.2003

CEN

EN 71-8:2003

Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 8: Gynger, rutsjebaner og lignende legetøj til indendørs- og udendørs brug i private hjem

9.12.2003

EN 71-8:2003/A1:2006

26.10.2006

Anm. 3

Udløbsdato

(30.11.2006)

Cenelec

EN 62115:2005

Elektrisk legetøj — Sikkerhed IEC 62115:2003 (ændret) + A1:2004

8.3.2006

EN 50088:1996 + A1:1996 + A2:1997 + A3:2002

Anm. 2.1

Udløbsdato

(1.1.2008)

| Anm. 1: | Formodning om overensstemmelse ved efterlevelse af standarden vil normalt ophøre på den tilbagetrækningsdato der fastsættes af det europæiske standardiseringsorgan, men brugerne af disse standarder gøres opmærksom på at den i særlige tilfælde kan ophøre på et andet tidspunkt. |
| --- | --- |

Anm. 1:

Formodning om overensstemmelse ved efterlevelse af standarden vil normalt ophøre på den tilbagetrækningsdato der fastsættes af det europæiske standardiseringsorgan, men brugerne af disse standarder gøres opmærksom på at den i særlige tilfælde kan ophøre på et andet tidspunkt.

| Anm. 2.1: | Den nye (eller ændrede) standard har samme anvendelsesområde som den erstattede standard. Fra og med den anførte dato medfører efterlevelse af den erstattede standard ikke længere formodning om overensstemmelse med direktivets væsentlige krav. |
| --- | --- |

Anm. 2.1:

Den nye (eller ændrede) standard har samme anvendelsesområde som den erstattede standard. Fra og med den anførte dato medfører efterlevelse af den erstattede standard ikke længere formodning om overensstemmelse med direktivets væsentlige krav.

| Anm. 2.2: | Den nye standard har et bredere anvendelsesområde end de erstattede standarder. Fra og med den anførte dato medfører efterlevelse af de erstattede standarder ikke længere formodning om overensstemmelse med direktivets væsentlige krav. |
| --- | --- |

Anm. 2.2:

Den nye standard har et bredere anvendelsesområde end de erstattede standarder. Fra og med den anførte dato medfører efterlevelse af de erstattede standarder ikke længere formodning om overensstemmelse med direktivets væsentlige krav.

| Anm. 2.3: | Den nye standard har et snævrere anvendelsesområde end den erstattede standard. For produkter der falder ind under den nye standards anvendelsesområde medfører efterlevelse af den (delvis) erstattede standard fra og med den anførte dato ikke længere formodning om overensstemmelse med direktivets væsentlige krav. Formodningen om overensstemmelse med direktivets væsentlige krav gælder fortsat for produkter der falder inden for den (delvis) erstattede standards anvendelsesområde, men ikke inden for den nye standards anvendelsesområde. |
| --- | --- |

Anm. 2.3:

Den nye standard har et snævrere anvendelsesområde end den erstattede standard. For produkter der falder ind under den nye standards anvendelsesområde medfører efterlevelse af den (delvis) erstattede standard fra og med den anførte dato ikke længere formodning om overensstemmelse med direktivets væsentlige krav. Formodningen om overensstemmelse med direktivets væsentlige krav gælder fortsat for produkter der falder inden for den (delvis) erstattede standards anvendelsesområde, men ikke inden for den nye standards anvendelsesområde.

| Anm 3: | I tilfælde af tillæg til standarder, er reference standarden EN CCCCC:YYYY, incl. eventuelle tidligere tillæg, og det nye anførte tillæg; består den erstattede standard (kolonne 3) af EN CCCCC:YYYY og dens eventuelle tidligere tillæg, men ikke det nye anførte tillæg. På den angivne dato vil den erstattede standard ophøre med at give formodning om overensstemmelse direktivets væsentlige krav. |
| --- | --- |

Anm 3:

I tilfælde af tillæg til standarder, er reference standarden EN CCCCC:YYYY, incl. eventuelle tidligere tillæg, og det nye anførte tillæg; består den erstattede standard (kolonne 3) af EN CCCCC:YYYY og dens eventuelle tidligere tillæg, men ikke det nye anførte tillæg. På den angivne dato vil den erstattede standard ophøre med at give formodning om overensstemmelse direktivets væsentlige krav.

Bemærk:

| — | Oplysninger om hvorvidt standarder er disponible kan fås enten hos de europæiske standardiseringsorganer eller hos de nationale standardiseringsorganer, hvoraf en liste er vedlagt som bilag til Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 98/34/EF (1) ændret ved direktiv 98/48/EF (2). |
| --- | --- |

—

Oplysninger om hvorvidt standarder er disponible kan fås enten hos de europæiske standardiseringsorganer eller hos de nationale standardiseringsorganer, hvoraf en liste er vedlagt som bilag til Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 98/34/EF (1) ændret ved direktiv 98/48/EF (2).

| — | Offentliggørelsen af referencerne i Den Europæiske Unions Tidende betyder ikke at standarderne findes på alle fællesskabssprog. |
| --- | --- |

—

Offentliggørelsen af referencerne i Den Europæiske Unions Tidende betyder ikke at standarderne findes på alle fællesskabssprog.

| — | Denne liste erstatter alle tidligere lister offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen sørger for at ajourføre listen. |
| --- | --- |

—

Denne liste erstatter alle tidligere lister offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen sørger for at ajourføre listen.

| — | Yderligere information kan findes på Europa-serveren:
  http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/ |
| --- | --- |

—

Yderligere information kan findes på Europa-serveren:

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Europæisk standardiseringsorgan:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, B-1000, Brussels, Tel.+32 2 5500811; fax +32 2 5500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, B-1000, Brussels, Tel.+32 2 5500811; fax +32 2 5500819 (http://www.cen.eu)

| — | CENELEC: Avenue Marnix 17, B-1000, Brussels, Tel.+32 2 5196871; fax +32 2 5196919 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: Avenue Marnix 17, B-1000, Brussels, Tel.+32 2 5196871; fax +32 2 5196919 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel.+33 492 944200; fax +33 493 654716, (http://www.etsi.eu) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel.+33 492 944200; fax +33 493 654716, (http://www.etsi.eu)

---

V Udtalelser

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

| 16.4.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 87/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 87/5

---

STATSSTØTTE — NEDERLANDENE

Statsstøtte C 45/08 (ex NN 97/05) — Støtte til Farm Dairy Flevoland

Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2

2009/C 87/03

Ved brev af 26.11.2008, der er gengivet på det autentiske sprog efter dette resumé, meddelte Kommissionen Nederlandene, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for ovennævnte støtte.

Interesserede parter kan senest en måned efter offentliggørelsen af dette resumé og det brev, der er gengivet efter resuméet, sende deres bemærkninger til:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter |
| Direktorat M - Landbrugslovgivning |
| Kontor M2. Konkurrence |
| Rue de la Loi 130 5/94A |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |
| Fax (32-2) 296 76 72 |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter

Direktorat M - Landbrugslovgivning

Kontor M2. Konkurrence

Rue de la Loi 130 5/94A

B-1049 Bruxelles/Brussel

Fax (32-2) 296 76 72

Disse bemærkninger vil blive videresendt til Nederlandene. Interesserede parter, der fremsætter bemærkninger til sagen, kan skriftligt anmode om at få deres navne hemmeligholdt. Anmodningen skal være begrundet.

RESUMÉ

1.   SAGSFORLØB

| 1. | Efter undersøgelse af et oplysningsskema, der er blevet fremsendt på baggrund af en anmodning om dispensation i henhold til forordning 68/2001, har Kommissionen fået oplysninger om en støtte, der er blevet tildelt eller skulle være blevet tildelt Farm Dairy Flevoland. Ved brev af 29. juni 2004 anmodede Kommissionen Nederlandene om oplysninger vedrørende denne støtte. |
| --- | --- |

1.

Efter undersøgelse af et oplysningsskema, der er blevet fremsendt på baggrund af en anmodning om dispensation i henhold til forordning 68/2001, har Kommissionen fået oplysninger om en støtte, der er blevet tildelt eller skulle være blevet tildelt Farm Dairy Flevoland. Ved brev af 29. juni 2004 anmodede Kommissionen Nederlandene om oplysninger vedrørende denne støtte.

| 2. | De nederlandske myndigheder svarede ved brev af 28. november 2005, registreret den 29. november 2005. |
| --- | --- |

2.

De nederlandske myndigheder svarede ved brev af 28. november 2005, registreret den 29. november 2005.

| 3. | Ved brev af 22. maj 2007 spurgte Kommissionen Nederlandene om flere oplysninger, og Nederlandene svarede ved brev af 22. juni 2007, registreret den 25. juni 2007. |
| --- | --- |

3.

Ved brev af 22. maj 2007 spurgte Kommissionen Nederlandene om flere oplysninger, og Nederlandene svarede ved brev af 22. juni 2007, registreret den 25. juni 2007.

2.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

| 4. | Den 24. august 1998 anmodede Farm Dairy om støtte i henhold til punkt 3.3 i provinsen Flevolands DOCUP (Enig Programmeringsdocument). Denne virksomhed ønskede at skabe direkte og indirekte arbejdspladser i regionen. Farm Dairy er en virksomhed, der fremstiller mælkeprodukter. |
| --- | --- |

4.

Den 24. august 1998 anmodede Farm Dairy om støtte i henhold til punkt 3.3 i provinsen Flevolands DOCUP (Enig Programmeringsdocument). Denne virksomhed ønskede at skabe direkte og indirekte arbejdspladser i regionen. Farm Dairy er en virksomhed, der fremstiller mælkeprodukter.

| 5. | Den 23. september 1998 godkendte provinsen denne støtte og anmodede det nederlandske landbrugsministerium (Ministerie voor Landbouw, Natuur and Voedselkwaliteit — LNV) om finansiering heraf, hvilket blev godkendt. |
| --- | --- |

5.

Den 23. september 1998 godkendte provinsen denne støtte og anmodede det nederlandske landbrugsministerium (Ministerie voor Landbouw, Natuur and Voedselkwaliteit — LNV) om finansiering heraf, hvilket blev godkendt.

| 6. | Som følge af LNV's afgørelse besluttede provinsen at yde en støtte til Farm Dairy på 1 575 million NLG (svarende til 715 909 EUR) og meddelte Farm Dairy, at provinsen Flevoland agtede at yde denne støtte den 3. marts 1999. Støtten skulle finansieres med bidrag fra EUGFL, staten og provinsen Flevoland. |
| --- | --- |

6.

Som følge af LNV's afgørelse besluttede provinsen at yde en støtte til Farm Dairy på 1 575 million NLG (svarende til 715 909 EUR) og meddelte Farm Dairy, at provinsen Flevoland agtede at yde denne støtte den 3. marts 1999. Støtten skulle finansieres med bidrag fra EUGFL, staten og provinsen Flevoland.

| 7. | Som følge af oplysninger fra Europa-Kommissionen om, at støtte til en producent af mælkeprodukter ikke ville blive autoriseret, besluttede LNV at give afkald på offentlig støtte og meddelte provinsen Flevoland dette ved brev af 14. september 1999. |
| --- | --- |

7.

Som følge af oplysninger fra Europa-Kommissionen om, at støtte til en producent af mælkeprodukter ikke ville blive autoriseret, besluttede LNV at give afkald på offentlig støtte og meddelte provinsen Flevoland dette ved brev af 14. september 1999.

| 8. | Efter en kontrol foretaget af Generaldirektoratet for Landbrug, besluttede Kommissionen, at projektet kun kunne finansieres af DOCUP, og at den del af støtten, der skulle komme fra EUGFL, ikke kunne tildeles. Kommissionen meddelte provinsen Flevoland denne beslutning den 25. juni 1999. |
| --- | --- |

8.

Efter en kontrol foretaget af Generaldirektoratet for Landbrug, besluttede Kommissionen, at projektet kun kunne finansieres af DOCUP, og at den del af støtten, der skulle komme fra EUGFL, ikke kunne tildeles. Kommissionen meddelte provinsen Flevoland denne beslutning den 25. juni 1999.

| 9. | Provinsen Flevoland besluttede ikke desto mindre at finansiere projektet udelukkende med egne midler. Farm Dairy blev ved brev af 20. november 2000 underrettet om den endelige støtteydelse og støtteudbetaling. |
| --- | --- |

9.

Provinsen Flevoland besluttede ikke desto mindre at finansiere projektet udelukkende med egne midler. Farm Dairy blev ved brev af 20. november 2000 underrettet om den endelige støtteydelse og støtteudbetaling.

| 10. | Den 23. februar 2001 fandt et uformelt møde sted mellem funktionærer fra Generaldirektoratet for Landbrug og repræsentanter fra provinsen Flevoland efter anmodning fra sidstnævnte. På dette møde skulle funktionærerne have angivet, at støtten til Farm Dairy ikke var forenelig med fællesmarkedet og skulle tilbagebetales, og at den eventuelt kunne bruges til et andet projekt. |
| --- | --- |

10.

