# Euroopa Liidu L 79/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 79 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik17. märts 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 79

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik17. märts 2023

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/588, 15. märts 2023, millega kehtestatakse liidu turvalise ühenduse programm aastateks 2023–2027 | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/588, 15. märts 2023, millega kehtestatakse liidu turvalise ühenduse programm aastateks 2023–2027

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/589, 10. jaanuar 2023, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/127 valguhüdrolüsaatidest toodetud imiku piimasegu ja jätkupiimasegu valgusisalduse nõuete osas (
  1
  ) | 40 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/590, 12. jaanuar 2023, millega parandatakse delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses maismaaloomade pidamise ettevõtteid ja haudejaamu ning teatavate peetavate maismaaloomade ja haudemunade jälgitavust käsitlevate eeskirjadega) lätikeelset versiooni (
  1
  ) | 46 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/591, 16. märts 2023, millega kiidetakse heaks uue eksportiva tootja režiimi taotlus seoses Hiina Rahvavabariigist pärit elektrijalgrataste impordi suhtes kehtestatud lõplike dumpinguvastaste meetmetega ja muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/73 | 49 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/592, 16. märts 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/244, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Argentinast pärit biodiislikütuse impordi suhtes | 52 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/593, 16. märts 2023, millega kehtestatakse Hansol Groupile uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks teatava Korea Vabariigist pärit kerge termopaberi impordi suhtes ja muudetakse jääktollimaksu suurust | 54 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/594, 16. märts 2023, millega kehtestatakse sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2021/605 (
  1
  ) | 65 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/595, 16. märts 2023, millega kehtestatakse ringlusse võtmata plastpakendijäätmetel põhineva omavahendite aruande vorm vastavalt nõukogu määrusele (EL, Euratom) 2021/770 | 151 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2023/596, 13. märts 2023, millega nimetatakse ametisse Belgia Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige | 161 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2023/597, 13. märts 2023, millega nimetatakse ametisse Portugali Vabariigi esitatud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liige | 163 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/598, 14. märts 2023, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2021/698, et hõlmata sellega liidu turvalise ühenduse programm | 165 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/599, 16. märts 2023, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Põhja-Makedoonia armee suutlikkuse suurendamiseks | 167 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/600, 13. märts 2023, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2019/1956 ruumikütteseadmeid, akvaariumivalgusteid, voolukatkestusseadmeid ja trummelkuivateid käsitlevate harmoneeritud standardite osas (
  1
  ) | 171 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/601, 13. märts 2023, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2022/1668 plahvatusohtlikus keskkonnas kasutatavate tolmuimejate projekteerimist ja katsetamist ning põlevgaasidetektorite toimivusnõudeid käsitlevate harmoneeritud standardite osas (
  1
  ) | 176 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/602, 16. märts 2023, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2019/245, millega kiidetakse heaks kohustused, mis on pakutud pärast Argentina päritolu imporditud biodiislikütusele lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamist | 179 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelise autokaubaveo lepinguga moodustatud ühiskomitee otsus nr 1/2022, 15. detsember 2022, millega võetakse vastu ühiskomitee töökord [2023/603] | 181 |
| | * | Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelise autokaubaveo lepinguga moodustatud ühiskomitee otsus nr 2/2022, 15. detsember 2022, lepingu jätkamise kohta [2023/604] | 185 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/589, 10. jaanuar 2023, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/127 valguhüdrolüsaatidest toodetud imiku piimasegu ja jätkupiimasegu valgusisalduse nõuete osas (
  1
  )

1

40

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/590, 12. jaanuar 2023, millega parandatakse delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses maismaaloomade pidamise ettevõtteid ja haudejaamu ning teatavate peetavate maismaaloomade ja haudemunade jälgitavust käsitlevate eeskirjadega) lätikeelset versiooni (
  1
  )

1

46

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/591, 16. märts 2023, millega kiidetakse heaks uue eksportiva tootja režiimi taotlus seoses Hiina Rahvavabariigist pärit elektrijalgrataste impordi suhtes kehtestatud lõplike dumpinguvastaste meetmetega ja muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/73

49

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/592, 16. märts 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/244, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Argentinast pärit biodiislikütuse impordi suhtes

52

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/593, 16. märts 2023, millega kehtestatakse Hansol Groupile uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks teatava Korea Vabariigist pärit kerge termopaberi impordi suhtes ja muudetakse jääktollimaksu suurust

54

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/594, 16. märts 2023, millega kehtestatakse sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2021/605 (
  1
  )

1

65

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/595, 16. märts 2023, millega kehtestatakse ringlusse võtmata plastpakendijäätmetel põhineva omavahendite aruande vorm vastavalt nõukogu määrusele (EL, Euratom) 2021/770

151

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2023/596, 13. märts 2023, millega nimetatakse ametisse Belgia Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige

161

*

Nõukogu otsus (EL) 2023/597, 13. märts 2023, millega nimetatakse ametisse Portugali Vabariigi esitatud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liige

163

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/598, 14. märts 2023, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2021/698, et hõlmata sellega liidu turvalise ühenduse programm

165

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/599, 16. märts 2023, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Põhja-Makedoonia armee suutlikkuse suurendamiseks

167

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/600, 13. märts 2023, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2019/1956 ruumikütteseadmeid, akvaariumivalgusteid, voolukatkestusseadmeid ja trummelkuivateid käsitlevate harmoneeritud standardite osas (
  1
  )

1

171

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/601, 13. märts 2023, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2022/1668 plahvatusohtlikus keskkonnas kasutatavate tolmuimejate projekteerimist ja katsetamist ning põlevgaasidetektorite toimivusnõudeid käsitlevate harmoneeritud standardite osas (
  1
  )

1

176

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/602, 16. märts 2023, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2019/245, millega kiidetakse heaks kohustused, mis on pakutud pärast Argentina päritolu imporditud biodiislikütusele lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamist

179

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelise autokaubaveo lepinguga moodustatud ühiskomitee otsus nr 1/2022, 15. detsember 2022, millega võetakse vastu ühiskomitee töökord [2023/603]

181

*

Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelise autokaubaveo lepinguga moodustatud ühiskomitee otsus nr 2/2022, 15. detsember 2022, lepingu jätkamise kohta [2023/604]

185

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 17.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2023/588,

15. märts 2023,

millega kehtestatakse liidu turvalise ühenduse programm aastateks 2023–2027

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 189 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu 19.–20. detsembri 2013. aasta järeldustes väljendati heameelt selle üle, et liikmesriikide, komisjoni ja Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) tihedas koostöös valmistatakse ette järgmise põlvkonna riiklikku satelliitsidet. Riiklik satelliitside on ka 2016. aasta juunis avaldatud Euroopa Liidu üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia üks elemente. Riiklik satelliitside peaks aitama ELil reageerida hübriidohtudele ning toetama ELi merendusjulgeoleku strateegiat ja ELi Arktika-poliitikat. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu 19.–20. detsembri 2013. aasta järeldustes väljendati heameelt selle üle, et liikmesriikide, komisjoni ja Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) tihedas koostöös valmistatakse ette järgmise põlvkonna riiklikku satelliitsidet. Riiklik satelliitside on ka 2016. aasta juunis avaldatud Euroopa Liidu üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia üks elemente. Riiklik satelliitside peaks aitama ELil reageerida hübriidohtudele ning toetama ELi merendusjulgeoleku strateegiat ja ELi Arktika-poliitikat.

| (2) | Euroopa Ülemkogu 21.–22. märtsi 2019. aasta järeldustes rõhutati, et liit peab konkurentsivõimelise, turvalise, kaasava ja eetilise ning maailmatasemel ühenduvusega digimajanduse arendamisel veelgi kaugemale minema. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Ülemkogu 21.–22. märtsi 2019. aasta järeldustes rõhutati, et liit peab konkurentsivõimelise, turvalise, kaasava ja eetilise ning maailmatasemel ühenduvusega digimajanduse arendamisel veelgi kaugemale minema.

| (3) | Komisjoni 22. veebruari 2021. aasta teatises „Tegevuskava sünergia kohta tsiviil-, kaitse- ja kosmosetööstuse vahel“ on märgitud, et selle eesmärk on teha kiire ühenduvus Euroopas kõigile kättesaadavaks ning luua vastupanuvõimeline ühenduvussüsteem, mis võimaldab Euroopal ühenduse säilitada ükskõik millises olukorras. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 22. veebruari 2021. aasta teatises „Tegevuskava sünergia kohta tsiviil-, kaitse- ja kosmosetööstuse vahel“ on märgitud, et selle eesmärk on teha kiire ühenduvus Euroopas kõigile kättesaadavaks ning luua vastupanuvõimeline ühenduvussüsteem, mis võimaldab Euroopal ühenduse säilitada ükskõik millises olukorras.

| (4) | Nõukogus 21. märtsil 2022 vastu võetud julgeoleku- ja kaitsevaldkonna strateegilises kompassis tunnistatakse, et liidu ja selle liikmesriikide kosmosetaristu aitab tugevdada meie kerksust ning pakub põhiteenuseid, millega asendatakse või täiendatakse telekommunikatsiooni maapealseid taristuid. Seepärast kutsutakse kõnealuses dokumendis liitu üles töötama liidu kosmosepõhist ülemaailmset turvalist sidesüsteemi käsitleva ettepaneku kallal. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogus 21. märtsil 2022 vastu võetud julgeoleku- ja kaitsevaldkonna strateegilises kompassis tunnistatakse, et liidu ja selle liikmesriikide kosmosetaristu aitab tugevdada meie kerksust ning pakub põhiteenuseid, millega asendatakse või täiendatakse telekommunikatsiooni maapealseid taristuid. Seepärast kutsutakse kõnealuses dokumendis liitu üles töötama liidu kosmosepõhist ülemaailmset turvalist sidesüsteemi käsitleva ettepaneku kallal.

| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/696 (2) loodud liidu kosmoseprogrammi üheks komponendiks on GOVSATCOM, mille eesmärk on tagada GOVSATCOMi kasutajatele usaldusväärsete, turvaliste, skaleeritavate ja kulutõhusate satelliitsideteenuste pikaajaline kättesaadavus. Määrusega (EL) 2021/696 on ette nähtud, et GOVSATCOMi komponendi esimeses etapis kuni umbes aastani 2025 koondatakse olemasolev suutlikkus ühiskasutuseks ja seda jagatakse GOVSATCOMi keskuse kaudu. Sellega seoses peaks komisjon hankima GOVSATCOMi suutlikkuse liikmesriikidelt, kellel on olemas riiklikud süsteemid ja kosmosesuutlikkus, ning kommertsotstarbelise satelliitside või kommertsteenuste pakkujatelt, võttes arvesse liidu olulisi julgeolekuhuve.
  Selles esimeses etapis põhineb GOVSATCOMi teenuste kasutuselevõtt järkjärgulisel lähenemisviisil, pidades silmas GOVSATCOMi keskuse taristu suutlikkuse suurendamist. Selle lähenemisviisi puhul lähtutakse samuti eeldusest, et kui esimese etapi käigus tulevase nõudluse ja pakkumise kohta tehtud üksikasjalikust analüüsist selgub, et kõnealune lähenemisviis ei ole muutuvale nõudlusele vastamiseks piisav, on vaja siirduda teise etappi ja arendada koostöös erasektoriga, näiteks liidu satelliidioperaatoritega, välja täiendav oludele vastav kosmosetaristu või kosmosealane suutlikkus. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/696 (2) loodud liidu kosmoseprogrammi üheks komponendiks on GOVSATCOM, mille eesmärk on tagada GOVSATCOMi kasutajatele usaldusväärsete, turvaliste, skaleeritavate ja kulutõhusate satelliitsideteenuste pikaajaline kättesaadavus. Määrusega (EL) 2021/696 on ette nähtud, et GOVSATCOMi komponendi esimeses etapis kuni umbes aastani 2025 koondatakse olemasolev suutlikkus ühiskasutuseks ja seda jagatakse GOVSATCOMi keskuse kaudu. Sellega seoses peaks komisjon hankima GOVSATCOMi suutlikkuse liikmesriikidelt, kellel on olemas riiklikud süsteemid ja kosmosesuutlikkus, ning kommertsotstarbelise satelliitside või kommertsteenuste pakkujatelt, võttes arvesse liidu olulisi julgeolekuhuve.

Selles esimeses etapis põhineb GOVSATCOMi teenuste kasutuselevõtt järkjärgulisel lähenemisviisil, pidades silmas GOVSATCOMi keskuse taristu suutlikkuse suurendamist. Selle lähenemisviisi puhul lähtutakse samuti eeldusest, et kui esimese etapi käigus tulevase nõudluse ja pakkumise kohta tehtud üksikasjalikust analüüsist selgub, et kõnealune lähenemisviis ei ole muutuvale nõudlusele vastamiseks piisav, on vaja siirduda teise etappi ja arendada koostöös erasektoriga, näiteks liidu satelliidioperaatoritega, välja täiendav oludele vastav kosmosetaristu või kosmosealane suutlikkus.

| (6) | 22. märtsil 2017 kinnitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomitee riikliku satelliitside (GOVSATCOM) kõrgetasemeliste tsiviil- ja sõjaliste kasutajavajaduste dokumendi, mille koostas Euroopa välisteenistus ja milles on ühendatud sõjaliste kasutajate vajadused, mille Euroopa Kaitseagentuur määras kindlaks oma 2013. aastal vastu võetud ühises staabieesmärgis, ning komisjoni kogutud tsiviilkasutajate vajadused. Komisjoni edasised analüüsid näitasid, et liidu praegune satelliitside pakkumine, mis põhineb nii riiklike süsteemidega liikmesriikide kui ka erasektori suutlikkusel, ei vasta riikliku nõudluse teatavatele uutele vajadustele, mille puhul esineb suundumus tõhusamate turvalahenduste, lühikese latentsusaja ja ülemaailmse katvuse poole. Neid vajadusi tuleks korrapäraselt jälgida ja uuesti hinnata. |
| --- | --- |

(6)

22. märtsil 2017 kinnitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomitee riikliku satelliitside (GOVSATCOM) kõrgetasemeliste tsiviil- ja sõjaliste kasutajavajaduste dokumendi, mille koostas Euroopa välisteenistus ja milles on ühendatud sõjaliste kasutajate vajadused, mille Euroopa Kaitseagentuur määras kindlaks oma 2013. aastal vastu võetud ühises staabieesmärgis, ning komisjoni kogutud tsiviilkasutajate vajadused. Komisjoni edasised analüüsid näitasid, et liidu praegune satelliitside pakkumine, mis põhineb nii riiklike süsteemidega liikmesriikide kui ka erasektori suutlikkusel, ei vasta riikliku nõudluse teatavatele uutele vajadustele, mille puhul esineb suundumus tõhusamate turvalahenduste, lühikese latentsusaja ja ülemaailmse katvuse poole. Neid vajadusi tuleks korrapäraselt jälgida ja uuesti hinnata.

