# Uradni list L 63/2023

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 63 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6628. februar 2023 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 63

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6628. februar 2023

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi uredb (EU) št. 1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktive 2003/87/ES | 1 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi uredb (EU) št. 1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktive 2003/87/ES

1

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | PREVOD – Drugi dodatni protokol h Konvenciji o kibernetski kriminaliteti, ki obravnava okrepljeno sodelovanje in razkritje elektronskih dokazov | 28 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2023/436 z dne 14. februarja 2023 o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije ratificirajo Drugi dodatni protokol h Konvenciji o kibernetski kriminaliteti, ki obravnava okrepljeno sodelovanje in razkritje elektronskih dokazov | 48 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2023/437 z dne 22. februarja 2023 o zahtevku za prijavo evropske državljanske pobude Zagotovimo dostojen sprejem migrantov v Evropi v skladu z Uredbo (EU) 2019/788 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 1121) | 54 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2023/438 z dne 24. februarja 2023 o odobritvi odstopanja, ki so ga nekatere države članice zahtevale v skladu z Uredbo (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, v zvezi z uporabo drugih sredstev, kot so tehnike elektronske obdelave podatkov, za izmenjavo in shranjevanje informacij za objavo 2 sistema nadzora uvoza 2
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 1174) | 56 |

II   Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

PREVOD – Drugi dodatni protokol h Konvenciji o kibernetski kriminaliteti, ki obravnava okrepljeno sodelovanje in razkritje elektronskih dokazov

28

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2023/436 z dne 14. februarja 2023 o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije ratificirajo Drugi dodatni protokol h Konvenciji o kibernetski kriminaliteti, ki obravnava okrepljeno sodelovanje in razkritje elektronskih dokazov

48

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2023/437 z dne 22. februarja 2023 o zahtevku za prijavo evropske državljanske pobude Zagotovimo dostojen sprejem migrantov v Evropi v skladu z Uredbo (EU) 2019/788 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 1121)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 1121)

54

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2023/438 z dne 24. februarja 2023 o odobritvi odstopanja, ki so ga nekatere države članice zahtevale v skladu z Uredbo (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, v zvezi z uporabo drugih sredstev, kot so tehnike elektronske obdelave podatkov, za izmenjavo in shranjevanje informacij za objavo 2 sistema nadzora uvoza 2
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 1174)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 1174)

56

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 28.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 63/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 63/1

---

UREDBA (EU) 2023/435 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 27. februarja 2023

o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi uredb (EU) št. 1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktive 2003/87/ES

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 175, tretji odstavek, člena 177, prvi odstavek, člena 192(1), člena 194(2) in člena 322(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Od sprejetja Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (4) o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: Mehanizem) so geopolitični dogodki brez primere, ki jih je sprožila vojna agresija Rusije proti Ukrajini, ter njihovo neposredno in posredno poslabšanje posledic krize zaradi COVID-19 močno vplivali na družbo in gospodarstvo Unije, njeno prebivalstvo ter na njeno ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo. Zlasti je jasneje kot kdaj koli prej, da sta energetska varnost in energetska neodvisnost Unije nepogrešljivi za uspešno, trajnostno in vključujoče okrevanje po krizi zaradi COVID-19, saj sta tudi glavna dejavnika, ki prispevata k odpornosti gospodarstva Unije. |
| --- | --- |

(1)

Od sprejetja Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (4) o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: Mehanizem) so geopolitični dogodki brez primere, ki jih je sprožila vojna agresija Rusije proti Ukrajini, ter njihovo neposredno in posredno poslabšanje posledic krize zaradi COVID-19 močno vplivali na družbo in gospodarstvo Unije, njeno prebivalstvo ter na njeno ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo. Zlasti je jasneje kot kdaj koli prej, da sta energetska varnost in energetska neodvisnost Unije nepogrešljivi za uspešno, trajnostno in vključujoče okrevanje po krizi zaradi COVID-19, saj sta tudi glavna dejavnika, ki prispevata k odpornosti gospodarstva Unije.

| (2) | Zaradi neposrednih povezav med trajnostnim okrevanjem, krepitvijo odpornosti in energetske varnosti Unije, zmanjšanjem odvisnosti od fosilnih goriv, zlasti iz Rusije, ter vlogo Unije v pravičnem in vključujočem prehodu je Mehanizem instrument, primeren za prispevanje k odzivu Unije na te nastajajoče izzive. To velja tudi glede na podnebno in okoljsko zakonodajo Unije ter njene mednarodne zaveze in zlasti Pariški sporazum, sprejet na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (5). |
| --- | --- |

(2)

Zaradi neposrednih povezav med trajnostnim okrevanjem, krepitvijo odpornosti in energetske varnosti Unije, zmanjšanjem odvisnosti od fosilnih goriv, zlasti iz Rusije, ter vlogo Unije v pravičnem in vključujočem prehodu je Mehanizem instrument, primeren za prispevanje k odzivu Unije na te nastajajoče izzive. To velja tudi glede na podnebno in okoljsko zakonodajo Unije ter njene mednarodne zaveze in zlasti Pariški sporazum, sprejet na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (5).

| (3) | Voditelji držav in vlad so v izjavi iz Versaillesa z dne 10. in 11. marca 2022 pozvali Komisijo, naj do konca maja istega leta predlaga načrt REPowerEU za postopno odpravo odvisnosti Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv, ter ta poziv ponovili v sklepih Evropskega sveta z dne 24. in 25. marca 2022. Ta cilj bi bilo treba doseči precej pred letom 2030 na način, ki bo skladen z evropskim zelenim dogovorom iz sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 in podnebnimi cilji za leti 2030 in 2050, zapisanimi v Uredbi (EU) 2021/1119 (6) Evropskega parlamenta in Sveta. |
| --- | --- |

(3)

Voditelji držav in vlad so v izjavi iz Versaillesa z dne 10. in 11. marca 2022 pozvali Komisijo, naj do konca maja istega leta predlaga načrt REPowerEU za postopno odpravo odvisnosti Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv, ter ta poziv ponovili v sklepih Evropskega sveta z dne 24. in 25. marca 2022. Ta cilj bi bilo treba doseči precej pred letom 2030 na način, ki bo skladen z evropskim zelenim dogovorom iz sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 in podnebnimi cilji za leti 2030 in 2050, zapisanimi v Uredbi (EU) 2021/1119 (6) Evropskega parlamenta in Sveta.

| (4) | Treba bi bilo okrepiti zmožnost Mehanizma za podpiranje reform in naložb, namenjenih diverzifikaciji oskrbe z energijo, zlasti fosilnih goriv, ter za povečanje odpornosti, varnosti in trajnostnosti energetskega sistema Unije, s čimer bi se prispevalo k cenovni dostopnosti energije in okrepila strateška avtonomija Unije skupaj z odprtim gospodarstvom. Da bi dosegli te cilje, mora Unija povečati energijsko učinkovitost ter zanesljivost in odpornost prenosnih in distribucijskih omrežij, spodbujati prožnost sistema, minimizirati prezasedenost, med drugim s povečanjem zmogljivosti omrežja in shranjevanja električne energije, spodbujati digitalizacijo ter zagotoviti odporne dobavne verige, kibernetsko varnost ter zaščito celotne infrastrukture in njeno prilagajanje na podnebne spremembe, obenem pa zmanjšati strateške energetske odvisnosti. |
| --- | --- |

(4)

Treba bi bilo okrepiti zmožnost Mehanizma za podpiranje reform in naložb, namenjenih diverzifikaciji oskrbe z energijo, zlasti fosilnih goriv, ter za povečanje odpornosti, varnosti in trajnostnosti energetskega sistema Unije, s čimer bi se prispevalo k cenovni dostopnosti energije in okrepila strateška avtonomija Unije skupaj z odprtim gospodarstvom. Da bi dosegli te cilje, mora Unija povečati energijsko učinkovitost ter zanesljivost in odpornost prenosnih in distribucijskih omrežij, spodbujati prožnost sistema, minimizirati prezasedenost, med drugim s povečanjem zmogljivosti omrežja in shranjevanja električne energije, spodbujati digitalizacijo ter zagotoviti odporne dobavne verige, kibernetsko varnost ter zaščito celotne infrastrukture in njeno prilagajanje na podnebne spremembe, obenem pa zmanjšati strateške energetske odvisnosti.

| (5) | Za čim večje dopolnjevanje, doslednost in skladnost politik in ukrepov, ki jih Unija in države članice sprejmejo za spodbujanje neodvisnosti, zanesljivosti in trajnostnosti oskrbe Unije z energijo, bi bilo treba te reforme in naložbe, povezane z energijo, določiti v posebnem „poglavju REPowerEU“ načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(5)

Za čim večje dopolnjevanje, doslednost in skladnost politik in ukrepov, ki jih Unija in države članice sprejmejo za spodbujanje neodvisnosti, zanesljivosti in trajnostnosti oskrbe Unije z energijo, bi bilo treba te reforme in naložbe, povezane z energijo, določiti v posebnem „poglavju REPowerEU“ načrtov za okrevanje in odpornost.

| (6) | Za učinkovit prehod na zeleno energijo in hitro zmanjšanje odvisnosti od energije iz fosilnih goriv na vključujoč način so potrebni ukrepi za povečanje energijske učinkovitosti in prihrankov v stavbah in povezani kritični energetski infrastrukturi ter ukrepi za hitrejše razogljičenje industrij. Nujno je treba hitro povečati naložbe v ukrepe za energijsko učinkovitost, kot je uporaba trajnostnih in učinkovitih rešitev za ogrevanje in hlajenje, ki so uspešen način za reševanje nekaterih najbolj perečih izzivov oskrbe z energijo in stroškov energije. Zato bi bilo treba podpreti tudi reforme in naložbe za povečanje energijske učinkovitosti, razogljičenje industrije, med drugim z uporabo nizkoogljičnih goriv, kot je nizkoogljični vodik, in z uvajanjem obnovljivega vodika in drugih obnovljivih goriv nebiološkega izvora, ter za povečanje prihrankov energije gospodarstev držav članic v skladu z energetskimi in podnebnimi cilji in pravnim okvirom Unije. Komisija bi morala zlasti spodbujati države članice, da v svoja poglavja REPowerEU vključijo ukrepe, ki podpirajo razogljičenje industrije. |
| --- | --- |

(6)

Za učinkovit prehod na zeleno energijo in hitro zmanjšanje odvisnosti od energije iz fosilnih goriv na vključujoč način so potrebni ukrepi za povečanje energijske učinkovitosti in prihrankov v stavbah in povezani kritični energetski infrastrukturi ter ukrepi za hitrejše razogljičenje industrij. Nujno je treba hitro povečati naložbe v ukrepe za energijsko učinkovitost, kot je uporaba trajnostnih in učinkovitih rešitev za ogrevanje in hlajenje, ki so uspešen način za reševanje nekaterih najbolj perečih izzivov oskrbe z energijo in stroškov energije. Zato bi bilo treba podpreti tudi reforme in naložbe za povečanje energijske učinkovitosti, razogljičenje industrije, med drugim z uporabo nizkoogljičnih goriv, kot je nizkoogljični vodik, in z uvajanjem obnovljivega vodika in drugih obnovljivih goriv nebiološkega izvora, ter za povečanje prihrankov energije gospodarstev držav članic v skladu z energetskimi in podnebnimi cilji in pravnim okvirom Unije. Komisija bi morala zlasti spodbujati države članice, da v svoja poglavja REPowerEU vključijo ukrepe, ki podpirajo razogljičenje industrije.

| (7) | Postopno odpravljanje odvisnosti od uvoza ruskih fosilnih goriv naj bi zmanjšalo splošno energetsko odvisnost Unije. Poglavja REPowerEU bi morala prispevati k povečanju in krepitvi strateške avtonomije Unije, ne da bi se pri tem prekomerno povečala njena odvisnost od uvoza surovin iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(7)

Postopno odpravljanje odvisnosti od uvoza ruskih fosilnih goriv naj bi zmanjšalo splošno energetsko odvisnost Unije. Poglavja REPowerEU bi morala prispevati k povečanju in krepitvi strateške avtonomije Unije, ne da bi se pri tem prekomerno povečala njena odvisnost od uvoza surovin iz tretjih držav.

| (8) | Države članice bi morale pri pripravi načrtov za okrevanje in odpornost ter poglavij REPowerEU usklajevati svoje ekonomske politike tako, da bi dosegle cilje o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji iz člena 174 Pogodbe, da bi zmanjšale neskladje med stopnjami razvitosti različnih regij in zaostalost regij z najbolj omejenimi možnostmi, pri čemer bi morale posebno pozornost nameniti oddaljenim, obrobnim in izoliranim območjem ter otokom, ki se že soočajo z dodatnimi omejitvami. |
| --- | --- |

(8)

Države članice bi morale pri pripravi načrtov za okrevanje in odpornost ter poglavij REPowerEU usklajevati svoje ekonomske politike tako, da bi dosegle cilje o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji iz člena 174 Pogodbe, da bi zmanjšale neskladje med stopnjami razvitosti različnih regij in zaostalost regij z najbolj omejenimi možnostmi, pri čemer bi morale posebno pozornost nameniti oddaljenim, obrobnim in izoliranim območjem ter otokom, ki se že soočajo z dodatnimi omejitvami.

| (9) | Da bi se čim bolj povečal obseg odziva Unije, bi morale biti vse države članice, ki bodo po začetku veljavnosti te uredbe predložile načrt za okrevanje in odpornost, ki zahteva uporabo dodatnih sredstev v obliki posojil ali, v skladu z novimi pravili, ki se določijo na podlagi te uredbe o spremembah, iz prodaje pravic iz sistema trgovanja z emisijami na dražbi na podlagi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7) ali iz prenosov iz rezerve za prilagoditev na brexit, vzpostavljene z Uredbo (EU) 2021/1755 Evropskega parlamenta in Sveta (8), obvezane v svoj načrt za okrevanje in odpornost vključiti poglavje REPowerEU. V skladu z obstoječo možnostjo na podlagi Uredbe (EU) 2021/241 za predložitev osnutka načrta za okrevanje in odpornost in za zagotovitev ustrezne priprave poglavij REPowerEU lahko države članice pred predložitvijo spremenjenega načrta za okrevanje in odpornost predložijo osnutek poglavja REPowerEU. Preprečiti je treba nepotrebno upravno breme. |
| --- | --- |

(9)

Da bi se čim bolj povečal obseg odziva Unije, bi morale biti vse države članice, ki bodo po začetku veljavnosti te uredbe predložile načrt za okrevanje in odpornost, ki zahteva uporabo dodatnih sredstev v obliki posojil ali, v skladu z novimi pravili, ki se določijo na podlagi te uredbe o spremembah, iz prodaje pravic iz sistema trgovanja z emisijami na dražbi na podlagi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7) ali iz prenosov iz rezerve za prilagoditev na brexit, vzpostavljene z Uredbo (EU) 2021/1755 Evropskega parlamenta in Sveta (8), obvezane v svoj načrt za okrevanje in odpornost vključiti poglavje REPowerEU. V skladu z obstoječo možnostjo na podlagi Uredbe (EU) 2021/241 za predložitev osnutka načrta za okrevanje in odpornost in za zagotovitev ustrezne priprave poglavij REPowerEU lahko države članice pred predložitvijo spremenjenega načrta za okrevanje in odpornost predložijo osnutek poglavja REPowerEU. Preprečiti je treba nepotrebno upravno breme.

| (10) | Poglavja REPowerEU bi morala vključevati nove reforme in naložbe, z začetkom od 1. februarja 2022, ki bodo prispevale k ciljem REPowerEU in pomagale odpraviti krizo, ki so jo povzročili nedavni geopolitični dogodki. Vendar se lahko ukrepi, ki so vključeni v že sprejeti izvedbeni sklep Sveta in prispevajo k ciljem REPowerEU, vključijo v poglavje REPowerEU, če se zadevni državi članici po posodobitvi najvišjega finančnega prispevka zniža njen najvišji finančni prispevek. V tem primeru bi država članica morala imeti možnost vključiti te ukrepe v svoje poglavje REPowerEU do zneska ocenjenih stroškov, ki je enak zmanjšanju najvišjega finančnega prispevka. |
| --- | --- |

(10)

Poglavja REPowerEU bi morala vključevati nove reforme in naložbe, z začetkom od 1. februarja 2022, ki bodo prispevale k ciljem REPowerEU in pomagale odpraviti krizo, ki so jo povzročili nedavni geopolitični dogodki. Vendar se lahko ukrepi, ki so vključeni v že sprejeti izvedbeni sklep Sveta in prispevajo k ciljem REPowerEU, vključijo v poglavje REPowerEU, če se zadevni državi članici po posodobitvi najvišjega finančnega prispevka zniža njen najvišji finančni prispevek. V tem primeru bi država članica morala imeti možnost vključiti te ukrepe v svoje poglavje REPowerEU do zneska ocenjenih stroškov, ki je enak zmanjšanju najvišjega finančnega prispevka.

| (11) | Država članica bi morala imeti možnost v svoje poglavje REPowerEU vključiti razširjeni del ukrepov, vključenih v že sprejeti izvedbeni sklep Sveta, skupaj z ustreznimi mejniki in cilji. S to razširitvijo bi se morala bistveno povišati raven ambicioznosti ukrepov, kar se odraža v zasnovi ali ravni ustreznih mejnikov in ciljev, in obenem graditi na ukrepih, ki so vključeni v že sprejeti izvedbeni sklep Sveta. |
| --- | --- |

(11)

Država članica bi morala imeti možnost v svoje poglavje REPowerEU vključiti razširjeni del ukrepov, vključenih v že sprejeti izvedbeni sklep Sveta, skupaj z ustreznimi mejniki in cilji. S to razširitvijo bi se morala bistveno povišati raven ambicioznosti ukrepov, kar se odraža v zasnovi ali ravni ustreznih mejnikov in ciljev, in obenem graditi na ukrepih, ki so vključeni v že sprejeti izvedbeni sklep Sveta.

| (12) | Država članica bi morala predložiti svoje poglavje REPowerEU v obliki dodatka k svojemu načrtu za okrevanje in odpornost. Poglavje REPowerEU bi moralo vsebovati razlago o tem, kako so v njem vključeni ukrepi usklajeni s prizadevanji zadevne države članice za doseganje ciljev REPowerEU, ob upoštevanju ukrepov, vključenih v že sprejeti izvedbeni sklep Sveta, in razlago skupnega prispevka iz teh ukrepov ter drugih dopolnilnih ali spremljevalnih nacionalno financiranih ukrepov in ukrepov, ki jih financira Unija, k ciljem REPowerEU. |
| --- | --- |

(12)

Država članica bi morala predložiti svoje poglavje REPowerEU v obliki dodatka k svojemu načrtu za okrevanje in odpornost. Poglavje REPowerEU bi moralo vsebovati razlago o tem, kako so v njem vključeni ukrepi usklajeni s prizadevanji zadevne države članice za doseganje ciljev REPowerEU, ob upoštevanju ukrepov, vključenih v že sprejeti izvedbeni sklep Sveta, in razlago skupnega prispevka iz teh ukrepov ter drugih dopolnilnih ali spremljevalnih nacionalno financiranih ukrepov in ukrepov, ki jih financira Unija, k ciljem REPowerEU.

| (13) | Poglavja REPowerEU bi morala med drugim prispevati k povečanju deleža energije iz trajnostnih in obnovljivih virov v mešanici energijskih virov ter k odpravljanju ozkih grl v energetski infrastrukturi. Kar zadeva infrastrukturo za zemeljski plin, bi morale reforme in naložbe iz poglavij REPowerEU za diverzifikacijo oskrbe in njen odmik od Rusije temeljiti na potrebah, ki so trenutno opredeljene v oceni, ki jo je izvedla in sprejela Evropska mreža operaterjev prenosnih sistemov za plin, ustanovljena v duhu solidarnosti, kar zadeva zanesljivost oskrbe, in upoštevati strateške potrebe zadevne države članice glede energetske varnosti in okrepljene ukrepe za pripravljenost, vključno s shranjevanjem energije, sprejete za prilagoditev novim geopolitičnim grožnjam, ne da bi pri tem spodkopavali dolgoročni prispevek k zelenemu prehodu. |
| --- | --- |

(13)

Poglavja REPowerEU bi morala med drugim prispevati k povečanju deleža energije iz trajnostnih in obnovljivih virov v mešanici energijskih virov ter k odpravljanju ozkih grl v energetski infrastrukturi. Kar zadeva infrastrukturo za zemeljski plin, bi morale reforme in naložbe iz poglavij REPowerEU za diverzifikacijo oskrbe in njen odmik od Rusije temeljiti na potrebah, ki so trenutno opredeljene v oceni, ki jo je izvedla in sprejela Evropska mreža operaterjev prenosnih sistemov za plin, ustanovljena v duhu solidarnosti, kar zadeva zanesljivost oskrbe, in upoštevati strateške potrebe zadevne države članice glede energetske varnosti in okrepljene ukrepe za pripravljenost, vključno s shranjevanjem energije, sprejete za prilagoditev novim geopolitičnim grožnjam, ne da bi pri tem spodkopavali dolgoročni prispevek k zelenemu prehodu.

| (14) | Dodati bi bilo treba ustrezno ocenjevalno merilo, ki bi Komisiji služilo kot podlaga za ocenjevanje reform in naložb iz poglavij REPowerEU, in s katerim bi se zagotovilo, da so te reforme in naložbe primerne za doseganje specifičnih ciljev REPowerEU. Na podlagi tega novega merila za ocenjevanje bi bilo treba zahtevati oceno A, da bi Komisija lahko pozitivno ocenila zadevni načrt za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(14)

Dodati bi bilo treba ustrezno ocenjevalno merilo, ki bi Komisiji služilo kot podlaga za ocenjevanje reform in naložb iz poglavij REPowerEU, in s katerim bi se zagotovilo, da so te reforme in naložbe primerne za doseganje specifičnih ciljev REPowerEU. Na podlagi tega novega merila za ocenjevanje bi bilo treba zahtevati oceno A, da bi Komisija lahko pozitivno ocenila zadevni načrt za okrevanje in odpornost.

| (15) | Zgolj naložbe v infrastrukturo in tehnologije ne zadostujejo za zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv glede na obstoječe pomanjkanje delovne sile in njene strokovne usposobljenosti. Tozadevno se sredstva že lahko namenijo tudi za preusposabljanje in izpopolnjevanje ljudi, da bi delovno silo dodatno opremili z zelenimi znanji in spretnostmi, ter za raziskave in razvoj inovativnih rešitev, povezanih z zelenim prehodom. Države članice se spodbuja, naj še naprej vlagajo v preusposabljanje in izpopolnjevanje, zlasti za zelena znanja in spretnosti ter s tem povezana digitalna znanja in spretnosti ter tehnologije, da bi zagotovile, da med zelenim prehodom nihče ne bo zaostajal. Kadar država članica v poglavje REPowerEU vključi ukrepe, povezane s preusposabljanjem in izpopolnjevanjem ljudi, bi morala Komisija preučiti, ali taki ukrepi znatno prispevajo k podpiranju prekvalifikacije delovne sile v smeri zelenih znanj in spretnosti ter s tem povezanih digitalnih znanj in spretnosti. |
| --- | --- |

(15)

Zgolj naložbe v infrastrukturo in tehnologije ne zadostujejo za zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv glede na obstoječe pomanjkanje delovne sile in njene strokovne usposobljenosti. Tozadevno se sredstva že lahko namenijo tudi za preusposabljanje in izpopolnjevanje ljudi, da bi delovno silo dodatno opremili z zelenimi znanji in spretnostmi, ter za raziskave in razvoj inovativnih rešitev, povezanih z zelenim prehodom. Države članice se spodbuja, naj še naprej vlagajo v preusposabljanje in izpopolnjevanje, zlasti za zelena znanja in spretnosti ter s tem povezana digitalna znanja in spretnosti ter tehnologije, da bi zagotovile, da med zelenim prehodom nihče ne bo zaostajal. Kadar država članica v poglavje REPowerEU vključi ukrepe, povezane s preusposabljanjem in izpopolnjevanjem ljudi, bi morala Komisija preučiti, ali taki ukrepi znatno prispevajo k podpiranju prekvalifikacije delovne sile v smeri zelenih znanj in spretnosti ter s tem povezanih digitalnih znanj in spretnosti.

| (16) | Glede na gospodarske in socialne posledice trenutne energetske krize, v kateri vztrajno visoke in nestanovitne cene energije še poslabšujejo posledice krize zaradi COVID-19, saj še dodatno finančno obremenjujejo potrošnike, zlasti najranljivejše, vključno z gospodinjstvi z nizkimi dohodki, in ranljiva podjetja, vključno z mikro, malimi in srednjimi podjetji, ter ob priznavanju načel evropskega stebra socialnih pravic, bi bilo treba omogočiti, da se v poglavja REPowerEU vključijo ukrepi, ki z dolgoročnimi reformami in naložbami pripomorejo k strukturnemu reševanju problemov energetske revščine. Z reformami in naložbami, ki so namenjene odpravljanju energetske revščine, bi morali zagotoviti višjo raven finančne podpore za sisteme energijske učinkovitosti, tudi prek namenskih finančnih instrumentov, za politike čiste energije in sheme za zmanjšanje povpraševanja po energiji za tista gospodinjstva in podjetja, vključno z mikro, malimi in srednjimi podjetji, ki se soočajo z resnimi težavami zaradi visokih računov za energijo. |
| --- | --- |

(16)

Glede na gospodarske in socialne posledice trenutne energetske krize, v kateri vztrajno visoke in nestanovitne cene energije še poslabšujejo posledice krize zaradi COVID-19, saj še dodatno finančno obremenjujejo potrošnike, zlasti najranljivejše, vključno z gospodinjstvi z nizkimi dohodki, in ranljiva podjetja, vključno z mikro, malimi in srednjimi podjetji, ter ob priznavanju načel evropskega stebra socialnih pravic, bi bilo treba omogočiti, da se v poglavja REPowerEU vključijo ukrepi, ki z dolgoročnimi reformami in naložbami pripomorejo k strukturnemu reševanju problemov energetske revščine. Z reformami in naložbami, ki so namenjene odpravljanju energetske revščine, bi morali zagotoviti višjo raven finančne podpore za sisteme energijske učinkovitosti, tudi prek namenskih finančnih instrumentov, za politike čiste energije in sheme za zmanjšanje povpraševanja po energiji za tista gospodinjstva in podjetja, vključno z mikro, malimi in srednjimi podjetji, ki se soočajo z resnimi težavami zaradi visokih računov za energijo.

| (17) | Ukrepi za zmanjšanje povpraševanja po energiji, ki jih sprejmejo države članice, bi morali spodbujati naložbe v prihranke energije. |
| --- | --- |

(17)

Ukrepi za zmanjšanje povpraševanja po energiji, ki jih sprejmejo države članice, bi morali spodbujati naložbe v prihranke energije.

| (18) | Uporaba nove ureditve poglavij REPowerEU ne bi smela posegati v druge pravne zahteve iz Uredbe (EU) 2021/241, razen če je določeno drugače. |
| --- | --- |

(18)

Uporaba nove ureditve poglavij REPowerEU ne bi smela posegati v druge pravne zahteve iz Uredbe (EU) 2021/241, razen če je določeno drugače.

| (19) | Načrt za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, bi moral prispevati k učinkovitemu obravnavanju vseh ali pomembnih delov izzivov, opredeljenih v ustreznih priporočilih za posamezne države, vključno s priporočili za posamezne države, sprejetih v okviru cikla evropskega semestra 2022, ki se med drugim nanašajo na energetske izzive, s katerimi se soočajo države članice. |
| --- | --- |

(19)

Načrt za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, bi moral prispevati k učinkovitemu obravnavanju vseh ali pomembnih delov izzivov, opredeljenih v ustreznih priporočilih za posamezne države, vključno s priporočili za posamezne države, sprejetih v okviru cikla evropskega semestra 2022, ki se med drugim nanašajo na energetske izzive, s katerimi se soočajo države članice.

| (20) | Za učinkovit prehod na zeleno energijo in zmanjšanje energetske odvisnosti so potrebne znatne digitalne naložbe. Glede na Uredbo (EU) 2021/241 bi morale države članice pojasniti, kako naj bi ukrepi iz načrta za okrevanje in odpornost, vključno s tistimi iz poglavja REPowerEU, prispevali k digitalnemu prehodu in obravnavanju izzivov, ki iz njega izhajajo, ter ali se pri tem upošteva znesek, ki prispeva k digitalnemu cilju na podlagi metodologije digitalnega označevanja. Vendar se zaradi nujnosti in pomembnosti energetskih izzivov, s katerimi se sooča Unija, reforme in naložbe iz poglavja REPowerEU ne bi smele upoštevati pri izračunu skupne dodelitve v okviru načrta za izpolnjevanje zahteve glede digitalnega cilja iz Uredbe (EU) 2021/241. Kljub temu bi si morale države članice prizadevati, da v poglavja REPowerEU v največji možni meri vključijo ukrepe, ki prispevajo k digitalnemu cilju na podlagi metodologije digitalnega označevanja. |
| --- | --- |

(20)

Za učinkovit prehod na zeleno energijo in zmanjšanje energetske odvisnosti so potrebne znatne digitalne naložbe. Glede na Uredbo (EU) 2021/241 bi morale države članice pojasniti, kako naj bi ukrepi iz načrta za okrevanje in odpornost, vključno s tistimi iz poglavja REPowerEU, prispevali k digitalnemu prehodu in obravnavanju izzivov, ki iz njega izhajajo, ter ali se pri tem upošteva znesek, ki prispeva k digitalnemu cilju na podlagi metodologije digitalnega označevanja. Vendar se zaradi nujnosti in pomembnosti energetskih izzivov, s katerimi se sooča Unija, reforme in naložbe iz poglavja REPowerEU ne bi smele upoštevati pri izračunu skupne dodelitve v okviru načrta za izpolnjevanje zahteve glede digitalnega cilja iz Uredbe (EU) 2021/241. Kljub temu bi si morale države članice prizadevati, da v poglavja REPowerEU v največji možni meri vključijo ukrepe, ki prispevajo k digitalnemu cilju na podlagi metodologije digitalnega označevanja.

| (21) | Dolgotrajni upravni postopki so nekatere od glavnih ovir za uvajanje obnovljive energije. Med temi ovirami so zapletenost veljavnih pravil za izbiro lokacije in upravna dovoljenja za projekte, zapletenost in trajanje presoje vpliva projektov na okolje, težave s priključitvijo na omrežje in kadrovske omejitve organov za izdajo dovoljenj ali operaterjev omrežij. Za zagotovitev, da Unija doseže svoje energetske in podnebne cilje, sta potrebni nadaljnja poenostavitev in pospešitev upravnih postopkov izdajanja dovoljenj za energijo iz obnovljivih virov in povezano infrastrukturo energetskega omrežja. Državam članicam so bila v okviru evropskega semestra 2022 dana priporočila za pospešitev uvajanja energije iz obnovljivih virov. Kot je bilo napovedano v sporočilu Komisije z dne 18. maja 2022 z naslovom „Načrt REPowerEU“, je Komisija predlagala spremembo Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (9) o energiji iz obnovljivih virov, da bi se vzpostavil hitrejši postopek izdaje dovoljenj za energijo iz obnovljivih virov. Poleg tega so bila z Uredbo Sveta (EU) 2022/2577 (10) o okviru za pospešitev uvajanja energije iz obnovljivih virov, uvedena začasna pravila o izrednih razmerah. |
| --- | --- |

(21)

Dolgotrajni upravni postopki so nekatere od glavnih ovir za uvajanje obnovljive energije. Med temi ovirami so zapletenost veljavnih pravil za izbiro lokacije in upravna dovoljenja za projekte, zapletenost in trajanje presoje vpliva projektov na okolje, težave s priključitvijo na omrežje in kadrovske omejitve organov za izdajo dovoljenj ali operaterjev omrežij. Za zagotovitev, da Unija doseže svoje energetske in podnebne cilje, sta potrebni nadaljnja poenostavitev in pospešitev upravnih postopkov izdajanja dovoljenj za energijo iz obnovljivih virov in povezano infrastrukturo energetskega omrežja. Državam članicam so bila v okviru evropskega semestra 2022 dana priporočila za pospešitev uvajanja energije iz obnovljivih virov. Kot je bilo napovedano v sporočilu Komisije z dne 18. maja 2022 z naslovom „Načrt REPowerEU“, je Komisija predlagala spremembo Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (9) o energiji iz obnovljivih virov, da bi se vzpostavil hitrejši postopek izdaje dovoljenj za energijo iz obnovljivih virov. Poleg tega so bila z Uredbo Sveta (EU) 2022/2577 (10) o okviru za pospešitev uvajanja energije iz obnovljivih virov, uvedena začasna pravila o izrednih razmerah.

| (22) | Na podlagi člena 18(4), točka (q), Uredbe (EU) 2021/241 bi morale države članice predložiti povzetek posvetovalnega postopka, izvedenega v skladu z nacionalnimi pravnimi okviri, z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji in drugimi ustreznimi deležniki, ki jih zadeva izvajanje njihovih načrtov za okrevanje in odpornost. To posvetovanje bi bilo treba dopolniti, da bi obravnavali reforme in naložbe, ki jih je treba vključiti v morebitno poglavje REPowerEU, na način, ki deležnikom omogoča dovolj časa za odziv, hkrati pa zagotavlja, da zadevna država članica hitro finalizira poglavje REPowerEU. V posodobljenem povzetku bi bilo treba določiti deležnike, s katerimi so bila opravljena posvetovanja, pojasniti izid dopolnilnega posvetovanja in opisati, kako so bili prispevki, prejeti od deležnikov, upoštevani v poglavjih REPowerEU. |
| --- | --- |

(22)

Na podlagi člena 18(4), točka (q), Uredbe (EU) 2021/241 bi morale države članice predložiti povzetek posvetovalnega postopka, izvedenega v skladu z nacionalnimi pravnimi okviri, z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji in drugimi ustreznimi deležniki, ki jih zadeva izvajanje njihovih načrtov za okrevanje in odpornost. To posvetovanje bi bilo treba dopolniti, da bi obravnavali reforme in naložbe, ki jih je treba vključiti v morebitno poglavje REPowerEU, na način, ki deležnikom omogoča dovolj časa za odziv, hkrati pa zagotavlja, da zadevna država članica hitro finalizira poglavje REPowerEU. V posodobljenem povzetku bi bilo treba določiti deležnike, s katerimi so bila opravljena posvetovanja, pojasniti izid dopolnilnega posvetovanja in opisati, kako so bili prispevki, prejeti od deležnikov, upoštevani v poglavjih REPowerEU.

| (23) | Uporaba načela, da se ne škoduje bistveno v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (11) (v nadaljnjem besedilu: načelo, da se ne škoduje bistveno), je ključna za zagotovitev, da se reforme in naložbe, sprejete v okviru okrevanja po krizi zaradi COVID-19, izvajajo trajnostno. Še naprej bi se moralo uporabljati za reforme in naložbe, ki jih podpira Mehanizem, z eno ciljno usmerjeno izjemo za zaščito neposrednih pomislekov EU glede energetske varnosti. Glede na cilj diverzifikacije oskrbe z energijo in njen odmik od ruskih dobaviteljev bi morale biti reforme in naložbe iz poglavij REPowerEU, ki so potrebne za izboljšanje energetske infrastrukture in objektov, da bi zadovoljili takojšnje potrebe po zanesljivosti oskrbe s plinom, upravičene do finančne podpore v okviru Mehanizma, tudi če ne izpolnjujejo načela, da se ne škoduje bistveno. Naftna infrastruktura in objekti so praviloma izključeni iz poglavja REPowerEU. Z odstopanjem od tega lahko država članica, za katero je do začetka veljavnosti te uredbe o spremembi veljalo izredno začasno odstopanje iz člena 3m(4) Uredbe Sveta (EU) št. 833/2014 (12), do začetka veljavnosti te uredbe o spremembah zaradi njene posebne odvisnosti od surove nafte in geografskega položaja v poglavje REPowerEU vključi naftno infrastrukturo in objekte, potrebne za zadovoljitev takojšnjih potreb po zanesljivosti oskrbe.
  Komisija bi morala oceniti, ali so ukrepi, s katerimi naj bi obravnavali takojšnje potrebe po zanesljivi oskrbi z energijo, upravičeni do odstopanja od načela, da se ne škoduje bistveno. Za namene te ocene bi morala Komisija med drugim upoštevati tveganje učinkov vezanosti in nerazpoložljivost čistejših, tehnološko in ekonomsko izvedljivih alternativ, ki bi se lahko uvedle v primerljivem časovnem okviru. Ta ocena bi morala biti sorazmerna ob upoštevanju nujnosti doseganja ciljev REPowerEU. V primeru dvoma bi Komisija morala imeti možnost od držav članic zahtevati, da predložijo ustrezne informacije v podporo oceni. Oceno čistejših alternativ bi bilo treba opraviti v razumnih mejah. |
| --- | --- |

(23)

Uporaba načela, da se ne škoduje bistveno v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (11) (v nadaljnjem besedilu: načelo, da se ne škoduje bistveno), je ključna za zagotovitev, da se reforme in naložbe, sprejete v okviru okrevanja po krizi zaradi COVID-19, izvajajo trajnostno. Še naprej bi se moralo uporabljati za reforme in naložbe, ki jih podpira Mehanizem, z eno ciljno usmerjeno izjemo za zaščito neposrednih pomislekov EU glede energetske varnosti. Glede na cilj diverzifikacije oskrbe z energijo in njen odmik od ruskih dobaviteljev bi morale biti reforme in naložbe iz poglavij REPowerEU, ki so potrebne za izboljšanje energetske infrastrukture in objektov, da bi zadovoljili takojšnje potrebe po zanesljivosti oskrbe s plinom, upravičene do finančne podpore v okviru Mehanizma, tudi če ne izpolnjujejo načela, da se ne škoduje bistveno. Naftna infrastruktura in objekti so praviloma izključeni iz poglavja REPowerEU. Z odstopanjem od tega lahko država članica, za katero je do začetka veljavnosti te uredbe o spremembi veljalo izredno začasno odstopanje iz člena 3m(4) Uredbe Sveta (EU) št. 833/2014 (12), do začetka veljavnosti te uredbe o spremembah zaradi njene posebne odvisnosti od surove nafte in geografskega položaja v poglavje REPowerEU vključi naftno infrastrukturo in objekte, potrebne za zadovoljitev takojšnjih potreb po zanesljivosti oskrbe.