Den 23. februar 2001 fandt et uformelt møde sted mellem funktionærer fra Generaldirektoratet for Landbrug og repræsentanter fra provinsen Flevoland efter anmodning fra sidstnævnte. På dette møde skulle funktionærerne have angivet, at støtten til Farm Dairy ikke var forenelig med fællesmarkedet og skulle tilbagebetales, og at den eventuelt kunne bruges til et andet projekt.

| 11. | Provinsen Flevoland besluttede ikke desto mindre at yde støtte til Farm Dairy som kompensation for lidt tab opstået af, at beslutningen om støtte var blevet trukket tilbage. Beløbet af denne kompensation svarede til det beløb, som Farm Dairy ville have fået, hvis beslutningen om at give støtte var blevet godkendt. |
| --- | --- |

11.

Provinsen Flevoland besluttede ikke desto mindre at yde støtte til Farm Dairy som kompensation for lidt tab opstået af, at beslutningen om støtte var blevet trukket tilbage. Beløbet af denne kompensation svarede til det beløb, som Farm Dairy ville have fået, hvis beslutningen om at give støtte var blevet godkendt.

3.   FORELØBIG VURDERING

| 12. | På baggrund af oplysninger, som Kommissionen råder over, er Kommissionen på nuværende tidspunkt af den opfattelse, at den omtalte kompensation er omfattet af artikel 87, stk. 1, i traktaten og udgør en statsstøtte. Støtten er blevet tildelt en virksomhed, der er aktiv på et konkurrencemarked, og støtten er blevet tildelt med midler fra provinsen Flevoland. |
| --- | --- |

12.

På baggrund af oplysninger, som Kommissionen råder over, er Kommissionen på nuværende tidspunkt af den opfattelse, at den omtalte kompensation er omfattet af artikel 87, stk. 1, i traktaten og udgør en statsstøtte. Støtten er blevet tildelt en virksomhed, der er aktiv på et konkurrencemarked, og støtten er blevet tildelt med midler fra provinsen Flevoland.

| 13. | Da støtten er blevet tildelt og udbetalt uden foregående anmeldelse, udgør den en ulovlig støtte i henhold til artikel 1, litra f) i forordning (EF) nr. 659/1999. |
| --- | --- |

13.

Da støtten er blevet tildelt og udbetalt uden foregående anmeldelse, udgør den en ulovlig støtte i henhold til artikel 1, litra f) i forordning (EF) nr. 659/1999.

| 14. | På nuværende tidspunkt kan Kommissionen dog ikke konkludere, at støtten ikke er forenelig. Med de oplysninger, som Kommissionen råder over, er den ikke i stand til at afgøre om støtten er forenelig med de krav, der er fastsat i retningslinjerne angående statsstøtte i relation til investeringer vedrørende forarbejdning og markedsføring af landbrugsprodukter (1), der var gældende, da støtten blev ydet. Disse retningslinjer udelukker udtrykkeligt investeringer i sektoren for komælk og komælksprodukter, medmindre produktionen indebærer en stor del nyskabelse og opfylder andre kriterier angående produktionskapacitet og afsætningsmarkeder. Det er ikke blevet påvist, at disse kriterier er overholdt. |
| --- | --- |

14.

På nuværende tidspunkt kan Kommissionen dog ikke konkludere, at støtten ikke er forenelig. Med de oplysninger, som Kommissionen råder over, er den ikke i stand til at afgøre om støtten er forenelig med de krav, der er fastsat i retningslinjerne angående statsstøtte i relation til investeringer vedrørende forarbejdning og markedsføring af landbrugsprodukter (1), der var gældende, da støtten blev ydet. Disse retningslinjer udelukker udtrykkeligt investeringer i sektoren for komælk og komælksprodukter, medmindre produktionen indebærer en stor del nyskabelse og opfylder andre kriterier angående produktionskapacitet og afsætningsmarkeder. Det er ikke blevet påvist, at disse kriterier er overholdt.

| 15. | Disse retningslinjer fastsætter ligeledes i punkt 3, litra d), at Kommissionen er forpligtet til at undersøge om den pågældende støtte lever op til reglerne for samfinansiering fra fællesskabet i henhold til bestemmelserne i Rådets forordning (EØF) nr. 2328/91 (2). Af ovenstående oplysninger fremgår det, at projektet ikke kunne blive finansieret med midler fra DOCUP. Derfor er på nuværende tidspunkt Kommissionens opfattelse, at støtten ikke falder ind under de undtagelser, der nævnes i punkt 3, litra d) i ovennævnte retningslinjer. |
| --- | --- |

15.

Disse retningslinjer fastsætter ligeledes i punkt 3, litra d), at Kommissionen er forpligtet til at undersøge om den pågældende støtte lever op til reglerne for samfinansiering fra fællesskabet i henhold til bestemmelserne i Rådets forordning (EØF) nr. 2328/91 (2). Af ovenstående oplysninger fremgår det, at projektet ikke kunne blive finansieret med midler fra DOCUP. Derfor er på nuværende tidspunkt Kommissionens opfattelse, at støtten ikke falder ind under de undtagelser, der nævnes i punkt 3, litra d) i ovennævnte retningslinjer.

| 16. | De nederlandske myndigheder har efterfølgende ændret det juridiske grundlag for støtten ved at fremhæve, at støtten var blevet tildelt som kompensation for den skade, der var blevet pådraget som følge af, at myndighederne fejlagtigt havde tildelt en støtte, der efterfølgende viste sig at være ulovlig og måske uforenelig med fællesmarkedet. Det fremgår dog klart af retspraksis, at eftersom den kontrol, som Kommissionen skal føre med statsstøtte i medfør af EF-traktatens artikel 88, er ufravigelig, kan støttemodtagerne principielt ikke have nogen berettiget forventning om, at den støtte, de har modtaget, er lovlig, medmindre den er blevet ydet under iagttagelse af proceduren i nævnte traktatbestemmelse. En erhversdrivende, der udviser den fornødne omhu, vil normalt kunne sikre sig, at proceduren er overholdt (3). |
| --- | --- |

16.

De nederlandske myndigheder har efterfølgende ændret det juridiske grundlag for støtten ved at fremhæve, at støtten var blevet tildelt som kompensation for den skade, der var blevet pådraget som følge af, at myndighederne fejlagtigt havde tildelt en støtte, der efterfølgende viste sig at være ulovlig og måske uforenelig med fællesmarkedet. Det fremgår dog klart af retspraksis, at eftersom den kontrol, som Kommissionen skal føre med statsstøtte i medfør af EF-traktatens artikel 88, er ufravigelig, kan støttemodtagerne principielt ikke have nogen berettiget forventning om, at den støtte, de har modtaget, er lovlig, medmindre den er blevet ydet under iagttagelse af proceduren i nævnte traktatbestemmelse. En erhversdrivende, der udviser den fornødne omhu, vil normalt kunne sikre sig, at proceduren er overholdt (3).

| 17. | At yde støtte som kompensation svarer til at omgås forbuddet mod at yde støtte, uden at Kommissionen har givet tilladelse til støtten. Dette bekræftet også af, at da provinsen Flevoland angav, at støtten var blevet ydet som erstatning for myndighedernes fejl, var den klar over, at støtten skulle have været godkendt af Kommissionen, før den blev ydet. |
| --- | --- |

17.

At yde støtte som kompensation svarer til at omgås forbuddet mod at yde støtte, uden at Kommissionen har givet tilladelse til støtten. Dette bekræftet også af, at da provinsen Flevoland angav, at støtten var blevet ydet som erstatning for myndighedernes fejl, var den klar over, at støtten skulle have været godkendt af Kommissionen, før den blev ydet.

| 18. | Da de nederlandske myndigheder ikke har angivet noget retligt grundlag for støtten, kan det ikke på nuværende tidspunkt udelukkes, at støtten udgør driftstøtte, og altså er en støtte, der sigter mod at fritage virksomheden for udgifter, der følger af virksomhedens normale drift og aktviteter. En sådan støtte skal principielt anses som uforenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

18.

Da de nederlandske myndigheder ikke har angivet noget retligt grundlag for støtten, kan det ikke på nuværende tidspunkt udelukkes, at støtten udgør driftstøtte, og altså er en støtte, der sigter mod at fritage virksomheden for udgifter, der følger af virksomhedens normale drift og aktviteter. En sådan støtte skal principielt anses som uforenelig med fællesmarkedet.

| 19. | På baggrund af de oplysninger, som Kommissionen råder over, og efter at have foretaget en første vurdering, tvivler Kommissionen på, at støtten tildelt Farm Dairy er forenelig med fællesmarkedet og har derfor besluttet at indlede den procedure, der er fastsat i EF-traktatens artikel 88, stk. 2. I henhold til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 kan al udbetalt støtte, der erklæres uforenelig med fællesmarkedet, kræves tilbagebetalt af støttemodtageren, medmindre det er i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen. |
| --- | --- |

19.

På baggrund af de oplysninger, som Kommissionen råder over, og efter at have foretaget en første vurdering, tvivler Kommissionen på, at støtten tildelt Farm Dairy er forenelig med fællesmarkedet og har derfor besluttet at indlede den procedure, der er fastsat i EF-traktatens artikel 88, stk. 2. I henhold til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 kan al udbetalt støtte, der erklæres uforenelig med fællesmarkedet, kræves tilbagebetalt af støttemodtageren, medmindre det er i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen.

BREVETS ORDLYD

»Hierbij deelt de Commissie Nederland mee dat zij na onderzoek van de door uw autoriteiten verstrekte informatie over de hierboven genoemde maatregel heeft besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden.

1.   PROCEDURE

| 1. | In het kader van het onderzoek van de beknopte informtatie die in verband met een verzoek om vrijstelling op grond van Verordening 68/2001 is toegestuurd, is de Commissie geïnformeerd over steun die is of zou zijn verstrekt aan Farm Dairy Flevoland. Bij brief van 29 juni 2004 (ref. AGR/16887) heeft de Commissie Nederland verzocht om informatie aangaande deze maatregel. |
| --- | --- |

1.

In het kader van het onderzoek van de beknopte informtatie die in verband met een verzoek om vrijstelling op grond van Verordening 68/2001 is toegestuurd, is de Commissie geïnformeerd over steun die is of zou zijn verstrekt aan Farm Dairy Flevoland. Bij brief van 29 juni 2004 (ref. AGR/16887) heeft de Commissie Nederland verzocht om informatie aangaande deze maatregel.

| 2. | De Nederlandse autoriteiten hebben hierop gereageerd bij brief van 28 november 2005, geregistreerd op 29 november 2005 (ref. AGR 35198). |
| --- | --- |

2.

De Nederlandse autoriteiten hebben hierop gereageerd bij brief van 28 november 2005, geregistreerd op 29 november 2005 (ref. AGR 35198).

| 3. | Bij brief van 22 mei 2007 (ref. AGR 12814) heeft de Commissie om aanvullende informatie gevraagd, op welk verzoek Nederland heeft geantwoord bij brief van 22 juni 2007, geregistreerd op 25 juni 2007 (ref. AGR 17675). |
| --- | --- |

3.

Bij brief van 22 mei 2007 (ref. AGR 12814) heeft de Commissie om aanvullende informatie gevraagd, op welk verzoek Nederland heeft geantwoord bij brief van 22 juni 2007, geregistreerd op 25 juni 2007 (ref. AGR 17675).

2.   BESCHRIJVING VAN DE MAATREGEL

2.1.   Context van de maatregel

| 4. | Farm Dairy is een bedrijf dat zuivelproducten vervaardigt. De onderneming is verhuisd naar haar huidige locatie te Lelystad in Flevoland, dat een onder doelstelling nr. 1 vallende regio is. Op 24 augustus 1998 heeft Farm Dairy een steunaanvraag ingediend op grond van punt 3.3 van het EPD (Enig Programmeringsdocument) van de Provincie Flevoland. De vestiging van deze onderneming zou zowel direct als indirect voor extra werkgelegenheid in de regio zorgen. |
| --- | --- |

4.

Farm Dairy is een bedrijf dat zuivelproducten vervaardigt. De onderneming is verhuisd naar haar huidige locatie te Lelystad in Flevoland, dat een onder doelstelling nr. 1 vallende regio is. Op 24 augustus 1998 heeft Farm Dairy een steunaanvraag ingediend op grond van punt 3.3 van het EPD (Enig Programmeringsdocument) van de Provincie Flevoland. De vestiging van deze onderneming zou zowel direct als indirect voor extra werkgelegenheid in de regio zorgen.

| 5. | Op 23 september 1998 heeft de Provincie naar aanleiding van deze steunaanvraag een gunstig advies afgegeven. De Provincie baseerde zich in dit besluit onder andere op de gunstige perspectieven in termen van werkgelegenheid, milieu, het drukken van de transportkosten voor de melk (tot die tijd werd de in Flevoland geproduceerde melk buiten Flevoland verwerkt, soms zelfs in België) en de rentabiliteitsverwachtingen van de onderneming. Farm Dairy verwachtte namelijk contracten te kunnen afsluiten met de in Flevoland gevestigde zuivelproducenten, alsmede met een bekende supermarktketen, waarmee men verzekerd zou zijn van de afname van de zuivelproducten. Farm Dairy zou naar schatting 48 miljoen kilo melk op jaarbasis verwerken. |
| --- | --- |

5.