| (7) | Viimase aja tehnoloogilise progressi tulemusena on tekkinud mittegeostatsionaarsel orbiidil (NGSO) olevad sidesatelliitide kogumid, mis on järk-järgult hakanud pakkuma kiireid ja lühikese latentsusajaga ühendusteenuseid. Praegu on seega tekkinud ainulaadne võimalus vastata valitsuselt loa saanud kasutajate muutuvatele vajadustele, arendades välja ja võttes kasutusele täiendava taristu, kuna nõutavate teenuste osutamiseks vajalikud Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu reserveeritud sagedused on praegu liidus kättesaadavad. Kui neid sagedusi kasutusele ei võeta, aeguvad nende reserveeringud ja need eraldatakse teistele osalejatele. Kuna sagedused ja orbiidisõlmed on üha napim ressurss, peaks komisjon kasutama avatud ja läbipaistva protsessi kaudu koos liikmesriikidega võimalust sõlmida sagedusi reserveerivate liikmesriikidega spetsiaalsed litsentsilepingud riiklikul taristul põhinevate riiklike teenuste osutamiseks. Erasektor vastutab õiguste saamise eest seoses kommertsteenuste osutamiseks vajalike sageduste reserveerimisega. |
| --- | --- |

(7)

Viimase aja tehnoloogilise progressi tulemusena on tekkinud mittegeostatsionaarsel orbiidil (NGSO) olevad sidesatelliitide kogumid, mis on järk-järgult hakanud pakkuma kiireid ja lühikese latentsusajaga ühendusteenuseid. Praegu on seega tekkinud ainulaadne võimalus vastata valitsuselt loa saanud kasutajate muutuvatele vajadustele, arendades välja ja võttes kasutusele täiendava taristu, kuna nõutavate teenuste osutamiseks vajalikud Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu reserveeritud sagedused on praegu liidus kättesaadavad. Kui neid sagedusi kasutusele ei võeta, aeguvad nende reserveeringud ja need eraldatakse teistele osalejatele. Kuna sagedused ja orbiidisõlmed on üha napim ressurss, peaks komisjon kasutama avatud ja läbipaistva protsessi kaudu koos liikmesriikidega võimalust sõlmida sagedusi reserveerivate liikmesriikidega spetsiaalsed litsentsilepingud riiklikul taristul põhinevate riiklike teenuste osutamiseks. Erasektor vastutab õiguste saamise eest seoses kommertsteenuste osutamiseks vajalike sageduste reserveerimisega.

| (8) | Liidu riiklike osalejate nõudlus turvaliste ja usaldusväärsete kosmosepõhiste satelliitsideteenuste järele kasvab, eelkõige seetõttu, et need on kõige paremini toimiv võimalus olukordades, kus maapealsed sidesüsteemid puuduvad või need on häiritud või ebausaldusväärsed. Taskukohane ja kulutõhus juurdepääs satelliitsidele on hädavajalik ka piirkondades, kus puudub maismaataristu, sealhulgas ookeanide kohal, õhuruumis, äärealadel ja seal, kus maismaataristu toimimine on katkenud või kus seda ei saa kriisiolukorras usaldada. Satelliitside võib suurendada sidevõrkude üldist kerksust, pakkudes näiteks alternatiivi kohaliku maismaatristu vastu suunatud füüsiliste ja küberrünnete korral, samuti õnnetuste, loodusõnnetuste ning inimtegevusest tingitud õnnetuste puhul. |
| --- | --- |

(8)

Liidu riiklike osalejate nõudlus turvaliste ja usaldusväärsete kosmosepõhiste satelliitsideteenuste järele kasvab, eelkõige seetõttu, et need on kõige paremini toimiv võimalus olukordades, kus maapealsed sidesüsteemid puuduvad või need on häiritud või ebausaldusväärsed. Taskukohane ja kulutõhus juurdepääs satelliitsidele on hädavajalik ka piirkondades, kus puudub maismaataristu, sealhulgas ookeanide kohal, õhuruumis, äärealadel ja seal, kus maismaataristu toimimine on katkenud või kus seda ei saa kriisiolukorras usaldada. Satelliitside võib suurendada sidevõrkude üldist kerksust, pakkudes näiteks alternatiivi kohaliku maismaatristu vastu suunatud füüsiliste ja küberrünnete korral, samuti õnnetuste, loodusõnnetuste ning inimtegevusest tingitud õnnetuste puhul.

| (9) | Liit peaks tagama, et arenevate riiklike vajaduste ja nõudmiste rahuldamiseks pakutakse kerkseid, ülemaailmseid, turvalisi, kaitstud, katkematuid, garanteeritud ja paindlikke satelliitsidelahendusi, mis tuginevad liidu tehnoloogilisele ja tööstuslikule baasile, et suurendada liikmesriikide ja liidu institutsioonide tegevuse kerksust. |
| --- | --- |

(9)

Liit peaks tagama, et arenevate riiklike vajaduste ja nõudmiste rahuldamiseks pakutakse kerkseid, ülemaailmseid, turvalisi, kaitstud, katkematuid, garanteeritud ja paindlikke satelliitsidelahendusi, mis tuginevad liidu tehnoloogilisele ja tööstuslikule baasile, et suurendada liikmesriikide ja liidu institutsioonide tegevuse kerksust.

| (10) | Seepärast on oluline luua uus programm, nimelt liidu turvalise ühenduse programm (edaspidi „programm“), et näha ette liidu satelliidipõhine, mitut orbiiti hõlmav sidetaristu riiklikuks kasutuseks, integreerides ja täiendades samal ajal GOVSATCOMi komponendi raames olemasolevat ja tulevast riiklikku ja Euroopa suutlikkust ning arendades edasi Euroopa kvantsidetaristu (EuroQCI) algatust ning integreerides selle järk-järgult turvalise ühenduse süsteemi. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast on oluline luua uus programm, nimelt liidu turvalise ühenduse programm (edaspidi „programm“), et näha ette liidu satelliidipõhine, mitut orbiiti hõlmav sidetaristu riiklikuks kasutuseks, integreerides ja täiendades samal ajal GOVSATCOMi komponendi raames olemasolevat ja tulevast riiklikku ja Euroopa suutlikkust ning arendades edasi Euroopa kvantsidetaristu (EuroQCI) algatust ning integreerides selle järk-järgult turvalise ühenduse süsteemi.

| (11) | Programm peaks vastama uutele riiklikele vajadustele tõhusamate turvalahenduste, lühikese latentsusaja ja ülemaailmse katvuse osas. See peaks tagama turvaliste, autonoomsete, usaldusväärsete ja kulutõhusate riiklike satelliitsideteenuste osutamise ja neile teenustele ülemaailmse katkematu juurdepääsu pikaajalise kättesaadavuse, toetades elutähtsa taristu kerksust ja kaitset, olukorrateadlikkust, välistegevust, kriisiohjet ning ka liidu ja liikmesriikide majanduse, julgeoleku ja kaitse seisukohast elutähtsate rakenduste kerksust ja kaitset spetsiaalse riikliku taristu kaudu, millega integreeritakse GOVSATCOMi suutlikkus ja täiendatakse seda. Programm peaks ühtlasi seadma prioriteediks riiklike teenuste osutamise ja võimaldama Euroopa erasektoril osutada kommertsteenuseid kommertstaristu kaudu, võttes arvesse turu-uuringuid, sealhulgas konsulteerimist valitsuselt loa saanud kasutajatega. |
| --- | --- |

(11)

Programm peaks vastama uutele riiklikele vajadustele tõhusamate turvalahenduste, lühikese latentsusaja ja ülemaailmse katvuse osas. See peaks tagama turvaliste, autonoomsete, usaldusväärsete ja kulutõhusate riiklike satelliitsideteenuste osutamise ja neile teenustele ülemaailmse katkematu juurdepääsu pikaajalise kättesaadavuse, toetades elutähtsa taristu kerksust ja kaitset, olukorrateadlikkust, välistegevust, kriisiohjet ning ka liidu ja liikmesriikide majanduse, julgeoleku ja kaitse seisukohast elutähtsate rakenduste kerksust ja kaitset spetsiaalse riikliku taristu kaudu, millega integreeritakse GOVSATCOMi suutlikkus ja täiendatakse seda. Programm peaks ühtlasi seadma prioriteediks riiklike teenuste osutamise ja võimaldama Euroopa erasektoril osutada kommertsteenuseid kommertstaristu kaudu, võttes arvesse turu-uuringuid, sealhulgas konsulteerimist valitsuselt loa saanud kasutajatega.

| (12) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses (EL) 2022/2481 (3) on sätestatud rida eesmärke ja sihte kerksete, turvaliste, toimivate ja kestlike digitaristute arendamise edendamiseks liidus, sealhulgas komisjoni ja liikmesriikide digieesmärk saavutada 2030. aastaks gigabitiühenduvus kõigi jaoks. Programm peaks võimaldama ühendust kodanike ja ettevõtjate jaoks kogu liidus ja üleilmsel tasandil, muu hulgas tagades juurdepääsu tasukohasele kiirele lairibaühendusele, mis võib aidata kaotada leviaugud ja suurendada sidusust kogu liidus, sealhulgas äärepoolseimates piirkondades, maapiirkondades, perifeersetes, kaugetes ja eraldatud piirkondades ning saartel. Satelliitteenused ei saa praegu asendada maapealsete võrkude toimimist, aga võivad aidata ületada digilõhet ja, kui see on asjakohane, isegi aidata kaasa Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/1972 (4) üldeesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses (EL) 2022/2481 (3) on sätestatud rida eesmärke ja sihte kerksete, turvaliste, toimivate ja kestlike digitaristute arendamise edendamiseks liidus, sealhulgas komisjoni ja liikmesriikide digieesmärk saavutada 2030. aastaks gigabitiühenduvus kõigi jaoks. Programm peaks võimaldama ühendust kodanike ja ettevõtjate jaoks kogu liidus ja üleilmsel tasandil, muu hulgas tagades juurdepääsu tasukohasele kiirele lairibaühendusele, mis võib aidata kaotada leviaugud ja suurendada sidusust kogu liidus, sealhulgas äärepoolseimates piirkondades, maapiirkondades, perifeersetes, kaugetes ja eraldatud piirkondades ning saartel. Satelliitteenused ei saa praegu asendada maapealsete võrkude toimimist, aga võivad aidata ületada digilõhet ja, kui see on asjakohane, isegi aidata kaasa Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/1972 (4) üldeesmärkide saavutamisele.

| (13) | Seepärast peaks programm hõlmama määratlemis-, projekteerimis-, arendus-, valideerimis- ja seonduvad kasutuselevõtutoiminguid, mida on vaja esimeste riiklike teenuste osutamiseks vajaliku algse kosmose- ja maapealse taristu ehitamiseks. Seejärel peaks programm hõlmama järkjärgulisi kasutuselevõtutoiminguid, mille eesmärk on lõplikult välja ehitada nii kosmose- kui ka maapealne taristu, mida on vaja kõrgetasemeliste riiklike teenuste osutamiseks, mis ei ole praegu kättesaadavad ning mis ületavad taseme poolest olemasolevaid tipptasemel Euroopa satelliitsideteenuseid. Lisaks peaks programm edendama selliste kasutajaterminalide arendamist, mille abil saab kõrgetasemelisi sideteenuseid kasutada. Kasutamine peaks algama niipea kui võimalik, kuna esimeste riiklike teenuste osutamine on ette nähtud aastaks 2024, et võimalikult kiiresti asuda täitma valitsuselt loa saanud kasutajate vajadusi. Seejärel peaks programm nägema ette tegevuse, mille eesmärk on lõplikult välja ehitada nii kosmose- kui ka maapealne taristu, mida on vaja täieliku töövalmiduse saavutamiseks 2027. aastaks. Riiklike teenuste osutamine, kosmose- ja maapealse taristu käitamine, hooldus ja pidev täiustamine pärast kasutuselevõttu ning riiklike teenuste järgmiste põlvkondade arendamine peaks olema kasutamise osa. |
| --- | --- |

(13)

Seepärast peaks programm hõlmama määratlemis-, projekteerimis-, arendus-, valideerimis- ja seonduvad kasutuselevõtutoiminguid, mida on vaja esimeste riiklike teenuste osutamiseks vajaliku algse kosmose- ja maapealse taristu ehitamiseks. Seejärel peaks programm hõlmama järkjärgulisi kasutuselevõtutoiminguid, mille eesmärk on lõplikult välja ehitada nii kosmose- kui ka maapealne taristu, mida on vaja kõrgetasemeliste riiklike teenuste osutamiseks, mis ei ole praegu kättesaadavad ning mis ületavad taseme poolest olemasolevaid tipptasemel Euroopa satelliitsideteenuseid. Lisaks peaks programm edendama selliste kasutajaterminalide arendamist, mille abil saab kõrgetasemelisi sideteenuseid kasutada. Kasutamine peaks algama niipea kui võimalik, kuna esimeste riiklike teenuste osutamine on ette nähtud aastaks 2024, et võimalikult kiiresti asuda täitma valitsuselt loa saanud kasutajate vajadusi. Seejärel peaks programm nägema ette tegevuse, mille eesmärk on lõplikult välja ehitada nii kosmose- kui ka maapealne taristu, mida on vaja täieliku töövalmiduse saavutamiseks 2027. aastaks. Riiklike teenuste osutamine, kosmose- ja maapealse taristu käitamine, hooldus ja pidev täiustamine pärast kasutuselevõttu ning riiklike teenuste järgmiste põlvkondade arendamine peaks olema kasutamise osa.

| (14) | 2019. aasta juunis allkirjastasid liikmesriigid Euroopa kvantsidetaristu (EuroQCI) deklaratsiooni (edaspidi „deklaratsioon“), milles nad leppisid kokku, et tegutsevad üheskoos, koos komisjoniga ja ESA toetusel kogu liitu katva kvantsidetaristu väljaarendamise nimel. Deklaratsiooni kohaselt on EuroQCI algatuse eesmärk võtta kasutusele sertifitseeritud turvaline läbiv kvantsidetaristu, mis võimaldab edastada ja säilitada teavet ja andmeid ning mis suudab ühendada kogu liidu kriitilise tähtsusega avaliku sektori sidevarasid. Programm aitab saavutada deklaratsiooni eesmärke, arendades EuroQCI kosmose- ja maapealset taristut, mis on integreeritud programmi riiklikusse taristusse, ning arendades välja ja võttes kasutusele EuroQCI maismaataristu, mis kuulub edaspidi liikmesriikidele. EuroQCI kosmose- ja maapealne taristu ning maismaataristu tuleks programmi raames välja arendada kahes põhietapis: algne valideerimisetapp, mis võib hõlmata mitme eri tehnoloogia ja sideprotokolli väljatöötamist ja valideerimist, ning täieliku kasutuselevõtu etapp, sealhulgas sobivate lahenduste leidmine satelliitidevaheliste ühenduste ning satelliitide ja maapealse taristu ning maismaataristu vahelise andmevahenduse jaoks. |
| --- | --- |