Komisija bi morala oceniti, ali so ukrepi, s katerimi naj bi obravnavali takojšnje potrebe po zanesljivi oskrbi z energijo, upravičeni do odstopanja od načela, da se ne škoduje bistveno. Za namene te ocene bi morala Komisija med drugim upoštevati tveganje učinkov vezanosti in nerazpoložljivost čistejših, tehnološko in ekonomsko izvedljivih alternativ, ki bi se lahko uvedle v primerljivem časovnem okviru. Ta ocena bi morala biti sorazmerna ob upoštevanju nujnosti doseganja ciljev REPowerEU. V primeru dvoma bi Komisija morala imeti možnost od držav članic zahtevati, da predložijo ustrezne informacije v podporo oceni. Oceno čistejših alternativ bi bilo treba opraviti v razumnih mejah.

| (24) | Vsi ukrepi iz načrtov za okrevanje in odpornost bi se morali izvajati v skladu z veljavnim pravnim redom Unije in nacionalnim pravnim redom na področju okolja, zlasti v zvezi s presojo vplivov na okolje in varstvom narave. Pri ukrepih, za katere velja odstopanje od načela, da se ne škoduje bistveno, bi si morale države članice zadovoljivo prizadevati za omejitev morebitne škode za okoljske cilje v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, kadar je to izvedljivo, in za ublažitev škode z drugimi ukrepi, vključno z ukrepi iz poglavij REPowerEU. |
| --- | --- |

(24)

Vsi ukrepi iz načrtov za okrevanje in odpornost bi se morali izvajati v skladu z veljavnim pravnim redom Unije in nacionalnim pravnim redom na področju okolja, zlasti v zvezi s presojo vplivov na okolje in varstvom narave. Pri ukrepih, za katere velja odstopanje od načela, da se ne škoduje bistveno, bi si morale države članice zadovoljivo prizadevati za omejitev morebitne škode za okoljske cilje v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, kadar je to izvedljivo, in za ublažitev škode z drugimi ukrepi, vključno z ukrepi iz poglavij REPowerEU.

| (25) | Poglavja REPowerEU bi morala biti skladna z nacionalnimi energetskimi in podnebnimi načrti držav članic ter podnebnimi cilji Unije iz Uredbe (EU) 2021/1119. |
| --- | --- |

(25)

Poglavja REPowerEU bi morala biti skladna z nacionalnimi energetskimi in podnebnimi načrti držav članic ter podnebnimi cilji Unije iz Uredbe (EU) 2021/1119.

| (26) | Ob upoštevanju evropskega zelenega dogovora kot evropske strategije za trajnostno rast ter pomena obvladovanja podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, Mehanizem prispeva k vključevanju podnebnih ukrepov in okoljske trajnostnosti ter k doseganju splošnega cilja, da 30 % proračunskih odhodkov Unije podpira podnebne cilje. V ta namen bi morali ukrepi, ki jih podpira Mehanizem in so vključeni v načrte za okrevanje in odpornost držav članic, prispevati k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo, in bi morali zagotavljati znesek, ki predstavlja vsaj 37 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost ter vsaj 37 % skupnih ocenjenih stroškov ukrepov iz poglavja REPowerEU na podlagi metodologije za spremljanje podnebnih ukrepov iz Priloge VI k Uredbi (EU) 2021/241. Navedeno metodologijo bi bilo treba ustrezno uporabiti za ukrepe, ki jih ni mogoče neposredno dodeliti področju intervencije iz navedene priloge. Če se zadevna država članica in Komisija strinjata, bi moralo biti mogoče povečati koeficiente za podporo za podnebne cilje za posamezne naložbe na 40% ali 100 %, kot je pojasnjeno v načrtu za okrevanje in odpornost, da se upoštevajo spremljevalni reformni ukrepi, ki zanesljivo povečujejo njihov vpliv na podnebne cilje. V ta namen bi moralo biti mogoče povečati koeficiente za podporo za podnebne cilje do skupnega zneska 3 % dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost za posamezne naložbe. Mehanizem bi moral podpirati dejavnosti, pri katerih so v celoti upoštevani podnebni in okoljski standardi ter prednostne naloge Unije in načelo, da se ne škoduje bistveno. |
| --- | --- |

(26)

Ob upoštevanju evropskega zelenega dogovora kot evropske strategije za trajnostno rast ter pomena obvladovanja podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, Mehanizem prispeva k vključevanju podnebnih ukrepov in okoljske trajnostnosti ter k doseganju splošnega cilja, da 30 % proračunskih odhodkov Unije podpira podnebne cilje. V ta namen bi morali ukrepi, ki jih podpira Mehanizem in so vključeni v načrte za okrevanje in odpornost držav članic, prispevati k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo, in bi morali zagotavljati znesek, ki predstavlja vsaj 37 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost ter vsaj 37 % skupnih ocenjenih stroškov ukrepov iz poglavja REPowerEU na podlagi metodologije za spremljanje podnebnih ukrepov iz Priloge VI k Uredbi (EU) 2021/241. Navedeno metodologijo bi bilo treba ustrezno uporabiti za ukrepe, ki jih ni mogoče neposredno dodeliti področju intervencije iz navedene priloge. Če se zadevna država članica in Komisija strinjata, bi moralo biti mogoče povečati koeficiente za podporo za podnebne cilje za posamezne naložbe na 40% ali 100 %, kot je pojasnjeno v načrtu za okrevanje in odpornost, da se upoštevajo spremljevalni reformni ukrepi, ki zanesljivo povečujejo njihov vpliv na podnebne cilje. V ta namen bi moralo biti mogoče povečati koeficiente za podporo za podnebne cilje do skupnega zneska 3 % dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost za posamezne naložbe. Mehanizem bi moral podpirati dejavnosti, pri katerih so v celoti upoštevani podnebni in okoljski standardi ter prednostne naloge Unije in načelo, da se ne škoduje bistveno.

| (27) | Države članice bi morale, kadar je ustrezno, v poglavja REPowerEU vključiti ukrepe s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom, kot je ugotovljeno v Komisijini najnovejši oceni potreb, in ki bi med drugim prispevali k ustvarjanju evropske dodane vrednosti. Prav tako bi bilo treba upoštevati, da bi ukrepi, ki se izvajajo v eni državi članici, lahko imeli učinke prelivanja v drugih državah članicah. Komisija bi morala čim prej olajšati sodelovanje med državami članicami, da bi oblikovali ukrepe s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom, ki se vključijo v poglavja REPowerEU. Države članice bi si morale prizadevati, da bi ti ukrepi predstavljali znesek, ki predstavlja vsaj 30 % ocenjenih stroškov ukrepov iz poglavja REPowerEU. Poleg ukrepov s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom bi bilo treba kot ukrepe s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom obravnavati ukrepe na nacionalni ravni, ki prispevajo k zagotavljanju oskrbe z energijo v Uniji kot celoti v skladu s cilji REPowerEU, zlasti kar zadeva odpravo obstoječih ozkih grl v smislu prenosa, distribucije in shranjevanja energije, kot je bilo ugotovljeno v najnovejši oceni potreb, ki jo je pripravila Komisija, s čimer se povečuje potencial za čezmejne pretoke med državami članicami. Ukrepe za zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv in povpraševanja po energiji bi bilo prav tako treba obravnavati kot ukrepe s pozitivnim čezmejnim učinkom, saj sproščajo dodatno zmogljivost ali oskrbo za druge države članice. |
| --- | --- |

(27)

Države članice bi morale, kadar je ustrezno, v poglavja REPowerEU vključiti ukrepe s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom, kot je ugotovljeno v Komisijini najnovejši oceni potreb, in ki bi med drugim prispevali k ustvarjanju evropske dodane vrednosti. Prav tako bi bilo treba upoštevati, da bi ukrepi, ki se izvajajo v eni državi članici, lahko imeli učinke prelivanja v drugih državah članicah. Komisija bi morala čim prej olajšati sodelovanje med državami članicami, da bi oblikovali ukrepe s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom, ki se vključijo v poglavja REPowerEU. Države članice bi si morale prizadevati, da bi ti ukrepi predstavljali znesek, ki predstavlja vsaj 30 % ocenjenih stroškov ukrepov iz poglavja REPowerEU. Poleg ukrepov s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom bi bilo treba kot ukrepe s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom obravnavati ukrepe na nacionalni ravni, ki prispevajo k zagotavljanju oskrbe z energijo v Uniji kot celoti v skladu s cilji REPowerEU, zlasti kar zadeva odpravo obstoječih ozkih grl v smislu prenosa, distribucije in shranjevanja energije, kot je bilo ugotovljeno v najnovejši oceni potreb, ki jo je pripravila Komisija, s čimer se povečuje potencial za čezmejne pretoke med državami članicami. Ukrepe za zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv in povpraševanja po energiji bi bilo prav tako treba obravnavati kot ukrepe s pozitivnim čezmejnim učinkom, saj sproščajo dodatno zmogljivost ali oskrbo za druge države članice.

| (28) | Dodati bi bilo treba ustrezno ocenjevalno merilo, ki bi Komisiji služilo kot podlaga za ocenjevanje čezmejne ali večdržavne razsežnosti ali učinka reform in naložb iz poglavij REPowerEU. |
| --- | --- |

(28)

Dodati bi bilo treba ustrezno ocenjevalno merilo, ki bi Komisiji služilo kot podlaga za ocenjevanje čezmejne ali večdržavne razsežnosti ali učinka reform in naložb iz poglavij REPowerEU.

| (29) | Zagotoviti bi bilo treba dodatne spodbude za države članice, da zaprosijo za podporo v obliki posojila, da bi zagotovili, da države članice izkoristijo razpoložljiva sredstva, obenem pa se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti. V ta namen bi morale države članice najkasneje 30 dni po začetku veljavnosti te uredbe Komisiji čim bolj jasno sporočiti, ali nameravajo predložiti zahtevek za podporo v obliki posojila. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu hkrati pod enakimi pogoji in brez nepotrebnega odlašanja predstaviti pregled namer, ki so jih izrazile države članice, in predlagane nadaljnje ukrepe za razdelitev razpoložljivih sredstev. Sporočilo o nameri ne bi smelo posegati v možnost držav članic, da do 31. avgusta 2023 zaprosijo za podporo v obliki posojila v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2021/241, tudi v primeru zahtevkov nad 6,8 % njihovega bruto nacionalnega dohodka (BND), za katere veljajo ustrezni pogoji. To ne bi smelo posegati niti v možnost, da Komisija podpiše ustrezno posojilno pogodbo po sprejetju ustreznega izvedbenega sklepa Sveta. |
| --- | --- |

(29)

Zagotoviti bi bilo treba dodatne spodbude za države članice, da zaprosijo za podporo v obliki posojila, da bi zagotovili, da države članice izkoristijo razpoložljiva sredstva, obenem pa se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti. V ta namen bi morale države članice najkasneje 30 dni po začetku veljavnosti te uredbe Komisiji čim bolj jasno sporočiti, ali nameravajo predložiti zahtevek za podporo v obliki posojila. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu hkrati pod enakimi pogoji in brez nepotrebnega odlašanja predstaviti pregled namer, ki so jih izrazile države članice, in predlagane nadaljnje ukrepe za razdelitev razpoložljivih sredstev. Sporočilo o nameri ne bi smelo posegati v možnost držav članic, da do 31. avgusta 2023 zaprosijo za podporo v obliki posojila v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2021/241, tudi v primeru zahtevkov nad 6,8 % njihovega bruto nacionalnega dohodka (BND), za katere veljajo ustrezni pogoji. To ne bi smelo posegati niti v možnost, da Komisija podpiše ustrezno posojilno pogodbo po sprejetju ustreznega izvedbenega sklepa Sveta.

| (30) | Države članice se spodbuja, naj poglavja REPowerEU predložijo čim prej, po možnosti pa v dveh mesecih od začetka veljavnosti te uredbe o spremembi. Komisija bi morala v skladu s členom 19(1) Uredbe (EU) 2021/241 v dveh mesecih oceniti spremenjeni načrt za okrevanje in odpornost, ki ga predloži država članica, in pripraviti predlog izvedbenega sklepa Sveta. Glede na nujnost izzivov, s katerimi se soočajo države članice, bi si morala Komisija prizadevati, da brez nepotrebnega odlašanja zaključi oceno spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(30)

Države članice se spodbuja, naj poglavja REPowerEU predložijo čim prej, po možnosti pa v dveh mesecih od začetka veljavnosti te uredbe o spremembi. Komisija bi morala v skladu s členom 19(1) Uredbe (EU) 2021/241 v dveh mesecih oceniti spremenjeni načrt za okrevanje in odpornost, ki ga predloži država članica, in pripraviti predlog izvedbenega sklepa Sveta. Glede na nujnost izzivov, s katerimi se soočajo države članice, bi si morala Komisija prizadevati, da brez nepotrebnega odlašanja zaključi oceno spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (31) | Poleg tega bi bilo treba zagotoviti nove namenske vire financiranja, da bi spodbudili visoko raven ambicij za reforme in naložbe, ki jih je treba vključiti v poglavje REPowerEU. |
| --- | --- |

(31)

Poleg tega bi bilo treba zagotoviti nove namenske vire financiranja, da bi spodbudili visoko raven ambicij za reforme in naložbe, ki jih je treba vključiti v poglavje REPowerEU.

| (32) | Uredba Sveta (EU) 2022/1854 (13) uvaja začasni solidarnostni prispevek za podjetja Unije in stalne poslovne enote z dejavnostmi v sektorjih surove nafte, zemeljskega plina, premoga in rafinerij, ki se uporablja v vseh državah članicah. Države članice so pozvane, naj del prihodkov, ustvarjenih s tem začasnim prispevkom, uporabijo za financiranje ukrepov, ki se bodo izvajali na nacionalni ravni v skladu s cilji REPowerEU, da bi na usklajen način spodbujale sinergije in dopolnjevanja z reformami in naložbami v svojih poglavjih REPowerEU. |
| --- | --- |

(32)

Uredba Sveta (EU) 2022/1854 (13) uvaja začasni solidarnostni prispevek za podjetja Unije in stalne poslovne enote z dejavnostmi v sektorjih surove nafte, zemeljskega plina, premoga in rafinerij, ki se uporablja v vseh državah članicah. Države članice so pozvane, naj del prihodkov, ustvarjenih s tem začasnim prispevkom, uporabijo za financiranje ukrepov, ki se bodo izvajali na nacionalni ravni v skladu s cilji REPowerEU, da bi na usklajen način spodbujale sinergije in dopolnjevanja z reformami in naložbami v svojih poglavjih REPowerEU.

| (33) | Unija mora zaradi trenutnih gospodarskih in geopolitičnih razmer mobilizirati razpoložljiva sredstva za hitro diverzifikacijo oskrbe z energijo v Uniji in zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv pred letom 2030. V zvezi s tem bi morala Direktiva 2003/87/ES omogočiti izjemno monetizacijo s prodajo na dražbi dela pravic iz sklada za inovacije in pravic, dodeljenih državam članicam, razen pravic, porazdeljenih za namene solidarnosti, rasti in medsebojnih povezav, ter bi morala usmeriti prihodke v reforme in naložbe, ki prispevajo k ciljem REPowerEU, v okviru Mehanizma. Prednostno bi bilo treba zagotoviti tudi prodajo pravic iz sklada za inovacije in pravic dodeljenih državam članicam na dražbi. Del pravic iz rezerve za stabilnost trga, ki bi bil sicer razveljavljen, bi bilo treba uporabiti za dopolnitev sklada za inovacije. |
| --- | --- |

(33)

Unija mora zaradi trenutnih gospodarskih in geopolitičnih razmer mobilizirati razpoložljiva sredstva za hitro diverzifikacijo oskrbe z energijo v Uniji in zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv pred letom 2030. V zvezi s tem bi morala Direktiva 2003/87/ES omogočiti izjemno monetizacijo s prodajo na dražbi dela pravic iz sklada za inovacije in pravic, dodeljenih državam članicam, razen pravic, porazdeljenih za namene solidarnosti, rasti in medsebojnih povezav, ter bi morala usmeriti prihodke v reforme in naložbe, ki prispevajo k ciljem REPowerEU, v okviru Mehanizma. Prednostno bi bilo treba zagotoviti tudi prodajo pravic iz sklada za inovacije in pravic dodeljenih državam članicam na dražbi. Del pravic iz rezerve za stabilnost trga, ki bi bil sicer razveljavljen, bi bilo treba uporabiti za dopolnitev sklada za inovacije.

| (34) | V okviru nujnega posredovanja Unije za obravnavo visokih cen energije, ki so posledica vpliva vojne agresije Rusije proti Ukrajini, bi morali ciljno usmerjeni izredni začasni ukrepi v okviru kohezijske politike za obdobje 2014–2020 iz Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (14) s prožno uporabo sredstev Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Evropskega socialnega sklada (ESS) in Kohezijskega sklada od 1. februarja 2022 pomagati malim in srednjim podjetjem (MSP), ki jih je še posebej prizadelo zvišanje cen energije, in ranljivim gospodinjstvom, da pokrijejo nastale in plačane stroške energije. Taka podpora je popolnoma v skladu s cilji REPowerEU. |
| --- | --- |

(34)

V okviru nujnega posredovanja Unije za obravnavo visokih cen energije, ki so posledica vpliva vojne agresije Rusije proti Ukrajini, bi morali ciljno usmerjeni izredni začasni ukrepi v okviru kohezijske politike za obdobje 2014–2020 iz Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (14) s prožno uporabo sredstev Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Evropskega socialnega sklada (ESS) in Kohezijskega sklada od 1. februarja 2022 pomagati malim in srednjim podjetjem (MSP), ki jih je še posebej prizadelo zvišanje cen energije, in ranljivim gospodinjstvom, da pokrijejo nastale in plačane stroške energije. Taka podpora je popolnoma v skladu s cilji REPowerEU.

| (35) | ESRR bi bilo treba izjemoma uporabiti zlasti za zagotavljanje podpore obratnemu kapitalu MSP, ki jih je še posebej prizadelo zvišanje cen energije. Podpora MSP, ki jih je še posebej prizadelo zvišanje cen energije, bi morala biti sorazmerna in v skladu z veljavnimi pravili o državni pomoči. Poleg tega bi bilo treba ESS izjemoma uporabiti za zagotavljanje podpore ranljivim gospodinjstvom, kot so opredeljena v nacionalnih predpisih, da bi jim pomagali kriti stroške porabe energije, tudi če ni ukrepov za povečanje zaposljivosti ljudi, ki prejemajo podporo, tj. aktivni ukrepi. To so izredni ukrepi, ki so nujno potrebni za reševanje energetske krize, ki je posledica vpliva vojne agresije Rusije proti Ukrajini. Zagotavljajo, da imajo ljudje, ki prejemajo podporo, dostop do bistvenih storitev, s čimer prispevajo tudi k potrebni skrbi za zdravo življenje za udeležbo na trgu dela. Podpora se lahko zagotovi izmenično iz ESRR, ESS in Kohezijskega sklada. Poleg ESS bi bilo treba omogočiti, da se za podporo ukrepov za ohranjanje delovnih mest s shemami skrajšanega delovnega časa in enakovrednimi shemami, vključno s podporo samozaposlenim, uporabita tudi ESRR in Kohezijski sklad. Namen takih shem je zaščititi zaposlene in samozaposlene pred tveganjem brezposelnosti. Sredstva, ki so dodeljena takim shemam, se morajo uporabiti izključno za podporo delavcem in samozaposlenim. Podpora, ki jo Unija nameni za take sheme skrajšanega delovnega časa in enakovredne sheme, bi morala biti časovno omejena. Za te tri vrste podpore bi bilo treba omogočiti, da se uporabijo tudi sredstva REACT-EU iz člena 92a Uredbe (EU) št. 1303/2013, da bi okrepili stalna prizadevanja držav članic za odporno okrevanje njihovih gospodarstev po krizi zaradi COVID-19. |
| --- | --- |

(35)

ESRR bi bilo treba izjemoma uporabiti zlasti za zagotavljanje podpore obratnemu kapitalu MSP, ki jih je še posebej prizadelo zvišanje cen energije. Podpora MSP, ki jih je še posebej prizadelo zvišanje cen energije, bi morala biti sorazmerna in v skladu z veljavnimi pravili o državni pomoči. Poleg tega bi bilo treba ESS izjemoma uporabiti za zagotavljanje podpore ranljivim gospodinjstvom, kot so opredeljena v nacionalnih predpisih, da bi jim pomagali kriti stroške porabe energije, tudi če ni ukrepov za povečanje zaposljivosti ljudi, ki prejemajo podporo, tj. aktivni ukrepi. To so izredni ukrepi, ki so nujno potrebni za reševanje energetske krize, ki je posledica vpliva vojne agresije Rusije proti Ukrajini. Zagotavljajo, da imajo ljudje, ki prejemajo podporo, dostop do bistvenih storitev, s čimer prispevajo tudi k potrebni skrbi za zdravo življenje za udeležbo na trgu dela. Podpora se lahko zagotovi izmenično iz ESRR, ESS in Kohezijskega sklada. Poleg ESS bi bilo treba omogočiti, da se za podporo ukrepov za ohranjanje delovnih mest s shemami skrajšanega delovnega časa in enakovrednimi shemami, vključno s podporo samozaposlenim, uporabita tudi ESRR in Kohezijski sklad. Namen takih shem je zaščititi zaposlene in samozaposlene pred tveganjem brezposelnosti. Sredstva, ki so dodeljena takim shemam, se morajo uporabiti izključno za podporo delavcem in samozaposlenim. Podpora, ki jo Unija nameni za take sheme skrajšanega delovnega časa in enakovredne sheme, bi morala biti časovno omejena. Za te tri vrste podpore bi bilo treba omogočiti, da se uporabijo tudi sredstva REACT-EU iz člena 92a Uredbe (EU) št. 1303/2013, da bi okrepili stalna prizadevanja držav članic za odporno okrevanje njihovih gospodarstev po krizi zaradi COVID-19.

| (36) | S posebnimi ureditvami načrtovanja programov bi bilo treba omogočiti, da se sredstva načrtujejo izključno v okviru namenskih prednostnih osi in prispevajo k posebnim prednostnim naložbam. Da bi državam članicam zagotovili znatno podporo pri njihovih prizadevanjih za zajezitev posledic energetske krize, bi morale biti države članice izjemoma upravičene do 100 % stopnje sofinanciranja, ki se uporablja za namenske prednostne osi operativnih programov, ki zagotavljajo izključno to podporo do konca programskega obdobja 2014–2020. Ti omejeni in ciljno usmerjeni ukrepi bi morali dopolnjevati strukturne posege v okviru kohezijske politike, ki podpirajo proizvodnjo čiste energije in spodbujanje energijske učinkovitosti. Da bi se upoštevale proračunske omejitve Unije, bi bilo treba plačila Komisije za take operacije v okviru namenskih prednostnih nalog v letu 2023 omejiti na 5 000 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(36)

S posebnimi ureditvami načrtovanja programov bi bilo treba omogočiti, da se sredstva načrtujejo izključno v okviru namenskih prednostnih osi in prispevajo k posebnim prednostnim naložbam. Da bi državam članicam zagotovili znatno podporo pri njihovih prizadevanjih za zajezitev posledic energetske krize, bi morale biti države članice izjemoma upravičene do 100 % stopnje sofinanciranja, ki se uporablja za namenske prednostne osi operativnih programov, ki zagotavljajo izključno to podporo do konca programskega obdobja 2014–2020. Ti omejeni in ciljno usmerjeni ukrepi bi morali dopolnjevati strukturne posege v okviru kohezijske politike, ki podpirajo proizvodnjo čiste energije in spodbujanje energijske učinkovitosti. Da bi se upoštevale proračunske omejitve Unije, bi bilo treba plačila Komisije za take operacije v okviru namenskih prednostnih nalog v letu 2023 omejiti na 5 000 000 000 EUR.

| (37) | Da se državam članicam in regijam zagotovi zadostna prožnost pri obravnavanju novo nastajajočih izzivov, bi morala Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (15), državam članicam omogočiti, da zaprosijo za do 7,5 % sredstev iz ESRR, Evropskega socialnega sklada plus in Kohezijskega sklada za prispevanje k ciljem REPowerEU. Omogočiti bi bilo treba, da ti skladi zagotavljajo podporo k ciljem REPowerEU, kadar ta podpora spada na področje uporabe zadevnega sklada, prispeva k njegovim specifičnim ciljem in je skladna z določbami iz Uredbe (EU) 2021/1060 in ustrezne uredbe za posamezen sklad, vključno z načelom, da se ne škoduje bistveno. |
| --- | --- |

(37)

Da se državam članicam in regijam zagotovi zadostna prožnost pri obravnavanju novo nastajajočih izzivov, bi morala Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (15), državam članicam omogočiti, da zaprosijo za do 7,5 % sredstev iz ESRR, Evropskega socialnega sklada plus in Kohezijskega sklada za prispevanje k ciljem REPowerEU. Omogočiti bi bilo treba, da ti skladi zagotavljajo podporo k ciljem REPowerEU, kadar ta podpora spada na področje uporabe zadevnega sklada, prispeva k njegovim specifičnim ciljem in je skladna z določbami iz Uredbe (EU) 2021/1060 in ustrezne uredbe za posamezen sklad, vključno z načelom, da se ne škoduje bistveno.

| (38) | Države članice bi morale imeti možnost, da prerazporedijo vsa svoja okvirno dodeljena sredstva ali del teh sredstev iz rezerve za prilagoditev na brexit v Mehanizem. Kriza zaradi COVID-19, ki jo je še otežila grožnja energetski varnosti Unije, je zaostrila negativne posledice izstopa Združenega kraljestva iz Unije v državah članicah, vključno z njihovimi regijami in lokalnimi skupnostmi, ter sektorjih, zlasti tistih, ki jih je izstop najhuje prizadel. Ukrepi, ki se financirajo iz rezerve za prilagoditev na brexit, ter reforme in naložbe, ki se financirajo iz Mehanizma, imajo lahko podobne namene in podobno vsebino. Temeljni cilj rezerve za prilagoditev na brexit in tudi Mehanizma je ublažitev negativnih učinkov na ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo. V tem okviru so reforme in naložbe v okviru Mehanizma namenjene predvsem odpravljanju gospodarskih posledic pandemije, lahko pa prispevajo tudi k odpravljanju nepredvidenih in negativnih posledic v državah članicah in sektorjih, ki jih je brexit najbolj prizadel. Odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil v okviru rezerve za prilagoditev na brexit in Mehanizma se vpišejo nad zgornje meje večletnega finančnega okvira. V primeru tega scenarija in ob upoštevanju motenj na svetovnem energetskem trgu, ki jih povzročajo novejši geopolitični dogodki, je primerno, da se državam članicam zagotovi prožnost tako, da se dovolijo prerazporeditve iz rezerve za prilagoditev na brexit v Mehanizem, ki bodo omogočale uresničevanje ciljev obeh instrumentov in navsezadnje pripomogle k ekonomski, socialni in teritorialni koheziji. |
| --- | --- |

(38)

Države članice bi morale imeti možnost, da prerazporedijo vsa svoja okvirno dodeljena sredstva ali del teh sredstev iz rezerve za prilagoditev na brexit v Mehanizem. Kriza zaradi COVID-19, ki jo je še otežila grožnja energetski varnosti Unije, je zaostrila negativne posledice izstopa Združenega kraljestva iz Unije v državah članicah, vključno z njihovimi regijami in lokalnimi skupnostmi, ter sektorjih, zlasti tistih, ki jih je izstop najhuje prizadel. Ukrepi, ki se financirajo iz rezerve za prilagoditev na brexit, ter reforme in naložbe, ki se financirajo iz Mehanizma, imajo lahko podobne namene in podobno vsebino. Temeljni cilj rezerve za prilagoditev na brexit in tudi Mehanizma je ublažitev negativnih učinkov na ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo. V tem okviru so reforme in naložbe v okviru Mehanizma namenjene predvsem odpravljanju gospodarskih posledic pandemije, lahko pa prispevajo tudi k odpravljanju nepredvidenih in negativnih posledic v državah članicah in sektorjih, ki jih je brexit najbolj prizadel. Odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil v okviru rezerve za prilagoditev na brexit in Mehanizma se vpišejo nad zgornje meje večletnega finančnega okvira. V primeru tega scenarija in ob upoštevanju motenj na svetovnem energetskem trgu, ki jih povzročajo novejši geopolitični dogodki, je primerno, da se državam članicam zagotovi prožnost tako, da se dovolijo prerazporeditve iz rezerve za prilagoditev na brexit v Mehanizem, ki bodo omogočale uresničevanje ciljev obeh instrumentov in navsezadnje pripomogle k ekonomski, socialni in teritorialni koheziji.

| (39) | Izplačila dodatnega financiranja državam članicam, ki vključijo poglavje REPowerEU v svoj načrt za okrevanje in odpornost, bi se morala izvrševati v skladu s pravili Mehanizma do konca leta 2026. |
| --- | --- |

(39)

Izplačila dodatnega financiranja državam članicam, ki vključijo poglavje REPowerEU v svoj načrt za okrevanje in odpornost, bi se morala izvrševati v skladu s pravili Mehanizma do konca leta 2026.

| (40) | Zahteva, predložena v načrtu za okrevanje in odpornost, za namensko financiranje, vključno z dodelitvijo iz prodaje na dražbi pravic sistema za trgovanje z emisijami na podlagi Direktive 2003/87/ES, prerazporeditvami sredstev iz ESRR, Evropskega socialnega sklada plus ali Kohezijskega sklada, ki jih ureja člen 26 Uredbe (EU) 2021/1060, in prerazporeditvami sredstev iz rezerve za prilagoditev na brexit za ukrepe, vključene v poglavje REPowerEU, bi morala odražati večjo finančno potrebo, povezano z reformami in naložbami, vključenimi v navedeno poglavje. |
| --- | --- |

(40)

Zahteva, predložena v načrtu za okrevanje in odpornost, za namensko financiranje, vključno z dodelitvijo iz prodaje na dražbi pravic sistema za trgovanje z emisijami na podlagi Direktive 2003/87/ES, prerazporeditvami sredstev iz ESRR, Evropskega socialnega sklada plus ali Kohezijskega sklada, ki jih ureja člen 26 Uredbe (EU) 2021/1060, in prerazporeditvami sredstev iz rezerve za prilagoditev na brexit za ukrepe, vključene v poglavje REPowerEU, bi morala odražati večjo finančno potrebo, povezano z reformami in naložbami, vključenimi v navedeno poglavje.

| (41) | Da bi zagotovili, da se finančna podpora v začetni fazi nameni za boljši odziv na trenutno energetsko krizo, bi bilo treba omogočiti, da se na zahtevo države članice, ki se predloži skupaj s poglavjem REPowerEU v spremenjenem načrtu za okrevanje in odpornost, znesek dodatnih sredstev, potreben za financiranje ukrepov iz poglavja REPowerEU, izplača v obliki dveh plačil predhodnega financiranja.
  Komisija bi morala, kolikor je to mogoče, prvo plačilo predhodnega financiranja izvesti v dveh mesecih po sprejetju pravne obveznosti za namene Uredbe (EU) 2021/241, drugo plačilo predhodnega financiranja pa v 12 mesecih od začetka veljavnosti izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU. Ta plačila bi morala biti odvisna od razpoložljivih sredstev, zlasti razpoložljivosti sredstev z računa NextGenerationEU, sredstev, odobrenih v letnem proračunu Unije, in prihodkov od prodaje pravic sistema za trgovanje z emisijami na dražbi na podlagi Direktive 2003/87/ES in dejanske predhodne prerazporeditve sredstev v okviru programov deljenega upravljanja, če se to zahteva. |
| --- | --- |

(41)

Da bi zagotovili, da se finančna podpora v začetni fazi nameni za boljši odziv na trenutno energetsko krizo, bi bilo treba omogočiti, da se na zahtevo države članice, ki se predloži skupaj s poglavjem REPowerEU v spremenjenem načrtu za okrevanje in odpornost, znesek dodatnih sredstev, potreben za financiranje ukrepov iz poglavja REPowerEU, izplača v obliki dveh plačil predhodnega financiranja.

Komisija bi morala, kolikor je to mogoče, prvo plačilo predhodnega financiranja izvesti v dveh mesecih po sprejetju pravne obveznosti za namene Uredbe (EU) 2021/241, drugo plačilo predhodnega financiranja pa v 12 mesecih od začetka veljavnosti izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU. Ta plačila bi morala biti odvisna od razpoložljivih sredstev, zlasti razpoložljivosti sredstev z računa NextGenerationEU, sredstev, odobrenih v letnem proračunu Unije, in prihodkov od prodaje pravic sistema za trgovanje z emisijami na dražbi na podlagi Direktive 2003/87/ES in dejanske predhodne prerazporeditve sredstev v okviru programov deljenega upravljanja, če se to zahteva.

| (42) | Zaradi usklajenosti z zgornjimi mejami plačil iz večletnega finančnega okvira bi bilo treba določiti zgornjo mejo za plačila, ki ustrezajo predhodnemu financiranju, in sicer za zneske, prerazporejene na podlagi Uredbe (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

(42)

Zaradi usklajenosti z zgornjimi mejami plačil iz večletnega finančnega okvira bi bilo treba določiti zgornjo mejo za plačila, ki ustrezajo predhodnemu financiranju, in sicer za zneske, prerazporejene na podlagi Uredbe (EU) 2021/1060.

| (43) | Komisija bi morala spremljati izvajanje reform in naložb iz poglavja REPowerEU ter njihov prispevek k ciljem REPowerEU in zagotoviti informacije v zvezi s tem, zlasti z izmenjavami med dialogom o okrevanju in odpornosti, s poročanjem v preglednici kazalnikov okrevanja in odpornosti ter prek posebnega oddelka v letnem poročilu, ki se predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(43)

Komisija bi morala spremljati izvajanje reform in naložb iz poglavja REPowerEU ter njihov prispevek k ciljem REPowerEU in zagotoviti informacije v zvezi s tem, zlasti z izmenjavami med dialogom o okrevanju in odpornosti, s poročanjem v preglednici kazalnikov okrevanja in odpornosti ter prek posebnega oddelka v letnem poročilu, ki se predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (44) | Nedavni geopolitični dogodki so znatno vplivali na cene energije, hrane in gradbenega materiala, povzročili pa so tudi pomanjkanje v svetovnih dobavnih verigah, kar je povečalo inflacijo in ustvarilo nove izzive, vključno s tveganjem energetske revščine in višjimi življenjskimi stroški. Morda bo potreben odziv na te izzive. Ta razvoj dogodkov bi lahko neposredno vplival na zmogljivost za izvajanje ukrepov iz načrtov za okrevanje in odpornost. Če lahko države članice dokažejo, da zaradi takega razvoja določen mejnik ali cilj v celoti ali delno ni več dosegljiv, se je na take razmere mogoče sklicevati kot na objektivne okoliščine na podlagi Uredbe (EU) 2021/241. Če lahko države članice dokažejo, da je doseganje določenega mejnika ali cilja v nasprotju z doseganjem ciljev REPowerEU, se je na take razmere mogoče sklicevati kot na objektivne okoliščine na podlagi navedene uredbe. Poleg tega nobena zahteva za spremembe ne bi smela spodkopavati splošnega izvajanja načrtov za okrevanje in odpornost, vključno s prizadevanji držav članic na področju reform in naložb. |
| --- | --- |

(44)

Nedavni geopolitični dogodki so znatno vplivali na cene energije, hrane in gradbenega materiala, povzročili pa so tudi pomanjkanje v svetovnih dobavnih verigah, kar je povečalo inflacijo in ustvarilo nove izzive, vključno s tveganjem energetske revščine in višjimi življenjskimi stroški. Morda bo potreben odziv na te izzive. Ta razvoj dogodkov bi lahko neposredno vplival na zmogljivost za izvajanje ukrepov iz načrtov za okrevanje in odpornost. Če lahko države članice dokažejo, da zaradi takega razvoja določen mejnik ali cilj v celoti ali delno ni več dosegljiv, se je na take razmere mogoče sklicevati kot na objektivne okoliščine na podlagi Uredbe (EU) 2021/241. Če lahko države članice dokažejo, da je doseganje določenega mejnika ali cilja v nasprotju z doseganjem ciljev REPowerEU, se je na take razmere mogoče sklicevati kot na objektivne okoliščine na podlagi navedene uredbe. Poleg tega nobena zahteva za spremembe ne bi smela spodkopavati splošnega izvajanja načrtov za okrevanje in odpornost, vključno s prizadevanji držav članic na področju reform in naložb.

| (45) | Uredbe (EU) 2021/241, (EU) št. 1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktivo 2003/87/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(45)

Uredbe (EU) 2021/241, (EU) št. 1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktivo 2003/87/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (46) | Da bi se omogočila takojšnja uporaba ukrepov iz te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(46)

Da bi se omogočila takojšnja uporaba ukrepov iz te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Uredbe (EU) 2021/241

Uredba (EU) 2021/241 se spremeni:

| (1) | v členu 4 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   V skladu s šestimi stebri iz člena 3 te uredbe ter skladnostjo in sinergijami, ki jih ustvarjajo, in v okviru krize zaradi COVID-19 je splošni cilj Mehanizma spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije Unije z izboljšanjem odpornosti držav članic, njihove pripravljenosti na krize, sposobnosti prilagajanja in njihovega potenciala rasti, z blaženjem socialnih in gospodarskih posledic te krize, zlasti za ženske, s prispevanjem k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, podpiranjem zelenega prehoda, s prispevanjem k uresničevanju podnebnih ciljev Unije za leto 2030 iz člena 2, točka 11, Uredbe (EU) 2018/1999, s spoštovanjem cilja EU glede podnebne nevtralnosti do leta 2050 in digitalnega prehoda ter s povečanjem odpornosti, varnosti in trajnostnosti energetskega sistema Unije, in sicer na podlagi potrebnega zmanjšanja odvisnosti od fosilnih goriv in diverzifikacije oskrbe z energijo na ravni Unije, vključno s povečanjem uporabe energije iz obnovljivih virov, energijske učinkovitosti in povečanjem zmogljivosti za shranjevanje energije, s čimer se prispeva k navzgor usmerjeni ekonomski in socialni konvergenci, ponovno vzpostavi in spodbuja trajnostna rast in povezovanje gospodarstev Unije, podpira ustvarjanje visokokakovostnih delovnih mest in prispeva k strateški neodvisnosti Unije ob ohranjanju odprtega gospodarstva ter ustvarja evropska dodana vrednost.“; |
| --- | --- |