Op 23 september 1998 heeft de Provincie naar aanleiding van deze steunaanvraag een gunstig advies afgegeven. De Provincie baseerde zich in dit besluit onder andere op de gunstige perspectieven in termen van werkgelegenheid, milieu, het drukken van de transportkosten voor de melk (tot die tijd werd de in Flevoland geproduceerde melk buiten Flevoland verwerkt, soms zelfs in België) en de rentabiliteitsverwachtingen van de onderneming. Farm Dairy verwachtte namelijk contracten te kunnen afsluiten met de in Flevoland gevestigde zuivelproducenten, alsmede met een bekende supermarktketen, waarmee men verzekerd zou zijn van de afname van de zuivelproducten. Farm Dairy zou naar schatting 48 miljoen kilo melk op jaarbasis verwerken.

| 6. | Op 14 december 1998 heeft de Provincie bij het ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit (LNV) een verzoek om medefinanciering ingediend, alsmede een verzoek om projectevaluatie. Het ministerie heeft zich vóór het project uitgesproken, op basis van een onder andere vanuit economisch perspectief gunstige beoordeling. Het ministerie heeft ook aangegeven dat het productieproces op zichzelf niet innoverend was, maar dat er wel sprake was van marktinnovatie. |
| --- | --- |

6.

Op 14 december 1998 heeft de Provincie bij het ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit (LNV) een verzoek om medefinanciering ingediend, alsmede een verzoek om projectevaluatie. Het ministerie heeft zich vóór het project uitgesproken, op basis van een onder andere vanuit economisch perspectief gunstige beoordeling. Het ministerie heeft ook aangegeven dat het productieproces op zichzelf niet innoverend was, maar dat er wel sprake was van marktinnovatie.

| 7. | Naar aanleiding van dit standpunt van het ministerie van LNV heeft de Provincie besloten een subsidie van in totaal 1,575 miljoen gulden (zijnde 715 909 euro) aan Farm Dairy te verlenen. De Provincie heeft Farm Dairy op 3 maart 1999 meegedeeld dat zij voornemens was deze subsidie te verstrekken. De subsidie zou gefinancierd worden door middel van bijdragen uit het EOGFL, van de rijksoverheid en de Provincie. |
| --- | --- |

7.

Naar aanleiding van dit standpunt van het ministerie van LNV heeft de Provincie besloten een subsidie van in totaal 1,575 miljoen gulden (zijnde 715 909 euro) aan Farm Dairy te verlenen. De Provincie heeft Farm Dairy op 3 maart 1999 meegedeeld dat zij voornemens was deze subsidie te verstrekken. De subsidie zou gefinancierd worden door middel van bijdragen uit het EOGFL, van de rijksoverheid en de Provincie.

| 8. | Naar aanleiding van twijfels over de mogelijkheid dat de Europese Commissie de steun zou goedkeuren, heeft het ministerie van LNV besloten dat geen overheidsfinanciering zou plaatsvinden, waarvan zij de Provincie bij brief van 14 september 1999 op de hoogte heeft gesteld. |
| --- | --- |

8.

Naar aanleiding van twijfels over de mogelijkheid dat de Europese Commissie de steun zou goedkeuren, heeft het ministerie van LNV besloten dat geen overheidsfinanciering zou plaatsvinden, waarvan zij de Provincie bij brief van 14 september 1999 op de hoogte heeft gesteld.

| 9. | Het directoraat-generaal Landbouw heeft naar aanleiding van een door haar uitgevoerde controle vastgesteld dat het project niet via het EDP kon worden gefinancierd, en dat het uit het EOGFL te financieren deel van de steun daarom niet zou worden toegekend. Van dit besluit heeft het DG Landbouw de Provincie bij brief van 25 juni 1999 in kennis gesteld. |
| --- | --- |

9.

Het directoraat-generaal Landbouw heeft naar aanleiding van een door haar uitgevoerde controle vastgesteld dat het project niet via het EDP kon worden gefinancierd, en dat het uit het EOGFL te financieren deel van de steun daarom niet zou worden toegekend. Van dit besluit heeft het DG Landbouw de Provincie bij brief van 25 juni 1999 in kennis gesteld.

| 10. | De Provincie heeft niettemin besloten het project te financieren, en wel uitsluitend uit provinciefondsen. Bij brief van 20 november 2000 is Farm Dairy op de hoogte gebracht van de definitieve toekenning van deze subsidie en de betaling daarvan. |
| --- | --- |

10.

De Provincie heeft niettemin besloten het project te financieren, en wel uitsluitend uit provinciefondsen. Bij brief van 20 november 2000 is Farm Dairy op de hoogte gebracht van de definitieve toekenning van deze subsidie en de betaling daarvan.

| 11. | Op 23 februari 2001 heeft er op verzoek van de Provincie Flevoland een informele ontmoeting plaatsgevonden tussen ambtenaren van het DG Landbouw en vertegenwoordigers van de Provincie Flevoland, op aanvraag van de Provincie. Tijdens deze bijeenkomst zouden ambtenaren van het DG Landbouw aangegeven hebben dat de steun aan Farm Dairy niet verenigbaar was met de gemeenschappelijke markt en dat deze teruggevorderd moest worden, waarbij deze fondsen desnoods in het kader van een ander project konden worden gebruikt. |
| --- | --- |

11.

Op 23 februari 2001 heeft er op verzoek van de Provincie Flevoland een informele ontmoeting plaatsgevonden tussen ambtenaren van het DG Landbouw en vertegenwoordigers van de Provincie Flevoland, op aanvraag van de Provincie. Tijdens deze bijeenkomst zouden ambtenaren van het DG Landbouw aangegeven hebben dat de steun aan Farm Dairy niet verenigbaar was met de gemeenschappelijke markt en dat deze teruggevorderd moest worden, waarbij deze fondsen desnoods in het kader van een ander project konden worden gebruikt.

| 12. | De Provincie heeft er desondanks voor gekozen de steun te verlenen in de vorm van een vergoeding aan Farm Dairy wegens de geleden schade als gevolg van het intrekken van het steunverleningsbesluit. De hoogte van die schadevergoeding was gelijk aan het bedrag dat Farm Dairy zou hebben ontvangen indien de steunverlening wel zou zijn toegestaan. De Provincie was namelijk van mening dat, aangezien in het steunverleningsbesluit niet de mogelijkheid was opgenomen de steun in te trekken, zij aan dit besluit gebonden was en verplicht was de steun toe te kennen, wilde zij niet geconfronteerd worden met gerechtelijke stappen van de zijde van Farm Dairy. De Provincie heeft haar voorstel tot schadevergoeding bij brief van 10 mei 2001 aan Farm Dairy voorgelegd. Farm Dairy heeft dit voorstel bij brief van 21 mei 2001 aanvaard. |
| --- | --- |

12.

De Provincie heeft er desondanks voor gekozen de steun te verlenen in de vorm van een vergoeding aan Farm Dairy wegens de geleden schade als gevolg van het intrekken van het steunverleningsbesluit. De hoogte van die schadevergoeding was gelijk aan het bedrag dat Farm Dairy zou hebben ontvangen indien de steunverlening wel zou zijn toegestaan. De Provincie was namelijk van mening dat, aangezien in het steunverleningsbesluit niet de mogelijkheid was opgenomen de steun in te trekken, zij aan dit besluit gebonden was en verplicht was de steun toe te kennen, wilde zij niet geconfronteerd worden met gerechtelijke stappen van de zijde van Farm Dairy. De Provincie heeft haar voorstel tot schadevergoeding bij brief van 10 mei 2001 aan Farm Dairy voorgelegd. Farm Dairy heeft dit voorstel bij brief van 21 mei 2001 aanvaard.

2.2.   Rechtsgrondslag

| 13. | Aanvankelijk was de steun verleend in het kader van het EDP van de Provincie Flevoland. Vervolgens is de steun, om redenen die hiervoor uiteengezet zijn, verleend in de vorm van een vergoeding voor de geleden verliezen als gevolg van het besluit tot intrekking van de steunverlening. |
| --- | --- |

13.

Aanvankelijk was de steun verleend in het kader van het EDP van de Provincie Flevoland. Vervolgens is de steun, om redenen die hiervoor uiteengezet zijn, verleend in de vorm van een vergoeding voor de geleden verliezen als gevolg van het besluit tot intrekking van de steunverlening.

2.3.   Bedrag van de steun

| 14. | De steun bedraagt 1 575 000 NLG, d.i. 715 909 euro. Dit bedrag komt overeen met 8,5 % van het bedrag aan investeringen, die 18 597 000 NLG belopen. |
| --- | --- |

14.

De steun bedraagt 1 575 000 NLG, d.i. 715 909 euro. Dit bedrag komt overeen met 8,5 % van het bedrag aan investeringen, die 18 597 000 NLG belopen.

2.4.   Begunstigde

| 15. | De begunstigde is Farm Dairy B.V., gevestigd te Lelystad. Het gaat om een onderneming die zuivelproducten vervaardigt, zoals yoghurt en andere desserts op basis van melk. |
| --- | --- |

15.

De begunstigde is Farm Dairy B.V., gevestigd te Lelystad. Het gaat om een onderneming die zuivelproducten vervaardigt, zoals yoghurt en andere desserts op basis van melk.

2.5.   Duur van de maatregel

| 16. | De steun is verleend voor de periode 1 oktober 1998 tot 1 mei 2000, zijnde de data van aanvang en einde van het project van Farm Dairy. Het steunverleningsbesluit als zodanig is op 3 maart 1999 genomen. |
| --- | --- |

16.

De steun is verleend voor de periode 1 oktober 1998 tot 1 mei 2000, zijnde de data van aanvang en einde van het project van Farm Dairy. Het steunverleningsbesluit als zodanig is op 3 maart 1999 genomen.

3.   VOORLOPIGE BEOORDELING

| 17. | Overeenkomstig artikel 6, lid 1, van Verordening (EG) nr. 659/1999 van 22 maart 1999 behelst de beschikking om de formele onderzoeksprocedure in te leiden een samenvatting van de relevante feiten en rechtspunten, een eerste beoordeling van de Commissie omtrent de steunverlenende aard van de voorgestelde maatregel, alsmede de redenen waarom getwijfeld wordt aan de verenigbaarheid ervan met de gemeenschappelijke markt. |
| --- | --- |

17.

Overeenkomstig artikel 6, lid 1, van Verordening (EG) nr. 659/1999 van 22 maart 1999 behelst de beschikking om de formele onderzoeksprocedure in te leiden een samenvatting van de relevante feiten en rechtspunten, een eerste beoordeling van de Commissie omtrent de steunverlenende aard van de voorgestelde maatregel, alsmede de redenen waarom getwijfeld wordt aan de verenigbaarheid ervan met de gemeenschappelijke markt.

3.1.   Het bestaan van staatssteun in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag

| 18. | Op grond van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag zijn steunmaatregelen van de staten of in welke vorm dan ook met staatsmiddelen bekostigd, die de mededinging door begunstiging van bepaalde ondernemingen of bepaalde producties vervalsen of dreigen te vervalsen, onverenigbaar met de gemeenschappelijke markt, voor zover deze steun het handelsverkeer tussen de lidstaten ongunstig beïnvloedt. |
| --- | --- |

18.

Op grond van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag zijn steunmaatregelen van de staten of in welke vorm dan ook met staatsmiddelen bekostigd, die de mededinging door begunstiging van bepaalde ondernemingen of bepaalde producties vervalsen of dreigen te vervalsen, onverenigbaar met de gemeenschappelijke markt, voor zover deze steun het handelsverkeer tussen de lidstaten ongunstig beïnvloedt.

| 19. | Steunmaatregel van de staat: aan deze voorwaarde is voldaan, aangezien de steunmaatregel door de Provincie Flevoland is toegekend. |
| --- | --- |

19.

Steunmaatregel van de staat: aan deze voorwaarde is voldaan, aangezien de steunmaatregel door de Provincie Flevoland is toegekend.

| 20. | Steunmaatregel die leidt tot ongunstige beïnvloeding van het handelsverkeer en de mededinging vervalst of dreigt te vervalsen: de zuivelsector staat open voor mededinging op communautair niveau (4) en is derhalve gevoelig voor elke maatregel ten gunste van de productie in een van de lidstaten. In het onderhavige geval was het doel de melk te verwerken in de provincie Flevoland, terwijl de melk voordien voor een deel in België werd verwerkt. Daarom dreigt deze maatregel de mededinging op de markt voor melk en melkproducten te vervalsen. |
| --- | --- |

20.