(14)

2019. aasta juunis allkirjastasid liikmesriigid Euroopa kvantsidetaristu (EuroQCI) deklaratsiooni (edaspidi „deklaratsioon“), milles nad leppisid kokku, et tegutsevad üheskoos, koos komisjoniga ja ESA toetusel kogu liitu katva kvantsidetaristu väljaarendamise nimel. Deklaratsiooni kohaselt on EuroQCI algatuse eesmärk võtta kasutusele sertifitseeritud turvaline läbiv kvantsidetaristu, mis võimaldab edastada ja säilitada teavet ja andmeid ning mis suudab ühendada kogu liidu kriitilise tähtsusega avaliku sektori sidevarasid. Programm aitab saavutada deklaratsiooni eesmärke, arendades EuroQCI kosmose- ja maapealset taristut, mis on integreeritud programmi riiklikusse taristusse, ning arendades välja ja võttes kasutusele EuroQCI maismaataristu, mis kuulub edaspidi liikmesriikidele. EuroQCI kosmose- ja maapealne taristu ning maismaataristu tuleks programmi raames välja arendada kahes põhietapis: algne valideerimisetapp, mis võib hõlmata mitme eri tehnoloogia ja sideprotokolli väljatöötamist ja valideerimist, ning täieliku kasutuselevõtu etapp, sealhulgas sobivate lahenduste leidmine satelliitidevaheliste ühenduste ning satelliitide ja maapealse taristu ning maismaataristu vahelise andmevahenduse jaoks.

| (15) | Üks EuroQCI põhifunktsioone on krüptovõtmete kvantväljastuse võimaldamine. Seni ei ole krüptovõtmete kvantväljastuse tehnoloogia ja vahendid piisavalt väljaarendatud, et neid saaks kasutada ELi salastatud teabe kaitsmiseks. Endiselt tuleb lahendada peamised krüptovõtmete kvantväljastuse turvalisust käsitlevad küsimused, nagu krüptovõtmete kvantväljastuse protokollide standardimine, kõrvalkanali analüüs ja hindamismetoodika. Seepärast peaks programm toetama EuroQCI-d ja võimaldama heakskiidetud krüptovahendite lisamist taristusse, kui need on olemas. |
| --- | --- |

(15)

Üks EuroQCI põhifunktsioone on krüptovõtmete kvantväljastuse võimaldamine. Seni ei ole krüptovõtmete kvantväljastuse tehnoloogia ja vahendid piisavalt väljaarendatud, et neid saaks kasutada ELi salastatud teabe kaitsmiseks. Endiselt tuleb lahendada peamised krüptovõtmete kvantväljastuse turvalisust käsitlevad küsimused, nagu krüptovõtmete kvantväljastuse protokollide standardimine, kõrvalkanali analüüs ja hindamismetoodika. Seepärast peaks programm toetama EuroQCI-d ja võimaldama heakskiidetud krüptovahendite lisamist taristusse, kui need on olemas.

| (16) | Selleks et kaitsta ELi salastatud teavet piisavalt turvalisel viisil, peaksid peamised lahendused kvantandmetöötlusest tulenevate ohtude vastu võitlemiseks seisnema konventsionaalsete lahenduste, kvanttehnoloogiajärgse krüptograafia ja võimalusel krüptovõtmete kvantväljastuse tehnoloogia kombineerimises hübriidlähenemisviisidena. Seepärast tuleks selliseid lähenemisviise programmis kasutada, et tagada nii tipptasemel krüptograafia kui ka võtmeväljastus. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et kaitsta ELi salastatud teavet piisavalt turvalisel viisil, peaksid peamised lahendused kvantandmetöötlusest tulenevate ohtude vastu võitlemiseks seisnema konventsionaalsete lahenduste, kvanttehnoloogiajärgse krüptograafia ja võimalusel krüptovõtmete kvantväljastuse tehnoloogia kombineerimises hübriidlähenemisviisidena. Seepärast tuleks selliseid lähenemisviise programmis kasutada, et tagada nii tipptasemel krüptograafia kui ka võtmeväljastus.

| (17) | Et suurendada liidu satelliitside suutlikkust, peaks programmi taristu põhinema GOVSATCOMi komponendi jaoks välja töötatud taristul, mis tuleks programmi integreerida ja mida programmi taristu peaks täiendama. Eelkõige peaks programmi maapealne taristu põhinema GOVSATCOMi keskustel, mida laiendatakse kasutajate vajadustest lähtudes järk-järgult muude maapealse taristu varade kaudu, sealhulgas nende liikmesriikide varade kaudu, kes on valmis operatiiv- ja turvalisusnõuete alusel täiendava panuse andma. |
| --- | --- |

(17)

Et suurendada liidu satelliitside suutlikkust, peaks programmi taristu põhinema GOVSATCOMi komponendi jaoks välja töötatud taristul, mis tuleks programmi integreerida ja mida programmi taristu peaks täiendama. Eelkõige peaks programmi maapealne taristu põhinema GOVSATCOMi keskustel, mida laiendatakse kasutajate vajadustest lähtudes järk-järgult muude maapealse taristu varade kaudu, sealhulgas nende liikmesriikide varade kaudu, kes on valmis operatiiv- ja turvalisusnõuete alusel täiendava panuse andma.

| (18) | Programm peaks parandama turvalist ühendust strateegilist huvi pakkuvates geograafilistes piirkondades, nagu Aafrika ja Arktika, samuti Läänemeri, Must meri, Vahemeri ja Atlandi ookean. Programmi alusel osutatavad teenused peaksid samuti aitama saavutada geopoliitilist kerksust, pakkudes täiendavaid ühendusi vastavalt nende piirkondadega seotud poliitilistele eesmärkidele ja vastavalt komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 1. detsembri 2021. aasta ühisteatisele „The Global Gateway“. |
| --- | --- |

(18)

Programm peaks parandama turvalist ühendust strateegilist huvi pakkuvates geograafilistes piirkondades, nagu Aafrika ja Arktika, samuti Läänemeri, Must meri, Vahemeri ja Atlandi ookean. Programmi alusel osutatavad teenused peaksid samuti aitama saavutada geopoliitilist kerksust, pakkudes täiendavaid ühendusi vastavalt nende piirkondadega seotud poliitilistele eesmärkidele ja vastavalt komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 1. detsembri 2021. aasta ühisteatisele „The Global Gateway“.

| (19) | Ilma et see piiraks sideteenuseid, võiksid programmi jaoks ehitatud satelliidid olla varustatud allsüsteemidega, sealhulgas kasulike laadungitega, mis võimaldaksid suurendada liidu kosmoseprogrammi komponentide suutlikkust ja teenuseid, võimaldades seeläbi välja töötada täiendavaid sidega mitteseotud teenuseid, mille üle otsustab programmikomitee asjaomane koosseis, nagu on ette nähtud määruses (EL) 2021/696, ning mida rakendatakse käesolevas määruses sätestatud tingimustel. Kui liidu kosmoseprogrammi komponentidele tulenev kasu on igakülgselt tõendatud, võttes arvesse kasutajate vajadusi ja eelarvepiiranguid, võiks kõnealuseid allsüsteeme arendada nii, et nad pakuksid Galileod täiendavaid alternatiivseid positsioneerimis-, navigatsiooni- ja ajamääramisteenuseid, et tagada Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) sõnumite edastamine lühema latentsusajaga, anda kosmoseseire käsutusse kosmosepõhised sensorid ja toetada Copernicuse praeguse suutlikkuse suurendamist, eelkõige hädaolukordade puhul ja tsiviiljulgeoleku teenuste vallas. Lisaks võiksid kõnealused allsüsteemid osutada liikmesriikidele sidega mitteseotud teenuseid tingimusel, et see ei mõjuta programmi turvalisust ega eelarvet. |
| --- | --- |

(19)

Ilma et see piiraks sideteenuseid, võiksid programmi jaoks ehitatud satelliidid olla varustatud allsüsteemidega, sealhulgas kasulike laadungitega, mis võimaldaksid suurendada liidu kosmoseprogrammi komponentide suutlikkust ja teenuseid, võimaldades seeläbi välja töötada täiendavaid sidega mitteseotud teenuseid, mille üle otsustab programmikomitee asjaomane koosseis, nagu on ette nähtud määruses (EL) 2021/696, ning mida rakendatakse käesolevas määruses sätestatud tingimustel. Kui liidu kosmoseprogrammi komponentidele tulenev kasu on igakülgselt tõendatud, võttes arvesse kasutajate vajadusi ja eelarvepiiranguid, võiks kõnealuseid allsüsteeme arendada nii, et nad pakuksid Galileod täiendavaid alternatiivseid positsioneerimis-, navigatsiooni- ja ajamääramisteenuseid, et tagada Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) sõnumite edastamine lühema latentsusajaga, anda kosmoseseire käsutusse kosmosepõhised sensorid ja toetada Copernicuse praeguse suutlikkuse suurendamist, eelkõige hädaolukordade puhul ja tsiviiljulgeoleku teenuste vallas. Lisaks võiksid kõnealused allsüsteemid osutada liikmesriikidele sidega mitteseotud teenuseid tingimusel, et see ei mõjuta programmi turvalisust ega eelarvet.

| (20) | Arvestades maapealse riikliku taristu tähtsust programmi jaoks ja selle mõju programmi turvalisusele, peaks sellise taristu asukoha kindlaks määrama komisjon kooskõlas üldiste turvalisusnõuetega ning järgides avatud ja läbipaistvat protsessi, pidades silmas tasakaalustatud jaotuse tagamist liikmesriikide vahel. Programmi maapealse riikliku taristu, millesse on integreeritud ka GOVSATCOMi komponendi raames välja töötatud taristu, kasutuselevõttu võiks kaasata Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Ameti (edaspidi „amet“) või ESA, kui see on asjakohane, ja lähtudes ESA pädevusvaldkonnast. |
| --- | --- |

(20)

Arvestades maapealse riikliku taristu tähtsust programmi jaoks ja selle mõju programmi turvalisusele, peaks sellise taristu asukoha kindlaks määrama komisjon kooskõlas üldiste turvalisusnõuetega ning järgides avatud ja läbipaistvat protsessi, pidades silmas tasakaalustatud jaotuse tagamist liikmesriikide vahel. Programmi maapealse riikliku taristu, millesse on integreeritud ka GOVSATCOMi komponendi raames välja töötatud taristu, kasutuselevõttu võiks kaasata Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Ameti (edaspidi „amet“) või ESA, kui see on asjakohane, ja lähtudes ESA pädevusvaldkonnast.

| (21) | Liidu ja selle liikmesriikide julgeoleku ning riiklike teenuste turvalisuse ja terviklikkuse seisukohalt on elutähtis, et programmi kosmosevarad saaksid startida liidu territooriumilt. Erakorralistel igakülgselt põhjendatud asjaoludel peaks olema võimalik, et sellised stardid toimuvad kolmanda riigi territooriumilt. Lisaks rasketele ja keskmise suurusega kandurrakettidele võiksid väikesed ja üliväikesed kandurraketid pakkuda lisapaindlikkust, et võimaldada kosmosevarade kiiret kasutuselevõttu. |
| --- | --- |

(21)

Liidu ja selle liikmesriikide julgeoleku ning riiklike teenuste turvalisuse ja terviklikkuse seisukohalt on elutähtis, et programmi kosmosevarad saaksid startida liidu territooriumilt. Erakorralistel igakülgselt põhjendatud asjaoludel peaks olema võimalik, et sellised stardid toimuvad kolmanda riigi territooriumilt. Lisaks rasketele ja keskmise suurusega kandurrakettidele võiksid väikesed ja üliväikesed kandurraketid pakkuda lisapaindlikkust, et võimaldada kosmosevarade kiiret kasutuselevõttu.

| (22) | On oluline, et liidule kuuluks kogu programmi raames välja arendatud riikliku taristuga seotud materiaalne ja immateriaalne vara, välja arvatud EuroQCI maismaataristu, ning et liit tagaks samal ajal Euroopa Liidu põhiõiguste harta, sealhulgas selle artikli 17 järgimise. Kuigi need varad oleksid liidu omanduses, peaks liidul olema käesoleva määruse kohaselt ja, kui see on kohane, igale üksikjuhtumile eraldi antud hinnangu põhjal võimalus teha need varad kättesaadavaks kolmandatele isikutele või need võõrandada. |
| --- | --- |

(22)

On oluline, et liidule kuuluks kogu programmi raames välja arendatud riikliku taristuga seotud materiaalne ja immateriaalne vara, välja arvatud EuroQCI maismaataristu, ning et liit tagaks samal ajal Euroopa Liidu põhiõiguste harta, sealhulgas selle artikli 17 järgimise. Kuigi need varad oleksid liidu omanduses, peaks liidul olema käesoleva määruse kohaselt ja, kui see on kohane, igale üksikjuhtumile eraldi antud hinnangu põhjal võimalus teha need varad kättesaadavaks kolmandatele isikutele või need võõrandada.

| (23) | Kogu liitu hõlmavaid algatusi, nagu turvalise ühenduse algatus, kujundab kosmosetaristu sektoris ja kosmoseteenuste sektoris tegutsevate uuenduslike väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd), iduettevõtjate ja suurte ettevõtjate laialdane osalemine kõikjal liidus. Viimastel aastatel on osa kosmosevaldkonnas tegutsejaid kosmosesektori proovile pannud, eelkõige on iduettevõtjad ja VKEd arendanud uuenduslikke, turupõhiseid kosmosetehnoloogiaid ja -rakendusi, mille ärimudel on vahel erinev. Selleks et tagada liidu kosmoseökosüsteemi konkurentsivõime, tuleks programmi abil maksimeerida Euroopa kosmoseökosüsteemi, sealhulgas uue kosmosetööstuse välja töötatud uuenduslike ja murranguliste tehnoloogiate ning uute ärimudelite kasutamist, eelkõige turupõhiseid uusi kosmosetehnoloogiaid ja -rakendusi arendavate VKEde, keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate ja iduettevõtjate poolt, integreerides samal ajal kogu kosmosetegevuse väärtusahela ning hõlmates kosmosetaristu ja kosmoseteenuste segmente. |
| --- | --- |

(23)

Kogu liitu hõlmavaid algatusi, nagu turvalise ühenduse algatus, kujundab kosmosetaristu sektoris ja kosmoseteenuste sektoris tegutsevate uuenduslike väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd), iduettevõtjate ja suurte ettevõtjate laialdane osalemine kõikjal liidus. Viimastel aastatel on osa kosmosevaldkonnas tegutsejaid kosmosesektori proovile pannud, eelkõige on iduettevõtjad ja VKEd arendanud uuenduslikke, turupõhiseid kosmosetehnoloogiaid ja -rakendusi, mille ärimudel on vahel erinev. Selleks et tagada liidu kosmoseökosüsteemi konkurentsivõime, tuleks programmi abil maksimeerida Euroopa kosmoseökosüsteemi, sealhulgas uue kosmosetööstuse välja töötatud uuenduslike ja murranguliste tehnoloogiate ning uute ärimudelite kasutamist, eelkõige turupõhiseid uusi kosmosetehnoloogiaid ja -rakendusi arendavate VKEde, keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate ja iduettevõtjate poolt, integreerides samal ajal kogu kosmosetegevuse väärtusahela ning hõlmates kosmosetaristu ja kosmoseteenuste segmente.