(1)

v členu 4 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   V skladu s šestimi stebri iz člena 3 te uredbe ter skladnostjo in sinergijami, ki jih ustvarjajo, in v okviru krize zaradi COVID-19 je splošni cilj Mehanizma spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije Unije z izboljšanjem odpornosti držav članic, njihove pripravljenosti na krize, sposobnosti prilagajanja in njihovega potenciala rasti, z blaženjem socialnih in gospodarskih posledic te krize, zlasti za ženske, s prispevanjem k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, podpiranjem zelenega prehoda, s prispevanjem k uresničevanju podnebnih ciljev Unije za leto 2030 iz člena 2, točka 11, Uredbe (EU) 2018/1999, s spoštovanjem cilja EU glede podnebne nevtralnosti do leta 2050 in digitalnega prehoda ter s povečanjem odpornosti, varnosti in trajnostnosti energetskega sistema Unije, in sicer na podlagi potrebnega zmanjšanja odvisnosti od fosilnih goriv in diverzifikacije oskrbe z energijo na ravni Unije, vključno s povečanjem uporabe energije iz obnovljivih virov, energijske učinkovitosti in povečanjem zmogljivosti za shranjevanje energije, s čimer se prispeva k navzgor usmerjeni ekonomski in socialni konvergenci, ponovno vzpostavi in spodbuja trajnostna rast in povezovanje gospodarstev Unije, podpira ustvarjanje visokokakovostnih delovnih mest in prispeva k strateški neodvisnosti Unije ob ohranjanju odprtega gospodarstva ter ustvarja evropska dodana vrednost.“;

| (2) | v členu 5 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Z Mehanizmom se podpirajo le ukrepi, pri katerih se spoštuje načelo, da se ne škoduje bistveno, ki se uporablja tudi za ukrepe iz poglavij REPowerEU, razen če je v tej uredbi določeno drugače.“; |
| --- | --- |

(2)

v členu 5 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Z Mehanizmom se podpirajo le ukrepi, pri katerih se spoštuje načelo, da se ne škoduje bistveno, ki se uporablja tudi za ukrepe iz poglavij REPowerEU, razen če je v tej uredbi določeno drugače.“;

| (3) | člen 14 se spremeni:






  (a) | v odstavku 3 se doda naslednja točka:






  „(d) | kadar je ustrezno, reforme in naložbe v skladu s členom 21c.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

člen 14 se spremeni:

(a)

v odstavku 3 se doda naslednja točka:

„(d)

kadar je ustrezno, reforme in naložbe v skladu s členom 21c.“;

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   Podpora v obliki posojila za načrt za okrevanje in odpornost zadevne države članice ne presega razlike med skupnimi stroški načrta za okrevanje in odpornost, kot je po potrebi dopolnjen, ter najvišjim finančnim prispevkom iz člena 11, vključno po potrebi s prihodki iz člena 21a ter sredstvi, prerazporejenimi iz programov deljenega upravljanja.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Podpora v obliki posojila za načrt za okrevanje in odpornost zadevne države članice ne presega razlike med skupnimi stroški načrta za okrevanje in odpornost, kot je po potrebi dopolnjen, ter najvišjim finančnim prispevkom iz člena 11, vključno po potrebi s prihodki iz člena 21a ter sredstvi, prerazporejenimi iz programov deljenega upravljanja.“;

| (c) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

  „6.   Z odstopanjem od odstavka 5 se lahko znesek podpore v obliki posojila ob upoštevanju razpoložljivih sredstev v izjemnih okoliščinah zviša, ob upoštevanju potreb države članice, ki to zahteva, ter prošenj za podporo v obliki posojila, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti. Za lažje izvajanje teh načel države članice do 31. marca 2023 sporočijo Komisiji, ali nameravajo zaprositi za podporo v obliki posojila. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu hkrati pod enakimi pogoji in brez nepotrebnega odlašanja predstavi pregled namer, ki so jih izrazile države članice, in predlagane nadaljnje ukrepe za razdelitev razpoložljivih sredstev. To sporočilo o nameri, da bodo zaprosile za podporo v obliki posojila, ne posega v možnost držav članic, da zaprosijo za podporo v obliki posojila do 31. avgusta 2023, tudi v primeru zahtevkov, ki presegajo 6,8 % BND, za katere veljajo ustrezni pogoji. To ne posega niti v sklenitev ustrezne posojilne pogodbe po sprejetju zadevnega izvedbenega sklepa Sveta.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Z odstopanjem od odstavka 5 se lahko znesek podpore v obliki posojila ob upoštevanju razpoložljivih sredstev v izjemnih okoliščinah zviša, ob upoštevanju potreb države članice, ki to zahteva, ter prošenj za podporo v obliki posojila, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti. Za lažje izvajanje teh načel države članice do 31. marca 2023 sporočijo Komisiji, ali nameravajo zaprositi za podporo v obliki posojila. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu hkrati pod enakimi pogoji in brez nepotrebnega odlašanja predstavi pregled namer, ki so jih izrazile države članice, in predlagane nadaljnje ukrepe za razdelitev razpoložljivih sredstev. To sporočilo o nameri, da bodo zaprosile za podporo v obliki posojila, ne posega v možnost držav članic, da zaprosijo za podporo v obliki posojila do 31. avgusta 2023, tudi v primeru zahtevkov, ki presegajo 6,8 % BND, za katere veljajo ustrezni pogoji. To ne posega niti v sklenitev ustrezne posojilne pogodbe po sprejetju zadevnega izvedbenega sklepa Sveta.“;

| (4) | v členu 17 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Ukrepi, ki se začnejo izvajati od 1. februarja 2020, so upravičeni, če izpolnjujejo zahteve iz te uredbe.
  Vendar so nove reforme in naložbe iz člena 21c(1) upravičene le, kadar se začnejo izvajati od 1. februarja 2022 dalje.“; |
| --- | --- |

(4)

v členu 17 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Ukrepi, ki se začnejo izvajati od 1. februarja 2020, so upravičeni, če izpolnjujejo zahteve iz te uredbe.

Vendar so nove reforme in naložbe iz člena 21c(1) upravičene le, kadar se začnejo izvajati od 1. februarja 2022 dalje.“;

| (5) | člen 18(4) se spremeni:






  (a) | vstavi se naslednja točka:






  „(ca) | obrazložitev, kako poglavje REPowerEU prispeva k odpravljanju energetske revščine, po potrebi vključno z ustreznim prednostnim obravnavanjem potreb tistih, ki jih je prizadela energetska revščina, in zmanjšanja ranljivosti v prihodnjih zimskih sezonah;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

člen 18(4) se spremeni:

(a)

vstavi se naslednja točka:

„(ca)

obrazložitev, kako poglavje REPowerEU prispeva k odpravljanju energetske revščine, po potrebi vključno z ustreznim prednostnim obravnavanjem potreb tistih, ki jih je prizadela energetska revščina, in zmanjšanja ranljivosti v prihodnjih zimskih sezonah;“;

| (b) | točka (e) se nadomesti z naslednjim:






  „(e) | kvalitativno obrazložitev, kako naj bi ukrepi iz načrta za okrevanje in odpornost prispevali k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ali obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo, ali nanje odpade znesek, ki predstavlja vsaj 37 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost, ter ali tovrstni ukrepi iz poglavja REPowerEU, predstavljajo vsaj 37 % skupnih ocenjenih stroškov ukrepov, vključenih v navedeno poglavje, na podlagi metodologije za spremljanje podnebnih ukrepov iz Priloge VI; ta metodologija se ustrezno uporabi za ukrepe, ki jih ni mogoče neposredno uvrstiti v področje intervencije, navedeno v Prilogi VI; koeficienti za podporo za podnebne cilje se lahko povečajo do skupnega zneska 3 % dodelitve sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost za posamezne naložbe, da se upoštevajo spremljevalni reformni ukrepi, ki verodostojno povečujejo njihov učinek na podnebne cilje, kot je pojasnjeno v načrtu za okrevanje in odpornost;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (e) se nadomesti z naslednjim:

„(e)

kvalitativno obrazložitev, kako naj bi ukrepi iz načrta za okrevanje in odpornost prispevali k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ali obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo, ali nanje odpade znesek, ki predstavlja vsaj 37 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost, ter ali tovrstni ukrepi iz poglavja REPowerEU, predstavljajo vsaj 37 % skupnih ocenjenih stroškov ukrepov, vključenih v navedeno poglavje, na podlagi metodologije za spremljanje podnebnih ukrepov iz Priloge VI; ta metodologija se ustrezno uporabi za ukrepe, ki jih ni mogoče neposredno uvrstiti v področje intervencije, navedeno v Prilogi VI; koeficienti za podporo za podnebne cilje se lahko povečajo do skupnega zneska 3 % dodelitve sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost za posamezne naložbe, da se upoštevajo spremljevalni reformni ukrepi, ki verodostojno povečujejo njihov učinek na podnebne cilje, kot je pojasnjeno v načrtu za okrevanje in odpornost;“;

| (c) | točka (h) se nadomesti z naslednjim:






  „(h) | navedbo, ali ukrepi, vključeni v načrt za okrevanje in odpornost, zajemajo čezmejne ali večdržavne projekte; obrazložitev, na kakšen način imajo zadevni ukrepi iz poglavja REPowerEU, tudi ukrepi za obravnavanje izzivov, ugotovljenih v najnovejši oceni potreb, ki jo je pripravila Komisija, čezmejno ali večdržavno razsežnost ali učinek, ter navedbo, ali skupni stroški teh ukrepov predstavljajo vsaj 30 % ocenjenih stroškov poglavja REPowerEU;“; |
| --- | --- | --- |

(c)

točka (h) se nadomesti z naslednjim:

„(h)

navedbo, ali ukrepi, vključeni v načrt za okrevanje in odpornost, zajemajo čezmejne ali večdržavne projekte; obrazložitev, na kakšen način imajo zadevni ukrepi iz poglavja REPowerEU, tudi ukrepi za obravnavanje izzivov, ugotovljenih v najnovejši oceni potreb, ki jo je pripravila Komisija, čezmejno ali večdržavno razsežnost ali učinek, ter navedbo, ali skupni stroški teh ukrepov predstavljajo vsaj 30 % ocenjenih stroškov poglavja REPowerEU;“;

| (d) | točka (q) se nadomesti z naslednjim:






  „(q) | za pripravo in, če je mogoče, izvajanje načrta za okrevanje in odpornost, povzetek postopka posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, mladinskimi organizacijami in drugimi ustreznimi deležniki, opravljenega v skladu z nacionalnim pravnim okvirom, ter kako se prispevek deležnikov odraža v načrtu za okrevanje in odpornost; ta povzetek se dopolni, kadar je bilo vključeno poglavje REPowerEU, z določitvijo deležnikov, s katerimi so bila opravljena posvetovanja, z opisom rezultata postopka posvetovanja glede tega poglavja in pojasnilo, kako so bili prejeti prispevki upoštevani v poglavju;“; |
| --- | --- | --- |

(d)

točka (q) se nadomesti z naslednjim:

„(q)

za pripravo in, če je mogoče, izvajanje načrta za okrevanje in odpornost, povzetek postopka posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, mladinskimi organizacijami in drugimi ustreznimi deležniki, opravljenega v skladu z nacionalnim pravnim okvirom, ter kako se prispevek deležnikov odraža v načrtu za okrevanje in odpornost; ta povzetek se dopolni, kadar je bilo vključeno poglavje REPowerEU, z določitvijo deležnikov, s katerimi so bila opravljena posvetovanja, z opisom rezultata postopka posvetovanja glede tega poglavja in pojasnilo, kako so bili prejeti prispevki upoštevani v poglavju;“;

| (6) | člen 19(3) se spremeni:






  (a) | vstavita se naslednji točki:






  „(da) | ali poglavje REPowerEU vsebuje reforme in naložbe iz člena 21c, ki učinkovito prispevajo k energetski varnosti, diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, povečanju uporabe energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti, povečanju zmogljivosti za shranjevanje energije ali potrebnemu zmanjšanju odvisnosti od fosilnih goriv pred letom 2030; |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

člen 19(3) se spremeni:

(a)

vstavita se naslednji točki:

„(da)

ali poglavje REPowerEU vsebuje reforme in naložbe iz člena 21c, ki učinkovito prispevajo k energetski varnosti, diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, povečanju uporabe energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti, povečanju zmogljivosti za shranjevanje energije ali potrebnemu zmanjšanju odvisnosti od fosilnih goriv pred letom 2030;

| (db) | ali poglavje REPowerEU vsebuje reforme in naložbe iz člena 21c, za katere se pričakuje, da bodo imele čezmejno ali večdržavno razsežnost ali učinek;“; |
| --- | --- |

(db)

ali poglavje REPowerEU vsebuje reforme in naložbe iz člena 21c, za katere se pričakuje, da bodo imele čezmejno ali večdržavno razsežnost ali učinek;“;

| (b) | točka (e) se nadomesti z naslednjim:






  „(e) | ali načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki učinkovito prispevajo k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo, in ali nanje odpade znesek, ki predstavlja vsaj 37 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost, ter ali taki ukrepi iz poglavja REPowerEU predstavljajo vsaj 37 % skupnih ocenjenih stroškov ukrepov, vključenih v navedeno poglavje, na podlagi metodologije za spremljanje podnebnih ukrepov iz Priloge VI; ta metodologija se ustrezno uporabi za ukrepe, ki jih ni mogoče neposredno uvrstiti v področje intervencije, navedeno v Prilogi VI; koeficienti za podporo za podnebne cilje se lahko s soglasjem Komisije povečajo do skupnega zneska 3 % dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost za posamezne naložbe, da se upoštevajo spremljevalni reformni ukrepi, ki verodostojno povečujejo njihov učinek na podnebne cilje;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (e) se nadomesti z naslednjim:

„(e)

ali načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki učinkovito prispevajo k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo, in ali nanje odpade znesek, ki predstavlja vsaj 37 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost, ter ali taki ukrepi iz poglavja REPowerEU predstavljajo vsaj 37 % skupnih ocenjenih stroškov ukrepov, vključenih v navedeno poglavje, na podlagi metodologije za spremljanje podnebnih ukrepov iz Priloge VI; ta metodologija se ustrezno uporabi za ukrepe, ki jih ni mogoče neposredno uvrstiti v področje intervencije, navedeno v Prilogi VI; koeficienti za podporo za podnebne cilje se lahko s soglasjem Komisije povečajo do skupnega zneska 3 % dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost za posamezne naložbe, da se upoštevajo spremljevalni reformni ukrepi, ki verodostojno povečujejo njihov učinek na podnebne cilje;“;

| (7) | v členu 20(5) se vstavi naslednja točka:






  „(ca) | povzetek predlaganih ukrepov iz poglavja REPowerEU s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom, vključno z ukrepi za obravnavanje izzivov, ugotovljenih v najnovejši oceni potreb, ki jo je pripravila Komisija; kadar ocenjeni stroški teh ukrepov predstavljajo manj kot 30 % ocenjenih stroškov vseh ukrepov, vključenih v poglavje REPowerEU, pojasnilo z razlogi za navedeno, zlasti prikaz, da drugi ukrepi, vključeni v poglavje REPowerEU, bolje obravnavajo cilje iz člena 21c(3), ali da ni na voljo dovolj realističnih projektov s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom, zlasti glede na življenjsko dobo Mehanizma;“; |
| --- | --- | --- |

(7)

v členu 20(5) se vstavi naslednja točka:

„(ca)

povzetek predlaganih ukrepov iz poglavja REPowerEU s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom, vključno z ukrepi za obravnavanje izzivov, ugotovljenih v najnovejši oceni potreb, ki jo je pripravila Komisija; kadar ocenjeni stroški teh ukrepov predstavljajo manj kot 30 % ocenjenih stroškov vseh ukrepov, vključenih v poglavje REPowerEU, pojasnilo z razlogi za navedeno, zlasti prikaz, da drugi ukrepi, vključeni v poglavje REPowerEU, bolje obravnavajo cilje iz člena 21c(3), ali da ni na voljo dovolj realističnih projektov s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom, zlasti glede na življenjsko dobo Mehanizma;“;

| (8) | za Poglavjem III se vstavi naslednje poglavje:

  „
  POGLAVJE IIIa



  REPOWER EU



  Člen 21a
  Prihodki iz sistema trgovanja z emisijami na podlagi Direktive 2003/87/ES

  1.   Za izvajanje na podlagi te uredbe je voljo 20 000 000 000 EUR v tekočih cenah, pridobljenih v skladu s členom 10e Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*1), kot dodatna nepovratna finančna podpora v okviru Mehanizma, da se poveča odpornost energetskega sistema Unije z zmanjšanjem odvisnosti od fosilnih goriv in diverzifikacijo oskrbe z energijo na ravni Unije. Ti zneski so, kot je določeno v členu 10e Direktive 2003/87/ES, zunanji namenski prejemki v skladu s členom 21(5) finančne uredbe.


  2.   Delež dodeljenega zneska iz odstavka 1, ki je na voljo za vsako državo članico, se izračuna na podlagi kazalnikov, določenih po metodologiji iz Priloge IVa.


  3.   Znesek iz odstavka 1 se dodeli izključno ukrepom iz člena 21c, z izjemo ukrepov iz člena 21c(3), točka (a). Krije lahko tudi stroške iz člena 6(2).


  4.   Odobritve za prevzem obveznosti, ki krijejo znesek iz odstavka 1, se dajo na voljo samodejno za ta znesek od 1. marca 2023.


  5.   Vsaka država članica lahko Komisiji predloži zahtevek za dodelitev zneska, ki ne presega njenega deleža, tako da v svoj načrt vključi reforme in naložbe iz člena 21c ter navede njihove ocenjene stroške.


  6.   V izvedbenem sklepu Sveta, sprejetem na podlagi člena 20(1), se določi znesek prihodkov iz odstavka 1 tega člena, dodeljen državi članici po vložitvi zahtevka na podlagi odstavka 5 tega člena. Ustrezni znesek se izplača v obrokih, odvisno od razpoložljivih sredstev, v skladu s členom 24, ko zadevna država članica zadovoljivo doseže mejnike in cilje, opredeljene v zvezi z izvajanjem ukrepov iz člena 21c.



  Člen 21b
  Sredstva iz programov deljenega upravljanja v podporo ciljev REPowerEU

  1.   V okviru sredstev, dodeljenih državam članicam, te lahko na podlagi uredbe o skupnih določbah za obdobje 2021 – 2027 zahtevajo, da se cilji iz člena 21c(3) te uredbe podprejo s programi, ki prejemajo sredstva iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega socialnega sklada plus in Kohezijskega sklada, pod pogoji iz člena 26a uredbe o skupnih določbah za obdobje 2021 – 2027 in uredb za posamezne sklade. Ta podpora se izvaja v skladu z uredbo o skupnih določbah za obdobje 2021 – 2027 in uredb za posamezne sklade.


  2.   Sredstva se lahko na podlagi člena 4a Uredbe (EU) 2021/1755 Evropskega parlamenta in Sveta (*2) prerazporedijo v podporne ukrepe iz člena 21c te uredbe.



  Člen 21c
  Poglavja REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost

  1.   Načrti za okrevanje in odpornost, predloženi Komisiji po 1. marcu 2023, ki zahtevajo uporabo dodatnih sredstev na podlagi členov 14, 21a ali 21, vključujejo poglavje REPowerEU, v katerem so vsebovani ukrepi in njihovi ustrezni mejniki in cilji. Ukrepi iz poglavja REPowerEU so bodisi nove reforme in naložbe, ki so se začele izvajati od 1. februarja 2022 dalje, bodisi razširjeni del reform in naložb, vključenih v že sprejeti izvedbeni sklep Sveta za zadevno državo članico.


  2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko države članice, katerih najvišji finančni prispevek je znižan v skladu s členom 11(2), v poglavja REPowerEU vključijo tudi ukrepe iz že sprejetih izvedbenih sklepov Sveta, ne da bi jih razširile, in sicer do zneska ocenjenih stroškov, ki je enak navedenemu znižanju.


  3.   Cilj reform in naložb iz poglavja REPowerEU je prispevati k vsaj enemu od naslednjih ciljev:






  (a) | izboljšanje energetske infrastrukture in objektov, da se zadovoljijo takojšnje potrebe po zanesljivi oskrbi s plinom, vključno z utekočinjenim zemeljskim plinom, zlasti da se omogoči diverzifikacija oskrbe v interesu Unije kot celote; ne glede na splošno izključenost iz poglavja REPowerEU se lahko ukrepi v zvezi z naftno infrastrukturo in objekti, potrebni za zadovoljitev takojšnjih potreb po zanesljivosti oskrbe, vključijo v poglavje REPowerEU države članice le, kadar je za to državo članico do 1. marca 2023 veljalo izredno začasno odstopanje iz člena 3m(4) Uredbe (EU) št. 833/2014 zaradi njene posebne odvisnosti od surove nafte in geografskega položaja; |
| --- | --- | --- |

(8)

za Poglavjem III se vstavi naslednje poglavje:

„
  POGLAVJE IIIa

POGLAVJE IIIa

REPOWER EU

REPOWER EU

Člen 21a

Prihodki iz sistema trgovanja z emisijami na podlagi Direktive 2003/87/ES

1.   Za izvajanje na podlagi te uredbe je voljo 20 000 000 000 EUR v tekočih cenah, pridobljenih v skladu s členom 10e Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*1), kot dodatna nepovratna finančna podpora v okviru Mehanizma, da se poveča odpornost energetskega sistema Unije z zmanjšanjem odvisnosti od fosilnih goriv in diverzifikacijo oskrbe z energijo na ravni Unije. Ti zneski so, kot je določeno v členu 10e Direktive 2003/87/ES, zunanji namenski prejemki v skladu s členom 21(5) finančne uredbe.

2.   Delež dodeljenega zneska iz odstavka 1, ki je na voljo za vsako državo članico, se izračuna na podlagi kazalnikov, določenih po metodologiji iz Priloge IVa.

3.   Znesek iz odstavka 1 se dodeli izključno ukrepom iz člena 21c, z izjemo ukrepov iz člena 21c(3), točka (a). Krije lahko tudi stroške iz člena 6(2).

4.   Odobritve za prevzem obveznosti, ki krijejo znesek iz odstavka 1, se dajo na voljo samodejno za ta znesek od 1. marca 2023.

5.   Vsaka država članica lahko Komisiji predloži zahtevek za dodelitev zneska, ki ne presega njenega deleža, tako da v svoj načrt vključi reforme in naložbe iz člena 21c ter navede njihove ocenjene stroške.

6.   V izvedbenem sklepu Sveta, sprejetem na podlagi člena 20(1), se določi znesek prihodkov iz odstavka 1 tega člena, dodeljen državi članici po vložitvi zahtevka na podlagi odstavka 5 tega člena. Ustrezni znesek se izplača v obrokih, odvisno od razpoložljivih sredstev, v skladu s členom 24, ko zadevna država članica zadovoljivo doseže mejnike in cilje, opredeljene v zvezi z izvajanjem ukrepov iz člena 21c.

Člen 21b

Sredstva iz programov deljenega upravljanja v podporo ciljev REPowerEU

1.   V okviru sredstev, dodeljenih državam članicam, te lahko na podlagi uredbe o skupnih določbah za obdobje 2021 – 2027 zahtevajo, da se cilji iz člena 21c(3) te uredbe podprejo s programi, ki prejemajo sredstva iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega socialnega sklada plus in Kohezijskega sklada, pod pogoji iz člena 26a uredbe o skupnih določbah za obdobje 2021 – 2027 in uredb za posamezne sklade. Ta podpora se izvaja v skladu z uredbo o skupnih določbah za obdobje 2021 – 2027 in uredb za posamezne sklade.

2.   Sredstva se lahko na podlagi člena 4a Uredbe (EU) 2021/1755 Evropskega parlamenta in Sveta (*2) prerazporedijo v podporne ukrepe iz člena 21c te uredbe.

Člen 21c

Poglavja REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost

1.   Načrti za okrevanje in odpornost, predloženi Komisiji po 1. marcu 2023, ki zahtevajo uporabo dodatnih sredstev na podlagi členov 14, 21a ali 21, vključujejo poglavje REPowerEU, v katerem so vsebovani ukrepi in njihovi ustrezni mejniki in cilji. Ukrepi iz poglavja REPowerEU so bodisi nove reforme in naložbe, ki so se začele izvajati od 1. februarja 2022 dalje, bodisi razširjeni del reform in naložb, vključenih v že sprejeti izvedbeni sklep Sveta za zadevno državo članico.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko države članice, katerih najvišji finančni prispevek je znižan v skladu s členom 11(2), v poglavja REPowerEU vključijo tudi ukrepe iz že sprejetih izvedbenih sklepov Sveta, ne da bi jih razširile, in sicer do zneska ocenjenih stroškov, ki je enak navedenemu znižanju.

3.   Cilj reform in naložb iz poglavja REPowerEU je prispevati k vsaj enemu od naslednjih ciljev:

(a)

izboljšanje energetske infrastrukture in objektov, da se zadovoljijo takojšnje potrebe po zanesljivi oskrbi s plinom, vključno z utekočinjenim zemeljskim plinom, zlasti da se omogoči diverzifikacija oskrbe v interesu Unije kot celote; ne glede na splošno izključenost iz poglavja REPowerEU se lahko ukrepi v zvezi z naftno infrastrukturo in objekti, potrebni za zadovoljitev takojšnjih potreb po zanesljivosti oskrbe, vključijo v poglavje REPowerEU države članice le, kadar je za to državo članico do 1. marca 2023 veljalo izredno začasno odstopanje iz člena 3m(4) Uredbe (EU) št. 833/2014 zaradi njene posebne odvisnosti od surove nafte in geografskega položaja;

| (b) | povečanje energijske učinkovitosti v stavbah in kritični energetski infrastrukturi, razogljičenje gospodarstva, povečanje proizvodnje in uporabe trajnostnega biometana in obnovljivega vodika ali vodika iz nefosilnih virov ter povečanje deleža in pospeševanje uvajanja energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(b)

povečanje energijske učinkovitosti v stavbah in kritični energetski infrastrukturi, razogljičenje gospodarstva, povečanje proizvodnje in uporabe trajnostnega biometana in obnovljivega vodika ali vodika iz nefosilnih virov ter povečanje deleža in pospeševanje uvajanja energije iz obnovljivih virov;

| (c) | reševanje problema energetske revščine; |
| --- | --- |

(c)

reševanje problema energetske revščine;

| (d) | spodbujanje zmanjšanja povpraševanja po energiji; |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje zmanjšanja povpraševanja po energiji;

| (e) | odpravljanje notranjih in čezmejnih ozkih grl pri prenosu in distribuciji energije, podpiranje shranjevanja električne energije in pospeševanje vključevanja obnovljivih virov energije ter podpiranje brezemisijskega prometa in njegove infrastrukture, vključno z železnicami; |
| --- | --- |

(e)

odpravljanje notranjih in čezmejnih ozkih grl pri prenosu in distribuciji energije, podpiranje shranjevanja električne energije in pospeševanje vključevanja obnovljivih virov energije ter podpiranje brezemisijskega prometa in njegove infrastrukture, vključno z železnicami;

| (f) | podpiranje ciljev iz točk (a) do (e) s pospešeno prekvalifikacijo delovne sile v smeri zelenih znanj in spretnosti in z njimi povezanih digitalnih znanj in spretnosti ter s podporo vrednostnim verigam kritičnih surovin in tehnologij, povezanih z zelenim prehodom. |
| --- | --- |

(f)

podpiranje ciljev iz točk (a) do (e) s pospešeno prekvalifikacijo delovne sile v smeri zelenih znanj in spretnosti in z njimi povezanih digitalnih znanj in spretnosti ter s podporo vrednostnim verigam kritičnih surovin in tehnologij, povezanih z zelenim prehodom.

4.   Poglavje REPowerEU vsebuje tudi obrazložitev, kako so ukrepi tega poglavja usklajeni s prizadevanji zadevne države članice za doseganje ciljev iz odstavka 3, ob upoštevanju ukrepov, vključenih v že sprejeti izvedbeni sklep Sveta, in obrazložitev skupnega prispevka teh ukrepov in drugih dopolnilnih ali spremljevalnih nacionalno financiranih ukrepov in ukrepov, ki jih financira Unija, k navedenim ciljem.

5.   Ocenjeni stroški reform in naložb iz poglavja REPowerEU se ne upoštevajo pri izračunu skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost na podlagi člena 18(4), točka (f), in člena 19(3), točka (f).

6.   Z odstopanjem od člena 5(2), člena 17(4), člena 18(4), točka (d), in člena 19(3), točka (d), se načelo, da se ne škoduje bistveno ne uporablja za reforme in naložbe na podlagi odstavka 3, točka (a), tega člena, če Komisija poda pozitivno oceno glede izpolnitve naslednjih zahtev:

| (a) | ukrep je potreben in sorazmeren za zadovoljitev takojšnjih potreb po zanesljivi oskrbi v skladu z odstavkom 3, točka (a), tega člena ob upoštevanju čistejših izvedljivih alternativ in tveganja učinkov vezanosti; |
| --- | --- |

(a)

ukrep je potreben in sorazmeren za zadovoljitev takojšnjih potreb po zanesljivi oskrbi v skladu z odstavkom 3, točka (a), tega člena ob upoštevanju čistejših izvedljivih alternativ in tveganja učinkov vezanosti;

| (b) | zadevna država članica si zadovoljivo prizadeva za omejitev morebitne škode za okoljske cilje v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, kadar je to izvedljivo, in za ublažitev škode z drugimi ukrepi, vključno z ukrepi iz poglavja REPowerEU; |
| --- | --- |

(b)

zadevna država članica si zadovoljivo prizadeva za omejitev morebitne škode za okoljske cilje v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, kadar je to izvedljivo, in za ublažitev škode z drugimi ukrepi, vključno z ukrepi iz poglavja REPowerEU;

| (c) | ukrep ne ogroža doseganja podnebnih ciljev Unije za leto 2030 in cilja podnebne nevtralnosti EU do leta 2050 na podlagi kvalitativnih vidikov; |
| --- | --- |

(c)

ukrep ne ogroža doseganja podnebnih ciljev Unije za leto 2030 in cilja podnebne nevtralnosti EU do leta 2050 na podlagi kvalitativnih vidikov;

| (d) | ukrep naj bi se začel izvajati do 31. decembra 2026. |
| --- | --- |

(d)

ukrep naj bi se začel izvajati do 31. decembra 2026.

7.   Komisija pri izvajanju ocenjevanja iz odstavka 6, tesno sodeluje z zadevno državo članico. Komisija lahko poda pripombe ali zahteva dodatne informacije. Zadevna država članica zagotovi zahtevane dodatne informacije.

8.   Prihodki, ki se dajo na voljo v skladu s členom 21a, ne prispevajo k reformam in naložbam iz odstavka 3, točka (a), tega člena.

9.   Skupni ocenjeni stroški ukrepov, za katere mora biti podana pozitivna ocena Komisije na podlagi odstavka 6, ne presegajo 30 % skupnih ocenjenih stroškov ukrepov, vključenih v poglavje REPowerEU.

Člen 21d

Predhodno financiranje REPowerEU

1.   Načrtu za okrevanje in odpornost, ki vsebuje poglavje REPowerEU, se lahko priloži zahtevek za predhodno financiranje. Če Svet sprejme izvedbeni sklep iz člena 20(1) in člena 21(2) do 31. decembra 2023, Komisija izvede do dve plačili predhodnega financiranja v skupni višini do 20 % dodatnih sredstev, ki jih zahteva zadevna država članica za financiranje svojega poglavja REPowerEU, na podlagi členov 7, 12, 14, 21a in 21b, ob upoštevanju načela enake obravnave med državami članicami in načela sorazmernosti.

2.   Nobeno od dveh plačil predhodnega financiranja glede sredstev, prerazporejenih pod pogoji iz člena 26 Uredbe (EU) 2021/1060, ne presega 1 000 000 000 EUR.

3.   Z odstopanjem od člena 116(1) finančne uredbe Komisija izvede predhodno financiranje, kolikor je to mogoče in odvisno od razpoložljivih sredstev:

| (a) | prvo plačilo predhodnega financiranja v dveh mesecih po tem, ko je med Komisijo in zadevno državo članico sklenjen dogovor, ki predstavlja pravno obveznost iz člena 23; |
| --- | --- |

(a)

prvo plačilo predhodnega financiranja v dveh mesecih po tem, ko je med Komisijo in zadevno državo članico sklenjen dogovor, ki predstavlja pravno obveznost iz člena 23;

| (b) | drugo plačilo predhodnega financiranja v 12 mesecih od začetka veljavnosti izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost, z vključenim poglavjem REPowerEU. |
| --- | --- |

(b)

drugo plačilo predhodnega financiranja v 12 mesecih od začetka veljavnosti izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost, z vključenim poglavjem REPowerEU.

4.   Plačilo predhodnega financiranja za sredstva iz odstavka 2 se izvede po prejemu informacij vseh držav članic o tem, ali nameravajo zaprositi za predhodno financiranje takih sredstev, in po potrebi sorazmerno, da se upošteva skupna zgornja meja 1 000 000 000 EUR.

5.   V primerih predhodnega financiranja na podlagi odstavka 1 je treba finančni prispevek iz člena 20(5), točka (a), in, kadar je ustrezno, znesek posojila, ki bosta izplačana v skladu s členom 20(5), točka (h), sorazmerno prilagoditi.

(*1)  Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32)."

*1

(*2)  Uredba (EU) 2021/1755 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2021 o vzpostavitvi rezerve za prilagoditev na brexit (UL L 357, 8.10.2021, str. 1).“;"

*2

| (9) | v členu 23 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Potem ko Svet sprejme izvedbeni sklep iz člena 20(1), Komisija z zadevno državo članico sklene sporazum, ki pomeni posamezno pravno obveznost v smislu finančne uredbe. Za posamezno državo članico pravna obveznost ne presega skupnega finančnega prispevka iz člena 11(1), točka (a), za leti 2021 in 2022, posodobljenega finančnega prispevka iz člena 11(2) za leto 2023 ter zneska, izračunanega na podlagi člena 21a(2).“; |
| --- | --- |

(9)

v členu 23 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Potem ko Svet sprejme izvedbeni sklep iz člena 20(1), Komisija z zadevno državo članico sklene sporazum, ki pomeni posamezno pravno obveznost v smislu finančne uredbe. Za posamezno državo članico pravna obveznost ne presega skupnega finančnega prispevka iz člena 11(1), točka (a), za leti 2021 in 2022, posodobljenega finančnega prispevka iz člena 11(2) za leto 2023 ter zneska, izračunanega na podlagi člena 21a(2).“;

| (10) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 25a
  Preglednost glede končnih prejemnikov

  1.   Vsaka država članica vzpostavi javni portal, ki je enostaven za uporabo in vsebuje podatke o 100 končnih prejemnikih, ki prejmejo najvišji znesek financiranja za izvajanje ukrepov v okviru Mehanizma. Države članice te podatke posodobijo dvakrat letno.


  2.   Objavijo se naslednje informacije o končnih prejemnikih iz odstavka 1:






  (a) | v primeru pravne osebe, prejemnikovo polno pravno ime in identifikacijska številka za DDV ali davčna identifikacijska številka, kadar je na voljo, ali druga enolična identifikacijska oznaka, določena na nacionalni ravni; |
| --- | --- | --- |

(10)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 25a

Preglednost glede končnih prejemnikov

1.   Vsaka država članica vzpostavi javni portal, ki je enostaven za uporabo in vsebuje podatke o 100 končnih prejemnikih, ki prejmejo najvišji znesek financiranja za izvajanje ukrepov v okviru Mehanizma. Države članice te podatke posodobijo dvakrat letno.

2.   Objavijo se naslednje informacije o končnih prejemnikih iz odstavka 1:

(a)

v primeru pravne osebe, prejemnikovo polno pravno ime in identifikacijska številka za DDV ali davčna identifikacijska številka, kadar je na voljo, ali druga enolična identifikacijska oznaka, določena na nacionalni ravni;

| (b) | v primeru fizične osebe ime in priimek prejemnika; |
| --- | --- |

(b)

v primeru fizične osebe ime in priimek prejemnika;

| (c) | prejeti znesek vsakega prejemnika in povezani ukrepi, za katere je država članica prejela sredstva v okviru Mehanizma. |
| --- | --- |

(c)

prejeti znesek vsakega prejemnika in povezani ukrepi, za katere je država članica prejela sredstva v okviru Mehanizma.

3.   Informacije iz člena 38(3) finančne uredbe se ne objavijo.

4.   Kadar so objavljeni osebni podatki, zadevne države članice informacije iz odstavka 2 odstranijo dve leti po koncu proračunskega leta, v katerem so bila sredstva končnemu prejemniku izplačana.