Steunmaatregel die leidt tot ongunstige beïnvloeding van het handelsverkeer en de mededinging vervalst of dreigt te vervalsen: de zuivelsector staat open voor mededinging op communautair niveau (4) en is derhalve gevoelig voor elke maatregel ten gunste van de productie in een van de lidstaten. In het onderhavige geval was het doel de melk te verwerken in de provincie Flevoland, terwijl de melk voordien voor een deel in België werd verwerkt. Daarom dreigt deze maatregel de mededinging op de markt voor melk en melkproducten te vervalsen.

| 21. | Maatregel waardoor bepaalde ondernemingen of bepaalde producties worden begunstigd: de steun werd aan één enkele onderneming verstrekt, te weten Farm Dairy. |
| --- | --- |

21.

Maatregel waardoor bepaalde ondernemingen of bepaalde producties worden begunstigd: de steun werd aan één enkele onderneming verstrekt, te weten Farm Dairy.

| 22. | Om deze redenen komt de Commissie in dit stadium tot de conclusie dat de maatregel in kwestie onder artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag valt en als staatssteun moet worden aangemerkt. |
| --- | --- |

22.

Om deze redenen komt de Commissie in dit stadium tot de conclusie dat de maatregel in kwestie onder artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag valt en als staatssteun moet worden aangemerkt.

3.2.   Het kwalificeren van de maatregel als onrechtmatige steun

| 23. | Aangezien de steun is toegekend en uitbetaald zonder vooraf te zijn aangemeld, gaat het om onrechtmatige steun in de zin van artikel 1, punt f) van Verordening (EG) nr. 1659/1999. |
| --- | --- |

23.

Aangezien de steun is toegekend en uitbetaald zonder vooraf te zijn aangemeld, gaat het om onrechtmatige steun in de zin van artikel 1, punt f) van Verordening (EG) nr. 1659/1999.

3.3.   Voorlopige beoordeling van de verenigbaarheid van de steun

| 24. | De Nederlandse autoriteiten hebben de steun op tweeërlei wijze gerechtvaardigd. Aanvankelijk, dat wil zeggen bij het toekennen van de steun, werd aangegeven dat het om investeringssteun ging, die binnen het kader van het EPD Flevoland zou moeten vallen (zie hierboven). Vervolgens, nadat de Europese Commissie had aangegeven dat op deze basis geen financieringsbijdrage zou worden verstrekt, hebben de autoriteiten van de Provincie Flevoland deze investeringssteun omgezet in een schadevergoeding voor de geleden verliezen als gevolg van het niet toekennen van de steun. Het voorlopige onderzoek van de steunmaatregel in het onderhavige besluit zal dan ook in drie onderdelen worden opgesplitst: onderzoek naar de verenigbaarheid van de steun als investeringssteun (3.3.1.), als schadevergoeding (3.3.2.) en onderzoek naar eventuele andere rechtsgrondslagen (3.3.3.). |
| --- | --- |

24.

De Nederlandse autoriteiten hebben de steun op tweeërlei wijze gerechtvaardigd. Aanvankelijk, dat wil zeggen bij het toekennen van de steun, werd aangegeven dat het om investeringssteun ging, die binnen het kader van het EPD Flevoland zou moeten vallen (zie hierboven). Vervolgens, nadat de Europese Commissie had aangegeven dat op deze basis geen financieringsbijdrage zou worden verstrekt, hebben de autoriteiten van de Provincie Flevoland deze investeringssteun omgezet in een schadevergoeding voor de geleden verliezen als gevolg van het niet toekennen van de steun. Het voorlopige onderzoek van de steunmaatregel in het onderhavige besluit zal dan ook in drie onderdelen worden opgesplitst: onderzoek naar de verenigbaarheid van de steun als investeringssteun (3.3.1.), als schadevergoeding (3.3.2.) en onderzoek naar eventuele andere rechtsgrondslagen (3.3.3.).

3.3.1.   Investeringssteun

| 25. | De Commissie heeft de maatregelen onderzocht in het licht van de regelgeving die van toepassing was op het moment waarop de maatregel werd toegekend, dat wil zeggen op 3 maart 1999. In dit geval gaat het om de kaderregeling inzake staatssteun voor investeringen voor de verwerking en de afzet van landbouwproducten (5) (hierna „de kaderregeling” genoemd). |
| --- | --- |

25.

De Commissie heeft de maatregelen onderzocht in het licht van de regelgeving die van toepassing was op het moment waarop de maatregel werd toegekend, dat wil zeggen op 3 maart 1999. In dit geval gaat het om de kaderregeling inzake staatssteun voor investeringen voor de verwerking en de afzet van landbouwproducten (5) (hierna „de kaderregeling” genoemd).

| 26. | Krachtens punt 3, onder b), van de kaderregeling wordt investeringssteun ten behoeve van investeringen als genoemd in punt 1.2, tweede en derde streepje, van de bijlage bij Beschikking 94/173/EG van de Commissie geacht onverenigbaar te zijn met de gemeenschappelijke markt. Daarnaast worden investeringen die op grond van punt 2 van diezelfde bijlage zijn uitgesloten, eveneens geacht onverenigbaar te zijn met de gemeenschappelijke markt indien niet wordt voldaan aan de daarin genoemde bijzondere voorwaarden. |
| --- | --- |

26.

Krachtens punt 3, onder b), van de kaderregeling wordt investeringssteun ten behoeve van investeringen als genoemd in punt 1.2, tweede en derde streepje, van de bijlage bij Beschikking 94/173/EG van de Commissie geacht onverenigbaar te zijn met de gemeenschappelijke markt. Daarnaast worden investeringen die op grond van punt 2 van diezelfde bijlage zijn uitgesloten, eveneens geacht onverenigbaar te zijn met de gemeenschappelijke markt indien niet wordt voldaan aan de daarin genoemde bijzondere voorwaarden.

| 27. | In het onderhavige geval is punt 2.3 van Beschikking nr. 94/173/EG van belang, waarin het volgende wordt bepaald:
  „In de sector koemelk en koemelkprodukten komen de volgende investeringen niet voor bijstand in aanmerking:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

27.

In het onderhavige geval is punt 2.3 van Beschikking nr. 94/173/EG van belang, waarin het volgende wordt bepaald:

„In de sector koemelk en koemelkprodukten komen de volgende investeringen niet voor bijstand in aanmerking:

—

[...]

| — | investeringen met betrekking tot de volgende producten: boter, weipoeder, melkpoeder, butteroil, lactose, caseïne en caseïnaten, |
| --- | --- |

—

investeringen met betrekking tot de volgende producten: boter, weipoeder, melkpoeder, butteroil, lactose, caseïne en caseïnaten,

| — | investeringen voor de bereiding van verse producten en kaas, behalve producten die in belangrijke mate innoverend inspelen op de ontwikkeling van de vraag, producten waarvoor is aangetoond dat de capaciteit ontoereikend is en dat er daadwerkelijk afzetmogelijkheden voor die producten bestaan, en producten die volgens de in de Gemeenschapsvoorschriften omschreven traditionele of biologische methoden worden bereid.
  De bovenstaande beperkingen gelden niet voor de volgende investeringen, voor zover zij niet leiden tot een uitbreiding van de capaciteit: |
| --- | --- |

—

investeringen voor de bereiding van verse producten en kaas, behalve producten die in belangrijke mate innoverend inspelen op de ontwikkeling van de vraag, producten waarvoor is aangetoond dat de capaciteit ontoereikend is en dat er daadwerkelijk afzetmogelijkheden voor die producten bestaan, en producten die volgens de in de Gemeenschapsvoorschriften omschreven traditionele of biologische methoden worden bereid.

De bovenstaande beperkingen gelden niet voor de volgende investeringen, voor zover zij niet leiden tot een uitbreiding van de capaciteit:

| — | investeringen met het oog op aanpassing aan de sanitaire voorschriften van de Gemeenschap, |
| --- | --- |

—

investeringen met het oog op aanpassing aan de sanitaire voorschriften van de Gemeenschap,

| — | investeringen op het gebied van milieubescherming.” |
| --- | --- |

—

investeringen op het gebied van milieubescherming.”

| 28. | Hieruit volgt dat, a priori, een investeringssteun voor de bereiding van verse produkten zoals de steun die hier onderzocht wordt, niet verenigbaar zou zijn met de gemeenschappelijke markt, tenzij deze investering in aanmerking zou komen voor de toepassing van één van de uitzonderingen vermeld in punt 2.3 van de bijlage bij Beschikking 94/173/EG. |
| --- | --- |

28.

Hieruit volgt dat, a priori, een investeringssteun voor de bereiding van verse produkten zoals de steun die hier onderzocht wordt, niet verenigbaar zou zijn met de gemeenschappelijke markt, tenzij deze investering in aanmerking zou komen voor de toepassing van één van de uitzonderingen vermeld in punt 2.3 van de bijlage bij Beschikking 94/173/EG.

| 29. | In dit stadium beschikt de Commissie niet over voldoende elementen op basis waarvan kan worden geconcludeerd dat de door Farm Dairy gedane investeringen voldoen aan een van de bovengenoemde voorwaarden, waardoor op hen het verbod inzake investeringssteun niet van toepassing zou zijn. Met name is niet duidelijk of er bij de productie in belangrijke mate sprake is van innovatie, in overeenstemming met de ontwikkelingen aan de vraagzijde, of er onvoldoende capaciteit is dan wel of er reële of effectieve afzetmogelijkheden bestaan. |
| --- | --- |

29.

In dit stadium beschikt de Commissie niet over voldoende elementen op basis waarvan kan worden geconcludeerd dat de door Farm Dairy gedane investeringen voldoen aan een van de bovengenoemde voorwaarden, waardoor op hen het verbod inzake investeringssteun niet van toepassing zou zijn. Met name is niet duidelijk of er bij de productie in belangrijke mate sprake is van innovatie, in overeenstemming met de ontwikkelingen aan de vraagzijde, of er onvoldoende capaciteit is dan wel of er reële of effectieve afzetmogelijkheden bestaan.

| 30. | De Commissie merkt op dat de Nederlandse autoriteiten in de briefwisseling niet hebben aangegeven dat aan deze voorwaarden was voldaan. Integendeel, uit de door de Nederlandse autoriteiten overgelegde documentatie blijkt dat het productieproces niet innoverend is (zie nota van het ministerie van Landbouw van 14 december 1998, die als bijlage is gevoegd bij de brief van Nederland aan de Commissie van 29 november 2005). Daarom plaatst de Commissie in dit stadium twijfels bij de verenigbaarheid van de maatregel in kwestie met de regelgeving inzake investeringssteun. |
| --- | --- |

30.

De Commissie merkt op dat de Nederlandse autoriteiten in de briefwisseling niet hebben aangegeven dat aan deze voorwaarden was voldaan. Integendeel, uit de door de Nederlandse autoriteiten overgelegde documentatie blijkt dat het productieproces niet innoverend is (zie nota van het ministerie van Landbouw van 14 december 1998, die als bijlage is gevoegd bij de brief van Nederland aan de Commissie van 29 november 2005). Daarom plaatst de Commissie in dit stadium twijfels bij de verenigbaarheid van de maatregel in kwestie met de regelgeving inzake investeringssteun.

| 31. | Overigens heeft de Commissie de steun nagekeken in het licht van artikel 3, d) van de vermelde richtlijnen, die aangeven dat de Commissie per geval moet onderzoeken in hoeverre een steunmaatregel die op grond van deze richtsnoeren en dienstige maatregelen moet worden uitgesloten maar in beginsel wel voor communautaire medefinanciering op grond van Verordening 2328/91 (6) in aanmerking komt. Uit de brief die door de Commissie aan Nederland opgestuurd werd op 25 juni 1999 volgt dat het project niet gefinancierd kon worden door middel van het EPD. Bijgevolg is de Commissie in dit stadium van mening dat de uitzonderingen vermeld in punt 3, d) van vermelde kaderregeling niet van toepassing zijn op de onderhavige maatregel. |
| --- | --- |

31.

Overigens heeft de Commissie de steun nagekeken in het licht van artikel 3, d) van de vermelde richtlijnen, die aangeven dat de Commissie per geval moet onderzoeken in hoeverre een steunmaatregel die op grond van deze richtsnoeren en dienstige maatregelen moet worden uitgesloten maar in beginsel wel voor communautaire medefinanciering op grond van Verordening 2328/91 (6) in aanmerking komt. Uit de brief die door de Commissie aan Nederland opgestuurd werd op 25 juni 1999 volgt dat het project niet gefinancierd kon worden door middel van het EPD. Bijgevolg is de Commissie in dit stadium van mening dat de uitzonderingen vermeld in punt 3, d) van vermelde kaderregeling niet van toepassing zijn op de onderhavige maatregel.