| (24) | Oluline on julgustada erasektori investeeringuid asjakohaste hangete ning teenuste hankelepingute koondamise kaudu, vähendades seeläbi ebakindlust ning tagades avaliku sektori teenustega seotud vajaduste pikaajalise nähtavuse ja prognoositavuse. Et tagada tulevikus Euroopa kosmosetööstuse konkurentsivõime, peaks programm andma panuse ka kõrgetasemeliste oskuste väljaarendamisse kosmosega seotud valdkondades ja toetama haridus- ja koolitustegevust ning edendama võrdseid võimalusi, soolist võrdõiguslikkust ja naiste võimestamist, et ära kasutada liidu kodanike kogu potentsiaal selles valdkonnas. |
| --- | --- |

(24)

Oluline on julgustada erasektori investeeringuid asjakohaste hangete ning teenuste hankelepingute koondamise kaudu, vähendades seeläbi ebakindlust ning tagades avaliku sektori teenustega seotud vajaduste pikaajalise nähtavuse ja prognoositavuse. Et tagada tulevikus Euroopa kosmosetööstuse konkurentsivõime, peaks programm andma panuse ka kõrgetasemeliste oskuste väljaarendamisse kosmosega seotud valdkondades ja toetama haridus- ja koolitustegevust ning edendama võrdseid võimalusi, soolist võrdõiguslikkust ja naiste võimestamist, et ära kasutada liidu kodanike kogu potentsiaal selles valdkonnas.

| (25) | Kooskõlas komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatises „Euroopa roheline kokkulepe“ sätestatud eesmärkidega peaks programm võimalikult suures ulatuses minimeerima oma keskkonnamõju. Kuigi kosmosevarad ei tekita kasutuse ajal ise kasvuhoonegaase, mõjutavad nende tootmine ja nendega seotud maapealsed seadmed keskkonda. Selle mõju leevendamiseks tuleks võtta meetmeid. Selleks peaksid programmi raames korraldatavad hanked hõlmama kestlikkuse põhimõtteid ja meetmeid, näiteks sätteid taristu arendamise, ehitamise ja kasutuselevõtu käigus tekkivate kasvuhoonegaaside heitkoguste minimeerimiseks ja kompenseerimiseks ning meetmeid, mille eesmärk on ennetada valgusreostust, nt mõju maapealsetele astronoomilistele vaatlustele. |
| --- | --- |

(25)

Kooskõlas komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatises „Euroopa roheline kokkulepe“ sätestatud eesmärkidega peaks programm võimalikult suures ulatuses minimeerima oma keskkonnamõju. Kuigi kosmosevarad ei tekita kasutuse ajal ise kasvuhoonegaase, mõjutavad nende tootmine ja nendega seotud maapealsed seadmed keskkonda. Selle mõju leevendamiseks tuleks võtta meetmeid. Selleks peaksid programmi raames korraldatavad hanked hõlmama kestlikkuse põhimõtteid ja meetmeid, näiteks sätteid taristu arendamise, ehitamise ja kasutuselevõtu käigus tekkivate kasvuhoonegaaside heitkoguste minimeerimiseks ja kompenseerimiseks ning meetmeid, mille eesmärk on ennetada valgusreostust, nt mõju maapealsetele astronoomilistele vaatlustele.

| (26) | Võttes arvesse kosmoseaparaatide ja kosmosejäätmete suurenevat mahtu orbiidil, peaks uus Euroopa satelliidikogum vastama ka kosmosekestlikkuse kriteeriumidele ja olema kosmoseliikluse korraldamise ning kosmose jälgimise ja seire (SST) alal hea tava näiteks, et vähendada tekkivat kosmosejäätmete hulka, ennetada orbiidil aset leidvaid eraldumisi ja kokkupõrkeid ning tagada asjakohaste meetmete võtmine kosmoseaparaadi olelusringi lõpetamiseks. Kuna kosmosekeskkonna kaitsega on seotud mitmed õigustatud muret tekitavad küsimused, mida praegu arutatakse sellistel rahvusvahelistel foorumitel nagu ÜRO avakosmose rahumeelse kasutamise komitee, on väga tähis, et liit näitaks kosmosekestlikkuse valdkonnas eeskuju. Programmi raames sõlmitud hankelepingud peaksid tagama, et kasutatav tehnoloogia võimaldab rakendada võimalikult rangeid kestlikkuse ning energia- ja ressursitõhususe standardeid. |
| --- | --- |

(26)

Võttes arvesse kosmoseaparaatide ja kosmosejäätmete suurenevat mahtu orbiidil, peaks uus Euroopa satelliidikogum vastama ka kosmosekestlikkuse kriteeriumidele ja olema kosmoseliikluse korraldamise ning kosmose jälgimise ja seire (SST) alal hea tava näiteks, et vähendada tekkivat kosmosejäätmete hulka, ennetada orbiidil aset leidvaid eraldumisi ja kokkupõrkeid ning tagada asjakohaste meetmete võtmine kosmoseaparaadi olelusringi lõpetamiseks. Kuna kosmosekeskkonna kaitsega on seotud mitmed õigustatud muret tekitavad küsimused, mida praegu arutatakse sellistel rahvusvahelistel foorumitel nagu ÜRO avakosmose rahumeelse kasutamise komitee, on väga tähis, et liit näitaks kosmosekestlikkuse valdkonnas eeskuju. Programmi raames sõlmitud hankelepingud peaksid tagama, et kasutatav tehnoloogia võimaldab rakendada võimalikult rangeid kestlikkuse ning energia- ja ressursitõhususe standardeid.

| (27) | Riiklike teenuste operatiivnõuded peaksid põhinema valitsuselt loa saanud kasutajate vajaduste hindamisel, võttes samal ajal arvesse ka praeguste turupakkumiste võimalusi. Nende nõuete hindamisel tuleks võimalikult suures ulatuses kasutada praegust turusuutlikkust. Lähtuvalt nendest operatiivnõuetest koos üldiste turvalisusnõuetega ja riiklike teenuste kasvava nõudlusega, tuleks välja töötada riiklike teenuste portfell. Selles teenuste portfellis tuleks kindlaks määrata riiklike teenuste suhtes kohaldatav lähtetase. Selles tuleks samuti kindlaks määrata sellised teenusekategooriad, mis täiendavad määruse (EL) 2021/696 raames kindlaks määratud GOVSATCOMi teenuste portfelli. Komisjon peaks tagama GOVSATCOMi komponendi ja programmi tegevus- ja turvalisusnõuete kooskõla ja sidususe. Selleks et säilitada teenuste nõudluse ja pakkumise parim võimalik vastavus, tuleks riiklike teenuste portfell kindlaks määrata 2023. aastal ja seda peaks olema võimalik korrapäraselt ajakohastada pärast kõnealustest tegevus- ja turvalisusnõuetest lähtuvat liikmesriikidega konsulteerimist. |
| --- | --- |

(27)

Riiklike teenuste operatiivnõuded peaksid põhinema valitsuselt loa saanud kasutajate vajaduste hindamisel, võttes samal ajal arvesse ka praeguste turupakkumiste võimalusi. Nende nõuete hindamisel tuleks võimalikult suures ulatuses kasutada praegust turusuutlikkust. Lähtuvalt nendest operatiivnõuetest koos üldiste turvalisusnõuetega ja riiklike teenuste kasvava nõudlusega, tuleks välja töötada riiklike teenuste portfell. Selles teenuste portfellis tuleks kindlaks määrata riiklike teenuste suhtes kohaldatav lähtetase. Selles tuleks samuti kindlaks määrata sellised teenusekategooriad, mis täiendavad määruse (EL) 2021/696 raames kindlaks määratud GOVSATCOMi teenuste portfelli. Komisjon peaks tagama GOVSATCOMi komponendi ja programmi tegevus- ja turvalisusnõuete kooskõla ja sidususe. Selleks et säilitada teenuste nõudluse ja pakkumise parim võimalik vastavus, tuleks riiklike teenuste portfell kindlaks määrata 2023. aastal ja seda peaks olema võimalik korrapäraselt ajakohastada pärast kõnealustest tegevus- ja turvalisusnõuetest lähtuvat liikmesriikidega konsulteerimist.

| (28) | Satelliitside on ammenduv ressurss, mida piirab satelliitide suutlikkus, sagedus ja geograafiline katvus. Et olla kulutõhus ja saada kasu mastaabisäästust, peaks programm seega optimeerima riiklike teenuste pakkumise ja nõudluse vastavust ning vältima üleliigset suutlikkust. Kuna aja jooksul muutub nii nõudlus kui ka võimalik pakkumine, peaks komisjon jälgima vajadust kohandada riiklike teenistuste portfelli iga kord, kui see näib olevat vajalik. |
| --- | --- |

(28)

Satelliitside on ammenduv ressurss, mida piirab satelliitide suutlikkus, sagedus ja geograafiline katvus. Et olla kulutõhus ja saada kasu mastaabisäästust, peaks programm seega optimeerima riiklike teenuste pakkumise ja nõudluse vastavust ning vältima üleliigset suutlikkust. Kuna aja jooksul muutub nii nõudlus kui ka võimalik pakkumine, peaks komisjon jälgima vajadust kohandada riiklike teenistuste portfelli iga kord, kui see näib olevat vajalik.

| (29) | Liikmesriikidel, nõukogul, komisjonil ja Euroopa välisteenistusel ning liidu ametitel ja organitel peaks olema võimalik hakata programmiosaliseks, kui nad otsustavad anda riiklike teenuste kasutajatele lube või pakkuda suutlikkust, tegevuskohti või tööruume. Arvestades, et iga liikmesriik võib ise otsustada, kas anda oma riigi riiklike teenuste kasutajatele lube, ei tohiks panna liikmesriikidele kohustust panustada programmi või majutada programmi taristut. |
| --- | --- |

(29)

Liikmesriikidel, nõukogul, komisjonil ja Euroopa välisteenistusel ning liidu ametitel ja organitel peaks olema võimalik hakata programmiosaliseks, kui nad otsustavad anda riiklike teenuste kasutajatele lube või pakkuda suutlikkust, tegevuskohti või tööruume. Arvestades, et iga liikmesriik võib ise otsustada, kas anda oma riigi riiklike teenuste kasutajatele lube, ei tohiks panna liikmesriikidele kohustust panustada programmi või majutada programmi taristut.

| (30) | Iga programmiosaline peaks määrama pädeva turvalise ühenduse asutuse, kes jälgib, kas kasutajad ja muud riiklikud üksused, kellel on programmis oma roll, järgivad kohaldatavaid reegleid ja turvamenetlusi, mis on kindlaks määratud üldistes turvalisusnõuetes. Programmiosalised võivad sellise asutuse ülesanded anda olemasolevale asutusele. |
| --- | --- |

(30)

Iga programmiosaline peaks määrama pädeva turvalise ühenduse asutuse, kes jälgib, kas kasutajad ja muud riiklikud üksused, kellel on programmis oma roll, järgivad kohaldatavaid reegleid ja turvamenetlusi, mis on kindlaks määratud üldistes turvalisusnõuetes. Programmiosalised võivad sellise asutuse ülesanded anda olemasolevale asutusele.

| (31) | Käesoleva määrusega kehtestatakse programmi kogu kestuseks rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendile ja nõukogule peamine lähtesumma Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava, (5) punkti 18 tähenduses. |
| --- | --- |

(31)

Käesoleva määrusega kehtestatakse programmi kogu kestuseks rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendile ja nõukogule peamine lähtesumma Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava, (5) punkti 18 tähenduses.

| (32) | Programmi eesmärgid on kooskõlas muude liidu programmide eesmärkidega ja täiendavad neid, eelkõige järgmiste programmide puhul: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/695 (6) ning nõukogu otsusega (EL) 2021/764 (7) loodud programm „Euroopa horisont“, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/694 (8) loodud programm „Digitaalne Euroopa“, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/947 (9) loodud naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1153 (10) loodud Euroopa ühendamise rahastu ning eriti liidu kosmoseprogramm. |
| --- | --- |

(32)

Programmi eesmärgid on kooskõlas muude liidu programmide eesmärkidega ja täiendavad neid, eelkõige järgmiste programmide puhul: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/695 (6) ning nõukogu otsusega (EL) 2021/764 (7) loodud programm „Euroopa horisont“, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/694 (8) loodud programm „Digitaalne Euroopa“, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/947 (9) loodud naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1153 (10) loodud Euroopa ühendamise rahastu ning eriti liidu kosmoseprogramm.

| (33) | Programmi „Euroopa horisont“ digitaalvaldkonna, tööstuse ja kosmose teemavaldkonna komponentidest eraldatakse sihtotstarbeline osa teadus- ja innovatsioonitegevusele, mis on seotud turvalise ühenduse süsteemi arendamise ja valideerimisega, sealhulgas selliste võimalike tehnoloogialahenduste jaoks, mis töötatakse välja kosmoseökosüsteemi, sealhulgas uue kosmosetööstuse raames. Naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ vahenditest eraldatakse sihtotstarbeline osa tegevustele, mis on seotud turvalise ühenduse süsteemi toimimise ja ülemaailmse teenuste osutamisega, mis võimaldab pakkuda rahvusvahelistele partneritele mitmesuguseid teenuseid. Liidu kosmoseprogramm eraldab GOVSATCOMi komponendist sihtotstarbelise osa tegevusele, mis on seotud GOVSATCOMi keskuse arendamisega; see keskus moodustab osa turvalise ühenduse süsteemi maapealsest taristust. Nendest programmidest saadavat rahastust tuleks kasutada kõnealuste programmide reeglite kohaselt. |
| --- | --- |

(33)

Programmi „Euroopa horisont“ digitaalvaldkonna, tööstuse ja kosmose teemavaldkonna komponentidest eraldatakse sihtotstarbeline osa teadus- ja innovatsioonitegevusele, mis on seotud turvalise ühenduse süsteemi arendamise ja valideerimisega, sealhulgas selliste võimalike tehnoloogialahenduste jaoks, mis töötatakse välja kosmoseökosüsteemi, sealhulgas uue kosmosetööstuse raames. Naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ vahenditest eraldatakse sihtotstarbeline osa tegevustele, mis on seotud turvalise ühenduse süsteemi toimimise ja ülemaailmse teenuste osutamisega, mis võimaldab pakkuda rahvusvahelistele partneritele mitmesuguseid teenuseid. Liidu kosmoseprogramm eraldab GOVSATCOMi komponendist sihtotstarbelise osa tegevusele, mis on seotud GOVSATCOMi keskuse arendamisega; see keskus moodustab osa turvalise ühenduse süsteemi maapealsest taristust. Nendest programmidest saadavat rahastust tuleks kasutada kõnealuste programmide reeglite kohaselt.