5.   Komisija na enem mestu zbere javne portale držav članic in objavi podatke iz odstavka 1 v preglednici kazalnikov okrevanja in odpornosti iz člena 30.“;

| (11) | v členu 26(1) se doda naslednja točka:






  „(h) | napredek pri izvajanju reform in naložb iz poglavij REPowerEU.“; |
| --- | --- | --- |

(11)

v členu 26(1) se doda naslednja točka:

„(h)

napredek pri izvajanju reform in naložb iz poglavij REPowerEU.“;

| (12) | v členu 29 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Komisija spremlja izvajanje Mehanizma in meri doseganje ciljev iz člena 4, tudi izvajanje reform in naložb iz poglavij REPowerEU in njihov prispevek k ciljem iz člena 21c(3). Spremljanje izvajanja je ciljno usmerjeno in sorazmerno z dejavnostmi, izvedenimi v okviru Mehanizma.“; |
| --- | --- |

(12)

v členu 29 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Komisija spremlja izvajanje Mehanizma in meri doseganje ciljev iz člena 4, tudi izvajanje reform in naložb iz poglavij REPowerEU in njihov prispevek k ciljem iz člena 21c(3). Spremljanje izvajanja je ciljno usmerjeno in sorazmerno z dejavnostmi, izvedenimi v okviru Mehanizma.“;

| (13) | v členu 30 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

  „3.   V preglednici kazalnikov je prikazan tudi napredek pri izvajanju načrtov za okrevanje in odpornost v zvezi s skupnimi kazalniki iz člena 29(4). Vključuje tudi napredek pri izvajanju ukrepov iz poglavij REPowerEU in njihov prispevek k ciljem iz člena 21c(3) ter prikazuje informacije o zmanjšanju uvoza fosilnih goriv v Unijo in diverzifikaciji oskrbe z energijo.“; |
| --- | --- |

(13)

v členu 30 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   V preglednici kazalnikov je prikazan tudi napredek pri izvajanju načrtov za okrevanje in odpornost v zvezi s skupnimi kazalniki iz člena 29(4). Vključuje tudi napredek pri izvajanju ukrepov iz poglavij REPowerEU in njihov prispevek k ciljem iz člena 21c(3) ter prikazuje informacije o zmanjšanju uvoza fosilnih goriv v Unijo in diverzifikaciji oskrbe z energijo.“;

| (14) | člen 31 se spremeni:






  (a) | odstavek 3 se spremeni:






  (i) | uvodni stavek se nadomesti z naslednjim:
  (ne zadeva slovenskega jezika) |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

člen 31 se spremeni:

(a)

odstavek 3 se spremeni:

(i)

uvodni stavek se nadomesti z naslednjim:

(ne zadeva slovenskega jezika)

| (ii) | dodajo se naslednje točke:






  „(d) | pregledu ukrepov s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom, vključenih v vsa poglavja REPowerEU, njihovih skupnih ocenjenih stroških in navedbo, ali skupni stroški teh ukrepov predstavljajo vsaj 30 % skupnih ocenjenih stroškov ukrepov, vključenih v vsa poglavja REPowerEU; |
| --- | --- | --- |

(ii)

dodajo se naslednje točke:

„(d)

pregledu ukrepov s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom, vključenih v vsa poglavja REPowerEU, njihovih skupnih ocenjenih stroških in navedbo, ali skupni stroški teh ukrepov predstavljajo vsaj 30 % skupnih ocenjenih stroškov ukrepov, vključenih v vsa poglavja REPowerEU;

| (e) | številu ukrepov iz člena 21c(3), točka (a), ki so vključeni v vsa poglavja REPowerEU, in njihovih skupnih ocenjenih stroških; |
| --- | --- |

(e)

številu ukrepov iz člena 21c(3), točka (a), ki so vključeni v vsa poglavja REPowerEU, in njihovih skupnih ocenjenih stroških;

| (f) | napredek pri izvajanju reform in naložb iz poglavja REPowerEU v okviru posebnega oddelka, ki vključuje izkušnje pridobljene po analizi razpoložljivih podatkov o končnih prejemnikih in primere najboljših praks.“; |
| --- | --- |

(f)

napredek pri izvajanju reform in naložb iz poglavja REPowerEU v okviru posebnega oddelka, ki vključuje izkušnje pridobljene po analizi razpoložljivih podatkov o končnih prejemnikih in primere najboljših praks.“;

| (b) | vstavi se naslednji odstavek:

  „3a.   Informacije iz odstavka 3, točki (d) in (e), se vključijo le v letno poročilo, po odobritvi ocene vseh načrtov za okrevanje in odpornost, ki vsebujejo poglavje REPowerEU.“; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek:

„3a.   Informacije iz odstavka 3, točki (d) in (e), se vključijo le v letno poročilo, po odobritvi ocene vseh načrtov za okrevanje in odpornost, ki vsebujejo poglavje REPowerEU.“;

| (15) | v členu 32 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   V poročilu o oceni se zlasti oceni, v kolikšni meri so bili doseženi cilji, učinkovitost porabe sredstev in evropska dodana vrednost. V njem se obravnava tudi nadaljnja ustreznost vseh ciljev in ukrepov ter oceni izvajanje poglavij REPowerEU in njihovi prispevki k ciljem iz člena 21c(3).“; |
| --- | --- |

(15)

v členu 32 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   V poročilu o oceni se zlasti oceni, v kolikšni meri so bili doseženi cilji, učinkovitost porabe sredstev in evropska dodana vrednost. V njem se obravnava tudi nadaljnja ustreznost vseh ciljev in ukrepov ter oceni izvajanje poglavij REPowerEU in njihovi prispevki k ciljem iz člena 21c(3).“;

| (16) | besedilo iz Priloge I k tej uredbi se doda kot Priloga IVa; |
| --- | --- |

(16)

besedilo iz Priloge I k tej uredbi se doda kot Priloga IVa;

| (17) | Priloga V se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi. |
| --- | --- |

(17)

Priloga V se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 2

Spremembe Uredbe (EU) št. 1303/2013

V Uredbo (EU) št. 1303/2013 se vstavi naslednji člen:

„Člen 25b

Izredni ukrepi za uporabo skladov za podporo MSP, ki jih je še posebej prizadelo zvišanje cen energije, ranljivim gospodinjstvom, shemam skrajšanega delovnega časa in enakovrednim shemam

1.   Kot izreden ukrep, ki je nujno potreben za reševanje energetske krize, ki je posledica vpliva vojne agresije Rusije proti Ukrajini, lahko ESRR podpira financiranje obratnega kapitala v obliki nepovratnih sredstev za MSP, ki jih je še posebej prizadelo zvišanje cen energije, v okviru prednostne naložbe iz člena 5(3), točka (d), Uredbe (EU) št. 1301/2013. MSP, ki jih je še posebej prizadelo zvišanje cen energije, so tista, ki so upravičena do prejema pomoči za dodatne stroške zaradi izjemno visokih povišanj cen zemeljskega plina in električne energije v okviru začasnega okvira za krizne ukrepe državne pomoči.

Kot dodaten izreden ukrep, ki je nujno potreben za reševanje energetske krize, ki je posledica vpliva vojne agresije Rusije proti Ukrajini, lahko ESS ranljivim gospodinjstvom pomaga kriti stroške porabe energije tudi brez ustreznih aktivnih ukrepov, v okviru prednostne naložbe iz člena 3(1), točka (b)(iv), Uredbe (EU) št. 1304/2013.

2.   Operacije, ki zagotavljajo podporo iz odstavka 1, se lahko financirajo iz ESRR ali ESS na podlagi pravil, ki se uporabljajo za drugi sklad. Poleg tega se take operacije lahko financirajo iz Kohezijskega sklada na podlagi pravil, ki se uporabljajo za ESRR ali ESS, kadar prispevajo k eni od prednostnih naložb iz odstavka 1. Poleg tega se lahko iz ESRR in Kohezijskega sklada financira dostop do trga dela tudi z ohranjanjem delovnih mest zaposlenih in samozaposlenih, s shemami skrajšanega delovnega časa in enakovrednimi shemami na podlagi pravil, ki se uporabljajo za ESS v okviru prednostne naložbe iz člena 3(1), točka (a)(v), Uredbe (EU) št. 1304/2013.

3.   Operacije, ki zagotavljajo podporo iz odstavkov 1 in 2, se načrtujejo izključno v okviru nove namenske prednostne osi. Namenska prednostna os lahko zajema financiranje iz ESRR in ESS iz različnih kategorij regij in iz Kohezijskega sklada. Podpora iz sredstev REACT-EU, v smislu člena 92a, se načrtuje v okviru ločene namenske prednostne osi, ki prispeva k prednostni naložbi iz člena 92b(9), tretji pododstavek.

Zneski, dodeljeni namenskim prednostnim osem iz prvega pododstavka tega odstavka, ne presegajo 10 % skupnih sredstev ESRR, ESS in Kohezijskega sklada, vključno s sredstvi REACT-EU v okviru cilja ‚naložbe za rast in delovna mesta‘, dodeljenih zadevni državi članici za programsko obdobje 2014–2020, kot je določeno v zadevnih izvedbenih aktih Komisije. Z odstopanjem od člena 120(3), prvi in drugi pododstavek, se za posebno prednostno os ali osi uporabi 100-odstotna stopnja sofinanciranja.

4.   Zahtevki za spremembo obstoječega operativnega programa, ki jih predloži država članica za uvedbo posebne prednostne osi ali posebnih prednostnih osi iz odstavka 3, se ustrezno utemeljijo in se jim priloži spremenjeni program. Elementi iz člena 96(2), točka (b)(v) in (vii), se ne zahtevajo pri opisu prednostne ali prednostnih osi v spremenjenem operativnem programu.

5.   Z odstopanjem od člena 65(9) so odhodki za operacije, ki podpirajo financiranje obratnega kapitala v obliki nepovratnih sredstev v MSP, ki jih je še posebej prizadelo zvišanje cen energije, za operacije, ki zagotavljajo podporo ranljivim gospodinjstvom za pomoč pri kritju stroškov porabe energije in za sheme skrajšanega delovnega časa ter enakovredne sheme, upravičeni od 1. februarja 2022. Za take operacije in sheme se člen 65(6) ne uporablja.

6.   Z odstopanjem od člena 125(3), točka (b), se operacije, ki podpirajo financiranje obratnega kapitala v obliki nepovratnih sredstev MSP, ki jih je še posebej prizadelo zvišanje cen energije, operacije, ki zagotavljajo podporo ranljivim gospodinjstvom za pomoč pri kritju stroškov porabe energije in sheme skrajšanega delovnega časa ter enakovredne sheme, lahko izberejo za podporo iz ESRR, ESS ali Kohezijskega sklada pred odobritvijo revidiranega programa.

7.   Za operacije, ki podpirajo financiranje obratnega kapitala v obliki nepovratnih sredstev MSP, ki jih je še posebej prizadelo zvišanje cen energije, in se izvajajo zunaj programskega območja, vendar še vedno v državi članici, se uporablja samo točka (d) člena 70(2), prvi pododstavek. Z odstopanjem od člena 70(4) se za operacije, ki jih podpira ESS in zagotavljajo podporo ranljivim gospodinjstvom, da bi jim pomagali kriti stroške porabe energije, in za sheme skrajšanega delovnega časa in enakovredne sheme, ki se izvajajo zunaj programskega območja, vendar še vedno v državi članici, uporablja tudi člen 70(2), prvi pododstavek, točka (d).

8.   Skupna plačila Komisije državam članicam iz ESRR, ESS in Kohezijskega sklada brez sredstev REACT-EU za namenske prednostne naloge iz odstavka 3 v letu 2023 ne presegajo 5 000 000 000 EUR. Zneski se izplačajo glede na razpoložljiva sredstva do zgornjih meja večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020.

9.   Ta člen se ne uporablja za programe v okviru cilja ‚evropsko teritorialno sodelovanje‘.“.

Člen 3

Spremembe Uredbe (EU) 2021/1060

Uredba (EU) 2021/1060 se spremeni:

| (1) | v členu 22(3), točka (g), se točka (i) nadomesti z naslednjim:






  „(i) | razpredelnico, ki podrobno navaja skupne finančne dodelitve za vsak sklad in, kadar je ustrezno, za vsako kategorijo regije za celotno programsko obdobje in za vsako leto, vključno z vsemi zneski, ki so bili prerazporejeni na podlagi člena 26 ali 27, in zahtevek države članice za podporne ukrepe, ki prispevajo k ciljem iz člena 21c(3) Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (*3); |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 22(3), točka (g), se točka (i) nadomesti z naslednjim:

„(i)

razpredelnico, ki podrobno navaja skupne finančne dodelitve za vsak sklad in, kadar je ustrezno, za vsako kategorijo regije za celotno programsko obdobje in za vsako leto, vključno z vsemi zneski, ki so bili prerazporejeni na podlagi člena 26 ali 27, in zahtevek države članice za podporne ukrepe, ki prispevajo k ciljem iz člena 21c(3) Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (*3);

*3

(*3)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).“;"

*3

| (2) | v členu 24 se doda naslednji odstavek:

  „8.   Pri programih, ki jih podpirajo ESRR, ESS+ ali Kohezijski sklad, lahko država članica v skladu s tem členom predloži spremembo programa, s katero zahteva, da se ukrepi, ki prispevajo k ciljem iz člena 21c(3) Uredbe (EU) 2021/241, vključijo v program, kadar taka podpora prispeva k specifičnim ciljem zadevnega sklada, kot so določeni v uredbah za posamezne sklade. Zneski, zahtevani za take ukrepe, se načrtujejo v okviru specifičnega cilja v skladu z uredbami za posamezne sklade in se vključijo v prednostno nalogo. Ti zneski skupaj ne presegajo meje 7,5 % začetne nacionalne dodelitve za vsak sklad.“; |
| --- | --- |

(2)

v členu 24 se doda naslednji odstavek:

„8.   Pri programih, ki jih podpirajo ESRR, ESS+ ali Kohezijski sklad, lahko država članica v skladu s tem členom predloži spremembo programa, s katero zahteva, da se ukrepi, ki prispevajo k ciljem iz člena 21c(3) Uredbe (EU) 2021/241, vključijo v program, kadar taka podpora prispeva k specifičnim ciljem zadevnega sklada, kot so določeni v uredbah za posamezne sklade. Zneski, zahtevani za take ukrepe, se načrtujejo v okviru specifičnega cilja v skladu z uredbami za posamezne sklade in se vključijo v prednostno nalogo. Ti zneski skupaj ne presegajo meje 7,5 % začetne nacionalne dodelitve za vsak sklad.“;

| (3) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 26a
  Podpora za cilje iz člena 21c(3) Uredbe (EU) 2021/241

  1.   Države članice, ki v skladu z Uredbo (EU) 2021/241 predložijo Komisiji načrte za okrevanje in odpornost, ki vsebujejo poglavje REPowerEU, lahko s spremembo programa na podlagi člena 24 te uredbe zahtevajo, da se do 7,5 % njihove začetne nacionalne dodelitve v okviru ESRR, ESS+ in Kohezijskega sklada vključi v prednostne naloge, ki prispevajo k ciljem iz člena 21c(3) Uredbe (EU) 2021/241, pod pogojem, da taka podpora prispeva k specifičnim ciljem zadevnega sklada, kot so določeni v uredbah za posamezne sklade. Možnost take zahteve ne posega v možnost prerazporeditve sredstev na podlagi člena 26 te uredbe.


  2.   Sredstva, ki jih države članice zahtevajo na podlagi tega člena, se izvajajo v skladu s to uredbo in uredbami za posamezne sklade.


  3.   Zahtevki za spremembo programa določajo skupni znesek sredstev, ki prispevajo k ciljem iz člena 21c(3) Uredbe (EU) 2021/241, za vsako leto po skladu in po kategoriji regije, kadar je to ustrezno.“; |
| --- | --- |

(3)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 26a

Podpora za cilje iz člena 21c(3) Uredbe (EU) 2021/241

1.   Države članice, ki v skladu z Uredbo (EU) 2021/241 predložijo Komisiji načrte za okrevanje in odpornost, ki vsebujejo poglavje REPowerEU, lahko s spremembo programa na podlagi člena 24 te uredbe zahtevajo, da se do 7,5 % njihove začetne nacionalne dodelitve v okviru ESRR, ESS+ in Kohezijskega sklada vključi v prednostne naloge, ki prispevajo k ciljem iz člena 21c(3) Uredbe (EU) 2021/241, pod pogojem, da taka podpora prispeva k specifičnim ciljem zadevnega sklada, kot so določeni v uredbah za posamezne sklade. Možnost take zahteve ne posega v možnost prerazporeditve sredstev na podlagi člena 26 te uredbe.

2.   Sredstva, ki jih države članice zahtevajo na podlagi tega člena, se izvajajo v skladu s to uredbo in uredbami za posamezne sklade.

3.   Zahtevki za spremembo programa določajo skupni znesek sredstev, ki prispevajo k ciljem iz člena 21c(3) Uredbe (EU) 2021/241, za vsako leto po skladu in po kategoriji regije, kadar je to ustrezno.“;

| (4) | Priloga V se spremeni v skladu s Prilogo III k tej uredbi. |
| --- | --- |

(4)

Priloga V se spremeni v skladu s Prilogo III k tej uredbi.

Člen 4

Spremembe Uredbe (EU) 2021/1755

V Uredbo (EU) 2021/1755 se vstavi naslednji člen:

„Člen 4a

Prerazporeditev v Mehanizem za okrevanje in odpornost

1.   Države članice lahko do 1. marca 2023 Komisiji predložijo utemeljeno zahtevo za prerazporeditev vseh okvirno dodeljenih sredstev ali dela teh sredstev, določenih v izvedbenem aktu Komisije iz člena 4(5), v Mehanizem za okrevanje in odpornost, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (*4). Če je zahtevek za prerazporeditev odobren, Komisija spremeni izvedbeni akt, da se upoštevajo prilagojeni zneski po prerazporeditvi.

2.   Kadar prerazporeditev vpliva na obroke, ki so bili ali bodo plačani kot predhodno financiranje, Komisija ustrezno spremeni izvedbeni akt iz člena 9(1) za zadevno državo članico. Komisija, kadar je ustrezno, v skladu s finančno uredbo zahteva vračilo vseh obrokov ali dela obrokov za leti 2021 in 2022, ki so bili tej državi članici izplačani kot predhodno financiranje. V tem primeru se vrnjeni zneski prerazporedijo v Mehanizem za okrevanje in odpornost v izključno korist zadevne države članice.

3.   Kadar se država članica odloči, da bo v skladu s tem členom v celoti ali delno prerazporedila svoja okvirna dodeljena sredstva v Mehanizem za okrevanje in odpornost, se zneski, ki se porabijo za namene člena 4(4), prvi pododstavek, sorazmerno zmanjšajo.

4.   Kadar se država članica odloči, da bo prerazporedila vsa svoja okvirno dodeljena sredstva v Mehanizem za okrevanje in odpornost, se člen 10(1) ne uporablja.

5.   Člen 10(2) se ne uporablja za zneske, prerazporejene v Mehanizem za okrevanje in odpornost.

Člen 5

Spremembe Direktive 2003/87/ES

V Direktivo 2003/87/ES se vstavi naslednji člen:

„Člen 10e

Mehanizem za okrevanje in odpornost

1.   Kot izreden in enkraten ukrep se pravice, ki se prodajajo na dražbi na podlagi odstavkov 2 in 3 tega člena, do 31. avgusta 2026 prodajajo na dražbi, dokler celoten znesek prihodkov, pridobljenih s takimi dražbami, ne doseže 20 milijard EUR. Ti prihodki se dajo na voljo za Mehanizem za okrevanje in odpornost, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (*5), in se izvajajo v skladu z določbami navedene uredbe.

2.   Z odstopanjem od člena 10a(8) se do 31. avgusta 2026 del pravic iz navedenega odstavka prodaja na dražbi, da se podprejo cilji iz člena 21c(3), točke (b) do (f), Uredbe (EU) 2021/241, dokler znesek prihodkov, pridobljenih s takimi dražbami, ne doseže 12 milijard EUR.

3.   Do 31. avgusta 2026 se določeno število pravic od količine, ki bi jo sicer države članice prodale na dražbi od 1. januarja 2027 do 31. decembra 2030 na podlagi člena 10(2), točka (a), prodaja na dražbi, da se podprejo cilji iz člena 21c(3), točke (b) do (f), Uredbe (EU) 2021/241, dokler znesek prihodkov, pridobljenih s takimi dražbami, ne doseže 8 milijard EUR. Te pravice se načeloma prodajo na dražbi v enakih letnih količinah v zadevnem obdobju.

4.   Z odstopanjem od člena 1(5a) Sklepa (EU) 2015/1814 se do 31. decembra 2030 27 milijonov nedodeljenih pravic iz rezerve za stabilnost trga od skupne količine, ki bi bila sicer v tem obdobju razveljavljena, uporabi za podporo inovacijam, kot je navedeno v členu 10a(8), prvi pododstavek, te direktive.

5.   Komisija zagotovi, da se pravice, ki se prodajajo na dražbi na podlagi odstavkov 2 in 3, kadar je ustrezno, vključno s plačili predhodnega financiranja v skladu s členom 21d Uredbe (EU) 2021/241, prodajo na dražbi v skladu z načeli in načini iz člena 10(4) te direktive ter v skladu s členom 24 Uredbe Komisije (EU) št. 1031/2010 (*6), da se zagotovi ustrezen znesek sredstev inovacijskega sklada v obdobju od leta 2023 do 2026. Obdobje za prodajo na dražbi iz tega člena se pregleda eno leto po njegovem začetku glede na vpliv prodaj na dražbi iz tega člena na trg ogljika in ceno.

6.   EIB je uradni dražitelj pravic, ki se prodajajo na dražbi na podlagi tega člena v dražbenem sistemu, imenovanem na podlagi člena 26(1) Uredbe (EU) št. 1031/2010, in prihodke, pridobljene s prodajo na dražbi, nakaže Komisiji.

7.   Prihodki, pridobljeni s prodajo pravic na dražbi, so zunanji namenski prejemki v skladu s členom 21(5) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (*7).

Člen 6

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. februarja 2023

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednica

J. ROSWALL

---

(1)  
  UL C 486, 21.12.2022, str. 185.

1

(2)  
  UL C 333, 1.9.2022, str. 5.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2023 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 21. februarja 2023.

3

(4)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

4

(5)  
  UL L 282, 19.10.2016, str. 4.

5

(6)  Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).

6

(7)  Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

7

(8)  Uredba (EU) 2021/1755 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2021 o vzpostavitvi rezerve za prilagoditev na brexit (UL L 357, 8.10.2021, str. 1).

8

(9)  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).

9

(10)  Uredba Sveta (EU) 2022/2577 z dne 22. decembra 2022 o okviru za pospešitev uvajanja energije iz obnovljivih virov (UL L 335, 29.12.2022, str. 36).

10

(11)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

11

(12)  Uredba Sveta (EU) št. 833/2014 z dne 31. julija 2014 o omejevalnih ukrepih zaradi delovanja Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini (UL L 229, 31.7.2014, str. 1).

12

(13)  Uredba Sveta (EU) 2022/1854 z dne 6. oktobra 2022 o nujnem posredovanju za obravnavo visokih cen energije (UL L 261 I, 7.10.2022, str. 1).

13

(14)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

14

(15)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

15

---

PRILOGA I

V Uredbo (EU) 2021/241 se vstavi naslednja priloga:

„PRILOGA IVa

V tej prilogi je določena metodologija za izračun deleža dodeljenih sredstev v obliki dodatne nepovratne finančne podpore v okviru Mehanizma iz člena 21a(1), ki so na voljo za vsako državo članico. V tej metodi se glede na posamezno državo članico upošteva:

| — | število prebivalcev; |
| --- | --- |

—

število prebivalcev;

| — | inverzna vrednost BDP na prebivalca; |
| --- | --- |

—

inverzna vrednost BDP na prebivalca;

| — | deflator cene bruto investicij v osnovna sredstva; |
| --- | --- |

—

deflator cene bruto investicij v osnovna sredstva;

| — | delež fosilnih goriv v bruto domači porabi energije. |
| --- | --- |

—

delež fosilnih goriv v bruto domači porabi energije.

Da bi preprečili prekomerno koncentracijo sredstev:

| — | se inverzna vrednost BDP na prebivalca omeji na največ 160 % tehtanega povprečja Unije; |
| --- | --- |

—

se inverzna vrednost BDP na prebivalca omeji na največ 160 % tehtanega povprečja Unije;

| — | se inverzna vrednost BDP na prebivalca omeji na največ 55 % tehtanega povprečja Unije, če BDP na prebivalca zadevne države članice presega 130 % povprečja EU-27; |
| --- | --- |

—

se inverzna vrednost BDP na prebivalca omeji na največ 55 % tehtanega povprečja Unije, če BDP na prebivalca zadevne države članice presega 130 % povprečja EU-27;

| — | minimalni delež dodelitve je 0,15 %; |
| --- | --- |

—

minimalni delež dodelitve je 0,15 %;

| — | najvišji delež dodelitve je 13,80 %. |
| --- | --- |

—

najvišji delež dodelitve je 13,80 %.

Razdelitveni ključ, ki se uporablja za znesek iz člena 21a(1), ρi, je opredeljen, kot sledi:

Image 1

pri čemer so države članice od i do z države članice, ki so upravičene do minimalnega deleža dodelitve, države članice od i do q pa države članice, ki so upravičene do najvišjega deleža dodelitve.

pri čemer je
  Formula

pri čemer je
  Formula
  in
  Formula
  in
  Formula
  ,

pri čemer je
  Formula
  za države članice i z 
  Formula
  in

Formula
  za države članice i z 
  Formula

Opredelitev (1):

| — | popi,2021 kot skupno prebivalstvo v letu 2021 v državi članici i, |
| --- | --- |

—

popi,2021 kot skupno prebivalstvo v letu 2021 v državi članici i,

| — | popEU,2021 kot skupno prebivalstvo v letu 2021 v državah članicah EU-27, |
| --- | --- |

—

popEU,2021 kot skupno prebivalstvo v letu 2021 v državah članicah EU-27,

| — | tehtani povprečni nominalni BDP na prebivalca v letu 2021 v državah članicah EU-27, |
| --- | --- |

—

Formula
  tehtani povprečni nominalni BDP na prebivalca v letu 2021 v državah članicah EU-27,

| — | kot nominalni BDP na prebivalca v letu 2021 v državi članici i, |
| --- | --- |

—

Formula
  kot nominalni BDP na prebivalca v letu 2021 v državi članici i,

| — | FFGICi,2020 kot delež fosilnih goriv v letu 2020 v bruto domači porabi energije države članice i, |
| --- | --- |

—

FFGICi,2020 kot delež fosilnih goriv v letu 2020 v bruto domači porabi energije države članice i,

| — | FFGICEU,2020 kot tehtani povprečni delež fosilnih goriv za leto 2020 v bruto domači porabi energije držav članic EU-27, |
| --- | --- |

—

FFGICEU,2020 kot tehtani povprečni delež fosilnih goriv za leto 2020 v bruto domači porabi energije držav članic EU-27,

| — | kot razmerje indeksa cen bruto investicij v osnovna sredstva v drugem četrtletju 2022 (implicitni deflator, 2015 = 100, nacionalna valuta, sezonsko in koledarsko prilagojeni podatki) države članice i in indeksa cen bruto investicij v osnovna sredstva v drugem četrtletju leta 2021 (implicitni deflator, 2015 = 100, nacionalna valuta, sezonsko in koledarsko prilagojeni podatki) države članice i, |
| --- | --- |

—

Formula
  kot razmerje indeksa cen bruto investicij v osnovna sredstva v drugem četrtletju 2022 (implicitni deflator, 2015 = 100, nacionalna valuta, sezonsko in koledarsko prilagojeni podatki) države članice i in indeksa cen bruto investicij v osnovna sredstva v drugem četrtletju leta 2021 (implicitni deflator, 2015 = 100, nacionalna valuta, sezonsko in koledarsko prilagojeni podatki) države članice i,

| — | kot razmerje med indeksom cen bruto investicij v osnovna sredstva v drugem četrtletju 2022 (implicitni deflator, 2015 = 100, nacionalna valuta, sezonsko in koledarsko prilagojeni podatki) agregata EU-27 in indeksa cen bruto investicij v osnovna sredstva v drugem četrtletju leta 2021 (implicitni deflator, 2015 = 100, nacionalna valuta, sezonsko in koledarsko prilagojeni podatki) agregata EU-27. |
| --- | --- |

—

Formula
  kot razmerje med indeksom cen bruto investicij v osnovna sredstva v drugem četrtletju 2022 (implicitni deflator, 2015 = 100, nacionalna valuta, sezonsko in koledarsko prilagojeni podatki) agregata EU-27 in indeksa cen bruto investicij v osnovna sredstva v drugem četrtletju leta 2021 (implicitni deflator, 2015 = 100, nacionalna valuta, sezonsko in koledarsko prilagojeni podatki) agregata EU-27.

Z uporabo metodologije za znesek iz člena 21a(1) se izračunata naslednji delež in znesek na državo članico:

| Država članica | Delež v % od celote | Znesek (v 1 000  EUR v tekočih cenah) |
| --- | --- | --- |
| Belgija | 1,41  % | 282 139 |
| Bolgarija | 2,40  % | 480 047 |
| Češka | 3,41  % | 681 565 |
| Danska | 0,65  % | 130 911 |
| Nemčija | 10,45  % | 2 089 555 |
| Estonija | 0,42  % | 83 423 |
| Irska | 0,45  % | 89 598 |
| Grčija | 3,85  % | 769 222 |
| Španija | 12,93  % | 2 586 147 |
| Francija | 11,60  % | 2 320 955 |
| Hrvaška | 1,35  % | 269 441 |
| Italija | 13,80  % | 2 760 000 |
| Ciper | 0,26  % | 52 487 |
| Latvija | 0,62  % | 123 983 |
| Litva | 0,97  % | 194 020 |
| Luksemburg | 0,15  % | 30 000 |
| Madžarska | 3,51  % | 701 565 |
| Malta | 0,15  % | 30 000 |
| Nizozemska | 2,28  % | 455 042 |
| Avstrija | 1,05  % | 210 620 |
| Poljska | 13,80  % | 2 760 000 |
| Portugalska | 3,52  % | 704 420 |
| Romunija | 7,00  % | 1 399 326 |
| Slovenija | 0,58  % | 116 910 |
| Slovaška | 1,83  % | 366 959 |
| Finska | 0,56  % | 112 936 |
| Švedska | 0,99  % | 198 727 |
| EU27 | 100,00  % | 20 000 000 |

Država članica

Delež v % od celote

Znesek (v 1 000  EUR v tekočih cenah)

Belgija

1,41  %

282 139

Bolgarija

2,40  %

480 047

Češka

3,41  %

681 565

Danska

0,65  %

130 911

Nemčija

10,45  %

2 089 555

Estonija

0,42  %

83 423

Irska

0,45  %

89 598

Grčija

3,85  %

769 222

Španija

12,93  %

2 586 147

Francija

11,60  %

2 320 955

Hrvaška

1,35  %

269 441

Italija

13,80  %

2 760 000

Ciper

0,26  %

52 487

Latvija

0,62  %

123 983

Litva

0,97  %

194 020

Luksemburg

0,15  %

30 000

Madžarska

3,51  %

701 565

Malta

0,15  %

30 000

Nizozemska

2,28  %

455 042

Avstrija

1,05  %

210 620

Poljska

13,80  %

2 760 000

Portugalska

3,52  %

704 420

Romunija

7,00  %

1 399 326

Slovenija

0,58  %

116 910

Slovaška

1,83  %

366 959

Finska

0,56  %

112 936

Švedska

0,99  %

198 727

EU27

100,00  %

20 000 000

---

(1)  Vsi podatki v tej uredbi izvirajo iz Eurostata. Presečni datum 20. september 2022 za pretekle podatke, uporabljene za uporabo razdelitvenega ključa iz te priloge. Fosilna goriva vključujejo trdna fosilna goriva, industrijske pline, šoto in proizvode iz šote, naftni skrilavec in naftni pesek, nafto in naftne proizvode (razen deleža biogoriva), zemeljski plin in neobnovljive odpadke.

1

---

PRILOGA II

Priloga V k Uredbi (EU) 2021/241 se spremeni:

| (1) | v oddelku 2, točka 2.5., se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:






  „2.5. | Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki učinkovito prispevajo k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo, nanje pa odpade znesek, ki predstavlja vsaj 37 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost, ter taki ukrepi iz poglavja REPowerEU, predstavljajo znesek, ki znaša vsaj 37 % skupnih ocenjenih stroškov ukrepov, vključenih v poglavje REPowerEU, na podlagi metodologije za spremljanje podnebnih ukrepov iz Priloge VI; ta metodologija se ustrezno uporabi za ukrepe, ki jih ni mogoče neposredno uvrstiti v katero od področij intervencije, navedeno v Prilogi VI; koeficienti za podporo za podnebne cilje se lahko s soglasjem Komisije povečajo do skupnega zneska 3 % dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost za posamezne naložbe, da se upoštevajo spremljevalni reformni ukrepi, ki verodostojno povečujejo njihov učinek na podnebne cilje.“; |
| --- | --- | --- |

(1)

v oddelku 2, točka 2.5., se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„2.5.

Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki učinkovito prispevajo k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo, nanje pa odpade znesek, ki predstavlja vsaj 37 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost, ter taki ukrepi iz poglavja REPowerEU, predstavljajo znesek, ki znaša vsaj 37 % skupnih ocenjenih stroškov ukrepov, vključenih v poglavje REPowerEU, na podlagi metodologije za spremljanje podnebnih ukrepov iz Priloge VI; ta metodologija se ustrezno uporabi za ukrepe, ki jih ni mogoče neposredno uvrstiti v katero od področij intervencije, navedeno v Prilogi VI; koeficienti za podporo za podnebne cilje se lahko s soglasjem Komisije povečajo do skupnega zneska 3 % dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost za posamezne naložbe, da se upoštevajo spremljevalni reformni ukrepi, ki verodostojno povečujejo njihov učinek na podnebne cilje.“;

| (2) | v oddelku 2 se dodata naslednji točki:






  „2.12. | Pričakuje se, da bodo ukrepi iz člena 21c učinkovito prispevali k energetski varnosti, diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, povečanju uporabe energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti, povečanju zmogljivosti za shranjevanje energije ali potrebnemu zmanjšanju odvisnosti od fosilnih goriv pred letom 2030;
  Komisija pri ocenjevanju ukrepov iz člena 21c na podlagi tega merila upošteva posebne izzive in dodatna sredstva, ki jih ima na voljo zadevna država članica v okviru Mehanizma. Komisija tudi upošteva naslednje elemente:
  Področje uporabe






  — | Pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov učinkovito prispevalo k izboljšanju energetske infrastrukture in objektov za zadovoljitev takojšnjih potreb po zanesljivi oskrbi s plinom, vključno z utekočinjenim zemeljskim plinom, ali nafto, kadar se uporabi odstopanje na podlagi člena 21c(3), točka (a), zlasti da se omogoči diverzifikacija oskrbe v interesu Unije kot celote,
  ali |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

v oddelku 2 se dodata naslednji točki:

„2.12.

Pričakuje se, da bodo ukrepi iz člena 21c učinkovito prispevali k energetski varnosti, diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, povečanju uporabe energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti, povečanju zmogljivosti za shranjevanje energije ali potrebnemu zmanjšanju odvisnosti od fosilnih goriv pred letom 2030;

Komisija pri ocenjevanju ukrepov iz člena 21c na podlagi tega merila upošteva posebne izzive in dodatna sredstva, ki jih ima na voljo zadevna država članica v okviru Mehanizma. Komisija tudi upošteva naslednje elemente:

Področje uporabe

—

Pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov učinkovito prispevalo k izboljšanju energetske infrastrukture in objektov za zadovoljitev takojšnjih potreb po zanesljivi oskrbi s plinom, vključno z utekočinjenim zemeljskim plinom, ali nafto, kadar se uporabi odstopanje na podlagi člena 21c(3), točka (a), zlasti da se omogoči diverzifikacija oskrbe v interesu Unije kot celote,

ali

| — | pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov učinkovito prispevalo k povečanju energijske učinkovitosti v stavbah in kritični energetski infrastrukturi, razogljičenju industrije, povečanju proizvodnje in uporabe trajnostnega biometana in obnovljivega vodika ali vodika iz nefosilnih virov ter povečanju deleža in pospeševanju uvajanja energije iz obnovljivih virov,
  ali |
| --- | --- |

—

pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov učinkovito prispevalo k povečanju energijske učinkovitosti v stavbah in kritični energetski infrastrukturi, razogljičenju industrije, povečanju proizvodnje in uporabe trajnostnega biometana in obnovljivega vodika ali vodika iz nefosilnih virov ter povečanju deleža in pospeševanju uvajanja energije iz obnovljivih virov,

ali

| — | pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov učinkovito prispevalo k reševanju problema energetske revščine in se bo po potrebi ustrezno prednostno obravnavalo potrebe tistih, ki jih je prizadela energetska revščina, ter zmanjšanje ranljivosti v prihodnjih zimskih sezonah,
  ali |
| --- | --- |

—

pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov učinkovito prispevalo k reševanju problema energetske revščine in se bo po potrebi ustrezno prednostno obravnavalo potrebe tistih, ki jih je prizadela energetska revščina, ter zmanjšanje ranljivosti v prihodnjih zimskih sezonah,

ali

| — | pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov učinkovito prispevalo k spodbujanju zmanjšanja povpraševanja po energiji,
  ali |
| --- | --- |

—

pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov učinkovito prispevalo k spodbujanju zmanjšanja povpraševanja po energiji,

ali

| — | pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov odpravilo notranja in čezmejna ozka grla pri prenosu in distribuciji energije s podpiranjem shranjevanja električne energije in pospeševanjem vključevanja obnovljivih virov energije ter podpiranjem brezemisijskega prometa in njegove infrastrukture, vključno z železnicami,
  ali |
| --- | --- |

—

pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov odpravilo notranja in čezmejna ozka grla pri prenosu in distribuciji energije s podpiranjem shranjevanja električne energije in pospeševanjem vključevanja obnovljivih virov energije ter podpiranjem brezemisijskega prometa in njegove infrastrukture, vključno z železnicami,

ali

| — | pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov učinkovito prispevalo k podpiranju ciljev iz člena 21c(3), točke (a) do (e), s pospešeno prekvalifikacijo delovne sile v smeri zelenih znanj in spretnosti in z njimi povezanih digitalnih znanj in spretnosti ter podporo vrednostnim verigam kritičnih surovin in tehnologij, povezanih z zelenim prehodom,
  in |
| --- | --- |

—

pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov učinkovito prispevalo k podpiranju ciljev iz člena 21c(3), točke (a) do (e), s pospešeno prekvalifikacijo delovne sile v smeri zelenih znanj in spretnosti in z njimi povezanih digitalnih znanj in spretnosti ter podporo vrednostnim verigam kritičnih surovin in tehnologij, povezanih z zelenim prehodom,

in

| — | predvideni ukrepi so usklajeni s prizadevanji zadevne države članice za doseganje ciljev iz člena 21c(3), ob upoštevanju ukrepov, vključenih v že sprejeti izvedbeni sklep Sveta, ter drugih dopolnilnih in spremljevalnih nacionalno financiranih ukrepov in ukrepov, ki jih financira Unija, k ciljem iz člena 21c(3). |
| --- | --- |

—

predvideni ukrepi so usklajeni s prizadevanji zadevne države članice za doseganje ciljev iz člena 21c(3), ob upoštevanju ukrepov, vključenih v že sprejeti izvedbeni sklep Sveta, ter drugih dopolnilnih in spremljevalnih nacionalno financiranih ukrepov in ukrepov, ki jih financira Unija, k ciljem iz člena 21c(3).