3.3.2.   Vergoeding van de geleden schade als gevolg van het niet toekennen van de steun

| 32. | De Nederlandse autoriteiten hebben aangegeven dat de steun is verleend in de vorm van een vergoeding voor de geleden schade als gevolg van de door de overheid gemaakte fout, aangezien zij de steun in eerste instantie had toegekend, terwijl later bleek dat die steun onrechtmatig en misschien onverenigbaar was. |
| --- | --- |

32.

De Nederlandse autoriteiten hebben aangegeven dat de steun is verleend in de vorm van een vergoeding voor de geleden schade als gevolg van de door de overheid gemaakte fout, aangezien zij de steun in eerste instantie had toegekend, terwijl later bleek dat die steun onrechtmatig en misschien onverenigbaar was.

| 33. | Het Hof heeft geoordeeld dat de betaling van schadevergoeding niet als steun kan worden aangemerkt (7). Het Hof heeft zich daarbij gebaseerd op het feit dat overheidssteun en schadevergoeding een verschillend rechtskarakter dragen. Daarom levert de betaling van een schadevergoeding de begunstigde daarvan in beginsel geen voordeel op, omdat het eenvoudigweg gaat om compensatie voor een door hem genoten recht. |
| --- | --- |

33.

Het Hof heeft geoordeeld dat de betaling van schadevergoeding niet als steun kan worden aangemerkt (7). Het Hof heeft zich daarbij gebaseerd op het feit dat overheidssteun en schadevergoeding een verschillend rechtskarakter dragen. Daarom levert de betaling van een schadevergoeding de begunstigde daarvan in beginsel geen voordeel op, omdat het eenvoudigweg gaat om compensatie voor een door hem genoten recht.

| 34. | In onderhavig geval kan moeilijk worden beweerd dat de begunstigde recht op steun heeft, aangezien dit vermeende recht reeds vanaf het begin zijn grondslag vond in een onrechtmatige gedraging van de lidstaat. Uit constante jurisprudentie blijkt namelijk dat gezien het dwingende karakter van de door de Commissie op grond van artikel 88 van het EG-Verdrag uitgevoerde controle op staatssteun, ondernemingen die staatssteun genieten in beginsel alleen een gewettigd vertrouwen in de rechtmatigheid van die steun mogen hebben indien deze is verleend met inachtneming van de in genoemd artikel vastgestelde procedure. Normaal gesproken mag van een serieuze deelnemer aan het economisch verkeer namelijk worden verwacht dat hij in staat is zich ervan te vergewissen dat deze procedure is nageleefd (8). |
| --- | --- |

34.

In onderhavig geval kan moeilijk worden beweerd dat de begunstigde recht op steun heeft, aangezien dit vermeende recht reeds vanaf het begin zijn grondslag vond in een onrechtmatige gedraging van de lidstaat. Uit constante jurisprudentie blijkt namelijk dat gezien het dwingende karakter van de door de Commissie op grond van artikel 88 van het EG-Verdrag uitgevoerde controle op staatssteun, ondernemingen die staatssteun genieten in beginsel alleen een gewettigd vertrouwen in de rechtmatigheid van die steun mogen hebben indien deze is verleend met inachtneming van de in genoemd artikel vastgestelde procedure. Normaal gesproken mag van een serieuze deelnemer aan het economisch verkeer namelijk worden verwacht dat hij in staat is zich ervan te vergewissen dat deze procedure is nageleefd (8).

| 35. | In dezen is het eveneens van belang op te merken dat het verlenen van steun in de vorm van een schadevergoeding zou betekenen dat het verbod op het toekennen van steun zonder goedkeuring door de Commissie zou worden omzeild. Dit wordt overigens bevestigd door het feit dat op het moment dat de Provincie Flevoland aangaf dat de steun in kwestie zou worden toegekend in het kader van een vergoeding voor de door de overheid gemaakte fout, zij zich terdege bewust was van het feit dat de steun vóór toekenning daarvan ter goedkeuring aan de Commissie had moeten worden voorgelegd. |
| --- | --- |

35.

In dezen is het eveneens van belang op te merken dat het verlenen van steun in de vorm van een schadevergoeding zou betekenen dat het verbod op het toekennen van steun zonder goedkeuring door de Commissie zou worden omzeild. Dit wordt overigens bevestigd door het feit dat op het moment dat de Provincie Flevoland aangaf dat de steun in kwestie zou worden toegekend in het kader van een vergoeding voor de door de overheid gemaakte fout, zij zich terdege bewust was van het feit dat de steun vóór toekenning daarvan ter goedkeuring aan de Commissie had moeten worden voorgelegd.

| 36. | De Commissie plaatst dan ook haar twijfels bij de vraag of het verlenen van het predicaat schadevergoeding een afdoende rechtvaardiging vormt om te concluderen dat de onderhavige maatregel niet als steun moet worden aangemerkt. |
| --- | --- |

36.

De Commissie plaatst dan ook haar twijfels bij de vraag of het verlenen van het predicaat schadevergoeding een afdoende rechtvaardiging vormt om te concluderen dat de onderhavige maatregel niet als steun moet worden aangemerkt.

3.3.3.   Andere rechtsgrondslagen op grond waarvan de steun verenigbaar zou zijn

| 37. | Nu de Nederlandse autoriteiten geen andere rechtsgrondslagen hebben aangevoerd ten behoeve van het onderzoek en het eventueel goedkeuren van de aan Farm Dairy toegekende maatregel, kan in dit stadium niet worden uitgesloten dat de voorgenomen steun als exploitatiesteun moet worden aangemerkt, anders gezegd steun die erop gericht is de onderneming te vrijwaren van de kosten die zij zelf normaliter voor het dagelijks beheer of de normale bedrijfsvoering had moeten dragen. Dergelijke steun moet in beginsel als onverenigbaar met de gemeenschappelijke markt worden beschouwd. |
| --- | --- |

37.

Nu de Nederlandse autoriteiten geen andere rechtsgrondslagen hebben aangevoerd ten behoeve van het onderzoek en het eventueel goedkeuren van de aan Farm Dairy toegekende maatregel, kan in dit stadium niet worden uitgesloten dat de voorgenomen steun als exploitatiesteun moet worden aangemerkt, anders gezegd steun die erop gericht is de onderneming te vrijwaren van de kosten die zij zelf normaliter voor het dagelijks beheer of de normale bedrijfsvoering had moeten dragen. Dergelijke steun moet in beginsel als onverenigbaar met de gemeenschappelijke markt worden beschouwd.

| 38. | Op basis van het thans voorliggende dossier beschikt de Commissie niet over informatie op grond waarvan zij kan beoordelen of de steun verenigbaar is met andere op het moment van de steunverlening geldende richtsnoeren of kaderregelingen. De Commissie herinnert er in dit opzicht aan dat het aan de betrokken lidstaat is om in het kader van diens samenverwerkingsverplichting jegens de Commissie alle informatie te verstrekken aan de hand waarvan deze laatste kan verifiëren of is voldaan aan de voorwaarden op grond waarvan deze lidstaat zou mogen afwijken van de relevante regelgeving (9). |
| --- | --- |

38.

Op basis van het thans voorliggende dossier beschikt de Commissie niet over informatie op grond waarvan zij kan beoordelen of de steun verenigbaar is met andere op het moment van de steunverlening geldende richtsnoeren of kaderregelingen. De Commissie herinnert er in dit opzicht aan dat het aan de betrokken lidstaat is om in het kader van diens samenverwerkingsverplichting jegens de Commissie alle informatie te verstrekken aan de hand waarvan deze laatste kan verifiëren of is voldaan aan de voorwaarden op grond waarvan deze lidstaat zou mogen afwijken van de relevante regelgeving (9).

4.   BESLUIT

| 39. | Gelet op bovenstaande overwegingen verzoekt de Commissie Nederland in het kader van de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag binnen een maand na de datum van ontvangst van deze brief zijn opmerkingen kenbaar te maken en alle informatie te verstrekken die van nut kan zijn voor de beoordeling van de maatregel. Zij nodigt uw autoriteiten uit onmiddellijk een kopie van deze brief aan de mogelijke begunstigde van de steun te doen toekomen. |
| --- | --- |

39.

Gelet op bovenstaande overwegingen verzoekt de Commissie Nederland in het kader van de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag binnen een maand na de datum van ontvangst van deze brief zijn opmerkingen kenbaar te maken en alle informatie te verstrekken die van nut kan zijn voor de beoordeling van de maatregel. Zij nodigt uw autoriteiten uit onmiddellijk een kopie van deze brief aan de mogelijke begunstigde van de steun te doen toekomen.

| 40. | De Commissie herinnert Nederland aan de opschortende werking van artikel 88, lid 3 van het EG-Verdrag en verwijst naar artikel 14 van Verordening (EG) nr. 659/1999 van de Raad, waarin is bepaald dat iedere onrechtmatig verleende steun van de begunstigde kan worden teruggevorderd. |
| --- | --- |

40.

De Commissie herinnert Nederland aan de opschortende werking van artikel 88, lid 3 van het EG-Verdrag en verwijst naar artikel 14 van Verordening (EG) nr. 659/1999 van de Raad, waarin is bepaald dat iedere onrechtmatig verleende steun van de begunstigde kan worden teruggevorderd.

| 41. | De Commissie attendeert Nederland er hierbij op dat zij de betrokkenen op de hoogte zal brengen door middel van de bekendmaking van deze brief en een samenvatting daarvan in het Publicatieblad van de Europese Unie. Alle bovengenoemde betrokkenen zullen in de gelegenheid worden gesteld binnen een maand na de datum van die bekendmaking hun opmerkingen kenbaar te maken.« |
| --- | --- |

41.

De Commissie attendeert Nederland er hierbij op dat zij de betrokkenen op de hoogte zal brengen door middel van de bekendmaking van deze brief en een samenvatting daarvan in het Publicatieblad van de Europese Unie. Alle bovengenoemde betrokkenen zullen in de gelegenheid worden gesteld binnen een maand na de datum van die bekendmaking hun opmerkingen kenbaar te maken.«

---

(1)  EUT C 29 af 2.2.1996, s. 4.

1

(2)  EFT L 218 af 6.8.1991, s. 1.

2

(3)  EF-Domstolen, 14. januar, Spanien / Kommissionen, sag C-169/95, Saml. s. I-135.

3

(4)  Op grond van jurisprudentie van het Hof van Justitie vormt een verbetering van de concurrentiepositie van een onderneming als gevolg van staatsteun over het algemeen een bewijs voor het feit dat sprake is van concurrentievervalsing ten opzichte van andere ondernemingen die een dergelijke steun niet hebben ontvangen (Zaak C - 730/79, Jur. 1980, blz. 2671, punten 11 en 12).

4

(5)  PB C 29 van 2.2.1996, blz. 4.

5

(6)  PB L 218 van 6.8.1991, p. 1.

6

(7)  HvJ, 27.9.1988, Asteris AE vs. Helleense Republiek en EEG, gevoegde zaken 106-120/87, Jur. 1988, blz. 5515.

7

Asteris AE vs. Helleense Republiek en EEG

(8)  HvJ, 14 januari 1997, Spanje/Commissie, zaak C-169/95, Jur. blz. I-135.

8

(9)  Arrest van het Gerecht van 15 juni 2005, Regione autonoma della Sardegna/Commissie, T-171/02, Jur. blz. II-2123, punt 129.

9

---

| 16.4.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 87/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 87/12

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.5403 — Lufthansa/British Midland)

(EØS-relevant tekst)

2009/C 87/04

| 1. | Den 3. april 2009 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Deutsche Lufthansa AG (»Lufthansa«, Tyskland) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol over hele British Midland (Det Forenede Kongerige), jf. forordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 3. april 2009 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Deutsche Lufthansa AG (»Lufthansa«, Tyskland) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol over hele British Midland (Det Forenede Kongerige), jf. forordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Lufthansa: lufttransport af passagerer og fragt samt tilknyttede tjenester (catering om bord, IT-tjenester, vedligeholdelse, reparation og eftersyn af luftfartøjer), |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Lufthansa: lufttransport af passagerer og fragt samt tilknyttede tjenester (catering om bord, IT-tjenester, vedligeholdelse, reparation og eftersyn af luftfartøjer),

| — | British Midland: lufttransport af passagerer og fragt, vedligeholdelse, reparation og eftersyn. |
| --- | --- |

—

British Midland: lufttransport af passagerer og fragt, vedligeholdelse, reparation og eftersyn.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5403 — Lufthansa/British Midland sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5403 — Lufthansa/British Midland sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

B-1049 Bruxelles

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 16.4.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 87/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 87/13

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.5479 — LONZA/TEVA/JV)

(EØS-relevant tekst)

2009/C 87/05

| 1. | Den 3. april 2009 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved virksomhederne Lonza Group Ltd (»Lonza«) og Teva Pharmaceuticals Industries Ltd (»Teva«) (Lonza og Teva betegnes samlet som »moderselskaberne«) opretter et fællesforetagende (»JV«) i den i Rådets forordnings artikel 3, stk. 4, anvendte betydning. |
| --- | --- |

1.