| (34) | Kuna programmil on juba olemuslikult mõju liidu ja selle liikmesriikide julgeolekule, ühtivad programmi eesmärgid ja põhimõtted ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/697 (11) alusel loodud Euroopa Kaitsefondi omadega. Seetõttu tuleks osa Euroopa Kaitsefondist saadavast rahastusest eraldada programmi kohaste toimingute, eelkõige selle taristu kasutuselevõtuga seotud toimingute rahastamiseks. |
| --- | --- |

(34)

Kuna programmil on juba olemuslikult mõju liidu ja selle liikmesriikide julgeolekule, ühtivad programmi eesmärgid ja põhimõtted ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/697 (11) alusel loodud Euroopa Kaitsefondi omadega. Seetõttu tuleks osa Euroopa Kaitsefondist saadavast rahastusest eraldada programmi kohaste toimingute, eelkõige selle taristu kasutuselevõtuga seotud toimingute rahastamiseks.

| (35) | Programmi eduka rakendamise tagamiseks on oluline kindlustada piisavate vahendite olemasolu. Liikmesriigid peaksid saama panustada nii, et nad teevad kättesaadavaks oma tehnilise pädevuse, oskusteabe ja abi, eriti ohutuse ja julgeoleku valdkonnas, või kui see on asjakohane ja võimalik, andes programmi käsutusse oma territooriumil asuvad andmed, teabe, teenused ja taristu. Programm peaks võima saada täiendavat rahalist või mitterahalist toetust kolmandatelt isikutelt, sealhulgas liidu asutustelt ja organitelt, liikmesriikidelt, programmis osalevatelt kolmandatelt riikidelt või rahvusvahelistelt organisatsioonidelt kooskõlas asjakohaste lepingutega. |
| --- | --- |

(35)

Programmi eduka rakendamise tagamiseks on oluline kindlustada piisavate vahendite olemasolu. Liikmesriigid peaksid saama panustada nii, et nad teevad kättesaadavaks oma tehnilise pädevuse, oskusteabe ja abi, eriti ohutuse ja julgeoleku valdkonnas, või kui see on asjakohane ja võimalik, andes programmi käsutusse oma territooriumil asuvad andmed, teabe, teenused ja taristu. Programm peaks võima saada täiendavat rahalist või mitterahalist toetust kolmandatelt isikutelt, sealhulgas liidu asutustelt ja organitelt, liikmesriikidelt, programmis osalevatelt kolmandatelt riikidelt või rahvusvahelistelt organisatsioonidelt kooskõlas asjakohaste lepingutega.

| (36) | Programmi suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (12) (edaspidi „finantsmäärus“). Finantsmääruses on sätestatud liidu eelarve täitmise reeglid, sealhulgas reeglid toetuste, auhindade, hangete, eelarve kaudse täitmise, rahastamisvahendite, eelarveliste tagatiste, finantsabi ja välisekspertide tasustamise kohta. |
| --- | --- |

(36)

Programmi suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (12) (edaspidi „finantsmäärus“). Finantsmääruses on sätestatud liidu eelarve täitmise reeglid, sealhulgas reeglid toetuste, auhindade, hangete, eelarve kaudse täitmise, rahastamisvahendite, eelarveliste tagatiste, finantsabi ja välisekspertide tasustamise kohta.

| (37) | Vastavalt finantsmääruse artikli 191 lõikele 3 ei rahastata mingil juhul samu kulusid liidu eelarvest kaks korda. |
| --- | --- |

(37)

Vastavalt finantsmääruse artikli 191 lõikele 3 ei rahastata mingil juhul samu kulusid liidu eelarvest kaks korda.

| (38) | Komisjonil peaks olema võimalik vajaduse korral ja vajalikus ulatuses kasutada teatavate väliste osalejate tehnilist abi, kui liidu julgeolekuhuvid on kaitstud. Muud programmi avaliku juhtimisega tegelevad üksused peaksid saama neile käesoleva määrusega delegeeritud ülesannete täitmisel samuti sellist tehnilist abi kasutada. |
| --- | --- |

(38)

Komisjonil peaks olema võimalik vajaduse korral ja vajalikus ulatuses kasutada teatavate väliste osalejate tehnilist abi, kui liidu julgeolekuhuvid on kaitstud. Muud programmi avaliku juhtimisega tegelevad üksused peaksid saama neile käesoleva määrusega delegeeritud ülesannete täitmisel samuti sellist tehnilist abi kasutada.

| (39) | Programmi raames sõlmitavad avaliku hanke lepingud programmist rahastatavaks tegevuseks peaksid vastama liidu normidele. Sellega seoses peaks liit vastutama ka avalike hangetega seoses taotletavate eesmärkide kindlaksmääramise eest. |
| --- | --- |

(39)

Programmi raames sõlmitavad avaliku hanke lepingud programmist rahastatavaks tegevuseks peaksid vastama liidu normidele. Sellega seoses peaks liit vastutama ka avalike hangetega seoses taotletavate eesmärkide kindlaksmääramise eest.

| (40) | Programm tugineb keerukale ja pidevalt muutuvale tehnoloogiale. Sellisest tehnoloogiast sõltumine toob programmi raames tehtavate avalike hangetega seoses kaasa ebakindlust ja riske, kui hangete objektiks on pikaajalised kohustused seoses seadmete või teenustega. Seepärast on lisaks finantsmääruses sätestatud reeglitele vajalikud konkreetsed avalikke hankeid käsitlevad meetmed. Peaks olema võimalik kehtestada allhangete alammäär. Allhangete puhul tuleks võimaluse korral eelistada iduettevõtjaid ja VKEsid, eelkõige selleks, et võimaldada nende piiriülest osalemist. |
| --- | --- |

(40)

Programm tugineb keerukale ja pidevalt muutuvale tehnoloogiale. Sellisest tehnoloogiast sõltumine toob programmi raames tehtavate avalike hangetega seoses kaasa ebakindlust ja riske, kui hangete objektiks on pikaajalised kohustused seoses seadmete või teenustega. Seepärast on lisaks finantsmääruses sätestatud reeglitele vajalikud konkreetsed avalikke hankeid käsitlevad meetmed. Peaks olema võimalik kehtestada allhangete alammäär. Allhangete puhul tuleks võimaluse korral eelistada iduettevõtjaid ja VKEsid, eelkõige selleks, et võimaldada nende piiriülest osalemist.

| (41) | Selleks et täita programmi eesmärke, on oluline, et oleks võimalik kasutada, kui see on asjakohane, kosmosevaldkonnas tegutsevate liidu avaliku ja erasektori üksuste pakutavat suutlikkust ning teha ka rahvusvahelisel tasandil koostööd kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega. Seepärast on vaja ette näha võimalus kasutada kõiki Euroopa Liidu toimimise lepinguga (ELi toimimise leping) ja finantsmäärusega ette nähtud asjakohaseid vahendeid ja juhtimismeetodeid ning ühiseid hankemenetlusi. |
| --- | --- |

(41)

Selleks et täita programmi eesmärke, on oluline, et oleks võimalik kasutada, kui see on asjakohane, kosmosevaldkonnas tegutsevate liidu avaliku ja erasektori üksuste pakutavat suutlikkust ning teha ka rahvusvahelisel tasandil koostööd kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega. Seepärast on vaja ette näha võimalus kasutada kõiki Euroopa Liidu toimimise lepinguga (ELi toimimise leping) ja finantsmäärusega ette nähtud asjakohaseid vahendeid ja juhtimismeetodeid ning ühiseid hankemenetlusi.

| (42) | Avaliku ja erasektori koostöö on programmi eesmärkide saavutamiseks kõige asjakohasem korraldus. See peaks võimaldama tugineda liidu olemasolevale satelliitside tehnoloogilisele ja tööstuslikule baasile, sealhulgas erasektori varadele, pakkudes töökindlaid ja uuenduslikke riiklikke teenuseid ning võimaldades erasektori partneritel anda täiendavate omainvesteeringute abil programmi taristule lisavõimekust turutingimustel kommertsteenuste osutamiseks. Pealegi peaks selline korraldus optimeerima nii kasutuselevõtu- ja käitamiskulusid – kuna riiklikule ja kommertstaristule ühiste komponentide arendus- ja kasutuselevõtukulud jagatakse –, kui ka tegevuskulusid, kuna võimaldatakse ressursi ulatuslikku ühiskasutust. Samuti peaks see stimuleerima innovatsiooni Euroopa kosmose ökosüsteemis, sealhulgas uue kosmosesüsteemi alal, võimaldades teadus- ja arendustegevusega seotud riske avaliku ja erasektori partnerite vahel jagada. |
| --- | --- |

(42)

Avaliku ja erasektori koostöö on programmi eesmärkide saavutamiseks kõige asjakohasem korraldus. See peaks võimaldama tugineda liidu olemasolevale satelliitside tehnoloogilisele ja tööstuslikule baasile, sealhulgas erasektori varadele, pakkudes töökindlaid ja uuenduslikke riiklikke teenuseid ning võimaldades erasektori partneritel anda täiendavate omainvesteeringute abil programmi taristule lisavõimekust turutingimustel kommertsteenuste osutamiseks. Pealegi peaks selline korraldus optimeerima nii kasutuselevõtu- ja käitamiskulusid – kuna riiklikule ja kommertstaristule ühiste komponentide arendus- ja kasutuselevõtukulud jagatakse –, kui ka tegevuskulusid, kuna võimaldatakse ressursi ulatuslikku ühiskasutust. Samuti peaks see stimuleerima innovatsiooni Euroopa kosmose ökosüsteemis, sealhulgas uue kosmosesüsteemi alal, võimaldades teadus- ja arendustegevusega seotud riske avaliku ja erasektori partnerite vahel jagada.

| (43) | Programmi rakendamiseks tuleks kontsessioonilepingutes, asjade, teenuste ja ehitustööde lepingutes ning segalepingutes järgida aluspõhimõtteid. Sellistes lepingutes tuleks ette näha ülesannete ja kohustuste selge jaotus avaliku ja erasektori partnerite vahel, sealhulgas riskide selge jaotus nende vahel, tagamaks et töövõtjad võtavad vastutuse tagajärgede eest, mis on tingitud selliste kohustuste täitmata jätmisest, mille eest nad vastutavad. Lepingud peaksid tagama, et töövõtjad ei saaks riiklike teenuste osutamise eest liigset hüvitist, peaksid võimaldama kommertsteenuste osutamist erasektori poolt ja tagama valitsuselt loa saanud kasutajate vajaduste asjakohase prioriseerimise. Lepingutega tuleks tagada, et kommertstaristule tuginevate teenuste osutamisel säilitatakse liidu olulised huvid ning programmi üldised ja erieesmärgid. Seepärast on oluline tagada meetmete olemasolu, et kindlustada nende oluliste huvide ja eesmärkide säilimine. Eelkõige peaks komisjonil olema võimalik võtta vajalikke meetmeid teenuse järjepidevuse tagamiseks juhul, kui töövõtja ei suuda oma kohustusi täita.
  Lepingud peaksid sisaldama piisavaid kaitsemeetmeid, et vältida muu hulgas huvide konflikte ja võimalikke konkurentsimoonutusi tulenevalt kommertsteenuste osutamisest, põhjendamatut diskrimineerimist ning muid varjatud kaudseid eeliseid. Selliste kaitsemeetmete hulgas võib olla riiklike teenuste ja kommertsteenuste raamatupidamise lahusus, mis hõlmab vertikaalselt integreeritud operaatorist struktuuriliselt ja juriidiliselt eraldiseisva üksuse loomist riiklike teenuste osutamiseks, ning avatud, õiglane, mõistlik ja mittediskrimineeriv juurdepääs kommertsteenuste osutamiseks vajalikule taristule. Seetõttu peaksid kommertsteenused olema kättesaadavad olemasolevatele maapealsete teenuste osutajatele läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel tingimustel. Lepingud peaksid soodustama iduettevõtjate ja VKEde osalemist kogu väärtusahelas ja kõigis liikmesriikides. |
| --- | --- |

(43)

Programmi rakendamiseks tuleks kontsessioonilepingutes, asjade, teenuste ja ehitustööde lepingutes ning segalepingutes järgida aluspõhimõtteid. Sellistes lepingutes tuleks ette näha ülesannete ja kohustuste selge jaotus avaliku ja erasektori partnerite vahel, sealhulgas riskide selge jaotus nende vahel, tagamaks et töövõtjad võtavad vastutuse tagajärgede eest, mis on tingitud selliste kohustuste täitmata jätmisest, mille eest nad vastutavad. Lepingud peaksid tagama, et töövõtjad ei saaks riiklike teenuste osutamise eest liigset hüvitist, peaksid võimaldama kommertsteenuste osutamist erasektori poolt ja tagama valitsuselt loa saanud kasutajate vajaduste asjakohase prioriseerimise. Lepingutega tuleks tagada, et kommertstaristule tuginevate teenuste osutamisel säilitatakse liidu olulised huvid ning programmi üldised ja erieesmärgid. Seepärast on oluline tagada meetmete olemasolu, et kindlustada nende oluliste huvide ja eesmärkide säilimine. Eelkõige peaks komisjonil olema võimalik võtta vajalikke meetmeid teenuse järjepidevuse tagamiseks juhul, kui töövõtja ei suuda oma kohustusi täita.