Ocena

| | A – v veliki meri |
| --- | --- |

A – v veliki meri

| | B – v zmerni meri |
| --- | --- |

B – v zmerni meri

| | C – v majhni meri |
| --- | --- |

C – v majhni meri

| 2.13. | Pričakuje se, da bodo imeli ukrepi iz člena 21c čezmejno ali večdržavno razsežnost ali učinek.
  Komisija pri ocenjevanju na podlagi tega merila upošteva naslednje elemente:
  Področje uporabe






  — | Pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov na nacionalni ravni prispevalo k zagotovitvi oskrbe z energijo v Uniji kot celoti, tudi z reševanjem izzivov, ugotovljenih v najnovejši oceni potreb, ki jo je pripravila Komisija, v skladu s cilji iz člena 21c(3), ob upoštevanju finančnega prispevka, ki je na voljo zadevni državi članici, in njenega geografskega položaja,
  ali |
| --- | --- | --- |

2.13.

Pričakuje se, da bodo imeli ukrepi iz člena 21c čezmejno ali večdržavno razsežnost ali učinek.

Komisija pri ocenjevanju na podlagi tega merila upošteva naslednje elemente:

Področje uporabe

—

Pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov na nacionalni ravni prispevalo k zagotovitvi oskrbe z energijo v Uniji kot celoti, tudi z reševanjem izzivov, ugotovljenih v najnovejši oceni potreb, ki jo je pripravila Komisija, v skladu s cilji iz člena 21c(3), ob upoštevanju finančnega prispevka, ki je na voljo zadevni državi članici, in njenega geografskega položaja,

ali

| — | pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov prispevalo k zmanjšanju odvisnosti od fosilnih goriv in k zmanjšanju povpraševanja po energiji. |
| --- | --- |

—

pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov prispevalo k zmanjšanju odvisnosti od fosilnih goriv in k zmanjšanju povpraševanja po energiji.

Ocena

| | A – v veliki meri |
| --- | --- |

A – v veliki meri

| | B – v zmerni meri |
| --- | --- |

B – v zmerni meri

| | C – v majhni meri“; |
| --- | --- |

C – v majhni meri“;

| (3) | oddelek 3 se spremeni:






  (a) | alinea, ki se glasi „– A za merila 2.2, 2.3, 2.5 in 2.6“ se nadomesti z „– A za merila 2.2, 2.3, 2.5, 2.6 in 2.12“; |
| --- | --- | --- |

(3)

oddelek 3 se spremeni:

(a)

alinea, ki se glasi „– A za merila 2.2, 2.3, 2.5 in 2.6“ se nadomesti z „– A za merila 2.2, 2.3, 2.5, 2.6 in 2.12“;

| (b) | alinea, ki se glasi „– za merila 2.2, 2.3, 2.5 in 2.6 ocena ni A“ se nadomesti z „– za merila 2.2, 2.3, 2.5, 2.6 in 2.12 ocena ni A“. |
| --- | --- |

(b)

alinea, ki se glasi „– za merila 2.2, 2.3, 2.5 in 2.6 ocena ni A“ se nadomesti z „– za merila 2.2, 2.3, 2.5, 2.6 in 2.12 ocena ni A“.

---

PRILOGA III

Priloga V k Uredbi (EU) 2021/1060 se spremeni:

| (1) | besedilo pod točko 3 se nadomesti z naslednjim:

  „Sklic: člen 22(3), točke (g)(i), (ii) in (iii), člen 112(1), (2) in (3), ter členi 14, 26 in 26a uredbe o skupnih določbah“; |
| --- | --- |

(1)

besedilo pod točko 3 se nadomesti z naslednjim:

„Sklic: člen 22(3), točke (g)(i), (ii) in (iii), člen 112(1), (2) in (3), ter členi 14, 26 in 26a uredbe o skupnih določbah“;

| (2) | točka 3.1 se spremeni:






  (a) | prvi odstavek in neoštevilčena razpredelnica se nadomestita z naslednjim:






  „3.1 | Prerazporeditve in prispevki (*1)

  Sklic: členi 14, 26, 26a in 27 uredbe o skupnih določbah






  Sprememba programa v zvezi s | ☐ | prispevkom za InvestEU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(2)

točka 3.1 se spremeni:

(a)

prvi odstavek in neoštevilčena razpredelnica se nadomestita z naslednjim:

„3.1

Sklic: členi 14, 26, 26a in 27 uredbe o skupnih določbah

Sprememba programa v zvezi s

☐

prispevkom za InvestEU

| ☐ | prerazporeditvijo za instrumente v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja |
| --- | --- |

☐

prerazporeditvijo za instrumente v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja

| ☐ | prerazporeditvijo med ESRR, ESS+, Kohezijskim skladom ali drugim skladom ali skladi |
| --- | --- |

☐

prerazporeditvijo med ESRR, ESS+, Kohezijskim skladom ali drugim skladom ali skladi

| ☐ | prispevek skladov k ciljem iz člena 21c(3) Uredbe (EU) 2021/241 (*2) |
| --- | --- |

☐

prispevek skladov k ciljem iz člena 21c(3) Uredbe (EU) 2021/241 (*2)

(*1)  Uporablja se samo za spremembe programa v skladu s členi 14, 26 in 26a, razen dopolnilnih prerazporeditev v SPP v skladu s členom 27 uredbe o skupnih določbah. Prerazporeditve ne vplivajo na letno razdelitev odobrenih finančnih sredstev na ravni večletnega finančnega okvira za posamezno državo članico."

| (b) | vstavi se naslednja razpredelnica za razpredelnico 17B:
  „Razpredelnica 21: Sredstva, ki prispevajo k dosegi ciljev iz člena 21c(3) Uredbe (EU) 2021/241













  Sklad | Kategorija regije | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ESRR | Bolj razvite regije | | | | | | | |
| | Regije v prehodu | | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | | | |
| ESS+ | Bolj razvite regije | | | | | | | |
| | Regije v prehodu | | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | | | |
| Kohezijski sklad | Ni relevantno“ | | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | | | |

(b)

vstavi se naslednja razpredelnica za razpredelnico 17B:

„Razpredelnica 21: Sredstva, ki prispevajo k dosegi ciljev iz člena 21c(3) Uredbe (EU) 2021/241

Sklad

Kategorija regije

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Skupaj

ESRR

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Skupaj

ESS+

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Skupaj

Kohezijski sklad

Ni relevantno“

Skupaj

---

(*1)  Uporablja se samo za spremembe programa v skladu s členi 14, 26 in 26a, razen dopolnilnih prerazporeditev v SPP v skladu s členom 27 uredbe o skupnih določbah. Prerazporeditve ne vplivajo na letno razdelitev odobrenih finančnih sredstev na ravni večletnega finančnega okvira za posamezno državo članico.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 28.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 63/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 63/28

---

PREVOD

Drugi dodatni protokol h Konvenciji o kibernetski kriminaliteti, ki obravnava okrepljeno sodelovanje in razkritje elektronskih dokazov

Preambula

DRŽAVE ČLANICE SVETA EVROPE IN DRUGE DRŽAVE PODPISNICE KONVENCIJE o kibernetski kriminaliteti (ETS št. 185, v nadaljnjem besedilu: Konvencija), ki je bila dana na voljo za podpis 23. novembra 2001 v Budimpešti, tj. podpisnice tega protokola, so se –

OB UPOŠTEVANJU dosega in učinka Konvencije v vseh regijah sveta;

OB OPOZARJANJU, da je Konvencija že dopolnjena z Dodatnim protokolom, ki obravnava inkriminacijo rasističnih in ksenofobičnih dejanj, storjenih v informacijskih sistemih (ETS št. 189), ki je bil dan na voljo za podpis 28. januarja 2003 v Strasbourgu (v nadaljnjem besedilu: Prvi protokol), za pogodbenice navedenega protokola;

OB UPOŠTEVANJU obstoječih pogodb Sveta Evrope o sodelovanju v kazenskih zadevah ter drugih sporazumov in dogovorov o sodelovanju v kazenskih zadevah med pogodbenicami Konvencije;

OB UPOŠTEVANJU tudi Konvencije o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov (ETS št. 108), kakor je bila spremenjena s Protokolom o spremembi (CETS št. 223), ki je bil na voljo za podpis v Strasbourgu 10. oktobra 2018, in h kateri je lahko povabljena katera koli država;

OB PRIZNAVANJU vse večje uporabe informacijske in komunikacijske tehnologije, vključno z internetnimi storitvami, in vse večje kibernetske kriminalitete, ki ogroža demokracijo in pravno državo ter ki jo številne države obravnavajo tudi kot grožnjo človekovim pravicam;

OB PRIZNAVANJU tudi vse večjega števila žrtev kibernetske kriminalitete in pomena, da se tem žrtvam zagotovi pravno varstvo;

OB OPOZARJANJU, da so vlade odgovorne za zaščito družbe in posameznikov pred kaznivimi dejanji ne le zunaj spleta, temveč tudi na spletu, vključno prek učinkovitih kazenskih preiskav in pregona;

ZAVEDAJOČ SE, da se dokazi o morebitnih kaznivih dejanjih vse pogosteje hranijo v elektronski obliki v računalniških sistemih v tujih, različnih ali neznanih jurisdikcijah, in ob prepričanju, da so potrebni dodatni ukrepi za zakonito pridobivanje takih dokazov, da se omogoči učinkovit odziv kazenskega pravosodja in ohrani pravna država;

OB PRIZNAVANJU potrebe po okrepljenem in učinkovitejšem sodelovanju med državami in zasebnim sektorjem ter dejstva, da v tem okviru ponudniki storitev in drugi subjekti potrebujejo več jasnosti ali pravne varnosti glede okoliščin, v katerih se lahko odzovejo na neposredne zahteve organov kazenskega pravosodja drugih pogodbenic za razkritje elektronskih podatkov;

ZATO V PRIZADEVANJU za nadaljnje izboljšanje sodelovanja na področju kibernetske kriminalitete in zbiranja dokazov v elektronski obliki o vseh kaznivih dejanjih za namene posameznih kazenskih preiskav ali postopkov z dodatnimi orodji, ki zadevajo učinkovitejšo medsebojno pomoč in druge oblike sodelovanja med pristojnimi organi, sodelovanje v nujnih primerih ter neposredno sodelovanje med pristojnimi organi in ponudniki storitev in drugimi subjekti, ki zadevne informacije posedujejo ali z njimi upravljajo;

V PREPRIČANJU, da učinkovitemu čezmejnemu sodelovanju za namene kazenskega pravosodja, tudi med javnim in zasebnim sektorjem, koristijo učinkoviti pogoji in zaščitni ukrepi za varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

OB PRIZNAVANJU, da zbiranje elektronskih dokazov za kazenske preiskave pogosto zadeva osebne podatke, in ob priznavanju, da morajo številne pogodbenice za izpolnjevanje svojih ustavnih in mednarodnih obveznosti varovati zasebnost in osebne podatke ter

OB ZAVEDANJU potrebe po zagotovitvi, da za učinkovite ukrepe kazenskega pravosodja na področju kibernetske kriminalitete in zbiranja dokazov v elektronski obliki veljajo pogoji in zaščitni ukrepi, ki zagotavljajo ustrezno varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin, vključno s pravicami, ki izhajajo iz obveznosti, ki so jih države sprejele v skladu z veljavnimi mednarodnimi instrumenti s področja človekovih pravic, kot so Konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin iz leta 1950 (ETS št. 5) Sveta Evrope, Mednarodni pakt Združenih narodov o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, Afriška listina o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz leta 1981, Ameriška konvencija o človekovih pravicah iz leta 1969 in druge mednarodne pogodbe o človekovih pravicah –

DOGOVORILE O NASLEDNJEM:

POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 1

Namen

Namen tega protokola je, da se dopolnita:

| (a) | Konvencija, in sicer za pogodbenice tega protokola, ter |
| --- | --- |

(a)

Konvencija, in sicer za pogodbenice tega protokola, ter

| (b) | Prvi protokol, in sicer za pogodbenice tega protokola, ki so hkrati pogodbenice Prvega protokola. |
| --- | --- |

(b)

Prvi protokol, in sicer za pogodbenice tega protokola, ki so hkrati pogodbenice Prvega protokola.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Če v tem protokolu ni drugače določeno, se ukrepi, opisani v tem protokolu, uporabljajo:

| (a) | med pogodbenicami Konvencije, ki so pogodbenice tega protokola, za namene posameznih kazenskih preiskav ali postopkov v zvezi s kaznivimi dejanji, povezanimi z računalniškimi sistemi in podatki, ter za zbiranje dokazov o kaznivem dejanju v elektronski obliki, ter |
| --- | --- |

(a)

med pogodbenicami Konvencije, ki so pogodbenice tega protokola, za namene posameznih kazenskih preiskav ali postopkov v zvezi s kaznivimi dejanji, povezanimi z računalniškimi sistemi in podatki, ter za zbiranje dokazov o kaznivem dejanju v elektronski obliki, ter

| (b) | med pogodbenicami Prvega protokola, ki so pogodbenice tega protokola, za namene posameznih kazenskih preiskav ali postopkov v zvezi s kaznivimi dejanji, določenimi v skladu s Prvim protokolom. |
| --- | --- |

(b)

med pogodbenicami Prvega protokola, ki so pogodbenice tega protokola, za namene posameznih kazenskih preiskav ali postopkov v zvezi s kaznivimi dejanji, določenimi v skladu s Prvim protokolom.

2.   Vsaka pogodbenica sprejme potrebne zakonodajne in druge ukrepe za izvajanje obveznosti iz tega protokola.

Člen 3

Opredelitev pojmov

1.   Za ta protokol se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 1 in člena 18, odstavek 3, Konvencije.

2.   V tem protokolu se uporabljajo naslednje dodatne opredelitve pojmov:

| (a) | „osrednji organ“ pomeni organ ali organe, imenovane v skladu s pogodbo ali dogovorom o medsebojni pomoči na podlagi poenotene ali vzajemne zakonodaje, ki velja med zadevnimi pogodbenicami, ali, če teh ni, organ ali organe, ki jih pogodbenica imenuje v skladu s členom 27, odstavek 2(a), Konvencije; |
| --- | --- |

(a)

„osrednji organ“ pomeni organ ali organe, imenovane v skladu s pogodbo ali dogovorom o medsebojni pomoči na podlagi poenotene ali vzajemne zakonodaje, ki velja med zadevnimi pogodbenicami, ali, če teh ni, organ ali organe, ki jih pogodbenica imenuje v skladu s členom 27, odstavek 2(a), Konvencije;

| (b) | „pristojni organ“ pomeni sodni, upravni ali drug organ za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, ki je po nacionalnem pravu pooblaščen za odreditev, odobritev ali izvršitev ukrepov na podlagi tega protokola za namene zbiranja ali predložitve dokazov v zvezi s posameznimi kazenskimi preiskavami ali postopki; |
| --- | --- |

(b)

„pristojni organ“ pomeni sodni, upravni ali drug organ za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, ki je po nacionalnem pravu pooblaščen za odreditev, odobritev ali izvršitev ukrepov na podlagi tega protokola za namene zbiranja ali predložitve dokazov v zvezi s posameznimi kazenskimi preiskavami ali postopki;

| (c) | „nujni primer“ pomeni položaj, v katerem obstaja znatno in neposredno tveganje za življenje ali varnost fizične osebe; |
| --- | --- |

(c)

„nujni primer“ pomeni položaj, v katerem obstaja znatno in neposredno tveganje za življenje ali varnost fizične osebe;

| (d) | „osebni podatki“ pomeni informacije, ki se nanašajo na določeno ali določljivo fizično osebo; |
| --- | --- |

(d)

„osebni podatki“ pomeni informacije, ki se nanašajo na določeno ali določljivo fizično osebo;

| (e) | „pogodbenica prenosnica“ pomeni pogodbenico, ki prenaša podatke v odgovor na zahtevo ali kot del skupne preiskovalne skupine, oziroma za namene Poglavja II, oddelek 2, pogodbenico, na ozemlju katere se nahaja ponudnik storitev ali subjekt, ki opravlja storitve registracije domenskega imena, ki prenaša take podatke. |
| --- | --- |

(e)

„pogodbenica prenosnica“ pomeni pogodbenico, ki prenaša podatke v odgovor na zahtevo ali kot del skupne preiskovalne skupine, oziroma za namene Poglavja II, oddelek 2, pogodbenico, na ozemlju katere se nahaja ponudnik storitev ali subjekt, ki opravlja storitve registracije domenskega imena, ki prenaša take podatke.

Člen 4

Jezik

1.   Zahteve, nalogi in spremne informacije, ki se predložijo pogodbenici, so v jeziku, ki je sprejemljiv za zaprošeno pogodbenico ali pogodbenico, uradno obveščeno v skladu s členom 7, odstavek 5, ali pa se jim priloži prevod v tak jezik.

2.   Nalogi iz člena 7 in zahteve iz člena 6 ter vse spremne informacije:

| (a) | se predložijo v jeziku druge pogodbenice, v katerem ponudnik storitev ali subjekt sprejema primerljiv notranji postopek; |
| --- | --- |

(a)

se predložijo v jeziku druge pogodbenice, v katerem ponudnik storitev ali subjekt sprejema primerljiv notranji postopek;

| (b) | se predložijo v drugem jeziku, ki je za ponudnika storitev ali subjekt sprejemljiv, ali |
| --- | --- |

(b)

se predložijo v drugem jeziku, ki je za ponudnika storitev ali subjekt sprejemljiv, ali

| (c) | imajo priložen prevod v enega od jezikov iz odstavka 2(a) ali 2(b). |
| --- | --- |

(c)

imajo priložen prevod v enega od jezikov iz odstavka 2(a) ali 2(b).

POGLAVJE II

Ukrepi za okrepljeno sodelovanje

Oddelek 1

Splošna načela, ki se uporabljajo za Poglavje II

Člen 5

Splošna načela, ki se uporabljajo za Poglavje II

1.   Pogodbenice sodelujejo v skladu z določbami tega poglavja v največjem možnem obsegu.

2.   Oddelek 2 tega poglavja tvorita člena 6 in 7. Določa postopke, ki krepijo neposredno sodelovanje s ponudniki in subjekti na ozemlju druge pogodbenice. Oddelek 2 se uporablja ne glede na to, ali med zadevnima pogodbenicama velja pogodba ali dogovor o medsebojni pomoči na podlagi poenotene ali vzajemne zakonodaje.

3.   Oddelek 3 tega poglavja tvorita člena 8 in 9. Določa postopke za okrepitev mednarodnega sodelovanja med organi za razkritje shranjenih računalniških podatkov. Oddelek 3 se uporablja ne glede na to, ali med pogodbenico prosilko in zaprošeno pogodbenico velja pogodba ali dogovor o medsebojni pomoči na podlagi poenotene ali vzajemne zakonodaje.

4.   Oddelek 4 tega poglavja tvori člen 10. Določa postopke v zvezi z medsebojno pomočjo v nujnih primerih. Oddelek 4 se uporablja ne glede na to, ali med pogodbenico prosilko in zaprošeno pogodbenico velja pogodba ali dogovor o medsebojni pomoči na podlagi poenotene ali vzajemne zakonodaje.

5.   Oddelek 5 tega poglavja tvorita člena 11 in 12. Oddelek 5 se uporablja, kadar med pogodbenico prosilko in zaprošeno pogodbenico ne velja nobena pogodba ali dogovor o medsebojni pomoči na podlagi poenotene ali vzajemne zakonodaje. Določbe oddelka 5 se ob obstoju take pogodbe ali dogovora ne uporabljajo, razen kakor je določeno v členu 12, odstavek 7. Vendar lahko zadevne pogodbenice vzajemno določijo, da bodo namesto pogodbe ali dogovora uporabljale določbe oddelka 5, če pogodba ali dogovor tega ne prepoveduje.

6.   Kadar lahko v skladu z določbami tega protokola zaprošena pogodbenica sodelovanje pogojuje z obstojem dvojne kaznivosti, se ta pogoj šteje za izpolnjen, ne glede na to, ali njena zakonodaja uvršča kaznivo dejanje v isto vrsto kaznivih dejanj in ali ga označuje z enakimi izrazi kot pogodbenica prosilka, če je dejanski stan kaznivega dejanja, za katero se zahteva pomoč, kaznivo dejanje v skladu z njenim pravom.

7.   Določbe tega poglavja ne omejujejo sodelovanja med pogodbenicami ali med pogodbenicami in ponudniki storitev ali drugimi subjekti prek drugih veljavnih sporazumov, dogovorov, praks ali notranjega prava.

Oddelek 2

Postopki, ki krepijo neposredno sodelovanje s ponudniki in subjekti v drugih pogodbenicah.

Člen 6

Zahteva za informacije o registraciji domenskega imena

1.   Vsaka pogodbenica sprejme zakonodajne in druge ukrepe, ki so potrebni za pooblastitev njenih pristojnih organov za namene posameznih kazenskih preiskav ali postopkov, da subjektu, ki opravlja storitve registracije domenskega imena na ozemlju druge pogodbenice, izdajo zahtevo za informacije, ki jih subjekt poseduje ali z njimi upravlja, za identifikacijo registratorja domenskega imena ali vzpostavitev stika z njim.

2.   Vsaka pogodbenica sprejme zakonodajne in druge ukrepe, ki so potrebni, da se subjektu na njenem ozemlju dovoli razkritje takih informacij v odgovor na zahtevo iz odstavka 1, ob upoštevanju razumnih pogojev, določenih z nacionalno zakonodajo.

3.   Zahteva iz odstavka 1 vsebuje:

| (a) | datum, ko je bila zahteva izdana, ter identiteto in kontaktne podatke pristojnega organa, ki je izdal zahtevo; |
| --- | --- |

(a)

datum, ko je bila zahteva izdana, ter identiteto in kontaktne podatke pristojnega organa, ki je izdal zahtevo;

| (b) | domensko ime, o katerem se zahtevajo informacije, in podroben seznam zahtevanih informacij, vključno z določenimi podatkovnimi elementi; |
| --- | --- |

(b)

domensko ime, o katerem se zahtevajo informacije, in podroben seznam zahtevanih informacij, vključno z določenimi podatkovnimi elementi;

| (c) | izjavo, da je zahteva izdana v skladu s tem protokolom, da je potreba po informacijah nastala zaradi njihovega pomena za posamezno kazensko preiskavo ali postopek in da se bodo informacije uporabile samo za navedeno posamezno kazensko preiskavo ali postopek, ter |
| --- | --- |

(c)

izjavo, da je zahteva izdana v skladu s tem protokolom, da je potreba po informacijah nastala zaradi njihovega pomena za posamezno kazensko preiskavo ali postopek in da se bodo informacije uporabile samo za navedeno posamezno kazensko preiskavo ali postopek, ter

| (d) | časovni okvir, v katerem se informacije razkrijejo, in način njihovega razkritja ter morebitna druga posebna postopkovna navodila. |
| --- | --- |

(d)

časovni okvir, v katerem se informacije razkrijejo, in način njihovega razkritja ter morebitna druga posebna postopkovna navodila.

4.   Če je to za subjekt sprejemljivo, lahko pogodbenica zahtevo iz odstavka 1 predloži v elektronski obliki. Lahko se zahtevajo ustrezne ravni varnosti in avtentikacije.

5.   V primeru nesodelovanja subjekta iz odstavka 1 lahko pogodbenica prosilka zahteva, da subjekt obrazloži, zakaj ne razkrije zahtevanih informacij. Pogodbenica prosilka se lahko posvetuje s pogodbenico, v kateri je subjekt, da se ugotovi, kateri ukrepi za pridobitev informacij so na voljo.

6.   Vsaka pogodbenica ob podpisu tega protokola ali deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju ali soglasju, pa tudi v katerem koli drugem trenutku, generalnemu sekretarju Sveta Evrope sporoči organ, imenovan za posvetovanje v skladu z odstavkom 5.

7.   Generalni sekretar Sveta Evrope vzpostavi in posodablja register organov, ki jih pogodbenice imenujejo v skladu z odstavkom 6. Vsaka pogodbenica zagotavlja stalno pravilnost vseh podatkov, predloženih za register.

Člen 7

Razkritje informacij o naročnikih

1.   Vsaka pogodbenica sprejme zakonodajne in druge ukrepe, ki so potrebni za pooblastitev njenih pristojnih organov za izdajo naloga, ki se predloži neposredno ponudniku storitev na ozemlju druge pogodbenice, da se pridobi razkritje določenih shranjenih informacij o naročnikih, ki jih ta ponudnik storitev poseduje ali upravlja, kadar so informacije o naročnikih potrebne za posamezne kazenske preiskave ali postopke pogodbenice izdajateljice.

| 2. | (a) | Vsaka pogodbenica sprejme take zakonodajne in druge ukrepe, ki so potrebni za razkritje informacij o naročnikih v odgovor na nalog iz odstavka 1 s strani ponudnika storitev na njenem ozemlju. |
| --- | --- | --- |
| (b) | Pogodbenica lahko ob podpisu tega protokola ali deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju ali soglasju v zvezi z nalogi, izdanimi ponudnikom storitev na njenem ozemlju, poda naslednjo izjavo: „Nalog iz člena 7, odstavek 1, mora izdati tožilec ali drug pravosodni organ oziroma mora biti izdan pod njegovim nadzorom ali pa mora biti drugače izdan pod neodvisnim nadzorom.“ |

2.

(a)

Vsaka pogodbenica sprejme take zakonodajne in druge ukrepe, ki so potrebni za razkritje informacij o naročnikih v odgovor na nalog iz odstavka 1 s strani ponudnika storitev na njenem ozemlju.

(b)

Pogodbenica lahko ob podpisu tega protokola ali deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju ali soglasju v zvezi z nalogi, izdanimi ponudnikom storitev na njenem ozemlju, poda naslednjo izjavo: „Nalog iz člena 7, odstavek 1, mora izdati tožilec ali drug pravosodni organ oziroma mora biti izdan pod njegovim nadzorom ali pa mora biti drugače izdan pod neodvisnim nadzorom.“

3.   V nalogu iz odstavka 1 se navedejo:

| (a) | organ izdajatelj in datum izdaje; |
| --- | --- |

(a)

organ izdajatelj in datum izdaje;

| (b) | izjava, da je nalog izdan v skladu s tem protokolom; |
| --- | --- |

(b)

izjava, da je nalog izdan v skladu s tem protokolom;

| (c) | ime in naslov izvajalcev storitev, ki se jim nalog vroča; |
| --- | --- |

(c)

ime in naslov izvajalcev storitev, ki se jim nalog vroča;

| (d) | kršitve, ki so predmet kazenske preiskave ali postopka; |
| --- | --- |

(d)

kršitve, ki so predmet kazenske preiskave ali postopka;

| (e) | organ, ki zahteva določene informacije o naročniku, če to ni organ izdajatelj, ter |
| --- | --- |

(e)

organ, ki zahteva določene informacije o naročniku, če to ni organ izdajatelj, ter

| (f) | podroben opis zahtevanih konkretnih informacij o naročniku. |
| --- | --- |

(f)

podroben opis zahtevanih konkretnih informacij o naročniku.

4.   Nalogu iz odstavka 1 se priložijo naslednje dodatne informacije:

| (a) | notranja pravna podlaga, ki pooblašča organ za izdajo naloga; |
| --- | --- |

(a)

notranja pravna podlaga, ki pooblašča organ za izdajo naloga;

| (b) | sklic na pravne določbe in veljavne sankcije za kršitev, ki se preiskuje ali preganja; |
| --- | --- |

(b)

sklic na pravne določbe in veljavne sankcije za kršitev, ki se preiskuje ali preganja;

| (c) | kontaktni podatki organa, ki mu ponudnik storitev pošlje informacije o naročniku ali od katerega lahko zahteva dodatne informacije oziroma kateremu mora drugače odgovoriti; |
| --- | --- |

(c)

kontaktni podatki organa, ki mu ponudnik storitev pošlje informacije o naročniku ali od katerega lahko zahteva dodatne informacije oziroma kateremu mora drugače odgovoriti;

| (d) | časovni okvir, v katerem se pošljejo informacije o naročniku, in način njihovega pošiljanja; |
| --- | --- |

(d)

časovni okvir, v katerem se pošljejo informacije o naročniku, in način njihovega pošiljanja;

| (e) | ali se je že zahtevalo zavarovanje podatkov, vključno z datumom zavarovanja in morebitno ustrezno referenčno številko; |
| --- | --- |

(e)

ali se je že zahtevalo zavarovanje podatkov, vključno z datumom zavarovanja in morebitno ustrezno referenčno številko;

| (f) | morebitna posebna postopkovna navodila; |
| --- | --- |

(f)

morebitna posebna postopkovna navodila;

| (g) | po potrebi izjava, da je bilo hkrati predloženo uradno obvestilo v skladu z odstavkom 5, ter |
| --- | --- |

(g)

po potrebi izjava, da je bilo hkrati predloženo uradno obvestilo v skladu z odstavkom 5, ter

| (h) | vse druge informacije, ki bi lahko bile v pomoč pri pridobivanju informacij o naročniku. |
| --- | --- |

(h)

vse druge informacije, ki bi lahko bile v pomoč pri pridobivanju informacij o naročniku.

| 5. | (a) | Pogodbenica lahko ob podpisu tega protokola ali deponiranju svoje listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi, pa tudi v katerem koli drugem trenutku, generalnega sekretarja Sveta Evrope uradno obvesti, da zahteva, da se jo ob izdaji naloga v skladu z odstavkom 1 ponudniku storitev na njenem ozemlju v vsakem primeru ali v določenih okoliščinah hkrati uradno obvesti o nalogu, dodatnih informacijah in povzetku dejstev v zvezi s preiskavo ali postopkom. |
| --- | --- | --- |
| (b) | Ne glede na to, ali pogodbenica zahteva uradno obvestilo v skladu z odstavkom 5(a), lahko od ponudnika storitev zahteva, da se pred razkritjem v določenih okoliščinah posvetuje z njenimi organi. |
| (c) | Organi, ki so bili uradno obveščeni v skladu z odstavkom 5(a) ali s katerimi se je posvetovalo v skladu z odstavkom 5(b), lahko ponudniku storitev brez nepotrebnega odlašanja naročijo, naj informacij o naročniku ne razkrije, če:






  (i) | bi lahko razkritje posegalo v kazenske preiskave ali postopke v tej pogodbenici ali |

5.

(a)

Pogodbenica lahko ob podpisu tega protokola ali deponiranju svoje listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi, pa tudi v katerem koli drugem trenutku, generalnega sekretarja Sveta Evrope uradno obvesti, da zahteva, da se jo ob izdaji naloga v skladu z odstavkom 1 ponudniku storitev na njenem ozemlju v vsakem primeru ali v določenih okoliščinah hkrati uradno obvesti o nalogu, dodatnih informacijah in povzetku dejstev v zvezi s preiskavo ali postopkom.

(b)

Ne glede na to, ali pogodbenica zahteva uradno obvestilo v skladu z odstavkom 5(a), lahko od ponudnika storitev zahteva, da se pred razkritjem v določenih okoliščinah posvetuje z njenimi organi.

(c)

Organi, ki so bili uradno obveščeni v skladu z odstavkom 5(a) ali s katerimi se je posvetovalo v skladu z odstavkom 5(b), lahko ponudniku storitev brez nepotrebnega odlašanja naročijo, naj informacij o naročniku ne razkrije, če:

(i)

bi lahko razkritje posegalo v kazenske preiskave ali postopke v tej pogodbenici ali

| (ii) | bi se v primeru zahteve po informacijah o naročniku z medsebojno pomočjo uporabljali zavrnitveni pogoji ali razlogi v skladu s členom 25, odstavek 4, in členom 27, odstavek 4, Konvencije. |
| --- | --- |

(ii)

bi se v primeru zahteve po informacijah o naročniku z medsebojno pomočjo uporabljali zavrnitveni pogoji ali razlogi v skladu s členom 25, odstavek 4, in členom 27, odstavek 4, Konvencije.

(d)

Organi, ki so bili uradno obveščeni v skladu z odstavkom 5(a) ali s katerimi se je posvetovalo v skladu z odstavkom 5(b):

| (i) | lahko od organa iz odstavka 4(c) zahtevajo dodatne informacije za namene uporabe odstavka 5(c), ki pa jih brez soglasja navedenega organa ne smejo razkriti ponudniku storitev, ter |
| --- | --- |

(i)

lahko od organa iz odstavka 4(c) zahtevajo dodatne informacije za namene uporabe odstavka 5(c), ki pa jih brez soglasja navedenega organa ne smejo razkriti ponudniku storitev, ter

| (ii) | nemudoma obvestijo organ iz odstavka 4(c), če je bilo ponudniku storitev naročeno, naj ne razkrije informacij o naročniku, in navedejo razloge za to. |
| --- | --- |

(ii)

nemudoma obvestijo organ iz odstavka 4(c), če je bilo ponudniku storitev naročeno, naj ne razkrije informacij o naročniku, in navedejo razloge za to.

(e)

Pogodbenica imenuje en sam organ za prejemanje uradnih obvestil v skladu z odstavkom 5(a) in izvajanje dejanj iz odstavkov 5(b), 5(c) in 5(d). Pogodbenica ob prvem uradnem obvestilu generalnemu sekretarju Sveta Evrope v skladu z odstavkom 5(a) temu sporoči kontaktne podatke navedenega organa.

(f)

Generalni sekretar Sveta Evrope vzpostavi in posodablja register organov, ki jih pogodbenice imenujejo v skladu z odstavkom 5(e), in informacij o tem, ali in v katerih okoliščinah pogodbenice zahtevajo uradno obvestilo v skladu z odstavkom 5(a). Vsaka pogodbenica zagotavlja stalno pravilnost vseh podatkov, predloženih za register.

6.   Če je za ponudnika storitev to sprejemljivo, lahko pogodbenica nalog iz odstavka 1 in dodatne informacije iz odstavka 4 predloži v elektronski obliki. Pogodbenica lahko uradno obvestilo in dodatne informacije iz odstavka 5 predloži v elektronski obliki. Lahko se zahtevajo ustrezne ravni varnosti in avtentikacije.

7.   Če ponudnik storitev organ iz odstavka 4(c) obvesti, da ne bo razkril zahtevanih informacij o naročniku, ali če v tridesetih dneh od prejema naloga ali v časovnem okviru iz odstavka 4(d), katero koli obdobje je daljše, ne razkrije informacij o naročnikih v odgovor na nalog iz odstavka 1, lahko pristojni organi pogodbenice izdajateljice zahtevajo izvršitev naloga samo prek člena 8 ali drugih oblik medsebojne pomoči. Pogodbenice lahko od ponudnika storitev zahtevajo, da navede razlog za zavrnitev razkritja informacij o naročniku, ki se zahtevajo z nalogom.

8.   Pogodbenica lahko ob podpisu tega protokola ali deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi izjavi, da mora pogodbenica izdajateljica razkritje informacij o naročniku zahtevati od ponudnika storitev, preden jih lahko zahteva v skladu s členom 8, razen če pogodbenica izdajateljica razumno obrazloži, zakaj tega ni storila.

9.   Pogodbenica si lahko ob podpisu tega protokola ali deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju ali soglasju:

| (a) | pridrži pravico, da tega člena ne uporablja, ali |
| --- | --- |

(a)

pridrži pravico, da tega člena ne uporablja, ali

| (b) | če bi bilo razkritje nekaterih vrst številk za dostop v skladu s tem členom v nasprotju s temeljnimi načeli notranjega pravnega sistema, pridrži pravico, da tega člena ne uporabi za take številke. |
| --- | --- |

(b)

če bi bilo razkritje nekaterih vrst številk za dostop v skladu s tem členom v nasprotju s temeljnimi načeli notranjega pravnega sistema, pridrži pravico, da tega člena ne uporabi za take številke.

Oddelek 3

Postopki, ki krepijo mednarodno sodelovanje med organi za razkritje shranjenih računalniških podatkov

Člen 8

Učinkovanje nalogov iz druge pogodbenice za takojšnje posredovanje informacij o naročniku in podatkov o prometu

1.   Vsaka pogodbenica sprejme zakonodajne in druge ukrepe, ki so potrebni za pooblastitev njenih pristojnih organov za izdajo naloga, ki se predloži kot del zahteve drugi pogodbenici za namene naložitve obveznosti ponudniku storitev na ozemlju druge pogodbenice, da predloži določene in shranjene:

| (a) | informacije o naročniku in |
| --- | --- |

(a)

informacije o naročniku in

| (b) | podatke o prometu, |
| --- | --- |

(b)

podatke o prometu,

ki jih ta ponudnik storitev poseduje ali z njimi upravlja in so potrebni za posamezne kazenske preiskave ali postopke pogodbenice.

2.   Vsaka pogodbenica sprejme zakonodajne in druge ukrepe, ki so potrebni za izvršljivost naloga iz odstavka 1, ki ga predloži pogodbenica prosilka.