Den 3. april 2009 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved virksomhederne Lonza Group Ltd (»Lonza«) og Teva Pharmaceuticals Industries Ltd (»Teva«) (Lonza og Teva betegnes samlet som »moderselskaberne«) opretter et fællesforetagende (»JV«) i den i Rådets forordnings artikel 3, stk. 4, anvendte betydning.

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Lonza: præstation af forskellige serviceydelser fra forskning til endelig produktfremstilling i store virksomheder inden for den farmaceutiske industri, sundhedsindustrien og biovidenskaben, |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Lonza: præstation af forskellige serviceydelser fra forskning til endelig produktfremstilling i store virksomheder inden for den farmaceutiske industri, sundhedsindustrien og biovidenskaben,

| — | Teva: udvikling, fremstilling og markedsføring af generiske farmaceutiske produkter og farmaceutiske specialiteter samt (kemiske) aktive farmaceutiske bestanddele, |
| --- | --- |

—

Teva: udvikling, fremstilling og markedsføring af generiske farmaceutiske produkter og farmaceutiske specialiteter samt (kemiske) aktive farmaceutiske bestanddele,

| — | JV: udvikling, produktion og markedsføring af biosimilære produkter på verdensplan. |
| --- | --- |

—

JV: udvikling, produktion og markedsføring af biosimilære produkter på verdensplan.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5479 — LONZA/TEVA/JV sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5479 — LONZA/TEVA/JV sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

ØVRIGE RETSAKTER

Kommissionen

| 16.4.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 87/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 87/14

---

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2009/C 87/06

Denne offentliggørelse giver ret til indsigelse mod ændringsansøgningen i henhold til artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Indsigelser skal være Kommissionen i hænde inden seks måneder efter datoen for denne offentliggørelse.

ANSØGNING OM ÆNDRING

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

Ansøgning om ændring i henhold til artikel 9

»PARMIGIANO REGGIANO«

EF-Nr.: IT-PDO-0317-0016-26.7.2007

BGB ( ) BOB (X)

1.   Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen:

| — |  | Produktets betegnelse |
| --- | --- | --- |
| — | | Varebeskrivelse |
| — |  | Geografisk område |
| — |  | Bevis for oprindelse |
| — | | Produktionsmetode |
| — |  | Tilknytning |
| — | | Mærkning |
| — | | Krav i de nationale bestemmelser |
| — | | Andet (angives nærmere) |

—



Produktets betegnelse

—

Image

Varebeskrivelse

—



Geografisk område

—



Bevis for oprindelse

—

Image

Produktionsmetode

—



Tilknytning

—

Image

Mærkning

—

Image

Krav i de nationale bestemmelser

—

Image

Andet (angives nærmere)

2.   Type ændring(ER):

| — |  | Ændring af enhedsdokument eller resuméark |
| --- | --- | --- |
| — | | Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort |
| — |  | Ændring af en varespecifikation, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006) |
| — |  | Midlertidig ændring af varespecifikationen, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006) |

—



Ændring af enhedsdokument eller resuméark

—

Image

Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort

—



Ændring af en varespecifikation, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006)

—



Midlertidig ændring af varespecifikationen, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006)

3.   Ændring(ER):

3.1.   Beskrivelse

Slutproduktets særlige kendetegn beskrives mere detaljeret.

Fodringsmetoden for det kvæg, der leverer mælk til produktionen af Parmigiano Reggiano BOB, beskrives udførligt for at tydeliggøre hvilke elementer, der er underlagt kontrol.

3.2.   Produktionsmetode

Der gives en nøjere beskrivelse af såvel tilladte som forbudte fodermidler til malkekøerne.

For at undgå risiko for forurening af staldmiljøet, herunder også via jord og grovfoder, er det ikke tilladt at opbevare ensileret foder af nogen art på bedriften. Det præciseres, at eventuelt opdræt af kødkvæg skal foregå på andre staldområder og holdes adskilt fra malkekvæget.

For at fastholde produktionens håndværksmæssige karakter og tilknytningen til området er der indført specifikationer vedrørende kedlernes størrelse og deres anvendelse, der tydeliggør traditionel brug og tilknytning til området. Der er indført mulighed for at genanvende 15 % af kapaciteten i mejeriets kobberkar til en yderligere osteproduktion, hvilket begrundes med de særlige tekniske og praktiske forhold i produktionsområdet for »Parmigiano Reggiano« med BOB. Den nye bestemmelse er indført for at imødegå problemet med den større mælkeydelse som følge af laktationskurven og give mejerierne mulighed for at drage nytte af og anvende den øgede mælkemængde uden at skulle installere nye kedler eller anlæg. Andelen på 15 % af kedlernes kapacitet svarer til den gennemsnitlige største stigning i mælkeproduktionen.

Henvisningen til brændemærkningen af osten er fjernet, da gældende lovgivning ikke tillader brug af åben flamme i modningsrummene.

3.3.   Mærkning

For at garantere ægtheden og den korrekte identificering af »Parmigiano Reggiano«, der er markedsført som forpakket, revet eller i mindre stykker, indføres en særlig regel om, at der på etiketten skal være et mærke, hvor der foroven er afbildet et stykke af og en hel »Parmigiano Reggiano« og en lille kniv og nederst påskriften »PARMIGIANO REGGIANO«.

Kravet om, at kaseinmærket skal bære påskriften »Parmigiano Reggiano o CFPR«, ophæves. Fjernelsen af dette krav gør det muligt at anvende andre påskrifter, som f.eks. »Consorzio del Formaggio Parmigiano Reggiano« eller det fælles mærke.

Udtrykket »prima stagionatura« (første lagring) indføres som modsvarende udtryk for »seconda categoria« (anden klasse) eller »mezzano« (mellemlagret).

3.4.   Krav i de nationale bestemmelser

I produktionsstandarden for osten er der indføjet en henvisning til det ministerielle dekret (D.P.C.M. af 4.11.1991), som allerede var gældende og anvendeligt.

3.5.   Andet

Det fastlægges, at af kvalitets- og sporbarhedsmæssige hensyn skal udskæringen af den hele ost i mindre stykker og pakningen finde sted i oprindelsesområdet. I tråd med de retningslinjer, som Domstolen anførte i dom af 25. juni 2002 (C-66/00) og dom af 20. maj 2003 (C-469/00) af forbrugerbeskyttelseshensyn, kan ægtheden af forpakket »Parmigiano Reggiano«, der bringes på markedet i udskårne stykker, kun garanteres, hvis pakningen foregår i oprindelsesområdet. Dette krav begrundes med, at de mærker, der identificerer produktet, især med hensyn til oprindelse og kvalitetsmærker, som var anbragt på den hele ost, mangler på stykker uden skorpe og ikke er tydelige på mange stykker med skorpe. For ikke at skade garantien for ægtheden af det forpakkede produkt er det derfor nødvendigt at sikre fuld sporbarhed. Hvad angår kvaliteten, betyder udskæringen af den hele ost i mindre stykker, at osten mister sin naturlige beskyttelse i form af skorpen, som, fordi den er meget tør, yder osten optimal beskyttelse mod omgivelserne. Skorpen beskytter osten mod udtørring, oxidation, udsvedning og smeltning af fedtkomponenter og udvikling af skimmelsvampe. For at undgå sådanne uoprettelige processer er det af største vigtighed, at vakuumpakningen eller pakningen under beskyttet atmosfære finder sted hurtigt efter, at den hele ost er skåret i mindre stykker, i henhold til klart fastlagte arbejdsgange og under overvågning af sagkyndigt personale.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»PARMIGIANO REGGIANO«

EF-Nr.: IT-PDO-0317-0016-26.7.2007

BGB ( ) BOB (X)

1.   Produktets navn

»Parmigiano Reggiano«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype [jf. bilag II]

| Kategori 1.3. | Oste |
| --- | --- |

Kategori 1.3.

Oste

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen »Parmigiano Reggiano«

»Parmigiano Reggiano« er en fast, langtidslagret ost, der er fremstillet under opvarmning af rå, naturligt skummet komælk. Mælken må ikke være varmebehandlet og skal stamme fra køer, hvis fodring er baseret på anvendelse af grovfoder, der stammer fra oprindelsesområdet. Lagringen skal vare mindst 12 måneder. »Parmigiano Reggiano« kan markedsføres som hele oste, i mindre stykker eller som reven ost.

»Parmigiano Reggiano« har følgende kendetegn:

| — | cylindrisk med let udadbuede eller næsten lige sider, flad over- og underside med en let fremtrædende kant |
| --- | --- |

—

cylindrisk med let udadbuede eller næsten lige sider, flad over- og underside med en let fremtrædende kant

| — | dimensioner: over- og underflade diameter på 35-45 cm, kantens højde er 20-26 cm |
| --- | --- |

—

dimensioner: over- og underflade diameter på 35-45 cm, kantens højde er 20-26 cm

| — | mindstevægt (hel ost): 30 kg |
| --- | --- |

—

mindstevægt (hel ost): 30 kg

| — | ostens ydre: lysgullig skorpe |
| --- | --- |

—

ostens ydre: lysgullig skorpe

| — | skorpens tykkelse: ca. 6 mm |
| --- | --- |

—

skorpens tykkelse: ca. 6 mm

| — | ostemassens farve: svagt lysgullig til lysgullig |
| --- | --- |

—

ostemassens farve: svagt lysgullig til lysgullig

| — | ostemassens karakteristiske aroma og smag: vellugtende, fin smag, der er kraftig uden at være pikant |
| --- | --- |

—

ostemassens karakteristiske aroma og smag: vellugtende, fin smag, der er kraftig uden at være pikant

| — | ostemassens struktur: finkornet, spalter sig let i flager |
| --- | --- |

—

ostemassens struktur: finkornet, spalter sig let i flager

| — | fedtindhold i tørstof: mindst 32 %. |
| --- | --- |

—

fedtindhold i tørstof: mindst 32 %.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Komælk, salt og kalveløbe.

Mælken kommer fra køer, der er opdrættet inden for det afgrænsede geografiske område.

Anvendelse af tilsætningsstoffer er ikke tilladt.

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

Køernes fodring er baseret på anvendelse af grovfoder, der stammer fra det afgrænsede geografiske område, og for hvilket der er fastlagt mængde og kvalitet.

Mindst 75 % af foderets tørstof skal være produceret inden for det afgrænsede geografiske område.

Andelen af kraftfoder må højst udgøre 50 % af foderrationens samlede mængde tørstof.

Det er ikke tilladt at anvende ensileret foder af nogen art.

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

De malkekvægsbedrifter, hvis mælkeproduktion anvendes til fremstilling af »Parmigiano Reggiano«, er beliggende i det afgrænsede geografiske område.

Produktionen af mælk og dens videre forarbejdning skal foregå inden for det afgrænsede geografiske område. Mælken fra aftenmalkningen og morgenmalkningen leveres som foreskrevet i varespecifikationens bestemmelser i rå og hel tilstand til mejeriet. Mælken fra morgenmalkningen hældes over i kobberkar, hvor den blandes med mælken fra aftenmalkningen, hvor fløden er delvist naturligt skummet fra. Mælken tilsættes autokton valle. Tilsætning af udvalgte syrevækkere er ikke tilladt. Efter mælkens koagulering, som udelukkende opnås ved anvendelse af kalveløbe, følger ituskæring af ostekoaglet og opvarmning. Efter nedfældningen overføres ostemassen til dertil beregnede forme for at give osten sin form. Herefter forsynes ostene med et mærke. Efter nogle dages forløb overføres ostene til saltning i saltlagen og herefter til modning, der skal vare mindst 12 måneder.

Modningen skal vare mindst 12 måneder og skal finde sted i det afgrænsede geografiske område.

Efter minimumsmodningsperioden foretager sagkyndige kontrol med henblik på at kontrollere, om produktet er i overensstemmelse med varespecifikationen.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

»Parmigiano Reggiano« kan afsættes som hele oste, i mindre stykker eller som reven ost.