Lepingud peaksid sisaldama piisavaid kaitsemeetmeid, et vältida muu hulgas huvide konflikte ja võimalikke konkurentsimoonutusi tulenevalt kommertsteenuste osutamisest, põhjendamatut diskrimineerimist ning muid varjatud kaudseid eeliseid. Selliste kaitsemeetmete hulgas võib olla riiklike teenuste ja kommertsteenuste raamatupidamise lahusus, mis hõlmab vertikaalselt integreeritud operaatorist struktuuriliselt ja juriidiliselt eraldiseisva üksuse loomist riiklike teenuste osutamiseks, ning avatud, õiglane, mõistlik ja mittediskrimineeriv juurdepääs kommertsteenuste osutamiseks vajalikule taristule. Seetõttu peaksid kommertsteenused olema kättesaadavad olemasolevatele maapealsete teenuste osutajatele läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel tingimustel. Lepingud peaksid soodustama iduettevõtjate ja VKEde osalemist kogu väärtusahelas ja kõigis liikmesriikides.

| (44) | Programmi üks olulisi eesmärke on tagada liidu ja liikmesriikide julgeolek ning tugevdada määrava tähtsusega tehnoloogiate ja väärtusahelate kerksust, säilitades samal ajal avatud majanduse. Erijuhtudel tuleb selle eesmärgi täitmiseks kehtestada vajalikud rahastamiskõlblikkus- ja osalemistingimused, et tagada liidu toimivate süsteemide terviklikkuse, turvalisuse ja kerksuse kaitse. See ei tohiks kahjustada vajadust konkurentsivõime ja kulutõhususe järele. |
| --- | --- |

(44)

Programmi üks olulisi eesmärke on tagada liidu ja liikmesriikide julgeolek ning tugevdada määrava tähtsusega tehnoloogiate ja väärtusahelate kerksust, säilitades samal ajal avatud majanduse. Erijuhtudel tuleb selle eesmärgi täitmiseks kehtestada vajalikud rahastamiskõlblikkus- ja osalemistingimused, et tagada liidu toimivate süsteemide terviklikkuse, turvalisuse ja kerksuse kaitse. See ei tohiks kahjustada vajadust konkurentsivõime ja kulutõhususe järele.

| (45) | Finantsmääruse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (13) ning nõukogu määruste (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (14) (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (15) ja (EL) 2017/1939 (16) kohaselt tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, sealhulgas meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise, sealhulgas kelmuste ja pettuste ärahoidmist, avastamist, kõrvaldamist ja uurimist, kaotatud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud summade sissenõudmist ning asjakohasel juhul halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige on Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) vastavalt määrustele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EL, Euratom) nr 883/2013 õigus korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas on esinenud kelmust, pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.
  Euroopa Prokuratuuril on määruse (EL) 2017/1939 kohaselt õigus uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/1371, (17) ja esitada süüdistusi.
  Vastavalt finantsmäärusele peab iga isik või üksus, kes saab liidu vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel igakülgset koostööd, andma komisjonile, OLAFile, kontrollikojale ja tõhustatud koostöös osalevate liikmesriikide suhtes kooskõlas määrusega (EL) 2017/1939 Euroopa Prokuratuurile vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annavad samaväärsed õigused. |
| --- | --- |

(45)

Finantsmääruse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (13) ning nõukogu määruste (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (14) (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (15) ja (EL) 2017/1939 (16) kohaselt tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, sealhulgas meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise, sealhulgas kelmuste ja pettuste ärahoidmist, avastamist, kõrvaldamist ja uurimist, kaotatud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud summade sissenõudmist ning asjakohasel juhul halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige on Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) vastavalt määrustele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EL, Euratom) nr 883/2013 õigus korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas on esinenud kelmust, pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.

Euroopa Prokuratuuril on määruse (EL) 2017/1939 kohaselt õigus uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/1371, (17) ja esitada süüdistusi.

Vastavalt finantsmäärusele peab iga isik või üksus, kes saab liidu vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel igakülgset koostööd, andma komisjonile, OLAFile, kontrollikojale ja tõhustatud koostöös osalevate liikmesriikide suhtes kooskõlas määrusega (EL) 2017/1939 Euroopa Prokuratuurile vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annavad samaväärsed õigused.

| (46) | Et tagada liidu finantshuvide kaitse, on vaja nõuda, et kolmandad riigid annaksid vastutavale eelarvevahendite käsutajale, OLAFile ja kontrollikojale õigused ja juurdepääsu, mida neil on vaja oma volituste täieulatuslikuks kasutamiseks. |
| --- | --- |

(46)

Et tagada liidu finantshuvide kaitse, on vaja nõuda, et kolmandad riigid annaksid vastutavale eelarvevahendite käsutajale, OLAFile ja kontrollikojale õigused ja juurdepääsu, mida neil on vaja oma volituste täieulatuslikuks kasutamiseks.

| (47) | Programmi tõhususe ja mõju optimeerimiseks tuleks võtta meetmeid, et edendada avatud standardite, avatud lähtekoodiga tehnoloogiate ja koostalitlusvõime kasutamist ja arendamist turvalise ühenduse süsteemi arhitektuuris. Süsteemi avatum kontseptsioon võib võimaldada paremat koostoimet liidu kosmoseprogrammi teiste komponentidega või riigisiseste teenuste ja rakendustega, optimeerida kulusid, vältides dubleerimist sama tehnoloogia arendamisel, ning suurendada usaldusväärsust, soodustada innovatsiooni ning saada kasu ulatuslikust konkurentsist. |
| --- | --- |

(47)

Programmi tõhususe ja mõju optimeerimiseks tuleks võtta meetmeid, et edendada avatud standardite, avatud lähtekoodiga tehnoloogiate ja koostalitlusvõime kasutamist ja arendamist turvalise ühenduse süsteemi arhitektuuris. Süsteemi avatum kontseptsioon võib võimaldada paremat koostoimet liidu kosmoseprogrammi teiste komponentidega või riigisiseste teenuste ja rakendustega, optimeerida kulusid, vältides dubleerimist sama tehnoloogia arendamisel, ning suurendada usaldusväärsust, soodustada innovatsiooni ning saada kasu ulatuslikust konkurentsist.

| (48) | Hästi toimiv programmi avalik haldamine nõuab vastutuse ja ülesannete selgepiirilist jaotust eri osalejate vahel, et hoida ära tarbetut kattuvust ning vähendada ülekulusid ja viivitusi. Kõik haldamises osalejad peaksid oma pädevusalas ja kooskõlas oma kohustustega toetama programmi eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

(48)

Hästi toimiv programmi avalik haldamine nõuab vastutuse ja ülesannete selgepiirilist jaotust eri osalejate vahel, et hoida ära tarbetut kattuvust ning vähendada ülekulusid ja viivitusi. Kõik haldamises osalejad peaksid oma pädevusalas ja kooskõlas oma kohustustega toetama programmi eesmärkide saavutamist.

| (49) | Liikmesriigid on kosmosevaldkonnas juba kaua aega aktiivselt tegutsenud. Neil on selles valdkonnas olemas süsteemid, taristu, riiklikud ametid ja asutused. Seepärast on neil võimalik anda programmi, eriti selle rakendamisse, märkimisväärne panus. Nad võivad teha liiduga koostööd, et reklaamida programmi teenuseid ja rakendusi ning tagada sidusus asjaomaste riiklike algatuste ja programmi vahel. Komisjonil võiks olla võimalik kasutada liikmesriikide käsutuses olevaid vahendeid, ta võiks saada neilt abi ja vastastikku kokku lepitud tingimustel delegeerida neile programmi rakendamisega seotud ülesandeid. Asjakohasel juhul peaks liikmesriikide eesmärgiks olema tagada riiklike taaste- ja vastupidavuskavade ning programmi sidusus ja vastastikune täiendavus. Samuti peaksid liikmesriigid võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada oma territooriumil asuva maapealse taristu kaitse. Lisaks peaksid liikmesriigid saama tagada programmi jaoks vajalike sageduste kättesaadavuse ja piisaval tasemel kaitse, et võimaldada rakenduste täielikku väljaarendamist ja rakendamist pakutavate teenuste põhjal vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 243/2012/EL (18). Programmile kättesaadavaks tehtud sagedustel ei tohiks olla programmile finantsmõju. |
| --- | --- |

(49)

Liikmesriigid on kosmosevaldkonnas juba kaua aega aktiivselt tegutsenud. Neil on selles valdkonnas olemas süsteemid, taristu, riiklikud ametid ja asutused. Seepärast on neil võimalik anda programmi, eriti selle rakendamisse, märkimisväärne panus. Nad võivad teha liiduga koostööd, et reklaamida programmi teenuseid ja rakendusi ning tagada sidusus asjaomaste riiklike algatuste ja programmi vahel. Komisjonil võiks olla võimalik kasutada liikmesriikide käsutuses olevaid vahendeid, ta võiks saada neilt abi ja vastastikku kokku lepitud tingimustel delegeerida neile programmi rakendamisega seotud ülesandeid. Asjakohasel juhul peaks liikmesriikide eesmärgiks olema tagada riiklike taaste- ja vastupidavuskavade ning programmi sidusus ja vastastikune täiendavus. Samuti peaksid liikmesriigid võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada oma territooriumil asuva maapealse taristu kaitse. Lisaks peaksid liikmesriigid saama tagada programmi jaoks vajalike sageduste kättesaadavuse ja piisaval tasemel kaitse, et võimaldada rakenduste täielikku väljaarendamist ja rakendamist pakutavate teenuste põhjal vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 243/2012/EL (18). Programmile kättesaadavaks tehtud sagedustel ei tohiks olla programmile finantsmõju.

| (50) | Vastavalt Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklile 17 on komisjoni kui liidu üldiste huvide edendaja ülesanne programmi rakendada, kanda selle eest üldist vastutust ning edendada selle kasutamist. Et kasutada optimaalselt eri sidusrühmade vahendeid ja pädevust, peaks komisjonil olema õigus delegeerida teatavaid ülesandeid põhjendatud asjaoludel teistele üksustele. Komisjon peaks kindlaks määrama süsteemide ja teenuste arendamiseks vajalikud peamised tehnilised ja tegevusnõuded. Komisjon peaks seda tegema pärast konsulteerimist liikmesriikide ekspertide, kasutajate ja muude asjaomaste avaliku või erasektori sidusrühmadega. Ühtlasi on ELi toimimise lepingu artikli 4 lõikes 3 ette nähtud, et liidu pädevuse teostamine ei takista liikmesriikidel teostada oma vastavat pädevust. Et liidu rahalisi vahendeid otstarbekalt kasutada, on siiski asjakohane, et komisjon tagaks võimaluste piires programmi raames elluviidavate tegevuste sidususe liikmesriikide omadega, ilma et see põhjustaks tarbetut dubleerimist. |
| --- | --- |

(50)

Vastavalt Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklile 17 on komisjoni kui liidu üldiste huvide edendaja ülesanne programmi rakendada, kanda selle eest üldist vastutust ning edendada selle kasutamist. Et kasutada optimaalselt eri sidusrühmade vahendeid ja pädevust, peaks komisjonil olema õigus delegeerida teatavaid ülesandeid põhjendatud asjaoludel teistele üksustele. Komisjon peaks kindlaks määrama süsteemide ja teenuste arendamiseks vajalikud peamised tehnilised ja tegevusnõuded. Komisjon peaks seda tegema pärast konsulteerimist liikmesriikide ekspertide, kasutajate ja muude asjaomaste avaliku või erasektori sidusrühmadega. Ühtlasi on ELi toimimise lepingu artikli 4 lõikes 3 ette nähtud, et liidu pädevuse teostamine ei takista liikmesriikidel teostada oma vastavat pädevust. Et liidu rahalisi vahendeid otstarbekalt kasutada, on siiski asjakohane, et komisjon tagaks võimaluste piires programmi raames elluviidavate tegevuste sidususe liikmesriikide omadega, ilma et see põhjustaks tarbetut dubleerimist.

| (51) | Finantsmääruse artiklis 154 on sätestatud, et komisjon saab eelhindamise tulemuste põhjal tugineda selliste isikute või üksuste süsteemidele ja menetlustele, kellele on usaldatud liidu rahaliste vahendite haldamine. Vajaduse korral tuleks vastavas rahalist toetust käsitlevas lepingus kindlaks määrata nende süsteemide ja menetluste konkreetsed kohandused (järelevalvemeetmed) ning kehtivate lepingute suhtes kehtiv korraldus. |
| --- | --- |

(51)

Finantsmääruse artiklis 154 on sätestatud, et komisjon saab eelhindamise tulemuste põhjal tugineda selliste isikute või üksuste süsteemidele ja menetlustele, kellele on usaldatud liidu rahaliste vahendite haldamine. Vajaduse korral tuleks vastavas rahalist toetust käsitlevas lepingus kindlaks määrata nende süsteemide ja menetluste konkreetsed kohandused (järelevalvemeetmed) ning kehtivate lepingute suhtes kehtiv korraldus.

| (52) | Tänu oma ülemaailmsele katvusele on programmil tugev rahvusvaheline mõõde. Rahvusvahelised partnerid, nende valitsused ja kodanikud saavad osa mitmesugustest programmi teenustest, mis toob kasu liidu ja liikmesriikide rahvusvahelisele koostööle kõnealuste partneritega. Programmiga seotud küsimustes võiks komisjon oma pädevuse piires koordineerida liidu nimel tegevust rahvusvahelisel areenil. |
| --- | --- |

(52)

Tänu oma ülemaailmsele katvusele on programmil tugev rahvusvaheline mõõde. Rahvusvahelised partnerid, nende valitsused ja kodanikud saavad osa mitmesugustest programmi teenustest, mis toob kasu liidu ja liikmesriikide rahvusvahelisele koostööle kõnealuste partneritega. Programmiga seotud küsimustes võiks komisjon oma pädevuse piires koordineerida liidu nimel tegevust rahvusvahelisel areenil.

| (53) | Tuginedes erialateadmistele, mis on viimastel aastatel välja kujunenud liidu kosmoseprogrammi Galileo ja EGNOSe komponentide juhtimise ja käitamise ning nendega seotud teenuste osutamise alal, on amet kõige sobivam organ täitma komisjoni järelevalve all ülesandeid, mis on seotud riikliku taristu käitamise ja riiklike teenuste osutamisega. Seega peaks ta arendama sel eesmärgil välja asjakohase lisasuutlikkuse. Seepärast tuleks ametile delegeerida riiklike teenuste osutamine ja talle peaks saama delegeerida ka riikliku taristu kogu operatiivjuhtimise või osa sellest. |
| --- | --- |

(53)

Tuginedes erialateadmistele, mis on viimastel aastatel välja kujunenud liidu kosmoseprogrammi Galileo ja EGNOSe komponentide juhtimise ja käitamise ning nendega seotud teenuste osutamise alal, on amet kõige sobivam organ täitma komisjoni järelevalve all ülesandeid, mis on seotud riikliku taristu käitamise ja riiklike teenuste osutamisega. Seega peaks ta arendama sel eesmärgil välja asjakohase lisasuutlikkuse. Seepärast tuleks ametile delegeerida riiklike teenuste osutamine ja talle peaks saama delegeerida ka riikliku taristu kogu operatiivjuhtimise või osa sellest.

| (54) | Seoses julgeolekuga peaks amet vastutama oma turvalisuse akrediteerimise nõukogu kaudu riiklike teenuste ja taristu turvalisuse akrediteerimise tagamise eest, võttes arvesse ameti kogemusi selles valdkonnas. Lisaks peaks amet täitma talle komisjoni poolt delegeeritud ülesandeid vastavalt ameti operatiivvalmidusele, eelkõige seoses inimressurside piisava tasemega. Võimaluse korral peaks amet võimendama oma eksperditeadmisi, näiteks Euroopa GNSSi tegevuse kaudu. Ametile ülesandeid delegeerides tuleks ette näha piisavad inim-, haldus- ja finantsressursid, et võimaldada ametil täielikult oma ülesandeid ja missiooni täita. |
| --- | --- |

(54)