3.   Pogodbenica prosilka v svoji zahtevi zaprošeni pogodbenici predloži nalog iz odstavka 1, podporne informacije in morebitna posebna postopkovna navodila.

| (a) | V nalogu se navedejo:






  (i) | organ izdajatelj in datum izdaje naloga; |
| --- | --- | --- |

(a)

V nalogu se navedejo:

(i)

organ izdajatelj in datum izdaje naloga;

| (ii) | izjava, da je nalog predložen v skladu s tem protokolom; |
| --- | --- |

(ii)

izjava, da je nalog predložen v skladu s tem protokolom;

| (iii) | ime in naslov izvajalcev storitev, ki se jim nalog vroča; |
| --- | --- |

(iii)

ime in naslov izvajalcev storitev, ki se jim nalog vroča;

| (iv) | kršitve, ki so predmet kazenske preiskave ali postopka; |
| --- | --- |

(iv)

kršitve, ki so predmet kazenske preiskave ali postopka;

| (v) | organ, ki zahteva informacije ali podatke, če to ni organ izdajatelj, ter |
| --- | --- |

(v)

organ, ki zahteva informacije ali podatke, če to ni organ izdajatelj, ter

| (vi) | podroben opis zahtevanih konkretnih informacij ali podatkov. |
| --- | --- |

(vi)

podroben opis zahtevanih konkretnih informacij ali podatkov.

| (b) | V podpornih informacijah, ki se zagotovijo z namenom zaprošeni pogodbenici pomagati z izvršljivostjo naloga in ki se brez soglasja pogodbenice prosilke ne razkrijejo ponudniku storitev, se navedejo:






  (i) | notranja pravna podlaga, ki pooblašča organ za izdajo naloga; |
| --- | --- | --- |

(b)

V podpornih informacijah, ki se zagotovijo z namenom zaprošeni pogodbenici pomagati z izvršljivostjo naloga in ki se brez soglasja pogodbenice prosilke ne razkrijejo ponudniku storitev, se navedejo:

(i)

notranja pravna podlaga, ki pooblašča organ za izdajo naloga;

| (ii) | pravne določbe in veljavne sankcije za kršitve, ki se preiskujejo ali preganjajo; |
| --- | --- |

(ii)

pravne določbe in veljavne sankcije za kršitve, ki se preiskujejo ali preganjajo;

| (iii) | razlog, iz katerega pogodbenica prosilka meni, da ponudnik storitev podatke poseduje ali z njimi upravlja; |
| --- | --- |

(iii)

razlog, iz katerega pogodbenica prosilka meni, da ponudnik storitev podatke poseduje ali z njimi upravlja;

| (iv) | povzetek dejstev v zvezi s preiskavo ali postopkom; |
| --- | --- |

(iv)

povzetek dejstev v zvezi s preiskavo ali postopkom;

| (v) | pomen informacij ali podatkov za preiskavo ali postopek; |
| --- | --- |

(v)

pomen informacij ali podatkov za preiskavo ali postopek;

| (vi) | kontaktni podatki organa ali organov, ki lahko zagotovijo dodatne informacije; |
| --- | --- |

(vi)

kontaktni podatki organa ali organov, ki lahko zagotovijo dodatne informacije;

| (vii) | podatek, ali se je že zahtevalo zavarovanje informacij ali podatkov, vključno z datumom zavarovanja in morebitno ustrezno referenčno številko, ter |
| --- | --- |

(vii)

podatek, ali se je že zahtevalo zavarovanje informacij ali podatkov, vključno z datumom zavarovanja in morebitno ustrezno referenčno številko, ter

| (viii) | podatek, ali so se informacije ali podatki že zahtevali z drugimi sredstvi, in če so se, na kakšen način. |
| --- | --- |

(viii)

podatek, ali so se informacije ali podatki že zahtevali z drugimi sredstvi, in če so se, na kakšen način.

| (c) | Pogodbenica prosilka lahko zahteva, da zaprošena pogodbenica izvede posebna procesna navodila. |
| --- | --- |

(c)

Pogodbenica prosilka lahko zahteva, da zaprošena pogodbenica izvede posebna procesna navodila.

4.   Pogodbenica lahko ob podpisu tega protokola ali deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi, pa tudi v katerem koli drugem trenutku, izjavi, da se za izvršljivost nalogov iz odstavka 1 zahtevajo dodatne podporne informacije.

5.   Zaprošena pogodbenica sprejme zahteve v elektronski obliki. Preden sprejme zahtevo, lahko zahteva ustrezno raven varnosti in avtentikacije.

| 6. | (a) | Zaprošena pogodbenica si od datuma prejema vseh informacij iz odstavkov 3 in 4 razumno prizadeva za vročitev ponudniku storitev najpozneje v petinštiridesetih dneh in odredi, da se zahtevane informacije ali podatki pošljejo najpozneje:






  (i) | v dvajsetih dneh za informacije o naročniku ter |
| --- | --- | --- | --- |

6.

(a)

Zaprošena pogodbenica si od datuma prejema vseh informacij iz odstavkov 3 in 4 razumno prizadeva za vročitev ponudniku storitev najpozneje v petinštiridesetih dneh in odredi, da se zahtevane informacije ali podatki pošljejo najpozneje:

(i)

v dvajsetih dneh za informacije o naročniku ter

| (ii) | petinštiridesetih dneh za podatke o prometu. |
| --- | --- |

(ii)

petinštiridesetih dneh za podatke o prometu.

(b)

Zaprošena pogodbenica zagotovi, da se predložene informacije ali podatki pogodbenici prosilki posredujejo brez nepotrebnega odlašanja.

7.   Če zaprošena pogodbenica navodil iz odstavka 3(c) ne more izpolniti na zahtevani način, o tem nemudoma obvesti pogodbenico prosilko in po potrebi navede morebitne pogoje, pod katerimi bi navodila lahko izpolnila, po čemer se pogodbenica prosilka odloči, ali naj se zahteva vseeno izvrši.

8.   Zaprošena pogodbenica lahko zavrne izvršitev zahteve na podlagi člena 25, odstavek 4, ali člena 27, odstavek 4, Konvencije ali določi pogoje, za katere meni, da so potrebni za izvršitev zahteve. Zaprošena pogodbenica lahko odloži izvršitev zahtev iz razlogov, določenih v členu 27, odstavek 5, Konvencije. Zaprošena pogodbenica o zavrnitvi, pogojih ali odlogu uradno obvesti pogodbenico prosilko takoj, ko je to izvedljivo. Zaprošena pogodbenica pogodbenico prosilko uradno obvesti tudi o vseh drugih okoliščinah, ki bi lahko povzročile znatno zamudo pri izvršitvi zahteve. Za ta člen se uporablja člena 28, odstavek 2(b), Konvencije.

| 9. | (a) | Če pogodbenica prosilka ne more izpolniti pogoja, ki ji ga je postavila zaprošena pogodbenica v skladu z odstavkom 8, o tem nemudoma obvesti zaprošeno pogodbenico. Zaprošena pogodbenica se nato odloči, ali bo informacije ali gradivo kljub temu zagotovila. |
| --- | --- | --- |
| (b) | Če pogodbenica prosilka pogoj sprejme, jo ta zavezuje. Zaprošena pogodbenica, ki zagotovi informacije ali gradivo pod takim pogojem, lahko od pogodbenice prosilke v zvezi z navedenim pogojem zahteva pojasnilo glede uporabe takih informacij ali gradiva. |

9.

(a)

Če pogodbenica prosilka ne more izpolniti pogoja, ki ji ga je postavila zaprošena pogodbenica v skladu z odstavkom 8, o tem nemudoma obvesti zaprošeno pogodbenico. Zaprošena pogodbenica se nato odloči, ali bo informacije ali gradivo kljub temu zagotovila.

(b)

Če pogodbenica prosilka pogoj sprejme, jo ta zavezuje. Zaprošena pogodbenica, ki zagotovi informacije ali gradivo pod takim pogojem, lahko od pogodbenice prosilke v zvezi z navedenim pogojem zahteva pojasnilo glede uporabe takih informacij ali gradiva.

10.   Vsaka pogodbenica ob podpisu tega protokola ali deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju ali soglasju generalnemu sekretarju Sveta Evrope sporoči in posodablja kontaktne podatke organov, imenovanih za:

| (a) | predložitev naloga v skladu s tem členom ter |
| --- | --- |

(a)

predložitev naloga v skladu s tem členom ter

| (b) | prejem naloga v skladu s tem členom. |
| --- | --- |

(b)

prejem naloga v skladu s tem členom.

11.   Pogodbenica lahko ob podpisu tega protokola ali deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi izjavi, da zahteva, da zahteve drugih pogodbenic v skladu s tem členom predloži osrednji organ pogodbenice prosilke ali drug organ, ki ga skupaj določita zadevni pogodbenici.

12.   Generalni sekretar Sveta Evrope vzpostavi in posodablja register organov, ki jih pogodbenice imenujejo v skladu z odstavkom 10. Vsaka pogodbenica zagotavlja stalno pravilnost podatkov, predloženih za register.

13.   Pogodbenica si lahko ob podpisu tega protokola ali deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju ali soglasju pridrži pravico, da tega člena ne uporablja za podatke o prometu.

Člen 9

Takojšnje razkritje shranjenih računalniških podatkov v nujnih primerih

| 1. | (a) | Vsaka pogodbenica sprejme zakonodajne in druge ukrepe, ki so potrebni za to, da njena kontaktna točka za omrežje 24/7 iz člena 35 Konvencije (v nadaljnjem besedilu: kontaktna točka) v nujnih primerih posreduje zahtevo kontaktni točki ali prejme zahtevo kontaktne točke v drugi pogodbenici, s katero se zaproša za takojšnjo pomoč pri tem, da se od ponudnika storitev na ozemlju navedene pogodbenice pridobi takojšnje razkritje določenih shranjenih računalniških podatkov, ki jih ta ponudnik storitev poseduje ali z njimi upravlja, brez zahteve za medsebojno pomoč. |
| --- | --- | --- |
| (b) | Pogodbenica lahko ob podpisu tega protokola ali deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi izjavi, da ne bo izvršila zahtev iz odstavka 1(a), ki se nanašajo zgolj na razkritje informacij o naročniku. |

1.

(a)

Vsaka pogodbenica sprejme zakonodajne in druge ukrepe, ki so potrebni za to, da njena kontaktna točka za omrežje 24/7 iz člena 35 Konvencije (v nadaljnjem besedilu: kontaktna točka) v nujnih primerih posreduje zahtevo kontaktni točki ali prejme zahtevo kontaktne točke v drugi pogodbenici, s katero se zaproša za takojšnjo pomoč pri tem, da se od ponudnika storitev na ozemlju navedene pogodbenice pridobi takojšnje razkritje določenih shranjenih računalniških podatkov, ki jih ta ponudnik storitev poseduje ali z njimi upravlja, brez zahteve za medsebojno pomoč.

(b)

Pogodbenica lahko ob podpisu tega protokola ali deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi izjavi, da ne bo izvršila zahtev iz odstavka 1(a), ki se nanašajo zgolj na razkritje informacij o naročniku.

2.   Vsaka pogodbenica sprejme potrebne zakonodajne in druge ukrepe, ki v skladu z odstavkom 1 omogočajo, da:

| (a) | njeni organi na podlagi zahteve iz odstavka 1 od ponudnika storitev na njenem ozemlju zahtevajo podatke; |
| --- | --- |

(a)

njeni organi na podlagi zahteve iz odstavka 1 od ponudnika storitev na njenem ozemlju zahtevajo podatke;

| (b) | ponudnik storitev na njenem ozemlju v odgovor na zahtevo iz odstavka 2(a) razkrije zahtevane podatke njenim organom ter |
| --- | --- |

(b)

ponudnik storitev na njenem ozemlju v odgovor na zahtevo iz odstavka 2(a) razkrije zahtevane podatke njenim organom ter

| (c) | njeni organi zagotovijo zahtevane podatke pogodbenici prosilki. |
| --- | --- |

(c)

njeni organi zagotovijo zahtevane podatke pogodbenici prosilki.

3.   V zahtevi iz odstavka 1 se navedejo:

| (a) | pristojni organ, ki zahteva podatke, in datum izdaje zahteve; |
| --- | --- |

(a)

pristojni organ, ki zahteva podatke, in datum izdaje zahteve;

| (b) | izjava, da je zahteva izdana v skladu s tem protokolom; |
| --- | --- |

(b)

izjava, da je zahteva izdana v skladu s tem protokolom;

| (c) | ime in naslov izvajalcev storitev, ki zahtevane podatke posedujejo ali z njimi upravljajo; |
| --- | --- |

(c)

ime in naslov izvajalcev storitev, ki zahtevane podatke posedujejo ali z njimi upravljajo;

| (d) | kršitve, ki so predmet kazenske preiskave ali postopka ter sklic na pravne določbe in veljavne sankcije; |
| --- | --- |

(d)

kršitve, ki so predmet kazenske preiskave ali postopka ter sklic na pravne določbe in veljavne sankcije;

| (e) | dejstva, ki zadostno dokazujejo, da gre za nujni primer, in obrazložitev, kako se zahtevani podatki nanašajo nanj; |
| --- | --- |

(e)

dejstva, ki zadostno dokazujejo, da gre za nujni primer, in obrazložitev, kako se zahtevani podatki nanašajo nanj;

| (f) | podroben opis zahtevanih podatkov; |
| --- | --- |

(f)

podroben opis zahtevanih podatkov;

| (g) | morebitna posebna postopkovna navodila ter |
| --- | --- |

(g)

morebitna posebna postopkovna navodila ter

| (h) | vse druge informacije, ki bi lahko bile v pomoč pri pridobivanju zahtevanih podatkov. |
| --- | --- |

(h)

vse druge informacije, ki bi lahko bile v pomoč pri pridobivanju zahtevanih podatkov.

4.   Zaprošena pogodbenica sprejme zahtevo v elektronski obliki. Pogodbenica lahko sprejme tudi ustno zahtevo in lahko zahteva potrditev v elektronski obliki. Preden sprejme zahtevo, lahko zahteva ustrezno raven varnosti in avtentikacije.

5.   Pogodbenica lahko ob podpisu tega protokola ali deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi izjavi, da od pogodbenic prosilk zahteva, da po izvršitvi zahteve zahtevo in vse dodatne informacije, posredovane v podporo tej zahtevi, predložijo v taki obliki in prek takega kanala, ki lahko vključuje medsebojno pomoč, kot ju določi zaprošena pogodbenica.

6.   Zaprošena pogodbenica po pospešenem postopku obvesti pogodbenico prosilko o svoji odločitvi v zvezi z zahtevo v skladu z odstavkom 1 in po potrebi navede morebitne pogoje, pod katerimi bi zagotovila podatke, ter kakršne koli druge oblike sodelovanja, ki bi bile na voljo.

| 7. | (a) | Če pogodbenica prosilka ne more izpolniti pogoja, ki ji ga je postavila zaprošena pogodbenica v skladu z odstavkom 6, o tem nemudoma obvesti zaprošeno pogodbenico. Zaprošena pogodbenica se nato odloči, ali bo informacije ali gradivo kljub temu zagotovila. Če pogodbenica prosilka pogoj sprejme, jo ta zavezuje. |
| --- | --- | --- |
| (b) | Zaprošena pogodbenica, ki zagotovi informacije ali gradivo pod takim pogojem, lahko od pogodbenice prosilke v zvezi z navedenim pogojem zahteva pojasnilo glede uporabe takih informacij ali gradiva. |

7.

(a)

Če pogodbenica prosilka ne more izpolniti pogoja, ki ji ga je postavila zaprošena pogodbenica v skladu z odstavkom 6, o tem nemudoma obvesti zaprošeno pogodbenico. Zaprošena pogodbenica se nato odloči, ali bo informacije ali gradivo kljub temu zagotovila. Če pogodbenica prosilka pogoj sprejme, jo ta zavezuje.

(b)

Zaprošena pogodbenica, ki zagotovi informacije ali gradivo pod takim pogojem, lahko od pogodbenice prosilke v zvezi z navedenim pogojem zahteva pojasnilo glede uporabe takih informacij ali gradiva.

Oddelek 4

Postopki v zvezi z medsebojno pomočjo v nujnih primerih

Člen 10

Medsebojna pomoč v nujnih primerih

1.   Vsaka pogodbenica lahko zahteva pospešeno medsebojno pomoč, če meni, da gre za nujni primer. Zahteva v skladu s tem členom poleg druge zahtevane vsebine vsebuje tudi opis dejstev, ki dokazujejo, da gre za nujni primer, in obrazložitev, kako se zahtevana pomoč nanaša nanj.

2.   Zaprošena pogodbenica sprejme take zahteve v elektronski obliki. Preden sprejme zahtevo, lahko zahteva ustrezno raven varnosti in avtentikacije.

3.   Zaprošena pogodbenica lahko po pospešenem postopku zahteva dodatne informacije, da bi ocenila zahtevo. Pogodbenica prosilka pospešeno zagotovi take dodatne informacije.

4.   Ko se prepriča, da gre za nujen primer, in so izpolnjeni drugi pogoji za medsebojno pomoč, se zaprošena pogodbenica na zahtevo pospešeno odzove.

5.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da je za namene odgovora na zahteve iz tega člena 24 ur na dan vse dni v tednu na voljo oseba iz njenega osrednjega organa ali drugih organov, odgovornih za odgovarjanje na zahteve za medsebojno pomoč.

6.   Osrednji organi ali drugi organi, odgovorni za medsebojno pomoč, pogodbenic prosilk in zaprošenih pogodbenic lahko skupaj določijo, da se lahko rezultati izvršitve zahteve v skladu s tem členom ali njihov vnaprejšnji izvod pogodbenici prosilki posreduje prek drugega kanala, kot je bil uporabljen za zahtevo.

7.   Kadar med pogodbenico prosilko in zaprošeno pogodbenico ne velja nobena pogodba ali dogovor o medsebojni pomoči na podlagi poenotene ali vzajemne zakonodaje, se za ta člen uporabljajo člen 27, odstavki 2(b) in 3 do 8, in člen 28, odstavki 2 do 4.

8.   Če taka pogodba ali dogovor obstaja, se ta člen dopolni z določbami take pogodbe ali dogovora, razen če se zadevne pogodbenice medsebojno dogovorijo, da bodo namesto tega uporabljale katero koli ali vse določbe konvencije iz odstavka 7 tega člena.

9.   Vsaka pogodbenica lahko ob podpisu tega protokola ali deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi izjavi, da se lahko zahteve pošljejo tudi neposredno njenim pravosodnim organom ali prek kanalov Mednarodne organizacije kriminalistične policije (INTERPOL) oziroma njene kontaktne točke 24/7, vzpostavljene v skladu s členom 35 Konvencije. V vseh takih primerih se izvod zahteve hkrati pošlje tudi osrednjemu organu zaprošene pogodbenice prek osrednjega organa pogodbenice prosilke. Kadar se zahteva pošlje neposredno pravosodnemu organu zaprošene pogodbenice, ki pa ni pristojen za obravnavanje zahteve, ta organ zahtevo odstopi pristojnemu državnemu organu in o tem neposredno obvesti pogodbenico prosilko.

Oddelek 5

Postopki v zvezi z mednarodnim sodelovanjem, kadar ni veljavnih mednarodnih pogodb

Člen 11

Videokonference

1.   Pogodbenica prosilka lahko predlaga, zaprošena pogodbenica pa lahko dovoli pričanje in podajanje izjav prič ali izvedencev prek videokonference. Pogodbenica prosilka in zaprošena pogodbenica se posvetujeta, da bi olajšali reševanje vseh vprašanj, ki bi se lahko pojavila v zvezi z izvršitvijo zahteve, po potrebi vključno o naslednjem: katera pogodbenica predseduje; organih in osebah, ki naj bodo prisotni; ali ena ali obe pogodbenici uporabljata določene prisege, opozorila ali dajeta navodila pričam ali izvedencu; načinu zaslišanja priče ali izvedenca; načinu, na katerega se ustrezno zagotovijo pravice priče ali izvedenca; obravnavanje zatrjevanih privilegijev ali imunitete; obravnavanje ugovorov na vprašanja ali odgovore ter ali ena ali obe pogodbenici zagotavljata storitve prevajanja, tolmačenja in prepisa.

| 2. | (a) | Osrednji organi zaprošene pogodbenice in pogodbenice prosilke za namene tega člena med seboj neposredno komunicirajo. Zaprošena pogodbenica lahko sprejme zahteve v elektronski obliki. Preden sprejme zahtevo, lahko zahteva ustrezno raven varnosti in avtentikacije. |
| --- | --- | --- |
| (b) | Zaprošena pogodbenica obvesti pogodbenico prosilko o razlogih za neizvršitev ali zamudo pri izvršitvi zahteve. Za ta člen se uporablja člen 27, odstavek 8, Konvencije. Brez poseganja v kateri koli drug pogoj, ki ga lahko zaprošena pogodbenica zahteva v skladu s tem členom, se za ta člen uporabljajo člen 28, odstavki 2 do 4, Konvencije. |

2.

(a)

Osrednji organi zaprošene pogodbenice in pogodbenice prosilke za namene tega člena med seboj neposredno komunicirajo. Zaprošena pogodbenica lahko sprejme zahteve v elektronski obliki. Preden sprejme zahtevo, lahko zahteva ustrezno raven varnosti in avtentikacije.

(b)

Zaprošena pogodbenica obvesti pogodbenico prosilko o razlogih za neizvršitev ali zamudo pri izvršitvi zahteve. Za ta člen se uporablja člen 27, odstavek 8, Konvencije. Brez poseganja v kateri koli drug pogoj, ki ga lahko zaprošena pogodbenica zahteva v skladu s tem členom, se za ta člen uporabljajo člen 28, odstavki 2 do 4, Konvencije.

3.   Zaprošena pogodbenica, ki zagotavlja pomoč v skladu s tem členom, si prizadeva za navzočnost osebe, katere pričanje ali izjava se zahteva. Po potrebi lahko zaprošena pogodbenica, kolikor to omogoča njena zakonodaja, sprejme ukrepe, potrebne za prisilno navzočnost priče ali strokovnjaka ob določenem času in na določeni lokaciji v zaprošeni pogodbenici.

4.   Uporabljajo se postopki glede vodenja videokonference, ki jih določi pogodbenica prosilka, razen če niso združljivi z notranjim pravom zaprošene pogodbenice. V primeru nezdružljivosti ali kolikor pogodbenica prosilka ni določila postopka, zaprošena pogodbenica uporabi postopek v skladu s svojo nacionalno zakonodajo, razen če se pogodbenica prosilka in zaprošena pogodbenica dogovorita drugače.

5.   Brez poseganja v pristojnosti v skladu z notranjim pravom pogodbenice prosilke se, kadar priča ali izvedenec med videokonferenco:

| (a) | namerno poda napačno izjavo, če je zaprošena pogodbenica v skladu s svojim notranjim pravom od take osebe zahtevala verodostojno pričanje; |
| --- | --- |

(a)

namerno poda napačno izjavo, če je zaprošena pogodbenica v skladu s svojim notranjim pravom od take osebe zahtevala verodostojno pričanje;

| (b) | odkloni pričanje, če je zaprošena pogodbenica v skladu s svojim notranjim pravom od take osebe zahtevala pričanje, ali |
| --- | --- |

(b)

odkloni pričanje, če je zaprošena pogodbenica v skladu s svojim notranjim pravom od take osebe zahtevala pričanje, ali

| (c) | stori drugo kršitev, ki je med takimi postopki prepovedana z notranjim pravom zaprošene pogodbenice, |
| --- | --- |

(c)

stori drugo kršitev, ki je med takimi postopki prepovedana z notranjim pravom zaprošene pogodbenice,

ta oseba v zaprošeni pogodbenici kaznuje na enak način, kot če bi bilo tako dejanje storjeno med njenim notranjim postopkom.

| 6. | (a) | Če med pogodbenico prosilko in zaprošeno pogodbenico ni medsebojno določeno drugače, zaprošena pogodbenica krije vse stroške, povezane z izvršitvijo zahteve v skladu s tem členom, razen:






  (i) | stroškov za honorar izvedenca; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

(a)

Če med pogodbenico prosilko in zaprošeno pogodbenico ni medsebojno določeno drugače, zaprošena pogodbenica krije vse stroške, povezane z izvršitvijo zahteve v skladu s tem členom, razen:

(i)

stroškov za honorar izvedenca;

| (ii) | stroškov prevajanja, tolmačenja in prepisa ter |
| --- | --- |

(ii)

stroškov prevajanja, tolmačenja in prepisa ter

| (iii) | izrednih stroškov. |
| --- | --- |

(iii)

izrednih stroškov.

(b)

Če bi izvršitev zahteve povzročila izredne stroške, se pogodbenica prosilka in zaprošena pogodbenica posvetujeta, da bi določili pogoje, pod katerimi se zahteva lahko izvrši.

7.   Kadar se pogodbenica prosilka in zaprošena pogodbenica o tem medsebojno dogovorita, se:

| (a) | določbe tega člena lahko uporabljajo za namene izvajanja avdiokonferenc; |
| --- | --- |

(a)

določbe tega člena lahko uporabljajo za namene izvajanja avdiokonferenc;

| (b) | tehnologija za videokonference lahko uporablja za namene ali za zaslišanja, ki niso opisani v odstavku 1, vključno za namene identifikacije oseb ali predmetov. |
| --- | --- |

(b)

tehnologija za videokonference lahko uporablja za namene ali za zaslišanja, ki niso opisani v odstavku 1, vključno za namene identifikacije oseb ali predmetov.

8.   Kadar se zaprošena pogodbenica odloči, da bo dovolila zaslišanje osumljene ali obdolžene osebe, lahko zahteva posebne pogoje in zaščitne ukrepe v zvezi s pričanjem ali pridobivanjem izjave take osebe, njenim uradnim obveščanjem ali uporabo postopkovnih ukrepov zanjo.

Člen 12

Skupne preiskovalne skupine in skupne preiskave

1.   Pristojni organi dveh ali več pogodbenic lahko na podlagi medsebojnega sporazuma ustanovijo in vodijo skupno preiskovalno enoto na svojih ozemljih, da se olajšajo kazenske preiskave ali postopki, kadar bi bilo okrepljeno usklajevanje še posebej koristno. Pristojne organe določijo zadevne pogodbenice.

2.   O postopkih in pogojih, ki urejajo delovanje skupnih preiskovalnih skupin, kot so njihovi posebni nameni, sestava, funkcije, trajanje in morebitna podaljšanja, lokacija, organizacija, pogoji zbiranja, posredovanja in uporabe informacij ali dokazov, pogoji zaupnosti in pogoji za sodelovanje sodelujočih organov pogodbenice v preiskovalnih dejavnostih, ki potekajo na ozemlju druge pogodbenice, se sporazumejo navedeni pristojni organi.

3.   Pogodbenica lahko ob podpisu tega protokola ali deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi izjavi, da mora biti njen osrednji organ podpisnik sporazuma o ustanovitvi skupine ali da mora z njim kako drugače soglašati.

4.   Ti pristojni in sodelujoči organi neposredno komunicirajo, pogodbenice pa lahko medsebojno določijo druge ustrezne komunikacijske kanale, kadar izredne okoliščine zahtevajo usklajevanje na bolj centralni ravni.

5.   Kadar je treba na ozemlju ene od zadevnih pogodbenic izvesti preiskovalne ukrepe, lahko sodelujoči organi navedene pogodbenice od svojih organov zahtevajo, da te ukrepe sprejmejo, ne da bi morale druge pogodbenice predložiti zahtevo za medsebojno pomoč. Te ukrepe izvajajo organi navedene pogodbenice na njenem ozemlju pod pogoji, ki se uporabljajo v skladu z notranjo zakonodajo za nacionalne preiskave.

6.   Uporaba informacij ali dokazov, ki jih sodelujoči organi ene pogodbenice zagotovijo sodelujočim organom drugih zadevnih pogodbenic, se lahko zavrne ali omeji na način, določen v sporazumu, opisanem v odstavkih 1 in 2. Če navedeni sporazum ne določa pogojev za zavrnitev ali omejitev uporabe, lahko pogodbenici zagotovljene informacije ali dokaze uporabita:

| (a) | za namene, za katere je bil sklenjen sporazum; |
| --- | --- |

(a)

za namene, za katere je bil sklenjen sporazum;

| (b) | za odkrivanje, preiskovanje in pregon drugih kaznivih dejanj, za katera sporazum ni bil sklenjen, s predhodnim soglasjem organov, ki so zagotovili informacije ali dokaze. Vendar soglasje ni potrebno, kadar temeljna pravna načela pogodbenice, ki uporablja informacije ali dokaze, zahtevajo, da se informacije ali dokazi razkrijejo za zaščito pravic obtoženca v kazenskem postopku. V tem primeru navedeni organi brez nepotrebnega odlašanja uradno obvestijo organe, ki so zagotovili informacije ali dokaze, ali |
| --- | --- |

(b)

za odkrivanje, preiskovanje in pregon drugih kaznivih dejanj, za katera sporazum ni bil sklenjen, s predhodnim soglasjem organov, ki so zagotovili informacije ali dokaze. Vendar soglasje ni potrebno, kadar temeljna pravna načela pogodbenice, ki uporablja informacije ali dokaze, zahtevajo, da se informacije ali dokazi razkrijejo za zaščito pravic obtoženca v kazenskem postopku. V tem primeru navedeni organi brez nepotrebnega odlašanja uradno obvestijo organe, ki so zagotovili informacije ali dokaze, ali

| (c) | za preprečevanje nujnih primerov. V tem primeru sodelujoči organi, ki so prejeli informacije ali dokaze, brez nepotrebnega odlašanja uradno obvestijo sodelujoče organe, ki so informacije ali dokaze zagotovili, razen če je medsebojno določeno drugače. |
| --- | --- |

(c)

za preprečevanje nujnih primerov. V tem primeru sodelujoči organi, ki so prejeli informacije ali dokaze, brez nepotrebnega odlašanja uradno obvestijo sodelujoče organe, ki so informacije ali dokaze zagotovili, razen če je medsebojno določeno drugače.

7.   Če sporazuma, opisanega v odstavkih 1 in 2, ni, se lahko skupne preiskave izvedejo pod medsebojno dogovorjenimi pogoji za vsak primer posebej. Ta odstavek se uporablja ne glede na to, ali med zadevnima pogodbenicama velja pogodba ali dogovor o medsebojni pomoči na podlagi poenotene ali vzajemne zakonodaje.

POGLAVJE III

Pogoji in zaščitni ukrepi

Člen 13

Pogoji in zaščitni ukrepi

V skladu s členom 15 Konvencije vsaka pogodbenica zagotovi, da se za vzpostavitev, izvajanje ter uporabo pooblastil in postopkov iz tega protokola uporabljajo pogoji in zaščitni ukrepi v skladu z njenim notranjim pravom, ki zagotavljajo ustrezno varstvo človekovih pravic in svoboščin.

Člen 14

Varstvo osebnih podatkov

1.   Področje uporabe

| (a) | Razen če odstavka 1(b) in (c) ne določata drugače, vsaka pogodbenica obdeluje osebne podatke, ki jih prejme na podlagi tega protokola, v skladu z odstavki 2 do 15 tega člena. |
| --- | --- |

(a)

Razen če odstavka 1(b) in (c) ne določata drugače, vsaka pogodbenica obdeluje osebne podatke, ki jih prejme na podlagi tega protokola, v skladu z odstavki 2 do 15 tega člena.

| (b) | Če ob prejemu osebnih podatkov v skladu s tem protokolom pogodbenico prenosnico in pogodbenico prejemnico medsebojno zavezuje mednarodni sporazum, ki med njima vzpostavlja celovit okvir za varstvo osebnih podatkov in se uporablja za prenos osebnih podatkov za namene preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja in pregona kaznivih dejanj ter ki določa, da je obdelava osebnih podatkov v skladu z navedenim sporazumom skladna z zahtevami zakonodaje zadevnih pogodbenic o varstvu podatkov, se za osebne podatke, ki spadajo na področje uporabe Protokola, namesto odstavkov 2 do 15 uporabljajo določbe takega sporazuma, razen če se pogodbenici dogovorita drugače. |
| --- | --- |

(b)

Če ob prejemu osebnih podatkov v skladu s tem protokolom pogodbenico prenosnico in pogodbenico prejemnico medsebojno zavezuje mednarodni sporazum, ki med njima vzpostavlja celovit okvir za varstvo osebnih podatkov in se uporablja za prenos osebnih podatkov za namene preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja in pregona kaznivih dejanj ter ki določa, da je obdelava osebnih podatkov v skladu z navedenim sporazumom skladna z zahtevami zakonodaje zadevnih pogodbenic o varstvu podatkov, se za osebne podatke, ki spadajo na področje uporabe Protokola, namesto odstavkov 2 do 15 uporabljajo določbe takega sporazuma, razen če se pogodbenici dogovorita drugače.

| (c) | Če pogodbenice prenosnice in pogodbenice prejemnice ne zavezuje sporazum iz odstavka 1(b), lahko medsebojno določita, da se prenos osebnih podatkov po tem protokolu lahko namesto v skladu z odstavkoma 2 do 15 izvede na podlagi drugih sporazumov ali dogovorov med zadevnima pogodbenicama. |
| --- | --- |

(c)

Če pogodbenice prenosnice in pogodbenice prejemnice ne zavezuje sporazum iz odstavka 1(b), lahko medsebojno določita, da se prenos osebnih podatkov po tem protokolu lahko namesto v skladu z odstavkoma 2 do 15 izvede na podlagi drugih sporazumov ali dogovorov med zadevnima pogodbenicama.

| (d) | Vsaka pogodbenica šteje, da obdelava osebnih podatkov v skladu z odstavkoma 1(a) in 1(b) izpolnjuje zahteve njenega pravnega okvira za varstvo osebnih podatkov za mednarodne prenose osebnih podatkov, navedeni pravni okvir pa ne zahteva nobenega nadaljnjega dovoljenja za prenos. Pogodbenica lahko zaradi varstva podatkov prenose podatkov drugi pogodbenici v skladu s tem protokolom zavrne ali prepreči samo pod pogoji iz odstavka 15, kadar se uporablja odstavek l(a), ali pod pogoji sporazuma ali dogovora iz odstavka l(b) ali (c), kadar se uporablja eden od teh odstavkov. |
| --- | --- |

(d)

Vsaka pogodbenica šteje, da obdelava osebnih podatkov v skladu z odstavkoma 1(a) in 1(b) izpolnjuje zahteve njenega pravnega okvira za varstvo osebnih podatkov za mednarodne prenose osebnih podatkov, navedeni pravni okvir pa ne zahteva nobenega nadaljnjega dovoljenja za prenos. Pogodbenica lahko zaradi varstva podatkov prenose podatkov drugi pogodbenici v skladu s tem protokolom zavrne ali prepreči samo pod pogoji iz odstavka 15, kadar se uporablja odstavek l(a), ali pod pogoji sporazuma ali dogovora iz odstavka l(b) ali (c), kadar se uporablja eden od teh odstavkov.

| (e) | Nič v tem členu pogodbenici ne preprečuje, da njeni organi uporabljajo strožje zaščitne ukrepe za obdelavo osebnih podatkov, prejetih na podlagi tega protokola. |
| --- | --- |

(e)

Nič v tem členu pogodbenici ne preprečuje, da njeni organi uporabljajo strožje zaščitne ukrepe za obdelavo osebnih podatkov, prejetih na podlagi tega protokola.

2.   Namen in uporaba

| (a) | Pogodbenica, ki je osebne podatke prejela, jih obdeluje za namene, opisane v členu 2. Osebnih podatkov ne sme nadalje obdelovati za nezdružljiv namen in jih ne sme nadalje obdelovati, kadar to ni dovoljeno z njenim notranjim pravnim okvirom. Ta člen ne posega v možnost pogodbenice prenosnice, da v posameznem primeru določi dodatne pogoje v skladu s tem protokolom, vendar ti pogoji ne smejo vključevati splošnih pogojev varstva podatkov. |
| --- | --- |

(a)

Pogodbenica, ki je osebne podatke prejela, jih obdeluje za namene, opisane v členu 2. Osebnih podatkov ne sme nadalje obdelovati za nezdružljiv namen in jih ne sme nadalje obdelovati, kadar to ni dovoljeno z njenim notranjim pravnim okvirom. Ta člen ne posega v možnost pogodbenice prenosnice, da v posameznem primeru določi dodatne pogoje v skladu s tem protokolom, vendar ti pogoji ne smejo vključevati splošnih pogojev varstva podatkov.

| (b) | Pogodbenica prejemnica v skladu s svojim notranjim pravnim okvirom zagotovi, da so osebni podatki, ki se zahtevajo in obdelujejo, pomembni za namene take obdelave in jih ne presegajo. |
| --- | --- |

(b)

Pogodbenica prejemnica v skladu s svojim notranjim pravnim okvirom zagotovi, da so osebni podatki, ki se zahtevajo in obdelujejo, pomembni za namene take obdelave in jih ne presegajo.

3.   Kakovost in celovitost

Vsaka pogodbenica sprejme razumne ukrepe za zagotovitev, da se osebni podatki hranijo tako natančno in popolno ter da so toliko posodobljeni, kot je potrebno in ustrezno za zakonito obdelavo osebnih podatkov, ob upoštevanju namenov, za katere se obdelujejo.

4.   Občutljivi podatki

Pogodbenica osebne podatke, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, politična prepričanja ali verska ali druga prepričanja oziroma članstvo v sindikatu, genske podatke, biometrične podatke, ki se štejejo za občutljive glede na s tem povezana tveganja, ali osebne podatke v zvezi z zdravjem ali spolnim življenjem obdeluje le ob uporabi ustreznih zaščitnih ukrepov za zaščito pred tveganjem neupravičenega škodljivega vpliva uporabe takih podatkov, zlasti pred nezakonito diskriminacijo.

5.   Obdobja hrambe

Vsaka pogodbenica hrani osebne podatke le toliko časa, kolikor je potrebno in ustrezno glede na namene obdelave podatkov v skladu z odstavkom 2. Da bi izpolnila to obveznost, v svojem notranjem pravnem okviru določi posebna obdobja hrambe ali redne preglede potrebe po nadaljnji hrambi podatkov.

6.   Avtomatizirane odločitve

Odločitve, ki imajo znatne škodljive posledice za zadevne interese posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo, ne smejo temeljiti zgolj na avtomatizirani obdelavi osebnih podatkov, razen če je to dovoljeno z notranjo zakonodajo in obstajajo ustrezni zaščitni ukrepi, ki vključujejo možnost človeškega posredovanja.