Af forbrugerbeskyttelseshensyn og for at garantere ægtheden af »Parmigiano Reggiano«, der er bragt forpakket på markedet som enten reven ost eller i mindre stykker, skal rivningen og udskæringen og den efterfølgende indpakning foregå inden for det afgrænsede geografiske område. Grunden til dette er, at når der er tale om reven ost eller mindre stykker, er det identifikationsmærke, som anbringes på osten »Parmigiano Reggiano«, inden den skæres i mindre stykker, forsvundet eller ikke længere synligt, og det er derfor nødvendigt at give garanti for det forpakkede produkts oprindelse. Det er endvidere også nødvendigt at garantere, at pakningen af osten i mindre stykker sker kort tid efter ostens opdeling i mindre stykker på en sådan måde, at udtørring, oxidation og tab af »Parmigiano Reggianos« organoleptiske egenskaber undgås. Udskæringen af den hele ost bevirker, at osten mister sin naturlige beskyttelse i form af skorpen, der, fordi den er meget tør, yder osten optimal beskyttelse mod omgivelserne.

Pakningen af udskårne stykker af »Parmigiano Reggiano« må foregå på det sted, hvor de behandles.

Kun den hele ost med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Parmigiano Reggiano« må rives, og pakningen heraf skal finde sted umiddelbart efter uden behandling af nogen art eller tilsætning af stoffer, der ændrer holdbarheden og de oprindelige organoleptiske egenskaber.

3.7.   Specifikke mærkningsregler

Hver hel ost med betegnelsen »Parmigiano Reggiano« bærer følgende identifikationsmærker: navnet »Parmigiano Reggiano« med prikskrift, mejeriets kontrolnummer, produktionsår og -måned præget på ostens sideoverflade ved hjælp af særlige matricer (med markeringsringe), et ovalt segl med indskriften »Parmigiano Reggiano Consorzio Tutela«, et kaseinmærke med ostens identifikationskode og, hvis det drejer sig om oste af anden klasse, det dertil anvendte identifikationsmærke.

Identifikationsmærket på »Parmigiano Reggiano«, der markedsføres som forpakket, revet eller i mindre stykker, består af et mærke, hvor der foroven er et billede af et stykke af og en hel »Parmigiano Reggiano« ved siden af en kniv og forneden betegnelsen »PARMIGIANO REGGIANO«. Dette kendingsmærke, som det er obligatorisk at sætte på etiketten, skal være gengivet i henhold til de tekniske specifikationer, som sammenslutningen (»il Consorzio«) har fastlagt i den relevante aftale.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område

Det afgrænsede geografiske område omfatter provinserne Bologna på venstre side af floden Reno, Mantova på Po-flodens højre side, Modena, Parma og Reggio i Emilia.

5.   Tilknytning til det geografiske område

5.1.   Det geografiske områdes egenart

Af naturlige faktorer skal særligt fremhæves jordbundens beskaffenhed i det afgrænsede geografiske område, der strækker sig fra Appenninerbjergkæden til Po-floden, sammen med de klimatiske forhold, der har direkte indvirkning på både den naturlige floras sammensætning og produktets særlige syrningsegenskaber. Hvad angår de menneskelige faktorer, skal det ud over ostens historiske betydning for den lokale økonomi nævnes, at de komplekse arbejdsgange, som »Parmigiano Reggiano« underkastes, er resultatet af traditionelle ostefremstillingsteknikker, der har bredt sig gennem århundreder i det pågældende produktionsområde og overleveret med respekt for lokal og fast praksis.

5.2.   Produktets egenart

De særlige kendetegn ved »Parmigiano Reggiano« er ostemassens finkornede struktur, der let spalter sig i flager, den behagelige aroma og fine smag, der er kraftig uden at være pikant, og den høje grad af opløselighed og letfordøjelighed.

De særlige kendetegn beror på mælkens egenskaber og udvælgelseskriterne for mælken, der anvendes rå på daglig basis i kobberkar og koaguleret med kalveløbe med et højt indhold af chymosin, saltningen i saltlage og den lange naturlige modning.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Mælkens særlige kemiske og fysiske og mikrobiologiske egenskaber, der sikrer de særlige egenskaber og kvaliteter ved »Parmigiano Reggiano«, skyldes hovedsagelig kvægets fodring, som er baseret på anvendelse af foder fra oprindelsesområdet og nøje udelukker anvendelse af ensileret foder af enhver art.

Minimumsmodningsperioden på 12 måneder, der på grund af områdets klimatiske forhold skal finde sted inden for det afgrænsede geografiske område, er nødvendig for, at det produkt, der frembringes ved mælkens forarbejdning, gennem særlige enzymprocesser får de særlige egenskaber, der er kendetegnende for netop »Parmigiano Reggiano«.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006)

Den konsoliderede udgave af produktionsbestemmelserne foreligger på:

| — | www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm? txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  eller |
| --- | --- |

—

www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm? txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

eller

| — | direkte på ministeriets websted (www.politicheagricole.it) ved at klikke på »Prodotti di Qualità« (i skærmens venstre side) og derefter på »Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg CE 510/2006)«. |
| --- | --- |

—

direkte på ministeriets websted (www.politicheagricole.it) ved at klikke på »Prodotti di Qualità« (i skærmens venstre side) og derefter på »Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg CE 510/2006)«.

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

---

| 16.4.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 87/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 87/20

---

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) Nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2009/C 87/07

Denne offentliggørelse giver ret til indsigelse mod ændringsansøgningen i henhold til artikel 7 i Rådets forordning (EF) Nr. 510/2006 (1). Indsigelser skal være Kommissionen i hænde inden seks måneder efter datoen for denne offentliggørelse.

ANSØGNING OM ÆNDRING

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

Ansøgning om ændring i henhold til artikel 9

»BITTO«

EF-nr.: IT-PDO-117-1502-02.08.2006

BGB ( ) BOB ( X )

1.   Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

| — |  | Produktets betegnelse |
| --- | --- | --- |
| — | | Varebeskrivelse |
| — | | Geografisk område |
| — |  | Bevis for oprindelse |
| — | | Produktionsmetode |
| — |  | Tilknytning |
| — | | Mærkning |
| — |  | Krav i nationale bestemmelser |
| — |  | Andet (angives nærmere) |

—



Produktets betegnelse

—

Image

Varebeskrivelse

—

Image

Geografisk område

—



Bevis for oprindelse

—

Image

Produktionsmetode

—



Tilknytning

—

Image

Mærkning

—



Krav i nationale bestemmelser

—



Andet (angives nærmere)

2.   Type ændring

| — |  | Ændring af enhedsdokument eller resuméark |
| --- | --- | --- |
| — | | Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort |
| — |  | Ændring af en varespecifikation, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006) |
| — |  | Midlertidig ændring af varespecifikationen, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006) |

—



Ændring af enhedsdokument eller resuméark

—

Image

Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort

—



Ændring af en varespecifikation, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006)

—



Midlertidig ændring af varespecifikationen, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006)

3.   Ændring(er)

3.1.   Varebeskrivelse

Det er fundet hensigtsmæssigt i punkt 3 at supplere køernes foder i græsningsperioden og at integrere en maksimal mængde på 3 kg tørstof pr. dag ud over salttilførsel og »hjælpefoder« baseret på enghø. Det har vist sig nødvendigt for at imødekomme producenternes krav, da de er stødt på vanskeligheder i forbindelse med ændrede forhold på alpegræsgangene og dyrenes genetiske egenskaber. Alpegræsgangen alene er i virkeligheden ikke tilstrækkelig til at sikre dyrenes rette velvære. I samme punkt er det desuden præciseret, at det anvendte mælk er råmælk; det drejer sig kun om en formsændring, da varespecifikationen ikke giver mulighed for nogen som helst behandling efter malkning, da det allerede drejer sig om »rå mælk«.

Desuden øges ostens maksimale tykkelse fra 10 til 12 cm. Denne forøgelse er berettiget af produktionsmetoderne, der stadig er tæt knyttet til de traditionelle processer, der muliggør produktion af oste, der ikke er fuldstændig ensartede, men varierer inden for visse fastlagte grænser. Det bør ligeledes anføres, at definitionen på »BITTO«-ostens højde (8-12 cm) er i overensstemmelse med oplysningerne i de historiske dokumenter, der netop taler om en maksimal højde på 12 cm.

3.2.   Geografisk område

Hvad angår afsnittet om det geografiske oprindelsesområde, fremhæves det, at den ønskede ændring består i at integrere de tre alpegræsgange benævnt Varrone, Artino og Lareggio, der er beliggende i Bergamo- og Lecco-provinserne, i mælkeproduktionsområdet. Disse alpegræsgange var fejlagtigt blevet udeladt i den oprindelige ansøgning. Udvidelsen af produktionsområdet er minimal, da det drejer sig om mindre end 1 % af det nuværende produktionsområde, og ensartetheden set fra et geografisk synspunkt er garanteret, da de tilføjede alpegræsganges litologiske, højdemæssige og hældningsmæssige egenskaber er de samme som i det allerede anførte produktionsområde; også græsgangenes plantedække er det samme som i det oprindeligt anførte produktionsområde.

3.3.   Produktionsmetode

Formålet med denne ændringsansøgning er at gøre det muligt at anvende lokale syrevækkere, da denne teknologisk innovative metode forbedrer ostefremstillingsprocessen, mindsker fejlprocenten, sikrer produktsundheden og samtidig garanterer ostens typiske egenskaber, der er det direkte udtryk for tilknytningen til området. Af de faktorer, der indgår i ostefremstillingsprocessen, spiller de mikrobiologiske en væsentlig rolle for ostenes fremstilling og modning. Anvendelsen af råmælk til ostefremstilling er et aktiv for Bitto-osten og lignende ostetyper, men kan samtidig blive en betydelig svaghed, hvis mælkens mikrobiologiske kvalitet er faldende, enten på grund af for få mælkesyrebakterier eller tilstedeværelsen af mikroorganismer, der modvirker ostedannelsen. Årsagen til mælkens ringe mælkesyrebakterieindhold kunne findes i bedre renhed og hygiejne i de forskellige produktionsfaser (malkning, mælketransport, beholdere og forarbejdningslokaler) og i anvendelsen af beholdere og redskaber af metal eller plast i stedet for af træ: på den ene side løser det nogle hygiejne- og sundhedsproblemer, men på den anden reducerer det antallet af mikroorganismer i mælken og derved også de ostedannende bakterier. Tilstedeværelsen af ostedannelseshæmmende mikrobiel flora, som til tider ses i bjergmælk, skyldes ugunstige produktionsforhold, navnlig i tilfælde af regnfulde somre. Når det drejer sig om råmælksoste, bidrager anvendelsen af syrevækkere til at »styre« ostedannelsens fermenteringsprocesser og reducerer derved defektdannelser i osten. Således sikres der de bedste betingelser for forsuring og dræning af ostemassen (for meget valle i osten fører til huldannelse og ubehagelige og uønskede aromaer) og samtidig skabes grundlaget for en ligevægtig udvikling af råvarens diverse ostedannende mikroarter (der spiller en rolle for modningsprocessen og garanterer produktets egenart). Når det drejer sig om egnsoste, er anvendelsen af isolerede og udvalgte syrevækkere i hver enkelt osts mikroflora af største betydning. På denne måde bevares disse produkters værdsatte og typiske egenskaber, og deres kvalitet forbedres; samtidig undgås det at fremstille ensartede og anonyme standardprodukter med en flad smag og uden særegenskaber. I 1999 indledte beskyttelsesorganet (»Consorzio di Tutela«) i samarbejde med CNR – ISPA i Milano undersøgelser for at uddybe kendskabet til den mikroflora, der er karakteristisk for Bitto-osten, til bevarelse af den mikrobiologiske mangfoldighed og til de egenskaber, som de giver produktet, og til kvalitetsforbedring. I årenes løb er stammer af mælkesyrebakterier og enterokokker blevet isoleret og undersøgt. På nogle af stammerne er der blevet foretaget yderligere analyser for at vurdere deres fysiologiske, biokemiske, stofskiftemæssige egenskaber og deres betydning for ostedannelsen. Fra massereproduktionen af de lokale stammer opnås udvalgte podninger, der tilsat råmælken ikke dræber den i mælken spontant tilstedeværende mikroflora, men snarere skaber gunstigere betingelser for udviklingen heraf, hvorved ostens organoleptiske egenskaber bevares.