Seoses julgeolekuga peaks amet vastutama oma turvalisuse akrediteerimise nõukogu kaudu riiklike teenuste ja taristu turvalisuse akrediteerimise tagamise eest, võttes arvesse ameti kogemusi selles valdkonnas. Lisaks peaks amet täitma talle komisjoni poolt delegeeritud ülesandeid vastavalt ameti operatiivvalmidusele, eelkõige seoses inimressurside piisava tasemega. Võimaluse korral peaks amet võimendama oma eksperditeadmisi, näiteks Euroopa GNSSi tegevuse kaudu. Ametile ülesandeid delegeerides tuleks ette näha piisavad inim-, haldus- ja finantsressursid, et võimaldada ametil täielikult oma ülesandeid ja missiooni täita.

| (55) | Et tagada riikliku taristu toimimine ja hõlbustada riiklike teenuste osutamist, peaks ametil olema lubatud delegeerida teatav tegevus rahalist toetust käsitlevate lepingute alusel teistele üksustele nende vastavates pädevusvaldkondades, kooskõlas komisjoni suhtes kohaldatavate eelarve kaudse täitmise tingimustega, nagu on sätestatud finantsmääruses. |
| --- | --- |

(55)

Et tagada riikliku taristu toimimine ja hõlbustada riiklike teenuste osutamist, peaks ametil olema lubatud delegeerida teatav tegevus rahalist toetust käsitlevate lepingute alusel teistele üksustele nende vastavates pädevusvaldkondades, kooskõlas komisjoni suhtes kohaldatavate eelarve kaudse täitmise tingimustega, nagu on sätestatud finantsmääruses.

| (56) | ESA on rahvusvaheline organisatsioon, kellel on kosmose valdkonnas laialdane oskusteave, sealhulgas satelliitside alal, ning kes on seetõttu oluline partner liidu kosmosepoliitika eri aspektide rakendamisel. Sellega seoses peaks ESA-l olema võimalik pakkuda komisjonile oskusteavet, sealhulgas programmi tehniliste kirjelduste ettevalmistamiseks ja tehniliste aspektide rakendamiseks. Selleks tuleks teha ESA-le ülesandeks programmi arendus- ja valideerimistoimingute järelevalve ning ta peaks toetama programmi rakendamise raames sõlmitud lepingute hindamist. |
| --- | --- |

(56)

ESA on rahvusvaheline organisatsioon, kellel on kosmose valdkonnas laialdane oskusteave, sealhulgas satelliitside alal, ning kes on seetõttu oluline partner liidu kosmosepoliitika eri aspektide rakendamisel. Sellega seoses peaks ESA-l olema võimalik pakkuda komisjonile oskusteavet, sealhulgas programmi tehniliste kirjelduste ettevalmistamiseks ja tehniliste aspektide rakendamiseks. Selleks tuleks teha ESA-le ülesandeks programmi arendus- ja valideerimistoimingute järelevalve ning ta peaks toetama programmi rakendamise raames sõlmitud lepingute hindamist.

| (57) | Arvestades kosmosetegevuse tähtsust liidu majanduse ja liidu kodanike elu seisukohast, peaks programmi üks peamine prioriteet olema kõrgetasemelise julgeoleku saavutamine ja tagamine, eriti selleks, et kaitsta liidu ja liikmesriikide huve, muu hulgas seoses salastatud ja tundliku salastamata teabega. |
| --- | --- |

(57)

Arvestades kosmosetegevuse tähtsust liidu majanduse ja liidu kodanike elu seisukohast, peaks programmi üks peamine prioriteet olema kõrgetasemelise julgeoleku saavutamine ja tagamine, eriti selleks, et kaitsta liidu ja liikmesriikide huve, muu hulgas seoses salastatud ja tundliku salastamata teabega.

| (58) | Arvestades Euroopa välisteenistuse eksperditeadmisi ning korrapäraseid sidemeid kolmandate riikide ametiasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, peaks Euroopa välisteenistus suutma aidata komisjonil täita kooskõlas nõukogu otsusega 2010/427/EL (19) teatavaid programmi turvalisusega seotud ülesandeid välissuhete valdkonnas. |
| --- | --- |

(58)

Arvestades Euroopa välisteenistuse eksperditeadmisi ning korrapäraseid sidemeid kolmandate riikide ametiasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, peaks Euroopa välisteenistus suutma aidata komisjonil täita kooskõlas nõukogu otsusega 2010/427/EL (19) teatavaid programmi turvalisusega seotud ülesandeid välissuhete valdkonnas.

| (59) | Ilma et see piiraks liikmesriikide ainuvastutust oma riikliku julgeoleku valdkonnas, nagu on sätestatud ELi lepingu artikli 4 lõikes 2, ning liikmesriikide õigust kaitsta oma olulisi julgeolekuhuvisid kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 346, tuleks programmi sujuva rakendamise tagamiseks eraldi ette näha turvalisuse juhtimine. Turvalisuse juhtimine peaks põhinema kolmel aluspõhimõttel. Esiteks on väga oluline võtta võimalikult suures ulatuses arvesse liikmesriikide laiaulatuslikku ja ainulaadset kogemust julgeolekuküsimustes. Teiseks tuleks operatiivülesanded ja turvalisuse akrediteerimise ülesanded selgelt lahus hoida, et vältida huvide konflikte ja turvalisusnõuete kohaldamisel esinevaid puudujääke. Kolmandaks on üksusel, mis vastutab programmi kogu taristu või mõnede selle osade haldamise eest, parimad võimalused hallata talle delegeeritud ülesannetega seotud julgeolekut. Programmi turvalisus põhineks liidu kosmoseprogrammi rakendamisel saadud viimaste aastate kogemustel. Usaldusväärne turvalisuse juhtimine eeldab ka rollide asjakohast jaotust eri osalejate vahel. Ilma et see piiraks liikmesriikide eesõigusi riikliku julgeoleku valdkonnas, peaks komisjon kui programmi eest vastutaja määrama koos liikmesriikidega kindlaks üldised turvalisusnõuded, mida programmi suhtes kohaldatakse. Eelkõige salastatud teabe valdkonnas peaks programmi turvalisuse juhtimine kajastama nõukogu ja liikmesriikide vastavaid rolle ja pädevusvaldkondi ELi salastatud teabe kaitsmiseks kasutatavate krüptovahendite hindamisel ja heakskiitmisel. |
| --- | --- |

(59)

Ilma et see piiraks liikmesriikide ainuvastutust oma riikliku julgeoleku valdkonnas, nagu on sätestatud ELi lepingu artikli 4 lõikes 2, ning liikmesriikide õigust kaitsta oma olulisi julgeolekuhuvisid kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 346, tuleks programmi sujuva rakendamise tagamiseks eraldi ette näha turvalisuse juhtimine. Turvalisuse juhtimine peaks põhinema kolmel aluspõhimõttel. Esiteks on väga oluline võtta võimalikult suures ulatuses arvesse liikmesriikide laiaulatuslikku ja ainulaadset kogemust julgeolekuküsimustes. Teiseks tuleks operatiivülesanded ja turvalisuse akrediteerimise ülesanded selgelt lahus hoida, et vältida huvide konflikte ja turvalisusnõuete kohaldamisel esinevaid puudujääke. Kolmandaks on üksusel, mis vastutab programmi kogu taristu või mõnede selle osade haldamise eest, parimad võimalused hallata talle delegeeritud ülesannetega seotud julgeolekut. Programmi turvalisus põhineks liidu kosmoseprogrammi rakendamisel saadud viimaste aastate kogemustel. Usaldusväärne turvalisuse juhtimine eeldab ka rollide asjakohast jaotust eri osalejate vahel. Ilma et see piiraks liikmesriikide eesõigusi riikliku julgeoleku valdkonnas, peaks komisjon kui programmi eest vastutaja määrama koos liikmesriikidega kindlaks üldised turvalisusnõuded, mida programmi suhtes kohaldatakse. Eelkõige salastatud teabe valdkonnas peaks programmi turvalisuse juhtimine kajastama nõukogu ja liikmesriikide vastavaid rolle ja pädevusvaldkondi ELi salastatud teabe kaitsmiseks kasutatavate krüptovahendite hindamisel ja heakskiitmisel.

| (60) | Programmi taristu küberturvalisus ja füüsiline turvalisus nii maa peal kui ka kosmoses ning selle füüsiline liiasus on äärmiselt oluline, et tagada teenuste ja süsteemi järjepidevus. Seepärast tuleks üldiste turvalisusnõuete kehtestamisel igakülgselt arvesse võtta vajadust kaitsta süsteemi ja selle teenuseid küberrünnete ja satelliitidele tulenevate ohtude eest, sealhulgas uue tehnoloogia abil ning toetades sellistele küberrünnetele reageerimist ning nendest taastumist. |
| --- | --- |

(60)

Programmi taristu küberturvalisus ja füüsiline turvalisus nii maa peal kui ka kosmoses ning selle füüsiline liiasus on äärmiselt oluline, et tagada teenuste ja süsteemi järjepidevus. Seepärast tuleks üldiste turvalisusnõuete kehtestamisel igakülgselt arvesse võtta vajadust kaitsta süsteemi ja selle teenuseid küberrünnete ja satelliitidele tulenevate ohtude eest, sealhulgas uue tehnoloogia abil ning toetades sellistele küberrünnetele reageerimist ning nendest taastumist.

| (61) | Kui see on asjakohane, peaks komisjon, olles analüüsinud riske ja ohtusid, kindlaks määrama turvaseire struktuuri. Turvaseire struktuur peaks vastama nõukogu otsuse (ÜVJP) 2021/698 (20) kohaldamisalas välja töötatud juhistele. |
| --- | --- |

(61)

Kui see on asjakohane, peaks komisjon, olles analüüsinud riske ja ohtusid, kindlaks määrama turvaseire struktuuri. Turvaseire struktuur peaks vastama nõukogu otsuse (ÜVJP) 2021/698 (20) kohaldamisalas välja töötatud juhistele.

| (62) | Ilma et see piiraks liikmesriikide eesõigusi riikliku julgeoleku valdkonnas, peaksid komisjon ja kõrge esindaja kumbki oma vastava pädevusvaldkonna piires tagama programmi turvalisuse kooskõlas käesoleva määrusega, ja kui see on asjakohane, otsusega (ÜVJP) 2021/698. |
| --- | --- |

(62)

Ilma et see piiraks liikmesriikide eesõigusi riikliku julgeoleku valdkonnas, peaksid komisjon ja kõrge esindaja kumbki oma vastava pädevusvaldkonna piires tagama programmi turvalisuse kooskõlas käesoleva määrusega, ja kui see on asjakohane, otsusega (ÜVJP) 2021/698.

| (63) | Liidu riiklikud osalejad kasutavad programmi pakutavaid riiklikke teenuseid julgeoleku, kaitse ja ohutuse seisukohast elutähtsatel missioonidel ja operatsioonidel ning elutähtsa taristu kaitsmiseks. Seetõttu tuleks selliste teenuste ja taristu suhtes kohaldada turvalisuse akrediteerimist. |
| --- | --- |

(63)

Liidu riiklikud osalejad kasutavad programmi pakutavaid riiklikke teenuseid julgeoleku, kaitse ja ohutuse seisukohast elutähtsatel missioonidel ja operatsioonidel ning elutähtsa taristu kaitsmiseks. Seetõttu tuleks selliste teenuste ja taristu suhtes kohaldada turvalisuse akrediteerimist.

| (64) | On vältimatu, et turvalisuse akrediteerimine toimuks liidu ja liikmesriikide poolt julgeoleku eest võetud ühise vastutuse alusel, millega seoses püütakse saavutada konsensus ja kaasatakse kõik isikud, keda julgeoleku küsimus puudutab, ning et kehtestatud oleks pideva riskide jälgimise kord. Samuti on vajalik, et turvalisuse akrediteerimise tehniliste toimingutega tegeleksid asjatundjad, kellel on keerukate süsteemide akrediteerimise alal nõuetekohane kvalifikatsioon ja kes on läbinud nõutaval tasemel julgeolekukontrolli. |
| --- | --- |

(64)

On vältimatu, et turvalisuse akrediteerimine toimuks liidu ja liikmesriikide poolt julgeoleku eest võetud ühise vastutuse alusel, millega seoses püütakse saavutada konsensus ja kaasatakse kõik isikud, keda julgeoleku küsimus puudutab, ning et kehtestatud oleks pideva riskide jälgimise kord. Samuti on vajalik, et turvalisuse akrediteerimise tehniliste toimingutega tegeleksid asjatundjad, kellel on keerukate süsteemide akrediteerimise alal nõuetekohane kvalifikatsioon ja kes on läbinud nõutaval tasemel julgeolekukontrolli.

| (65) | ELi lepingu artikli 17 kohaselt vastutab komisjon selliste programmide haldamise eest, mida saab finantsmääruse reeglite kohaselt delegeerida edasi kolmandatele isikutele eelarve kaudse täitmise raames. Sellega seoses on komisjonil oluline tagada, et kolmandate isikute poolt programmi rakendamiseks eelarve kaudse täitmise raames täidetavad ülesanded ei kahjustaks programmi turvalisust, eelkõige salastatud teabe järelevalve alal. Seepärast tuleks selgitada, et kui komisjon delegeerib programmist tulenevate ülesannete täitmise ESA-le, tuleb vastavate rahalist toetust käsitlevate lepingutega tagada, et ESA loodud salastatud teavet käsitatakse nõukogu otsuse 2013/488/EL (21) ja komisjoni otsuse (EL, Euratom) 2015/444 (22) kohaselt ELi salastatud teabena, mis on loodud komisjoni volitusel. |
| --- | --- |

(65)

ELi lepingu artikli 17 kohaselt vastutab komisjon selliste programmide haldamise eest, mida saab finantsmääruse reeglite kohaselt delegeerida edasi kolmandatele isikutele eelarve kaudse täitmise raames. Sellega seoses on komisjonil oluline tagada, et kolmandate isikute poolt programmi rakendamiseks eelarve kaudse täitmise raames täidetavad ülesanded ei kahjustaks programmi turvalisust, eelkõige salastatud teabe järelevalve alal. Seepärast tuleks selgitada, et kui komisjon delegeerib programmist tulenevate ülesannete täitmise ESA-le, tuleb vastavate rahalist toetust käsitlevate lepingutega tagada, et ESA loodud salastatud teavet käsitatakse nõukogu otsuse 2013/488/EL (21) ja komisjoni otsuse (EL, Euratom) 2015/444 (22) kohaselt ELi salastatud teabena, mis on loodud komisjoni volitusel.

| (66) | Programmi riiklikke teenuseid saaksid liit ja liikmesriikide osalejad kasutada julgeoleku ja ohutuse seisukohast elutähtsatel missioonidel ja operatsioonidel. Seepärast on liidu ja selle liikmesriikide oluliste julgeolekuhuvide kaitseks vaja meetmeid, millega tagada vajalikul tasemel sõltumatus kolmandatest isikutest (kolmandad riigid ja kolmandate riikide üksused), mis hõlmaks kõiki programmi elemente. Sellised meetmed võiksid hõlmata maapealseid ja kosmoses asuvaid tehnoloogialahendusi komponentide, allsüsteemide või süsteemi tasandil, töötlevat tööstust, kosmosesüsteemide omanikke ja käitajaid ning maapealse süsteemi komponentide füüsilist asukohta. |
| --- | --- |