7.   Varnost podatkov in varnostni incidenti

| (a) | Vsaka pogodbenica zagotovi, da ima vzpostavljene ustrezne tehnološke, fizične in organizacijske ukrepe za varstvo osebnih podatkov, zlasti pred izgubo ali naključnim ali nepooblaščenim dostopom, razkritjem, spreminjanjem ali uničenjem (v nadaljnjem besedilu: varnostni incident). |
| --- | --- |

(a)

Vsaka pogodbenica zagotovi, da ima vzpostavljene ustrezne tehnološke, fizične in organizacijske ukrepe za varstvo osebnih podatkov, zlasti pred izgubo ali naključnim ali nepooblaščenim dostopom, razkritjem, spreminjanjem ali uničenjem (v nadaljnjem besedilu: varnostni incident).

| (b) | Ob odkritju varnostnega incidenta, pri katerem obstaja znatno tveganje fizične ali nefizične škode za posameznike ali drugo pogodbenico, pogodbenica prejemnica nemudoma oceni verjetnost in obseg tega tveganja ter nemudoma sprejme ustrezne ukrepe za ublažitev take škode. Taki ukrepi vključujejo uradno obvestilo organu prenosniku ali, za namene Poglavja II, oddelek 2, organu ali organom, ki so imenovani v skladu z odstavkom 7(c). Vendar lahko uradno obvestilo vsebuje ustrezne omejitve glede nadaljnjega prenosa uradnega obvestila; lahko se odloži ali opusti, kadar bi lahko tako uradno obvestilo ogrozilo nacionalno varnost, ali odloži, če bi tako uradno obvestilo lahko ogrozilo ukrepe za zaščito javne varnosti. Taki ukrepi vključujejo tudi uradno obvestilo zadevnemu posamezniku, razen če je pogodbenica sprejela ustrezne ukrepe, ki odpravljajo znatno tveganje. Uradno obvestilo posamezniku se lahko odloži ali opusti pod pogoji iz odstavka 12(a)(i). Uradno obveščena pogodbenica lahko zahteva posvetovanja in dodatne informacije v zvezi z incidentom in odzivom nanj. |
| --- | --- |

(b)

Ob odkritju varnostnega incidenta, pri katerem obstaja znatno tveganje fizične ali nefizične škode za posameznike ali drugo pogodbenico, pogodbenica prejemnica nemudoma oceni verjetnost in obseg tega tveganja ter nemudoma sprejme ustrezne ukrepe za ublažitev take škode. Taki ukrepi vključujejo uradno obvestilo organu prenosniku ali, za namene Poglavja II, oddelek 2, organu ali organom, ki so imenovani v skladu z odstavkom 7(c). Vendar lahko uradno obvestilo vsebuje ustrezne omejitve glede nadaljnjega prenosa uradnega obvestila; lahko se odloži ali opusti, kadar bi lahko tako uradno obvestilo ogrozilo nacionalno varnost, ali odloži, če bi tako uradno obvestilo lahko ogrozilo ukrepe za zaščito javne varnosti. Taki ukrepi vključujejo tudi uradno obvestilo zadevnemu posamezniku, razen če je pogodbenica sprejela ustrezne ukrepe, ki odpravljajo znatno tveganje. Uradno obvestilo posamezniku se lahko odloži ali opusti pod pogoji iz odstavka 12(a)(i). Uradno obveščena pogodbenica lahko zahteva posvetovanja in dodatne informacije v zvezi z incidentom in odzivom nanj.

| (c) | Vsaka pogodbenica ob podpisu tega protokola ali deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju ali soglasju generalnemu sekretarju Sveta Evrope sporoči organ ali organe, ki se jih v skladu z odstavkom 7(b) uradno obvesti za namene Poglavja II, oddelek 2; predložene informacije se lahko naknadno spremenijo. |
| --- | --- |

(c)

Vsaka pogodbenica ob podpisu tega protokola ali deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju ali soglasju generalnemu sekretarju Sveta Evrope sporoči organ ali organe, ki se jih v skladu z odstavkom 7(b) uradno obvesti za namene Poglavja II, oddelek 2; predložene informacije se lahko naknadno spremenijo.

8.   Vodenje evidence

Vsaka pogodbenica vodi evidenco ali ima na voljo druga ustrezna sredstva za izkazovanje dostopa do osebnih podatkov posameznika, njihove uporabe in razkritja v posameznem primeru.

9.   Nadaljnja izmenjava znotraj pogodbenice

| (a) | Kadar organ pogodbenice osebne podatke, ki jih je prvotno prejel na podlagi tega protokola, posreduje drugemu organu te pogodbenice, jih ta organ obdeluje v skladu s tem členom ob upoštevanju odstavka 9(b). |
| --- | --- |

(a)

Kadar organ pogodbenice osebne podatke, ki jih je prvotno prejel na podlagi tega protokola, posreduje drugemu organu te pogodbenice, jih ta organ obdeluje v skladu s tem členom ob upoštevanju odstavka 9(b).

| (b) | Ne glede na odstavek 9(a) lahko pogodbenica, ki je uveljavila pridržek v skladu s členom 17, posreduje prejete osebne podatke zveznim državam ali podobnim ozemeljskim enotam, če ima vzpostavljene ukrepe, namenjene temu, da organi prejemniki nadalje učinkovito varujejo podatke z zagotavljanjem primerljive ravni varstva podatkov tisti, ki jo zagotavlja ta člen. |
| --- | --- |

(b)

Ne glede na odstavek 9(a) lahko pogodbenica, ki je uveljavila pridržek v skladu s členom 17, posreduje prejete osebne podatke zveznim državam ali podobnim ozemeljskim enotam, če ima vzpostavljene ukrepe, namenjene temu, da organi prejemniki nadalje učinkovito varujejo podatke z zagotavljanjem primerljive ravni varstva podatkov tisti, ki jo zagotavlja ta člen.

| (c) | V primeru znakov nepravilnega izvajanja tega odstavka lahko pogodbenica prenosnica zahteva posvetovanje in ustrezne informacije glede teh znakov. |
| --- | --- |

(c)

V primeru znakov nepravilnega izvajanja tega odstavka lahko pogodbenica prenosnica zahteva posvetovanje in ustrezne informacije glede teh znakov.

10.   Nadaljnji prenos drugi državi ali mednarodni organizaciji

| (a) | Pogodbenica prejemnica lahko osebne podatke posreduje drugi državi ali mednarodni organizaciji samo s predhodnim dovoljenjem organa prenosnika ali, za namene Poglavja II, oddelek 2, organa ali organov, imenovanih v skladu z odstavkom 10(b). |
| --- | --- |

(a)

Pogodbenica prejemnica lahko osebne podatke posreduje drugi državi ali mednarodni organizaciji samo s predhodnim dovoljenjem organa prenosnika ali, za namene Poglavja II, oddelek 2, organa ali organov, imenovanih v skladu z odstavkom 10(b).

| (b) | Vsaka pogodbenica ob podpisu tega protokola ali deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju ali soglasju generalnemu sekretarju Sveta Evrope sporoči organ ali organe, ki dajo dovoljenje za namene Poglavja II, oddelek 2; predložene informacije se lahko naknadno spremenijo. |
| --- | --- |

(b)

Vsaka pogodbenica ob podpisu tega protokola ali deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju ali soglasju generalnemu sekretarju Sveta Evrope sporoči organ ali organe, ki dajo dovoljenje za namene Poglavja II, oddelek 2; predložene informacije se lahko naknadno spremenijo.

11.   Preglednost in obveščanje

| (a) | Vsaka pogodbenica z objavo splošnih obvestil ali z osebnim obvestilom posamezniku, katerega osebni podatki so bili zbrani, obvesti o:






  (i) | pravni podlagi in namenih obdelave; |
| --- | --- | --- |

(a)

Vsaka pogodbenica z objavo splošnih obvestil ali z osebnim obvestilom posamezniku, katerega osebni podatki so bili zbrani, obvesti o:

(i)

pravni podlagi in namenih obdelave;

| (ii) | morebitnih obdobjih hrambe ali pregleda v skladu z odstavkom 5, kot je ustrezno; |
| --- | --- |

(ii)

morebitnih obdobjih hrambe ali pregleda v skladu z odstavkom 5, kot je ustrezno;

| (iii) | prejemnikih ali kategorijah prejemnikov, ki so jim ti podatki razkriti, ter |
| --- | --- |

(iii)

prejemnikih ali kategorijah prejemnikov, ki so jim ti podatki razkriti, ter

| (iv) | dostopu, popravkih in pravnih sredstvih, ki so na voljo. |
| --- | --- |

(iv)

dostopu, popravkih in pravnih sredstvih, ki so na voljo.

| (b) | Pogodbenica lahko za vsako zahtevo po osebnem obveščanju določi razumne omejitve v skladu s svojim notranjim pravnim okvirom ob pogojih iz odstavka 12(a)(i). |
| --- | --- |

(b)

Pogodbenica lahko za vsako zahtevo po osebnem obveščanju določi razumne omejitve v skladu s svojim notranjim pravnim okvirom ob pogojih iz odstavka 12(a)(i).

| (c) | Kadar notranji pravni okvir pogodbenice prenosnice zahteva osebno obvestilo posamezniku, katerega podatki so bili posredovani drugi pogodbenici, pogodbenica prenosnica ukrepa, da se druga pogodbenica ob prenosu obvesti o tej zahtevi in ustreznih kontaktnih podatkih. Osebno obvestilo se ne pošlje, če druga pogodbenica zahteva, da je zagotavljanje podatkov zaupno, kadar veljajo pogoji za omejitve iz odstavka 12(a)(i). Ko te omejitve prenehajo veljati in se lahko pošlje osebno obvestilo, druga pogodbenica ukrepa, da se o tem obvesti pogodbenica prenosnica. Če pogodbenica prenosnica še ni bila obveščena, ima pravico nasloviti zahtevo na pogodbenico prejemnico, ki bo pogodbenico prenosnico obvestila, ali naj ohrani omejitev. |
| --- | --- |

(c)

Kadar notranji pravni okvir pogodbenice prenosnice zahteva osebno obvestilo posamezniku, katerega podatki so bili posredovani drugi pogodbenici, pogodbenica prenosnica ukrepa, da se druga pogodbenica ob prenosu obvesti o tej zahtevi in ustreznih kontaktnih podatkih. Osebno obvestilo se ne pošlje, če druga pogodbenica zahteva, da je zagotavljanje podatkov zaupno, kadar veljajo pogoji za omejitve iz odstavka 12(a)(i). Ko te omejitve prenehajo veljati in se lahko pošlje osebno obvestilo, druga pogodbenica ukrepa, da se o tem obvesti pogodbenica prenosnica. Če pogodbenica prenosnica še ni bila obveščena, ima pravico nasloviti zahtevo na pogodbenico prejemnico, ki bo pogodbenico prenosnico obvestila, ali naj ohrani omejitev.

12.   Dostop in popravek

| (a) | Vsaka pogodbenica zagotovi, da ima vsak posameznik, katerega osebni podatki so bili prejeti na podlagi tega protokola, pravico, da v skladu s postopki, določenimi v njenem notranjem pravnem okviru, brez nepotrebnega odlašanja zahteva in pridobi:






  (i) | pisni ali elektronski izvod dokumentacije, ki se hrani o tem posamezniku in ki vsebuje njegove osebne podatke, ter razpoložljive informacije, ki navajajo pravno podlago za obdelavo, obdobja hrambe in prejemnike ali kategorije prejemnikov podatkov (v nadaljnjem besedilu: dostop), in informacije o razpoložljivih možnostih pravnega varstva, ob upoštevanju tega, da je dostop v posameznem primeru lahko pogojen z uporabo sorazmernih omejitev, dovoljenih v skladu z notranjim pravnim okvirom pogodbenice, ki so v času razsojanja potrebne za zaščito pravic in svoboščin drugih ali pomembnih ciljev v splošnem javnem interesu in ki ustrezno upoštevajo zakonite interese zadevnega posameznika; |
| --- | --- | --- |

(a)

Vsaka pogodbenica zagotovi, da ima vsak posameznik, katerega osebni podatki so bili prejeti na podlagi tega protokola, pravico, da v skladu s postopki, določenimi v njenem notranjem pravnem okviru, brez nepotrebnega odlašanja zahteva in pridobi:

(i)

pisni ali elektronski izvod dokumentacije, ki se hrani o tem posamezniku in ki vsebuje njegove osebne podatke, ter razpoložljive informacije, ki navajajo pravno podlago za obdelavo, obdobja hrambe in prejemnike ali kategorije prejemnikov podatkov (v nadaljnjem besedilu: dostop), in informacije o razpoložljivih možnostih pravnega varstva, ob upoštevanju tega, da je dostop v posameznem primeru lahko pogojen z uporabo sorazmernih omejitev, dovoljenih v skladu z notranjim pravnim okvirom pogodbenice, ki so v času razsojanja potrebne za zaščito pravic in svoboščin drugih ali pomembnih ciljev v splošnem javnem interesu in ki ustrezno upoštevajo zakonite interese zadevnega posameznika;

| (ii) | popravek, kadar osebni podatki posameznika niso točni ali so bili nepravilno obdelani; popravek po potrebi in razumno glede na razloge za popravek ter na konkretni okvir obdelave vključuje popravek, dopolnitev, izbris ali anonimizacijo, omejitev obdelave ali blokiranje. |
| --- | --- |

(ii)

popravek, kadar osebni podatki posameznika niso točni ali so bili nepravilno obdelani; popravek po potrebi in razumno glede na razloge za popravek ter na konkretni okvir obdelave vključuje popravek, dopolnitev, izbris ali anonimizacijo, omejitev obdelave ali blokiranje.

| (b) | Če se dostop ali popravek zavrne ali omeji, pogodbenica posamezniku brez nepotrebnega odlašanja v pisni obliki, ki lahko poteka tudi elektronsko, brez nepotrebnega odlašanja pošlje odgovor, s katerim ga obvesti o zavrnitvi ali omejitvi. V odgovoru navede razloge za tako zavrnitev ali omejitev in informacije o razpoložljivih možnostih pravnega varstva. Stroški, ki nastanejo pri pridobitvi dostopa, bi morali biti omejeni na to, kar je razumno, in ne smejo biti pretirani. |
| --- | --- |

(b)

Če se dostop ali popravek zavrne ali omeji, pogodbenica posamezniku brez nepotrebnega odlašanja v pisni obliki, ki lahko poteka tudi elektronsko, brez nepotrebnega odlašanja pošlje odgovor, s katerim ga obvesti o zavrnitvi ali omejitvi. V odgovoru navede razloge za tako zavrnitev ali omejitev in informacije o razpoložljivih možnostih pravnega varstva. Stroški, ki nastanejo pri pridobitvi dostopa, bi morali biti omejeni na to, kar je razumno, in ne smejo biti pretirani.

13.   Sodno in zunajsodno varstvo

Vsaka pogodbenica ima na voljo učinkovito sodno in zunajsodno varstvo, ki zagotavlja pravna sredstva v primeru kršitev tega člena.

14.   Nadzor

Vsaka pogodbenica ima enega ali več javnih organov, ki samostojno ali kumulativno izvajajo neodvisne in učinkovite nadzorne naloge in pooblastila v zvezi z ukrepi iz tega člena. Naloge in pooblastila teh organov, ki delujejo samostojno ali kumulativno, vključujejo preiskovalna pooblastila, pooblastilo za ukrepanje v zvezi s pritožbami in zmožnost sprejemanja popravnih ukrepov.

15.   Posvetovanje in ustavitev

Pogodbenica lahko ustavi prenos osebnih podatkov drugi pogodbenici, če ima tehtne dokaze, da druga pogodbenica sistematično ali bistveno krši določbe tega člena ali da je bistvena kršitev neizbežna. Prenosa ne ustavi brez razumnega roka in tudi ne dokler se nista zadevni pogodbenici razumno dolgo posvetovali, ne da bi dosegli rešitev. Vendar lahko pogodbenica začasno ustavi prenose v primeru sistematične ali bistvene kršitve, ki predstavlja znatno in neposredno tveganje za življenje ali varnost fizične osebe ali povzročitev znatne škode za ugled ali denarne škode taki osebi, pri čemer o tem takoj uradno obvesti drugo pogodbenico in začne posvetovanja z njo. Če posvetovanje ne privede do rešitve, lahko druga pogodbenica recipročno ustavi prenose, če ima tehtne dokaze, da je pogodbenica, ki je ustavila prenos, to storila v nasprotju z določbami tega odstavka. Pogodbenica, ki je ustavila prenos, ustavitev prekliče, takoj ko se kršitev, ki ustavitev upravičuje, odpravi; takrat se prekliče tudi vsaka recipročna ustavitev. Vsi osebni podatki, preneseni pred ustavitvijo, se še naprej obravnavajo v skladu s tem protokolom.

POGLAVJE IV

Končne določbe

Člen 15

Učinki tega protokola

| 1. | (a) | Za ta protokol se uporablja člen 39, odstavek 2, Konvencije. |
| --- | --- | --- |
| (b) | Pogodbenice, ki so članice Evropske unije, lahko v medsebojnih odnosih uporabljajo zakonodajo Evropske unije, ki ureja zadeve, obravnavane v tem protokolu. |
| (c) | Odstavek l(b) ne vpliva na uporabo tega protokola med pogodbenicami, ki so članice Evropske unije, in drugimi pogodbenicami v celoti. |

1.

(a)

Za ta protokol se uporablja člen 39, odstavek 2, Konvencije.

(b)

Pogodbenice, ki so članice Evropske unije, lahko v medsebojnih odnosih uporabljajo zakonodajo Evropske unije, ki ureja zadeve, obravnavane v tem protokolu.

(c)

Odstavek l(b) ne vpliva na uporabo tega protokola med pogodbenicami, ki so članice Evropske unije, in drugimi pogodbenicami v celoti.

2.   Za ta protokol se uporablja člen 39, odstavek 3, Konvencije.

Člen 16

Podpis in začetek veljavnosti

1.   Ta protokol je na voljo za podpis pogodbenicam Konvencije, ki lahko svoje soglasje, da jih ta protokol zavezuje, izrazijo s:

| (a) | podpisom brez pridržkov glede ratifikacije, sprejema ali odobritve, ali |
| --- | --- |

(a)

podpisom brez pridržkov glede ratifikacije, sprejema ali odobritve, ali

| (b) | s podpisom ob pridržku glede ratifikacije, sprejema ali odobritve, čemur sledi ratifikacija, sprejem ali odobritev. |
| --- | --- |

(b)

s podpisom ob pridržku glede ratifikacije, sprejema ali odobritve, čemur sledi ratifikacija, sprejem ali odobritev.

2.   Listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi se deponirajo pri generalnem sekretarju Sveta Evrope.

3.   Ta protokol začne veljati prvi dan meseca, ki sledi trem mesecem od datuma, ko pet pogodbenic Konvencije v skladu z določbami odstavkov 1 in 2 tega člena izrazi svoje soglasje, da jih ta protokol zavezuje.

4.   Za vsako pogodbenico Konvencije, ki soglasje, da jo ta protokol zavezuje, izrazi pozneje, začne Protokol veljati prvi dan meseca, ki sledi trem mesecem od datuma, ko v skladu z določbami odstavkov 1 in 2 tega člena izrazi svoje soglasje, da jo ta protokol zavezuje.

Člen 17

Zvezna klavzula

1.   Zvezna država si lahko pridrži pravico do sprejetja obveznosti iz tega protokola v skladu s temeljnimi načeli, ki urejajo razmerje med osrednjo oblastjo in zveznimi državami ali podobnimi teritorialnimi enotami, ki jo sestavljajo, če:

| (a) | se protokol uporablja za osrednjo oblast zvezno urejene države; |
| --- | --- |

(a)

se protokol uporablja za osrednjo oblast zvezno urejene države;

| (b) | tak pridržek ne vpliva na obveznosti zagotavljanja sodelovanja, ki ga zahtevajo druge pogodbenice v skladu z določbami Poglavja II, ter |
| --- | --- |

(b)

tak pridržek ne vpliva na obveznosti zagotavljanja sodelovanja, ki ga zahtevajo druge pogodbenice v skladu z določbami Poglavja II, ter

| (c) | se določbe člena 13 uporabljajo za zvezne države ali druge podobne teritorialne enote, ki sestavljajo zvezno urejeno državo. |
| --- | --- |

(c)

se določbe člena 13 uporabljajo za zvezne države ali druge podobne teritorialne enote, ki sestavljajo zvezno urejeno državo.

2.   Druga pogodbenica lahko organom, ponudnikom ali subjektom na njenem ozemlju prepreči sodelovanje v odziv na zahtevo ali nalog, ki ga neposredno predloži zvezna država ali druga podobna teritorialna enota zvezno urejene države, ki je izrazila pridržek v skladu z odstavkom 1, razen če navedena zvezno urejena država uradno obvesti generalnega sekretarja Sveta Evrope, da zvezna država ali druga podobna teritorialna enota izvaja obveznosti iz tega protokola, ki veljajo za navedeno zvezno urejeno državo. Generalni sekretar Sveta Evrope vzpostavi in posodablja register takih uradnih obvestil.

3.   Druga pogodbenica organom, ponudnikom ali subjektom na njenem ozemlju ne prepreči sodelovanja z zvezno državo ali drugo podobno teritorialno enoto na podlagi pridržka iz odstavka 1, če je bil nalog ali zahteva predložena prek osrednje oblasti ali če je bil s sodelovanjem osrednje oblasti sklenjen sporazum o skupni preiskovalni enoti v skladu s členom 12. V takih primerih osrednja oblast poskrbi za izpolnjevanje veljavnih obveznosti iz Protokola, pod pogojem, da se v zvezi z varstvom osebnih podatkov, posredovanih zveznim državam ali podobnim teritorialnim enotam, uporabljajo samo določbe člena 14, odstavek 9, ali, če je ustrezno, določbe sporazuma ali dogovora iz člena 14, odstavek 1(b) ali (c).

4.   V zvezi z določbami tega protokola, katerih izvajanje spada pod pristojnost zveznih držav ali drugih podobnih teritorialnih enot, ki sestavljajo zvezno urejeno državo in jih ustavni sistem zvezno urejene države ne zavezuje k sprejetju zakonodajnih ukrepov, osrednja oblast seznani pristojne organe takih držav o navedenih določbah ter o svojem pozitivnem mnenju in jih spodbuja, da sprejmejo ustrezne ukrepe, da bi take določbe učinkovale.

Člen 18

Ozemeljska uporaba

1.   Ta protokol se uporablja za ozemlje ali ozemlja, navedena v izjavi, ki jo poda pogodbenica v skladu s členom 38, odstavek 1 ali 2, Konvencije, kolikor taka izjava ni bila umaknjena v skladu s členom 38, odstavek 3.

2.   Pogodbenica lahko ob podpisu tega protokola ali deponiranju svoje listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi izjavi, da se ta protokol ne uporablja za eno ali več ozemelj, navedenih v izjavi pogodbenice v skladu s členom 38, odstavka 1 in/ali 2, Konvencije.

3.   Izjava iz odstavka 2 tega člena se lahko za katero koli ozemlje, navedeno v taki izjavi, umakne z uradnim obvestilom, naslovljenim na generalnega sekretarja Sveta Evrope. Umik začne veljati prvi dan meseca, ki sledi trem mesecem od datuma, ko je generalni sekretar prejel tako uradno obvestilo.

Člen 19

Pridržki in izjave

1.   Vsaka pogodbenica Konvencije lahko ob podpisu tega protokola ali deponiranju svoje listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi s pisnim uradnim obvestilom, naslovljenim na generalnega sekretarja Sveta Evrope, izjavi, da uveljavlja pridržek ali pridržke iz člena 7, odstavek 9(a) in 9(b), člena 8, odstavek 13, in člena 17 tega protokola. Drugi pridržki niso dopustni.

2.   Vsaka pogodbenica Konvencije lahko ob podpisu tega protokola ali deponiranju svoje listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi s pisnim uradnim obvestilom, naslovljenim na generalnega sekretarja Sveta Evrope, poda izjavo ali izjave iz člena 7, odstavka 2(b) in 8, člena 8, odstavek 11, člena 9, odstavka 1(b) in 5, člena 10, odstavek 9, člena 12, odstavek 3, ter člena 18, odstavek 2, tega protokola.

3.   Vsaka pogodbenica Konvencije s pisnim uradnim obvestilom, naslovljenim na generalnega sekretarja Sveta Evrope, poda izjave, uradna obvestila ali sporočila iz člena 7, odstavka 5(a) in (e), člena 8, odstavki 4 in 10(a) in (b), člena 14, odstavka 7(c) in 10(b), ter člena 17, odstavek 2, tega protokola v skladu s tam določenimi pogoji.

Člen 20

Stanje in umik pridržkov

1.   Pogodbenica, ki je uveljavila pridržek v skladu s členom 19, odstavek 1, tak pridržek v celoti ali delno umakne, takoj ko okoliščine to dopuščajo. Umik začne veljati na dan, ko generalni sekretar Sveta Evrope prejme nanj naslovljeno uradno obvestilo. Če je v uradnem obvestilu navedeno, da umik pridržka začne veljati na dan, določen v tem obvestilu, in je ta datum poznejši od datuma, ko generalni sekretar prejme obvestilo, začne umik pridržka veljati na poznejši datum.

2.   Generalni sekretar Sveta Evrope lahko pri pogodbenicah, ki so uveljavile enega ali več pridržkov v skladu s členom 19, odstavek 1, občasno poizveduje o možnostih za umik takega pridržka ali pridržkov.

Člen 21

Spremembe

1.   Vsaka pogodbenica lahko predlaga spremembe tega protokola, generalni sekretar Sveta Evrope pa jih sporoči državam članicam Sveta Evrope, pogodbenicam in podpisnicam Konvencije ter vsem državam, ki so bile povabljene k pristopu h Konvenciji.

2.   Vsaka sprememba, ki jo pogodbenica predlaga, se sporoči tudi Evropskemu odboru za kazensko problematiko (CDPC), ki Odboru ministrov predloži svoje mnenje o predlagani spremembi.

3.   Odbor ministrov preuči predlagano spremembo in mnenje, ki ga je predložil CDPC, ter lahko po posvetu s pogodbenicami Konvencije sprejme spremembo.

4.   Besedilo vsake spremembe, ki jo sprejme Odbor ministrov v skladu z odstavkom 3, se pošlje pogodbenicam tega protokola v sprejetje.

5.   Vsaka sprememba, sprejeta v skladu z odstavkom 3, začne veljati trideseti dan po tem, ko so vse pogodbenice tega protokola obvestile generalnega sekretarja o njenem sprejetju.

Člen 22

Reševanje sporov

Za ta protokol se uporablja člen 45 Konvencije.

Člen 23

Posvetovanja pogodbenic in ocena izvajanja

1.   Za ta protokol se uporablja člen 46 Konvencije.

2.   Pogodbenice redno ocenjujejo učinkovito uporabo in izvajanje določb tega protokola. Smiselno se uporablja člen 2 poslovnika Odbora za Konvencijo o kibernetski kriminaliteti, kakor je bil spremenjen 16. oktobra 2020. Pogodbenice na začetku pregledajo in lahko soglasno spremenijo postopke iz navedenega člena, kot se uporabljajo za ta protokol pet let po začetku veljavnosti tega protokola.

3.   Pregled člena 14 se začne, ko deset pogodbenic Konvencije izrazi svojo privolitev, da jih ta protokol zavezuje.

Člen 24

Odpoved

1.   Vsaka pogodbenica lahko kadar koli odpove ta protokol z uradnim obvestilom, naslovljenim na generalnega sekretarja Sveta Evrope.

2.   Taka odpoved začne veljati prvi dan meseca po poteku treh mesecev po dnevu, ko je generalni sekretar prejel uradno obvestilo.

3.   Če pogodbenica tega protokola odpove Konvencijo, to pomeni tudi odpoved tega protokola.

4.   Informacije ali dokazi, preneseni pred datumom učinka odpovedi, se še naprej obravnavajo v skladu s tem protokolom.

Člen 25

Uradno obveščanje

Generalni sekretar Sveta Evrope uradno obvesti države članice Sveta Evrope, pogodbenice in podpisnice Konvencije ter vse države, ki so bile povabljene k pristopu h Konvenciji, o:

| (a) | vsakem podpisu; |
| --- | --- |

(a)

vsakem podpisu;

| (b) | deponiranju vsake listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi; |
| --- | --- |

(b)

deponiranju vsake listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi;

| (c) | vsakem dnevu začetka veljavnosti tega protokola v skladu s členom 16, odstavka 3 in 4; |
| --- | --- |

(c)

vsakem dnevu začetka veljavnosti tega protokola v skladu s členom 16, odstavka 3 in 4;

| (d) | vseh izjavah ali pridržkih, podanih v skladu s členom 19, ali umikih pridržkov, podanih v skladu s členom 20; |
| --- | --- |

(d)

vseh izjavah ali pridržkih, podanih v skladu s členom 19, ali umikih pridržkov, podanih v skladu s členom 20;

| (e) | vsakem drugem dejanju ali obvestilu v zvezi s tem protokolom. |
| --- | --- |

(e)

vsakem drugem dejanju ali obvestilu v zvezi s tem protokolom.

Da bi to potrdili, so spodaj podpisani, ki so za to pravilno pooblaščeni, podpisali ta protokol.

Sestavljeno v Strasbourgu dne 12. maja 2022 v angleškem in francoskem jeziku, pri čemer sta obe besedili enako verodostojni, v enem izvodu, ki se shrani v arhivih Sveta Evrope. Generalni sekretar Sveta Evrope pošlje overjene izvode vsem državam članicam Sveta Evrope, pogodbenicam in podpisnicam Konvencije ter vsem državam, ki so bile povabljene k pristopu h Konvenciji.

---

SKLEPI

| 28.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 63/48 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 63/48

---

SKLEP SVETA (EU) 2023/436

z dne 14. februarja 2023

o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije ratificirajo Drugi dodatni protokol h Konvenciji o kibernetski kriminaliteti, ki obravnava okrepljeno sodelovanje in razkritje elektronskih dokazov

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 16 in člena 82(1) v povezavi s členom 218(6) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 6. junija 2019 pooblastil Komisijo, da v imenu Unije sodeluje pri pogajanjih o Drugem dodatnem protokolu h Konvenciji Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti (CETS št. 185) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija o kibernetski kriminaliteti). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 6. junija 2019 pooblastil Komisijo, da v imenu Unije sodeluje pri pogajanjih o Drugem dodatnem protokolu h Konvenciji Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti (CETS št. 185) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija o kibernetski kriminaliteti).

| (2) | Odbor ministrov Sveta Evrope je 17. novembra 2021 sprejel Drugi dodatni protokol h Konvenciji o kibernetski kriminaliteti, ki obravnava okrepljeno sodelovanje in razkritje elektronskih dokazov (v nadaljnjem besedilu: Protokol), ki naj bi bil na voljo za podpis 12. maja 2022. |
| --- | --- |

(2)

Odbor ministrov Sveta Evrope je 17. novembra 2021 sprejel Drugi dodatni protokol h Konvenciji o kibernetski kriminaliteti, ki obravnava okrepljeno sodelovanje in razkritje elektronskih dokazov (v nadaljnjem besedilu: Protokol), ki naj bi bil na voljo za podpis 12. maja 2022.

| (3) | Določbe Protokola spadajo na področje, ki ga v veliki meri urejajo skupna pravila v smislu člena 3(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), vključno z instrumenti, ki olajšujejo pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, zagotavljajo minimalne standarde procesnih pravic ter varstvo podatkov in zasebnosti. |
| --- | --- |

(3)

Določbe Protokola spadajo na področje, ki ga v veliki meri urejajo skupna pravila v smislu člena 3(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), vključno z instrumenti, ki olajšujejo pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, zagotavljajo minimalne standarde procesnih pravic ter varstvo podatkov in zasebnosti.

| (4) | Komisija je predložila tudi zakonodajna predloga za uredbo o evropskem nalogu za predložitev in evropskem nalogu za zavarovanje elektronskih dokazov v kazenskih zadevah in direktivo o določitvi harmoniziranih pravil o imenovanju pravnih zastopnikov za namene zbiranja dokazov v kazenskih postopkih, s čimer se uvajajo zavezujoči čezmejni evropski nalogi za predložitev in zavarovanje dokazov, ki se naslovijo neposredno na predstavnika ponudnika storitev v drugi državi članici. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je predložila tudi zakonodajna predloga za uredbo o evropskem nalogu za predložitev in evropskem nalogu za zavarovanje elektronskih dokazov v kazenskih zadevah in direktivo o določitvi harmoniziranih pravil o imenovanju pravnih zastopnikov za namene zbiranja dokazov v kazenskih postopkih, s čimer se uvajajo zavezujoči čezmejni evropski nalogi za predložitev in zavarovanje dokazov, ki se naslovijo neposredno na predstavnika ponudnika storitev v drugi državi članici.

| (5) | Komisija je s sodelovanjem pri pogajanjih o Protokolu v imenu Unije zagotovila njegovo skladnost z ustreznimi skupnimi pravili Unije. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je s sodelovanjem pri pogajanjih o Protokolu v imenu Unije zagotovila njegovo skladnost z ustreznimi skupnimi pravili Unije.

| (6) | Za zagotovitev skladnosti Protokola s pravom in politikami Unije je potrebnih več pridržkov, izjav, uradnih obvestil in sporočil v zvezi s Protokolom. Drugi pridržki, izjave, uradna obvestila in sporočila so pomembni za zagotovitev enotne uporabe Protokola s strani držav članic Unije, ki so pogodbenice Protokola (v nadaljnjem besedilu: države članice pogodbenice), v odnosih s tretjimi državami, ki so pogodbenice Protokola (v nadaljnjem besedilu: tretje države pogodbenice), in učinkovite uporabe Protokola. |
| --- | --- |

(6)

Za zagotovitev skladnosti Protokola s pravom in politikami Unije je potrebnih več pridržkov, izjav, uradnih obvestil in sporočil v zvezi s Protokolom. Drugi pridržki, izjave, uradna obvestila in sporočila so pomembni za zagotovitev enotne uporabe Protokola s strani držav članic Unije, ki so pogodbenice Protokola (v nadaljnjem besedilu: države članice pogodbenice), v odnosih s tretjimi državami, ki so pogodbenice Protokola (v nadaljnjem besedilu: tretje države pogodbenice), in učinkovite uporabe Protokola.

| (7) | Pridržki, izjave, uradna obvestila in sporočila glede katerih dobijo države članice smernice v Prilogi k temu sklepu, ne posegajo v nobene druge pridržke ali izjave, ki bi jih države članice želele dati posamično, kadar to dovoljuje Protokol. |
| --- | --- |

(7)

Pridržki, izjave, uradna obvestila in sporočila glede katerih dobijo države članice smernice v Prilogi k temu sklepu, ne posegajo v nobene druge pridržke ali izjave, ki bi jih države članice želele dati posamično, kadar to dovoljuje Protokol.

| (8) | Države članice, ki ob podpisu niso izrazile pridržkov, izjav , uradnih obvestil in sporočil v skladu s Prilogo k temu sklepu, bi morale to storiti ob deponiranju svoje listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi Protokola. |
| --- | --- |

(8)

Države članice, ki ob podpisu niso izrazile pridržkov, izjav , uradnih obvestil in sporočil v skladu s Prilogo k temu sklepu, bi morale to storiti ob deponiranju svoje listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi Protokola.

| (9) | Države članice bi morale po ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi Protokola tudi spoštovati kazalnike iz Priloge k temu sklepu. |
| --- | --- |

(9)

Države članice bi morale po ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi Protokola tudi spoštovati kazalnike iz Priloge k temu sklepu.

| (10) | Protokol določa hitre postopke za izboljšanje čezmejnega dostopa do elektronskih dokazov in visoko raven zaščitnih ukrepov. Zato bo začetek njegove veljavnosti prispeval k boju proti kibernetski kriminaliteti in drugim oblikam kriminala na svetovni ravni prek olajševanja sodelovanja med državami članicami pogodbenicami in tretjimi državami pogodbenicami, zagotovil visoko raven varstva posameznikov in obravnaval kolizije zakonov. |
| --- | --- |

(10)

Protokol določa hitre postopke za izboljšanje čezmejnega dostopa do elektronskih dokazov in visoko raven zaščitnih ukrepov. Zato bo začetek njegove veljavnosti prispeval k boju proti kibernetski kriminaliteti in drugim oblikam kriminala na svetovni ravni prek olajševanja sodelovanja med državami članicami pogodbenicami in tretjimi državami pogodbenicami, zagotovil visoko raven varstva posameznikov in obravnaval kolizije zakonov.

| (11) | Protokol določa ustrezne zaščitne ukrepe v skladu z zahtevami za mednarodne prenose osebnih podatkov na podlagi Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (2) in Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (3). Zato bo začetek njegove veljavnosti prispeval k promociji standardov Unije za varstvo podatkov na svetovni ravni, olajšal pretok podatkov med državami članicami pogodbenicami in tretjimi državami pogodbenicami ter zagotovil, da države članice pogodbenice izpolnjujejo svoje obveznosti, ki izhajajo iz pravil Unije o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

(11)

Protokol določa ustrezne zaščitne ukrepe v skladu z zahtevami za mednarodne prenose osebnih podatkov na podlagi Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (2) in Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (3). Zato bo začetek njegove veljavnosti prispeval k promociji standardov Unije za varstvo podatkov na svetovni ravni, olajšal pretok podatkov med državami članicami pogodbenicami in tretjimi državami pogodbenicami ter zagotovil, da države članice pogodbenice izpolnjujejo svoje obveznosti, ki izhajajo iz pravil Unije o varstvu podatkov.

| (12) | S hitrim začetkom veljavnosti Protokola bo potrjen položaj Konvencije o kibernetski kriminaliteti kot glavnega večstranskega okvira za boj proti kibernetski kriminaliteti. |
| --- | --- |

(12)

S hitrim začetkom veljavnosti Protokola bo potrjen položaj Konvencije o kibernetski kriminaliteti kot glavnega večstranskega okvira za boj proti kibernetski kriminaliteti.

| (13) | Unija ne more ratificirati Protokola, saj so lahko njegove pogodbenice samo države. |
| --- | --- |

(13)

Unija ne more ratificirati Protokola, saj so lahko njegove pogodbenice samo države.

| (14) | Države članice bi bilo zato treba pooblastiti, da ratificirajo Protokol, pri čemer delujejo skupaj v interesu Unije. |
| --- | --- |

(14)

Države članice bi bilo zato treba pooblastiti, da ratificirajo Protokol, pri čemer delujejo skupaj v interesu Unije.

| (15) | V skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je mnenje podal 21. januarja 2022. |
| --- | --- |

(15)

V skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je mnenje podal 21. januarja 2022.

| (16) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji (PEU) in PDEU, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola Irska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(16)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji (PEU) in PDEU, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola Irska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

| (17) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(17)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

| (18) | Verodostojni različici Protokola sta angleška in francoska različica besedila, ki ga je Odbor ministrov Sveta Evrope sprejel 17. novembra 2021 – |
| --- | --- |

(18)

Verodostojni različici Protokola sta angleška in francoska različica besedila, ki ga je Odbor ministrov Sveta Evrope sprejel 17. novembra 2021 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Države članice so pooblaščene, da v interesu Unije ratificirajo Drugi dodatni protokol h Konvenciji o kibernetski kriminaliteti, ki obravnava okrepljeno sodelovanje in razkritje elektronskih dokazov (v nadaljnjem besedilu: Protokol) (5).

Člen 2

1.   Ob ratifikaciji Protokola lahko države članice, ki ob podpisu Protokola niso predložile pridržkov, izjav, uradnih obvestil ali sporočil v skladu z oddelki 1 do 3 Priloge k temu sklepu, to storijo, ko deponirajo svojo listino o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi Protokola.