3.4.   Mærkning

Det har vist sig hensigtsmæssigt at beskrive det pågældende BOB-mærke, der i varespecifikationen kun fandtes i bilaget, og indføre påsættelse af et papirmærke for at give forbrugeren mere fyldestgørende oplysninger og samtidig gøre produktet umiddelbart genkendeligt. Dette mærke indeholder foruden ordet »Bitto« gentaget flere gange i strålekrans, EU-logoet og navnene på virksomheder, godser, gårde, firmanavne og brands, der ikke må være anprisende og ikke må vildlede forbrugeren. Der er indført en mulighed for at angive navnet på alpegræsgangen, hvor osten er fremstillet, for at give en merværdi til oste fra de producenter, der har arbejdet under ubehagelige og vanskelige fremstillingsforhold i Bitto-ostens produktionsområde (fremkommeligheden – også inden for selve græsgangen – er ikke altid lige nem; beskedne strukturer; klimaforholdenes stærke indvirkning på husdyropdræt og på ostedannelsesprocessen), og frivilligt anvender en produktionsmetode, der indebærer større risiko og muligheder for produktionstab. Produktets højere værdi kompenserer for producenternes større risici.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»BITTO«

EF-Nr.: IT-PDO-117-1502-02.08.2006

BGB ( ) BOB ( X )

1.   Produktets navn

»Bitto«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype (jf. bilag II)

| Kategori 1.3 — | Oste |
| --- | --- |

Kategori 1.3 —

Oste

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen (1)

Osten er fremstillet af rå sødmælk fra områdets traditionelle kvægracer, eventuelt tilsat højst 10 % rå gedemælk, den er mellemlagret eller langtidslagret, og den er cylindrisk med flad overflade, konkave sider og skarpe kanter. Diameteren er mellem 30 og 50 cm, tykkelsen mellem 8 og 12 cm og vægten mellem 8 og 25 kg. Udvendig er osten strågul, men den bliver mørkere, efterhånden som lagringen skrider frem; skorpen er mellem 2 og 4 mm tyk. Ostemassen er kompakt med små huller, der kaldes »agerhønseøjne«. Når den skæres, changerer den indvendige farve mellem hvid og strågul alt efter lagringens længde; smagen er blid og delikat, men bliver mere intens, efterhånden som lagringen skrider frem. Den eventuelle tilsætning af gedemælk gør dens typiske aroma mere intens. Fedtindholdet af tørstof er højst 45 %, og den gennemsnitlige fugtighed efter 70 dage er 38 %. Osten fremstilles efter de traditionelle metoder, der er tilknyttet det specielle miljø, i perioden fra den 1. juni til den 30. september.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Komælk, højst 10 % rå gedemælk, osteløbe, salt, lokale syrevækkere.

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

Køernes foder består af græs fra alpegræsgange i det under punkt 4 afgrænsede område. For at opretholde et korrekt dyrevelfærdsniveau er det tilladt at tilføre malkekøerne højst 3 kg tørfoder om dagen af følgende typer: majs, byg, hvede, soja, melasse (højst 3 %). Anvendelse af saltslikkesten er tilladt. Det er desuden tilladt at supplere med enghø, dog højst 5 %, hvis det skulle vise sig, at usædvanlige vejrforhold umuliggør græsning (sne, hagl); denne praksis skal dog ophøre, så snart de normale vejrforhold vender tilbage.

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Produktionen og forarbejdningen af mælken og lagringen af Bitto-osten skal foregå inden for produktionsområdet som defineret i punkt 4.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

Efter mindst et års lagring er produktet klar til rivning.

3.7.   Specifikke mærkningsregler

»Bitto«-osten med den beskyttede oprindelsesbetegnelse skal, når den bringes i omsætning, bære et mærke, der er brændt på siden efter lagringsperioden, og inden osten udbydes til konsum. Mærket består af ordet »Bitto«, hvor B′et er delvis læseligt, og resten af bogstavet udgøres af en stiliseret afbildning af en ost, hvor der mangler et stykke. Det manglende stykke har form af et »V« for begyndelsesbogstavet i Valtellina; ostens form afspejler selve produktet. B′et er et billede, medens resten af ordet ITTO er skrevet i »times regular« og forstørret 113,94 %.

For at produktet kan identificeres, kan der påsættes et cirkelformet papirmærke (godkendt til fødevarekontakt) på en af de flade sider.

Det cirkelformede mærke har en diameter på ca. 30 cm. Mærket er rundt og består af en rød ydercirkel, hvor der med gule bogstaver står BITTO hele vejen rundt i strålekrans, og EU-logoet for beskyttet oprindelsesbetegnelse i en tilpasset størrelse og i de originale farver.

Indercirklen, der støder op til den røde ydercirkel, er gul, og her kan der anføres oplysninger ifølge gældende regler og henvisninger til navne på virksomheder, godser, gårde, firmanavne og brands, der ikke må være anprisende og ikke må vildlede forbrugeren.

Producenter, der i henhold til varespecifikationen, fodrer malkekvægene udelukkende med græs fra de alpegræsgange, der er defineret i punkt 4, uden nogen som helst tilsætning med undtagelse af saltslikkesten og støttefoder udelukkende bestående af enghø og højst 20 %, ikke bruger fermenteringsmidler under ostefremstillingen, og som indleder mælkeforarbejdningen senest 30 minutter efter malkningen, har tilladelse til at anføre navnet på den alpegræsgang, hvor osten er fremstillet. Denne mærkning, der påføres i relief på ostens sider ved fremstillingen, indeholder navnet på alpegræsgangen i skrifttypen »times« ved siden af ovennævnte mærker.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område

Oprindelsesområdet for mælk til fremstilling af »Bitto«-ost omfatter hele Sondio-provinsen, alpegræsgange i tilstødende områder i følgende kommuner i Alta Valle Brembana i Bergamo-provinsen: Averara, Carona, Cusio, Foppolo, Mezzoldo, Piazzatorre, Santa Brigida, Valleve og alpegræsgangene benævnt Varrone, Artino og Lareggio i de tilstødende kommuner Introbio og Premana i Lecco-provinsen.

5.   Tilknytning til det geografiske område

5.1.   Det geografiske områdes egenart

Bitto-ostens produktionsområde består af et bjergområde (70 % af det ligger i over 1 500 m højde og mindst 8 % under 500 m, dalenes hældning er temmelig stor, og skråningerne er stejle), der ligger mellem Alpi Retiche og Orobie, der løber fra øst mod vest. Det påvirker således både klima og flora og har været betydende for den sociale, kulturelle og økonomiske udvikling. Græsgangene ligger højdemæssigt gennemsnitligt på omkring 486 m, der er tilstrækkelig højt til at garantere en rationel udnyttelse heraf. De store højdeforskelle er faktisk afgørende for, at græsgangen kan udnyttes på det optimale modningstidspunkt. Alpegræsgangenes varierede sammensætning i produktionsområdet gør dem egnede til samtidigt at have forskellige kategorier af husdyr (heriblandt malkekvæg og -geder til fremstilling af Bitto). Også eksponeringen er som regel varierende, og beliggenheden, højden og vindene, der er afgørende for bjergklimaet, bevirker, at klimaet på trods af sin skiftende karakter er kendetegnet ved store temperaturudsving, tør luft, intens solbestråling og rigelig nedbør om sommeren. Næsten alle græsgangene har sur jord, der ikke er særlig dyb, og som ligger på kiselholdige gnejssubstrater og glimmer-, talk- og lerholdigt skifer. De mest udbredte plantearter er flerårige eller kendetegnet ved en hurtig reproduktionsfase og kraftig vækst, de er lave og tætte med veludviklet rodsystem og bladvækst, afgiver intense dufte og har en betydelig resistens over for nedtrampning og dyrebid. En stor del heraf tilhører græsplantefamilier, men der er også planter af kurvblomstfamilien, bælgplanter, planter af skærmplantefamilien, af salturtfamilien, af rosefamilien osv. Hvad angår forvaltningen, er alpeområdet som regel underopdelt i forskellige stationer i forskellige højder og med forskellig beliggenhed.

5.2.   Produktets specificitet

Bitto er en ost, der udelukkende fremstilles på alpegræsgangene af råmælk fra en enkelt malkning, der kommer fra køer og eventuelt geder på græs. Det er en fed, mellemstor til stor ost med en glat overflade, karakteristiske konkave sider og skarpe kanter. Osten er kompakt med få og små huller, og farven er som regel strågul (der bliver mere intens, efterhånden som lagringen skrider frem). Minimumslagringen er 70 dage, men lagringen af denne ost kan også vare adskillige år, uden af de smags- og strukturmæssige egenskaber ændrer sig. Bitto-ostens smag i produktionsåret er mild, konsistensen er smøragtig og blød. Med lagringen bliver smagen kraftigere, konsistensen fastere, og selve strukturen bliver en anelse grynet. Bitto-ostens aroma er speciel: den stammer fra det alpegræs, som de malkede dyr har spist. Den eventuelle tilsætning af gedemælk intensiverer dens typiske aroma.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Blandt de forskellige faktorer, der spiller en væsentlig rolle for Bitto-ostens egenskaber, bør nævnes græsgangenes florasammensætning, som skyldes det naturlige miljø (jorden og klimaet) og græsgangens forvaltning. Alpegræsgangen giver dyrene en meget varieret vegetation. De talrige planter tilfører et stort antal kemikalier, der kan spille en vigtig rolle for dyrets fordøjelse og stofskifte og derved påvirke produktets kvalitet. De flygtige forbindelser i foderet kan gennem fordøjelsesapparatet (ved enten direkte optagelse i fordøjelseskanalen eller gennem maven til kredsløbet) overføres til mælkeprodukterne og give dem de karakteristiske duft- og smagsmæssige egenskaber. Navnlig forekommer koncentrationen i mælken af nogle forbindelser, såsom terpener, at være direkte tilknyttet dyrenes foder. De naturlige bjergenge, der er kendetegnet ved stor artsforskellighed og mange forbindelser, navnlig af dikotyledoner, indeholder flere terpener, både i antal og i mængde. Også bjergoste er rigere på terpener i forhold til ost fra de lavtliggende sletter. Eftersom terpenprofilen varierer efter de plantearter, som foderet består af, afhænger arten og mængden af terpener i mælken (og i osten) af de græs- og plantearter, som dyrene æder. Blandt de mest udbredte mikronæringsstoffer i engenes græs har videnskaben i særdeleshed interesseret sig for fedtsyrerne; de umættede fedtsyrer udgør desuden 70 % af græssets samlede fedtsyreindhold. Blandt disse omdannes linolsyren af særlige mavebakterier til cis- og trans-isomerer, hvoraf nogle heraf siden overføres til mælken.

Opdrætsformen og forarbejdningsteknikkerne er yderligere faktorer, der knytter produktet til området. Dyrene befinder sig i Bitto-ostens produktionsperiode, dvs. fra den 1. juni til den 30. september, på de højtliggende græsgange og altid udendørs (nogle enkelte græsgange har strukturer, hvor dyrene kan søge ly i tilfælde af dårlige vejrforhold). Mælkens kvalitet afspejler ikke kun foderets egenskaber, men også dyrenes opdrætsforhold og i bredere betydning miljøforholdene. F.eks. stimuleres fedtkoncentrationen hovedsagelig af græssets betydelige råfiberindhold, af dyrenes avancerede laktationsfase og af højden; de to sidstnævnte faktorer er sammen med græsgangens rige indhold af opløselige kvælstofforbindelser også ansvarlige for det øgede kvælstofindhold. De høje mineral- og vitaminniveauer påvirkes ud over den rigelige foderforekomst også af den intense solbestråling. Mælkens forarbejdning foregår straks efter malkningen på stedet uden nogen som helst behandling af råmælken efter de fra generation til generation overleverede traditionelle metoder og stadig i dag rent håndværksmæssigt. Den øjeblikkelige forarbejdning af mælk til langtidsholdbar ost var i fortiden den logiske løsning på problemet med »konservering« af mælken og dens næringsmæssige egenskaber på alpegræsgangene, og ved sommersæsonens afslutning blev ostene transporteret ned til dalene. Størstedelen af forarbejdningsfaserne – fra fyldning af kedlen til brydning, omrøring og udvinding af vallen – er manuelle: ostemagerens erfaring og håndelag er fundamentale. Fermenteringen, der udvikler sig fra den originale mikroflora, gør det sammen med fremstillingsteknikken muligt at opnå et unikt og uefterligneligt slutprodukt. Ostens cirkelrunde form med konkave sider stammer fra de traditionelle forme, hvori ostemassen blev anbragt efter udvindingen. Lagringen begynder i alpelagrene, der som regel er halvt nedgravede for at opnå en konstant temperatur og en tilpas fugtighedsgrad, hvor osten lagrer under naturlige betingelser. Under hele lagringsfasen vendes, rengøres og skrabes ostene regelmæssigt.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen:

Denne regering har igangsat den nationale indsigelsesprocedure angående forslaget til ændring af den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Bitto«.

Den konsoliderede udgave af produktionsspecifikationen

| — | kan ses på dette websted:
  www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  eller |
| --- | --- |

—

kan ses på dette websted:

www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

eller

| — | ved at gå direkte til fødevare- og skovministeriets hjemmeside, Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali, (www.politicheagricole.it), klikke på »Prodotti di Qualità« (i venstre side af skærmen) og endelig på »Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg.CE510/2006)«. |
| --- | --- |

—

ved at gå direkte til fødevare- og skovministeriets hjemmeside, Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali, (www.politicheagricole.it), klikke på »Prodotti di Qualità« (i venstre side af skærmen) og endelig på »Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg.CE510/2006)«.

---

(1)  EFT L af 93, 31.3.2006, s. 12.

---