2.   Države članice po ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi Protokola poleg tudi spoštujejo kazalnike iz oddelka 4 Priloge k temu sklepu.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Člen 4

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 14. februarja 2023

Za Svet

predsednica

E. SVANTESSON

---

(1)  Odobritev z dne 17. januarja 2023 (še ni objavljena v Uradnem listu).

1

(2)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

2

(3)  Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89).

3

(4)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

4

(5)  Glej stran 28 tega Uradnega lista.

5

---

PRILOGA

Ta priloga določa pridržke, izjave, uradna obvestila, sporočila in kazalnike iz člena 2.

1.   Pridržki

Na podlagi člena 19, odstavek 1, Protokola lahko pogodbenica izjavi, da uveljavlja en ali več pridržkov iz nekaterih členov Protokola.

Na podlagi člena 7, odstavek 9.a, Protokola, si lahko pogodbenica pridrži pravico do neuporabe člena 7 (Razkritje informacij o naročnikih). Države članice ne uveljavijo takega pridržka.

Na podlagi člena 7, odstavek 9.b, Protokola, si lahko pogodbenica ob upoštevanju pogojev iz navedenega člena pridrži pravico do neuporabe člena 7 za nekatere vrste številk za dostop. Države članice lahko uveljavijo tak pridržek, vendar le v zvezi s številkami za dostop, ki niso potrebne izključno za identifikacijo uporabnika.

Na podlagi člena 8, odstavek 13, Protokola, si lahko pogodbenica pridrži pravico do neuporabe člena 8 (Učinkovanje nalogov iz druge pogodbenice za takojšnje posredovanje informacij o naročniku in podatkov o prometu) za podatke o prometu. Države članice se spodbuja, da ne uveljavijo takega pridržka.

Kadar je člen 19, odstavek 1, podlaga za druge pridržke, so države članice pooblaščene, da preučijo in uveljavijo take pridržke.

2.   Izjave

Na podlagi člena 19, odstavek 2, Protokola, lahko pogodbenica poda izjave, določene v nekaterih členih Protokola.

Na podlagi člena 7, odstavek 2.b, Protokola, lahko pogodbenica glede nalogov, izdanih ponudnikom storitev na njihovem ozemlju, poda naslednjo izjavo:

„Nalog iz člena 7, odstavek 1, mora izdati tožilec ali drug pravosodni organ oziroma mora biti izdan pod njegovim nadzorom ali pa mora biti drugače izdan pod neodvisnim nadzorom.“

Države članice glede nalogov, izdanih ponudnikom storitev na njihovem ozemlju, podajo izjavo iz drugega odstavka tega oddelka.

Na podlagi člena 9 (Takojšnje razkritje shranjenih računalniških podatkov v nujnih primerih), odstavek 1.b, Protokola, lahko pogodbenica izjavi, da ne bo izvršila zahtev iz odstavka 1.a navedenega člena, ki se nanašajo zgolj na razkritje informacij o naročniku. Države članice se spodbuja, da ne podajo take izjave.

Kadar je člen 19, odstavek 2, podlaga za druge izjave, so države članice pooblaščene, da preučijo in dajo take izjave.

3.   Izjave, uradna obvestila ali sporočila

Na podlagi člena 19, odstavek 3, Protokola pogodbenica poda izjave, uradna obvestila ali sporočila, določena v nekaterih členih Protokola, glede na v njih določene pogoje.

Na podlagi člena 7, odstavek 5.a, Protokola lahko pogodbenica obvesti generalnega sekretarja Sveta Evrope, da, kadar se izda nalog na podlagi odstavka 1 navedenega člena ponudniku storitev na njenem ozemlju, zahteva, da se jo v vsakem primeru ali v določenih okoliščinah hkrati uradno obvestiti o nalogu, dodatnih informacijah in povzetku dejstev v zvezi s preiskavo ali postopkom. V skladu s tem države članice generalnemu sekretarju Sveta Evrope pošljejo naslednje uradno obvestilo:

„Kadar se na podlagi člena 7, odstavek 1, izda nalog ponudniku storitev na ozemlju [države članice], [država članica] zahteva, da se jo v vsakem primeru hkrati uradno obvesti o nalogu, dodatnih informacijah in povzetku dejstev v zvezi s preiskavo ali postopkom.“

V skladu s členom 7, odstavek 5.e, Protokola države članice imenujejo en sam pristojni organ za prejemanje uradnih obvestil iz člena 7, odstavek 5.a, Protokola in izvajanje dejanj, opisanih v členu 7, odstavki 5b, 5.c in 5.d, Protokola ter generalnemu sekretarju Sveta Evrope sporočijo kontaktne podatke tega organa, ko je prvič podano uradno obvestilo generalnemu sekretarju Sveta Evrope na podlagi člena 7, odstavek 5.a, Protokola.

Na podlagi člena 8, odstavek 4, Protokola lahko pogodbenica izjavi, da so za izvršitev nalogov iz odstavka 1 navedenega člena potrebne dodatne podporne informacije. V skladu s tem države članice podajo naslednjo izjavo:

„Za izvršitev nalogov iz člena 8, odstavek 1, so potrebne dodatne podporne informacije. Zahtevane dodatne podporne informacije bodo odvisne od okoliščin naloga in s tem povezane preiskave ali postopka.“

V skladu s členom 8, odstavka 10.a in 10.b, Protokola države članice sporočijo in posodabljajo kontaktne podatke organov, ki so imenovani za predložitev nalogov iz člena 8, oziroma organov, ki so imenovani za prejem nalogov iz člena 8. Države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje, vzpostavljeno z Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (1) o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT), na usklajen način vključijo EJT, v obsegu izvajanja njegovih pristojnosti, kot je določeno v členih 22, 23 in 25 navedene uredbe, med organe, sporočene na podlagi člena 8, odstavka 10.a in 10.b.

1

V skladu s tem države članice podajo naslednjo izjavo:

„V skladu s členom 8, odstavek 10, [država članica] kot država članica Evropske unije, ki je vključena v okrepljeno sodelovanje v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT), imenuje EJT, v skladu z njegovimi pristojnostmi, kot je določeno v členih 22, 23 in 25 Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT), kot pristojni organ.“

V skladu s členom 14, odstavek 7.c, Protokola države članice sporočijo generalnemu sekretarju Sveta Evrope organ ali organe, ki jih je treba na podlagi člena 14, odstavek 7.b, Protokola za namene Poglavja II, oddelek 2, Protokola, uradno obvestiti v zvezi z varnostnim incidentom.

V skladu s členom 14, odstavek 10.b, Protokola države članice sporočijo generalnemu sekretarju Sveta Evrope organ ali organe za izdajo dovoljenja za namene Poglavja II, oddelek 2, Protokola v zvezi z nadaljnjim prenosom podatkov, prejetih na podlagi Protokola, drugi državi ali mednarodni organizaciji.

Kadar je člen 19, odstavek 3, Protokola podlaga za druge izjave, uradna obvestila ali sporočila, so države članice pooblaščene, da preučijo in predložijo take izjave, uradna obvestila ali sporočila.

4.   Drugi kazalniki

Države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje, vzpostavljeno z Uredbo (EU) 2017/1939, zagotovijo, da lahko EJT v obsegu izvajanja svojih pristojnosti, kot je določeno v členih 22, 23 in 25 navedene uredbe, zahteva sodelovanje na podlagi Protokola na enak način kot nacionalna tožilstva navedenih držav članic.

V zvezi z uporabo člena 7, zlasti za nekatere vrste številk za dostop, lahko države članice nalog iz navedenega člena podvržejo nadzoru tožilca ali drugega pravosodnega organa, kadar njihov pristojni organ hkrati prejme uradno obvestilo o nalogu, preden ponudnik razkrije zahtevane informacije.

V skladu s členom 14, odstavek 11.c, Protokola države članice zagotovijo, da pri prenosu podatkov za namene Protokola obvestijo pogodbenico prejemnico o tem, da njihov nacionalni pravni okvir zahteva osebno obvestilo posamezniku, katerega podatki se posredujejo.

V zvezi z mednarodnimi prenosi na podlagi Sporazuma med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo o varstvu osebnih podatkov pri preprečevanju, preiskovanju, odkrivanju in pregonu kaznivih dejanj (2) (v nadaljnjem besedilu: krovni sporazum) države članice za namene člena 14, odstavek 1.b, Protokola pristojnim organom Združenih držav sporočijo, da se krovni sporazum uporablja za vzajemne prenose osebnih podatkov na podlagi Protokola med pristojnimi organi. Vendar države članice upoštevajo, da bi bilo treba krovni sporazum dopolniti z dodatnimi zaščitnimi ukrepi, ki upoštevajo posebne zahteve za prenos elektronskih dokazov neposredno s strani ponudnikov storitev in ne med organi, kot je določeno v okviru Protokola. V skladu s tem države članice predložijo naslednje sporočilo pristojnim organom Združenih držav:

2

„Za namene člena 14, odstavek 1.b, Drugega dodatnega protokola h Konvenciji Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti (v nadaljnjem besedilu: Protokol), [država članica] meni, da se Sporazum med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo o varstvu osebnih podatkov pri preprečevanju, preiskovanju, odkrivanju in pregonu kaznivih dejanj (v nadaljnjem besedilu: krovni sporazum) uporablja za vzajemne prenose osebnih podatkov na podlagi Protokola med pristojnimi organi. Za prenose med ponudniki storitev in organi na podlagi Protokola se krovni sporazum uporablja le v kombinaciji z dodatnim, posebnim sporazumom v smislu člena 3, odstavek 1, krovnega sporazuma, ki obravnava edinstvene zahteve za prenos elektronskih dokazov neposredno s strani ponudnikov storitev in ne med organi. Če takega posebnega sporazuma o prenosu ni, se taki prenosi lahko izvedejo na podlagi Protokola in se v tem primeru uporablja člen 14, odstavek 1.a, v povezavi s členom 14, odstavki 2 do15, Protokola.“

Države članice zagotovijo, da člen 14, odstavek 1.c, Protokola uporabljajo le, če je Evropska komisija za zadevno tretjo državo sprejela sklep o ustreznosti na podlagi člena 45 Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ali člena 36 Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (4), ki zajema zadevne prenose podatkov, ali na podlagi drugega sporazuma, ki zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe za varstvo podatkov na podlagi člena 46(2), točka (a), Uredbe (EU) 2016/679 ali člena 37(1), točka (a), Direktive (EU) 2016/680.

3

4

---

(1)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

1

(2)  
  UL L 336, 10.12.2016, str. 3.

2

(3)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

3

(4)  Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89).

4

---

| 28.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 63/54 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 63/54

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2023/437

z dne 22. februarja 2023

o zahtevku za prijavo evropske državljanske pobude „Zagotovimo dostojen sprejem migrantov v Evropi“ v skladu z Uredbo (EU) 2019/788 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 1121)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/788 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o evropski državljanski pobudi (1) ter zlasti člena 6(2) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisiji je bil 30. decembra 2022 predložen zahtevek za prijavo evropske državljanske pobude z naslovom „Zagotovimo dostojen sprejem migrantov v Evropi“. |
| --- | --- |

(1)

Komisiji je bil 30. decembra 2022 predložen zahtevek za prijavo evropske državljanske pobude z naslovom „Zagotovimo dostojen sprejem migrantov v Evropi“.

| (2) | Cilji pobude, kot so jih izrazili organizatorji, so: „Pri obravnavi migrantov v Evropski uniji (EU) vse prepogosto prihaja do kršitev načela spoštovanja človekovega dostojanstva, ki je ena od temeljnih vrednot Unije. Glavni razlog za to sta po našem mnenju dolgotrajna neustreznost evropskih pravil in pomanjkanje solidarnosti med državami članicami. Ker je Unija „območje svobode, varnosti in pravice“, v katerem se spoštujejo temeljne pravice, kot evropski državljani pozivamo EU, naj po vstopu migrantov na njeno ozemlje poskrbi, da so ti deležni dostojnega sprejema, skladnega s temeljnimi pravicami, ki jih Listina EU o temeljnih pravicah in mednarodno pravo priznavata vsakemu človeku. Da bi prispevali k temu, pozivamo, naj se v okviru razvoja skupne azilne politike sprejmejo predpisi za: (1) uvedbo novega mehanizma za porazdelitev prosilcev za azil v EU, ki bo temeljil na njihovi svobodni volji in resnični solidarnosti med državami članicami (revizija dublinske uredbe); (2) določitev zavezujočih standardov za sprejem v državah članicah v smislu hrane, zdravja, namestitve, izobraževanja in dela, ki prosilcem za azil zagotavljajo dostojne in po vsej Uniji primerljive življenjske pogoje.“ |
| --- | --- |

(2)

Cilji pobude, kot so jih izrazili organizatorji, so: „Pri obravnavi migrantov v Evropski uniji (EU) vse prepogosto prihaja do kršitev načela spoštovanja človekovega dostojanstva, ki je ena od temeljnih vrednot Unije. Glavni razlog za to sta po našem mnenju dolgotrajna neustreznost evropskih pravil in pomanjkanje solidarnosti med državami članicami. Ker je Unija „območje svobode, varnosti in pravice“, v katerem se spoštujejo temeljne pravice, kot evropski državljani pozivamo EU, naj po vstopu migrantov na njeno ozemlje poskrbi, da so ti deležni dostojnega sprejema, skladnega s temeljnimi pravicami, ki jih Listina EU o temeljnih pravicah in mednarodno pravo priznavata vsakemu človeku. Da bi prispevali k temu, pozivamo, naj se v okviru razvoja skupne azilne politike sprejmejo predpisi za: (1) uvedbo novega mehanizma za porazdelitev prosilcev za azil v EU, ki bo temeljil na njihovi svobodni volji in resnični solidarnosti med državami članicami (revizija dublinske uredbe); (2) določitev zavezujočih standardov za sprejem v državah članicah v smislu hrane, zdravja, namestitve, izobraževanja in dela, ki prosilcem za azil zagotavljajo dostojne in po vsej Uniji primerljive življenjske pogoje.“

| (3) | Priloga k pobudi vsebuje dodatne podrobnosti o vsebini, ciljih in ozadju pobude. Organizatorji trdijo, da je treba kljub vztrajnim prizadevanjem Komisije za izboljšanje slabo delujoče azilne in migracijske ureditve sprejeti številne spremembe v zakonodaji in politikah na ravni Unije in na nacionalni ravni, da se zagotovi dostojna obravnava vseh migrantov. Prvič, Komisijo pozivajo, naj z revizijo Uredbe (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) vzpostavi nov mehanizem za porazdelitev prosilcev za azil v Uniji, da bi bolj uravnoteženo porazdelili breme sprejema prosilcev za azil v EU, pri čemer bi kot novo merilo upoštevali želje prosilcev za azil in uvedli zavezujoč solidarnostni mehanizem za premestitev med državami članicami, da se popravi nesorazmerna porazdelitev bremena. Drugič, pozivajo k sprejetju uredbe o pogojih za sprejem prosilcev za azil v EU, da se jim zagotovi dostojen življenjski standard in primerljivi življenjski pogoji po vsej Uniji, pri čemer bi morale države članice v celoti spoštovati temeljne pravice, zagotavljati skladnost materialnih pogojev za sprejem prosilcev za azil z operativnimi standardi in kazalniki, ki jih je razvil Evropski azilni podporni urad (EASO), jamčiti otrokove pravice, olajšati dostop do zaposlitve in določiti načrte za sprejem v izrednih razmerah. |
| --- | --- |

(3)

Priloga k pobudi vsebuje dodatne podrobnosti o vsebini, ciljih in ozadju pobude. Organizatorji trdijo, da je treba kljub vztrajnim prizadevanjem Komisije za izboljšanje slabo delujoče azilne in migracijske ureditve sprejeti številne spremembe v zakonodaji in politikah na ravni Unije in na nacionalni ravni, da se zagotovi dostojna obravnava vseh migrantov. Prvič, Komisijo pozivajo, naj z revizijo Uredbe (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) vzpostavi nov mehanizem za porazdelitev prosilcev za azil v Uniji, da bi bolj uravnoteženo porazdelili breme sprejema prosilcev za azil v EU, pri čemer bi kot novo merilo upoštevali želje prosilcev za azil in uvedli zavezujoč solidarnostni mehanizem za premestitev med državami članicami, da se popravi nesorazmerna porazdelitev bremena. Drugič, pozivajo k sprejetju uredbe o pogojih za sprejem prosilcev za azil v EU, da se jim zagotovi dostojen življenjski standard in primerljivi življenjski pogoji po vsej Uniji, pri čemer bi morale države članice v celoti spoštovati temeljne pravice, zagotavljati skladnost materialnih pogojev za sprejem prosilcev za azil z operativnimi standardi in kazalniki, ki jih je razvil Evropski azilni podporni urad (EASO), jamčiti otrokove pravice, olajšati dostop do zaposlitve in določiti načrte za sprejem v izrednih razmerah.

| (4) | Predložen je bil tudi dodaten dokument z informacijami o ozadju predlagane državljanske pobude. |
| --- | --- |

(4)

Predložen je bil tudi dodaten dokument z informacijami o ozadju predlagane državljanske pobude.

| (5) | Kar zadeva cilje pobude, je Komisija pooblaščena za predložitev predloga pravnega akta, s katerim bi na podlagi člena 78(2) Pogodbe uvedli nov mehanizem za porazdelitev prosilcev za azil in kot zavezujoče predpisali nekatere standarde za sprejem v državah članicah. |
| --- | --- |

(5)

Kar zadeva cilje pobude, je Komisija pooblaščena za predložitev predloga pravnega akta, s katerim bi na podlagi člena 78(2) Pogodbe uvedli nov mehanizem za porazdelitev prosilcev za azil in kot zavezujoče predpisali nekatere standarde za sprejem v državah članicah.

| (6) | Iz navedenih razlogov noben del pobude ni očitno zunaj okvira, v katerem ima Komisija pristojnost za predložitev predlogov pravnih aktov Unije za namen izvajanja Pogodb. |
| --- | --- |

(6)

Iz navedenih razlogov noben del pobude ni očitno zunaj okvira, v katerem ima Komisija pristojnost za predložitev predlogov pravnih aktov Unije za namen izvajanja Pogodb.

| (7) | Navedena ugotovitev ne posega v oceno, ali bi bili v tem primeru izpolnjeni konkretni vsebinski pogoji, ki se zahtevajo za ukrepanje Komisije, vključno s skladnostjo z načeloma sorazmernosti in subsidiarnosti ter združljivostjo s temeljnimi pravicami. |
| --- | --- |

(7)

Navedena ugotovitev ne posega v oceno, ali bi bili v tem primeru izpolnjeni konkretni vsebinski pogoji, ki se zahtevajo za ukrepanje Komisije, vključno s skladnostjo z načeloma sorazmernosti in subsidiarnosti ter združljivostjo s temeljnimi pravicami.

| (8) | Skupina organizatorjev je predložila ustrezne dokaze, da izpolnjuje zahteve iz člena 5(1) in (2) Uredbe (EU) 2019/788, ter imenovala kontaktni osebi v skladu s členom 5(3), prvi pododstavek, navedene uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Skupina organizatorjev je predložila ustrezne dokaze, da izpolnjuje zahteve iz člena 5(1) in (2) Uredbe (EU) 2019/788, ter imenovala kontaktni osebi v skladu s členom 5(3), prvi pododstavek, navedene uredbe.

| (9) | Pobuda ni očitno žaljiva, neresna ali šikanozna niti ni v očitnem nasprotju z vrednotami Unije, kot so določene v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji, in pravicami, zapisanimi v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

(9)

Pobuda ni očitno žaljiva, neresna ali šikanozna niti ni v očitnem nasprotju z vrednotami Unije, kot so določene v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji, in pravicami, zapisanimi v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah.

| (10) | Pobudo z naslovom „Zagotovimo dostojen sprejem migrantov v Evropi“ bi bilo zato treba prijaviti. |
| --- | --- |

(10)

Pobudo z naslovom „Zagotovimo dostojen sprejem migrantov v Evropi“ bi bilo zato treba prijaviti.

| (11) | Ugotovitev, da so pogoji za prijavo v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) 2019/788 izpolnjeni, ne pomeni, da Komisija potrjuje resničnost navedb v pobudi, za katero je izključno odgovorna skupina organizatorjev pobude. Vsebina pobude izraža le stališča skupine organizatorjev in se nikakor ne more šteti za stališče Komisije – |
| --- | --- |

(11)

Ugotovitev, da so pogoji za prijavo v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) 2019/788 izpolnjeni, ne pomeni, da Komisija potrjuje resničnost navedb v pobudi, za katero je izključno odgovorna skupina organizatorjev pobude. Vsebina pobude izraža le stališča skupine organizatorjev in se nikakor ne more šteti za stališče Komisije –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Evropska državljanska pobuda z naslovom „Zagotovimo dostojen sprejem migrantov v Evropi“ se prijavi.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na skupino organizatorjev državljanske pobude z naslovom „Zagotovimo dostojen sprejem migrantov v Evropi“, ki jo kot kontaktni osebi zastopata Stéphanie POPPE in Pascale HÖGER.

V Bruslju, 22. februarja 2023

Za Komisijo

Věra JOUROVÁ

podpredsednica

---

(1)  
  UL L 130, 17.5.2019, str. 55.

1

(2)  Uredba (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (UL L 180, 29.6.2013, str. 31).

2

---

| 28.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 63/56 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 63/56

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2023/438

z dne 24. februarja 2023

o odobritvi odstopanja, ki so ga nekatere države članice zahtevale v skladu z Uredbo (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, v zvezi z uporabo drugih sredstev, kot so tehnike elektronske obdelave podatkov, za izmenjavo in shranjevanje informacij za objavo 2 sistema nadzora uvoza 2

(notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 1174)

(Besedilo v danskem, estonskem, francoskem, grškem, hrvaškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, romunskem in švedskem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (1) ter zlasti člena 6(4) v povezavi s členom 8(2) Uredbe,

po posvetovanju z Odborom za carinski zakonik,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V členu 6(1) Uredbe (EU) št. 952/2013 je določeno, da se vsa izmenjava informacij med carinskimi organi ter med gospodarskimi subjekti in carinskimi organi in shranjevanje takšnih informacij, kot to zahteva carinska zakonodaja, izvaja z uporabo tehnik elektronske obdelave podatkov. V ta namen in v skladu s členom 6(2) Uredbe (EU) št. 952/2013 Komisija pripravi skupne zahteve glede podatkov. |
| --- | --- |

(1)

V členu 6(1) Uredbe (EU) št. 952/2013 je določeno, da se vsa izmenjava informacij med carinskimi organi ter med gospodarskimi subjekti in carinskimi organi in shranjevanje takšnih informacij, kot to zahteva carinska zakonodaja, izvaja z uporabo tehnik elektronske obdelave podatkov. V ta namen in v skladu s členom 6(2) Uredbe (EU) št. 952/2013 Komisija pripravi skupne zahteve glede podatkov.

| (2) | V členu 6(4) Uredbe (EU) št. 952/2013 je določeno, da lahko Komisija v izjemnih primerih sprejme sklepe, s katerimi se eni ali več državam članicam dovoli uporaba drugih sredstev za izmenjavo in shranjevanje informacij, kot so tehnike elektronske obdelave podatkov, če tako odstopanje upravičuje posebni položaj države članice prosilke in je odobreno za določeno obdobje. |
| --- | --- |

(2)

V členu 6(4) Uredbe (EU) št. 952/2013 je določeno, da lahko Komisija v izjemnih primerih sprejme sklepe, s katerimi se eni ali več državam članicam dovoli uporaba drugih sredstev za izmenjavo in shranjevanje informacij, kot so tehnike elektronske obdelave podatkov, če tako odstopanje upravičuje posebni položaj države članice prosilke in je odobreno za določeno obdobje.

| (3) | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/2151 (2) določa delovni program v zvezi z razvojem in začetkom uporabe elektronskih sistemov, predvidenih v carinskem zakoniku Unije (v nadaljnjem besedilu: delovni program). V delovnem programu so navedeni elektronski sistemi, ki jih je treba razviti, in datumi, ko naj bi ti sistemi začeli delovati. Navedeni program med drugim določa izvajanje in datume začetka uporabe sistema nadzora uvoza 2 (v nadaljnjem besedilu: ICS2) v skladu s členom 6(1) ter členi 16, 46, 47 in 127 do 132 Uredbe (EU) št. 952/2013. |
| --- | --- |

(3)

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/2151 (2) določa delovni program v zvezi z razvojem in začetkom uporabe elektronskih sistemov, predvidenih v carinskem zakoniku Unije (v nadaljnjem besedilu: delovni program). V delovnem programu so navedeni elektronski sistemi, ki jih je treba razviti, in datumi, ko naj bi ti sistemi začeli delovati. Navedeni program med drugim določa izvajanje in datume začetka uporabe sistema nadzora uvoza 2 (v nadaljnjem besedilu: ICS2) v skladu s členom 6(1) ter členi 16, 46, 47 in 127 do 132 Uredbe (EU) št. 952/2013.

| (4) | Poleg tega je v členu 278(3)(b) Uredbe (EU) št. 952/2013 določen rok, do katerega se lahko za izvajanje določb o vstopnih skupnih deklaracijah in analizi tveganja v zvezi z blagom, vnesenim na carinsko območje Unije, prehodno uporabljajo druga sredstva, kot so tehnike elektronske obdelave podatkov. |
| --- | --- |

(4)

Poleg tega je v členu 278(3)(b) Uredbe (EU) št. 952/2013 določen rok, do katerega se lahko za izvajanje določb o vstopnih skupnih deklaracijah in analizi tveganja v zvezi z blagom, vnesenim na carinsko območje Unije, prehodno uporabljajo druga sredstva, kot so tehnike elektronske obdelave podatkov.

| (5) | V skladu z delovnim programom morajo biti države članice od 1. marca 2023 pripravljene na uporabo nacionalnega vstopnega sistema kot nacionalne komponente objave 2 ICS2 za izmenjavo in shranjevanje vstopnih skupnih deklaracij, zbranih od gospodarskih subjektov za blago, ki se prevaža po zraku, gospodarskim subjektom pa morajo omogočiti, da se povežejo s sistemom v časovnem okviru za začetek uporabe, ki traja do 2. oktobra 2023, in da od datuma svoje povezave vložijo vstopne skupne deklaracije z uporabo navedenega sistema. |
| --- | --- |

(5)

V skladu z delovnim programom morajo biti države članice od 1. marca 2023 pripravljene na uporabo nacionalnega vstopnega sistema kot nacionalne komponente objave 2 ICS2 za izmenjavo in shranjevanje vstopnih skupnih deklaracij, zbranih od gospodarskih subjektov za blago, ki se prevaža po zraku, gospodarskim subjektom pa morajo omogočiti, da se povežejo s sistemom v časovnem okviru za začetek uporabe, ki traja do 2. oktobra 2023, in da od datuma svoje povezave vložijo vstopne skupne deklaracije z uporabo navedenega sistema.

| (6) | Vendar so se pojavile tri večje in delno nepredvidene okoliščine, ki pomembno vplivajo na vire držav članic in predstavljajo dodatne izzive zanje: pandemija COVID-19 je povzročila znatne zamude pri razvoju informacijske tehnologije v Avstriji, Franciji, Grčiji in na Nizozemskem. Zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije in posledičnega povečanja števila carinskih deklaracij sta morali Francija in Nizozemska prerazporediti vire in prednostne naloge. Finančne posledice ruske invazije na Ukrajino za carinske dejavnosti sosednjih ali geografsko bližnjih držav so nadalje poslabšale razmere in zahtevale dodatna sredstva v Avstriji. Zlasti težave z javnimi naročili in ponudbami ter proračunske in kadrovske težave, ki izhajajo iz navedenih okoliščin, so znatno vplivale na sposobnost držav članic, da spoštujejo roke, kot so navedli Avstrija, Belgija, Danska, Estonija, Francija, Grčija, Hrvaška, Luksemburg, Poljska, Romunija in Švedska. |
| --- | --- |

(6)

Vendar so se pojavile tri večje in delno nepredvidene okoliščine, ki pomembno vplivajo na vire držav članic in predstavljajo dodatne izzive zanje: pandemija COVID-19 je povzročila znatne zamude pri razvoju informacijske tehnologije v Avstriji, Franciji, Grčiji in na Nizozemskem. Zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije in posledičnega povečanja števila carinskih deklaracij sta morali Francija in Nizozemska prerazporediti vire in prednostne naloge. Finančne posledice ruske invazije na Ukrajino za carinske dejavnosti sosednjih ali geografsko bližnjih držav so nadalje poslabšale razmere in zahtevale dodatna sredstva v Avstriji. Zlasti težave z javnimi naročili in ponudbami ter proračunske in kadrovske težave, ki izhajajo iz navedenih okoliščin, so znatno vplivale na sposobnost držav članic, da spoštujejo roke, kot so navedli Avstrija, Belgija, Danska, Estonija, Francija, Grčija, Hrvaška, Luksemburg, Poljska, Romunija in Švedska.

| (7) | Te posebne okoliščine so povzročile znatne zamude pri tekočem razvoju informacijske tehnologije in nekaterim državam članicam preprečile, da bi do 1. marca 2023 vzpostavile informacijske sisteme za nacionalno komponento vstopnega sistema objave 2 ICS2. Zato so 16. maja 2022 Estonija, 19. maja 2022 Nizozemska, 25. maja 2022 Romunija, 3. junija 2022 Grčija, 7. junija 2022 Francija, 23. septembra 2022 Danska, 28. oktobra 2022 Avstrija, 15. decembra 2022 Švedska, 19. decembra 2022 Belgija, 22. decembra 2022 Luksemburg, 23. decembra 2022 Hrvaška in 23. januarja 2023 Poljska zaprosile za uporabo sredstev za izmenjavo in shranjevanje informacij, ki niso tehnike elektronske obdelave podatkov, v skladu s členom 6(4), drugi pododstavek, Uredbe (EU) št. 952/2013. |
| --- | --- |

(7)

Te posebne okoliščine so povzročile znatne zamude pri tekočem razvoju informacijske tehnologije in nekaterim državam članicam preprečile, da bi do 1. marca 2023 vzpostavile informacijske sisteme za nacionalno komponento vstopnega sistema objave 2 ICS2. Zato so 16. maja 2022 Estonija, 19. maja 2022 Nizozemska, 25. maja 2022 Romunija, 3. junija 2022 Grčija, 7. junija 2022 Francija, 23. septembra 2022 Danska, 28. oktobra 2022 Avstrija, 15. decembra 2022 Švedska, 19. decembra 2022 Belgija, 22. decembra 2022 Luksemburg, 23. decembra 2022 Hrvaška in 23. januarja 2023 Poljska zaprosile za uporabo sredstev za izmenjavo in shranjevanje informacij, ki niso tehnike elektronske obdelave podatkov, v skladu s členom 6(4), drugi pododstavek, Uredbe (EU) št. 952/2013.

| (8) | V skladu s členom 6(4), tretji pododstavek, navedene uredbe taka odstopanja ne bi smela vplivati na izmenjavo informacij med državo članico, na katero je odstopanje naslovljeno, in drugimi državami članicami niti na izmenjavo in shranjevanje informacij v drugih državah članicah zaradi uporabe carinske zakonodaje. Avstrija, Belgija, Hrvaška, Danska, Estonija, Francija, Grčija, Luksemburg, Nizozemska, Poljska, Romunija in Švedska v okviru postopka poročanja o napredku iz člena 278a Uredbe (EU) št. 952/2013 obvestijo Komisijo o napredku pri vzpostavljanju nacionalnega vstopnega sistema objave 2 ICS2 v zvezi z blagom, ki se prevaža po zraku. Zagotoviti je treba sporočanje in izmenjavo informacij o nacionalnem načrtovanju, kot je določeno v členu 4 Izvedbenega sklepa (EU) 2019/2151. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 6(4), tretji pododstavek, navedene uredbe taka odstopanja ne bi smela vplivati na izmenjavo informacij med državo članico, na katero je odstopanje naslovljeno, in drugimi državami članicami niti na izmenjavo in shranjevanje informacij v drugih državah članicah zaradi uporabe carinske zakonodaje. Avstrija, Belgija, Hrvaška, Danska, Estonija, Francija, Grčija, Luksemburg, Nizozemska, Poljska, Romunija in Švedska v okviru postopka poročanja o napredku iz člena 278a Uredbe (EU) št. 952/2013 obvestijo Komisijo o napredku pri vzpostavljanju nacionalnega vstopnega sistema objave 2 ICS2 v zvezi z blagom, ki se prevaža po zraku. Zagotoviti je treba sporočanje in izmenjavo informacij o nacionalnem načrtovanju, kot je določeno v členu 4 Izvedbenega sklepa (EU) 2019/2151.

| (9) | Zaradi pomena sistema ICS2 pri vzpostavitvi celostnega pristopa EU za okrepitev obvladovanja tveganja na carinskem področju in pri zagotavljanju zaščite in varnosti pred prihodom ob hkratnem omogočanju prostega pretoka zakonite trgovine ter zaradi narave in kompleksnosti sistema ICS2 spremembe, potrebne za uskladitev z zahtevami carinskega zakonika Unije, vplivajo tudi na druge povezane ali odvisne informacijske sisteme. Trajanje odstopanja bi bilo zato treba čim bolj omejiti. Glede na navedeno in ob upoštevanju učinkov izjemnih okoliščin, ki so povzročile zamude pri trenutnem razvoju informacijske tehnologije v zvezi z objavo 2 ICS2 v državah članicah, in trenutnega stanja tega razvoja bi moralo odstopanje trajati najdlje do 30. junija 2023 – |
| --- | --- |

(9)

Zaradi pomena sistema ICS2 pri vzpostavitvi celostnega pristopa EU za okrepitev obvladovanja tveganja na carinskem področju in pri zagotavljanju zaščite in varnosti pred prihodom ob hkratnem omogočanju prostega pretoka zakonite trgovine ter zaradi narave in kompleksnosti sistema ICS2 spremembe, potrebne za uskladitev z zahtevami carinskega zakonika Unije, vplivajo tudi na druge povezane ali odvisne informacijske sisteme. Trajanje odstopanja bi bilo zato treba čim bolj omejiti. Glede na navedeno in ob upoštevanju učinkov izjemnih okoliščin, ki so povzročile zamude pri trenutnem razvoju informacijske tehnologije v zvezi z objavo 2 ICS2 v državah članicah, in trenutnega stanja tega razvoja bi moralo odstopanje trajati najdlje do 30. junija 2023 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Države članice lahko do 30. junija 2023 uporabijo sredstva za izmenjavo in shranjevanje informacij, ki niso tehnike elektronske obdelave podatkov v okviru skupne komponente objave 2 elektronskega sistema iz člena 182 Uredbe (EU) 2015/2447 (3) (v nadaljnjem besedilu: ICS2), pod pogojem, da uporaba sredstev, ki niso tehnike elektronske obdelave podatkov, ne vpliva na izmenjavo informacij med državo članico in drugimi državami članicami ali na izmenjavo in shranjevanje informacij v drugih državah članicah za namene uporabe carinske zakonodaje.

2.   Za namene izpolnjevanja pogoja iz odstavka 1 države članice za izmenjavo informacij uporabljajo elektronski sistem iz člena 36(1) in (2) Uredbe (EU) 2015/2447 (carinski sistem za obvladovanje tveganja) na naslednji način:

| (a) | carinski organi držav članic, ki so jim bile navedbe v vstopni skupni deklaraciji sporočene prek sistema ICS2, kot je navedeno v členu 186(2), točka (a), Uredbe (EU) 2015/2447, rezultate svoje analize tveganja sporočijo carinskemu uradu prvega vstopa v državi članici, ki se ji odobri odstopanje iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

carinski organi držav članic, ki so jim bile navedbe v vstopni skupni deklaraciji sporočene prek sistema ICS2, kot je navedeno v členu 186(2), točka (a), Uredbe (EU) 2015/2447, rezultate svoje analize tveganja sporočijo carinskemu uradu prvega vstopa v državi članici, ki se ji odobri odstopanje iz odstavka 1;

| (b) | carinski urad prvega vstopa iz člena 186(7), prvi pododstavek, Uredbe (EU) 2015/2447 sporoči priporočilo za nadzor blaga carinskemu uradu iz člena 186(7), drugi pododstavek, Uredbe (EU) 2015/2447 države članice, ki se ji odobri odstopanje iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(b)

carinski urad prvega vstopa iz člena 186(7), prvi pododstavek, Uredbe (EU) 2015/2447 sporoči priporočilo za nadzor blaga carinskemu uradu iz člena 186(7), drugi pododstavek, Uredbe (EU) 2015/2447 države članice, ki se ji odobri odstopanje iz odstavka 1;

| (c) | carinski urad države članice iz člena 186(7), drugi pododstavek, Uredbe (EU) 2015/2447, ki se ji odobri odstopanje iz odstavka 1, sporoči odločitev o nadzoru blaga iz točke (b) vsem carinskim uradom, ki bi jih gibanje blaga lahko zadevalo; |
| --- | --- |

(c)

carinski urad države članice iz člena 186(7), drugi pododstavek, Uredbe (EU) 2015/2447, ki se ji odobri odstopanje iz odstavka 1, sporoči odločitev o nadzoru blaga iz točke (b) vsem carinskim uradom, ki bi jih gibanje blaga lahko zadevalo;

| (d) | carinski urad države članice, ki se ji odobri odstopanje iz odstavka 1, sporoči rezultate nadzora, ki ga je opravil, drugim carinskim organom držav članic v skladu s členom 186(7a) Uredbe (EU) 2015/2447. |
| --- | --- |

(d)

carinski urad države članice, ki se ji odobri odstopanje iz odstavka 1, sporoči rezultate nadzora, ki ga je opravil, drugim carinskim organom držav članic v skladu s členom 186(7a) Uredbe (EU) 2015/2447.

Člen 2

Ta sklep se uporablja od 1. marca 2023 do 30. junija 2023.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Belgijo, Kraljevino Dansko, Republiko Estonijo, Helensko republiko, Francosko republiko, Republiko Hrvaško, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Romunijo in Kraljevino Švedsko.

V Bruslju, 24. februarja 2023

Za Komisijo

Paolo GENTILONI

član Komisije

---

(1)  
  UL L 269, 10.10.2013, str. 1.

1

(2)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/2151 z dne 13. decembra 2019 o oblikovanju delovnega programa v zvezi z razvojem in začetkom uporabe elektronskih sistemov, predvidenih v carinskem zakoniku Unije (UL L 325, 16.12.2019, str. 168).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije (UL L 343, 29.12.2015, str. 558).

3

---