(66)

Programmi riiklikke teenuseid saaksid liit ja liikmesriikide osalejad kasutada julgeoleku ja ohutuse seisukohast elutähtsatel missioonidel ja operatsioonidel. Seepärast on liidu ja selle liikmesriikide oluliste julgeolekuhuvide kaitseks vaja meetmeid, millega tagada vajalikul tasemel sõltumatus kolmandatest isikutest (kolmandad riigid ja kolmandate riikide üksused), mis hõlmaks kõiki programmi elemente. Sellised meetmed võiksid hõlmata maapealseid ja kosmoses asuvaid tehnoloogialahendusi komponentide, allsüsteemide või süsteemi tasandil, töötlevat tööstust, kosmosesüsteemide omanikke ja käitajaid ning maapealse süsteemi komponentide füüsilist asukohta.

| (67) | ELi toimimise lepingu artikli 218 kohaselt sõlmitava lepingu alusel võivad programmis osaleda Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) liikmed, kes on ühtlasi Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) liikmed, ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid ning Euroopa naabruspoliitika riigid ja muud kolmandad riigid. |
| --- | --- |

(67)

ELi toimimise lepingu artikli 218 kohaselt sõlmitava lepingu alusel võivad programmis osaleda Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) liikmed, kes on ühtlasi Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) liikmed, ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid ning Euroopa naabruspoliitika riigid ja muud kolmandad riigid.

| (68) | Nõukogu otsuse (EL) 2021/1764 (23) kohaselt võivad ülemeremaades või -territooriumidel elavad isikud ja asuvad üksused saada rahastust vastavalt programmi reeglitele ja eesmärkidele ning vastavalt korrale, mida võidakse kohaldada liikmesriigi suhtes, kellega asjaomane ülemeremaa või -territoorium on seotud. |
| --- | --- |

(68)

Nõukogu otsuse (EL) 2021/1764 (23) kohaselt võivad ülemeremaades või -territooriumidel elavad isikud ja asuvad üksused saada rahastust vastavalt programmi reeglitele ja eesmärkidele ning vastavalt korrale, mida võidakse kohaldada liikmesriigi suhtes, kellega asjaomane ülemeremaa või -territoorium on seotud.

| (69) | Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (24) punktidele 22 ja 23 tuleks programmi hinnata teabe põhjal, mis on kogutud seirenormide alusel, vältides samal ajal eelkõige liikmesriikidele langevat halduskoormust ja ülereguleerimist. Seirenormid peaksid asjakohasel juhul sisaldama ka mõõdetavaid näitajaid, mille alusel saab hinnata programmi mõju. Programmi hindamisel tuleks arvestada järeldusi, mis on tehtud määruse (EL) 2021/696 raames toimunud liidu kosmoseprogrammi GOVSATCOMi komponendi hindamisel. |
| --- | --- |

(69)

Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (24) punktidele 22 ja 23 tuleks programmi hinnata teabe põhjal, mis on kogutud seirenormide alusel, vältides samal ajal eelkõige liikmesriikidele langevat halduskoormust ja ülereguleerimist. Seirenormid peaksid asjakohasel juhul sisaldama ka mõõdetavaid näitajaid, mille alusel saab hinnata programmi mõju. Programmi hindamisel tuleks arvestada järeldusi, mis on tehtud määruse (EL) 2021/696 raames toimunud liidu kosmoseprogrammi GOVSATCOMi komponendi hindamisel.

| (70) | Tagamaks, et näitajad on programmi edusammude kajastamiseks ning programmi seire- ja hindamisraamistiku jaoks endiselt asjakohased, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse käesoleva määruse lisa näitajate osas, täiendatakse käesolevat määrust seire- ja hindamisraamistiku kehtestamist käsitlevate sätetega ning täpsustatakse programmi kosmosevarade andmebaasi üksikasju ning selle pidamise ja ajakohastamise metoodikat ja protsesse. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(70)

Tagamaks, et näitajad on programmi edusammude kajastamiseks ning programmi seire- ja hindamisraamistiku jaoks endiselt asjakohased, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse käesoleva määruse lisa näitajate osas, täiendatakse käesolevat määrust seire- ja hindamisraamistiku kehtestamist käsitlevate sätetega ning täpsustatakse programmi kosmosevarade andmebaasi üksikasju ning selle pidamise ja ajakohastamise metoodikat ja protsesse. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (71) | Hästi toimiva avaliku halduse huvides ning arvestades programmi ja GOVSATCOMi komponendi omavahelist koostoimet, peaks määruse (EL) 2021/696 raames loodud programmikomitee oma GOVSATCOMi koosseisus tegutsema ühtlasi komiteena käesoleva programmi otstarbel. Programmi turvalisusega seotud küsimustes peaks programmikomitee tulema kokku spetsiaalses julgeolekukoosseisus. |
| --- | --- |

(71)

Hästi toimiva avaliku halduse huvides ning arvestades programmi ja GOVSATCOMi komponendi omavahelist koostoimet, peaks määruse (EL) 2021/696 raames loodud programmikomitee oma GOVSATCOMi koosseisus tegutsema ühtlasi komiteena käesoleva programmi otstarbel. Programmi turvalisusega seotud küsimustes peaks programmikomitee tulema kokku spetsiaalses julgeolekukoosseisus.

| (72) | Hästi toimiv avalik haldus nõuab programmi ühetaolist haldamist, kiiremat otsustusprotsessi ja võrdset juurdepääsu teabele, mistõttu võiks programmiga seotud ülesandeid täitma volitatud üksuste esindajatel olla õigus osaleda vaatlejatena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (25) kohaldamiseks loodud programmikomitee töös. Samadel põhjustel võiksid programmikomitee töös osaleda selliste kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide esindajad, kes on programmi kohta sõlminud liiduga rahvusvahelise lepingu, järgides julgeolekupiiranguid ja lähtudes sellises lepingus sätestatud tingimustest. Programmiga seotud ülesandeid täitma volitatud üksuste, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide esindajatel ei tohiks olla õigust programmikomitees hääletada. Vaatlejate ja ad-hoc-osalejate osalemistingimused tuleks kindlaks määrata programmikomitee töökorras. |
| --- | --- |

(72)

Hästi toimiv avalik haldus nõuab programmi ühetaolist haldamist, kiiremat otsustusprotsessi ja võrdset juurdepääsu teabele, mistõttu võiks programmiga seotud ülesandeid täitma volitatud üksuste esindajatel olla õigus osaleda vaatlejatena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (25) kohaldamiseks loodud programmikomitee töös. Samadel põhjustel võiksid programmikomitee töös osaleda selliste kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide esindajad, kes on programmi kohta sõlminud liiduga rahvusvahelise lepingu, järgides julgeolekupiiranguid ja lähtudes sellises lepingus sätestatud tingimustest. Programmiga seotud ülesandeid täitma volitatud üksuste, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide esindajatel ei tohiks olla õigust programmikomitees hääletada. Vaatlejate ja ad-hoc-osalejate osalemistingimused tuleks kindlaks määrata programmikomitee töökorras.

| (73) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses riiklike teenuste osutamise üksikasjalike normide, riiklike teenuste operatiivnõuete, riiklike teenuste portfelli, rahalist toetust käsitlevate lepingute kohta käivate rahastamisotsuste ning tööprogrammide vastuvõtmisega ning kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele programmis osalemiseks lisanõuete kehtestamisega. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. |
| --- | --- |

(73)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses riiklike teenuste osutamise üksikasjalike normide, riiklike teenuste operatiivnõuete, riiklike teenuste portfelli, rahalist toetust käsitlevate lepingute kohta käivate rahastamisotsuste ning tööprogrammide vastuvõtmisega ning kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele programmis osalemiseks lisanõuete kehtestamisega. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.

| (74) | Riiklikul taristul põhinevaid riiklikke teenuseid tuleks üldjuhul osutada valitsuselt loa saanud kasutajatele tasuta. Selliste teenuste osutamise suutlikkus on siiski piiratud. Kui komisjon jõuab analüüsi põhjal järeldusele, et suutlikkust napib, peaks tal olema lubatud igakülgselt põhjendatud juhtudel, kui nõudlus ületab juurdepääsusuutlikkuse, võtta teenuste osutamise üksikasjalike normide raames vastu hinnapoliitika, et viia teenuste pakkumine vastavusse nõudlusega. Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses sellise hinnapoliitika vastuvõtmisega. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. |
| --- | --- |

(74)

Riiklikul taristul põhinevaid riiklikke teenuseid tuleks üldjuhul osutada valitsuselt loa saanud kasutajatele tasuta. Selliste teenuste osutamise suutlikkus on siiski piiratud. Kui komisjon jõuab analüüsi põhjal järeldusele, et suutlikkust napib, peaks tal olema lubatud igakülgselt põhjendatud juhtudel, kui nõudlus ületab juurdepääsusuutlikkuse, võtta teenuste osutamise üksikasjalike normide raames vastu hinnapoliitika, et viia teenuste pakkumine vastavusse nõudlusega. Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses sellise hinnapoliitika vastuvõtmisega. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.

| (75) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused selliste meetmete sätestamiseks, mis on vajalikud maapealsesse riiklikusse taristusse kuuluvate keskuste asukoha kindlaksmääramiseks. Asukohtade valikul peaks komisjon saama võtta arvesse operatiiv- ja turvalisusnõudeid ning olemasolevat taristut. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. |
| --- | --- |

(75)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused selliste meetmete sätestamiseks, mis on vajalikud maapealsesse riiklikusse taristusse kuuluvate keskuste asukoha kindlaksmääramiseks. Asukohtade valikul peaks komisjon saama võtta arvesse operatiiv- ja turvalisusnõudeid ning olemasolevat taristut. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.

| (76) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused programmi üldiste turvalisusnõuete kindlaksmääramiseks. Neid volitusi tuleks teostada määruse (EL) nr 182/2011 kohaselt. Liikmesriikidel peaks olema võimalik teha maksimaalset kontrolli programmi üldiste turvalisusnõuete üle. Programmi turvalisusega seotud rakendusaktide vastuvõtmisel peaks komisjoni abistama programmikomitee, mis tuleb kokku spetsiaalses julgeolekukoosseisus. Arvestades julgeolekuküsimuste tundlikkust, peaks programmikomitee eesistuja püüdma leida lahendusi, mis saaksid programmikomitees võimalikult laialdase toetuse. Kui programmikomitee arvamust ei esita, ei tohiks komisjon võtta vastu rakendusakte, millega määratakse kindlaks programmi üldised turvalisusnõuded. Kui programmikomitee julgeolekukoosseisu kaasamine on ette nähtud teisiti, peaks selline kaasamine toimuma kooskõlas programmikomitee töökorraga. |
| --- | --- |

(76)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused programmi üldiste turvalisusnõuete kindlaksmääramiseks. Neid volitusi tuleks teostada määruse (EL) nr 182/2011 kohaselt. Liikmesriikidel peaks olema võimalik teha maksimaalset kontrolli programmi üldiste turvalisusnõuete üle. Programmi turvalisusega seotud rakendusaktide vastuvõtmisel peaks komisjoni abistama programmikomitee, mis tuleb kokku spetsiaalses julgeolekukoosseisus. Arvestades julgeolekuküsimuste tundlikkust, peaks programmikomitee eesistuja püüdma leida lahendusi, mis saaksid programmikomitees võimalikult laialdase toetuse. Kui programmikomitee arvamust ei esita, ei tohiks komisjon võtta vastu rakendusakte, millega määratakse kindlaks programmi üldised turvalisusnõuded. Kui programmikomitee julgeolekukoosseisu kaasamine on ette nähtud teisiti, peaks selline kaasamine toimuma kooskõlas programmikomitee töökorraga.

| (77) | Programm täiendab olemasolevat liidu kosmoseprogrammi, integreerides ja laiendades selle eesmärke ja meetmeid, et luua liidu jaoks turvalise ja kosmosepõhise ühenduse süsteem. Programmi hindamisel tuleks seda arvesse võtta. |
| --- | --- |

(77)

Programm täiendab olemasolevat liidu kosmoseprogrammi, integreerides ja laiendades selle eesmärke ja meetmeid, et luua liidu jaoks turvalise ja kosmosepõhise ühenduse süsteem. Programmi hindamisel tuleks seda arvesse võtta.

| (78) | Kuna käesoleva määruse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid iga üksiku liikmesriigi finants- ja tehnilist võimekust ületava meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(78)

Kuna käesoleva määruse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid iga üksiku liikmesriigi finants- ja tehnilist võimekust ületava meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (79) | Programm tuleks kehtestada viieks aastaks, et selle kehtivusaeg ühtiks nõukogu määruses (EL, Euratom) 2020/2093 (26) sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 (edaspidi „mitmeaastane finantsraamistik 2021–2027“) kehtivusajaga. |
| --- | --- |

(79)

Programm tuleks kehtestada viieks aastaks, et selle kehtivusaeg ühtiks nõukogu määruses (EL, Euratom) 2020/2093 (26) sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 (edaspidi „mitmeaastane finantsraamistik 2021–2027“) kehtivusajaga.

| (80) | Selleks et käesoleva määruse rakendamine saaks selle eesmärkide saavutamist silmas pidades alata niipea kui võimalik, peaks see jõustuma võimalikult kiiresti, |
| --- | --- |

(80)

Selleks et käesoleva määruse rakendamine saaks selle eesmärkide saavutamist silmas pidades alata niipea kui võimalik, peaks see jõustuma võimalikult kiiresti,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega luuakse liidu turvalise ühenduse programm (edaspidi „programm“) mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 järelejäänud kestuseks. Käesolevas määruses sätestatakse programmi eesmärgid, eelarve aastateks 2023–2027, liidupoolse rahastamise vormid ja reeglid ning programmi rakendamise reeglid, võttes arvesse määrust (EL) 2021/696.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „kosmoseaparaat“ –määruse (EL) 2021/696 artikli 2 punktis 1 määratletud kosmoseaparaat; |
| --- | --- |

1)

„kosmoseaparaat“ –määruse (EL) 2021/696 artikli 2 punktis 1 määratletud kosmoseaparaat;

| 2) | „kosmosejäätmed“ –määruse (EL) 2021/696 artikli 2 punktis 4 määratletud kosmosejäätmed; |
| --- | --- |

2)

„kosmosejäätmed“ –määruse (EL) 2021/696 artikli 2 punktis 4 määratletud kosmosejäätmed;

| 3) | „kasulik laadung“ – kosmoseaparaadiga transporditav varustus konkreetse missiooni sooritamiseks kosmoses; |
| --- | --- |

3)

„kasulik laadung“ – kosmoseaparaadiga transporditav varustus konkreetse missiooni sooritamiseks kosmoses;

| 4) | „ kosmoseökosüsteem“ – kosmosesektori väärtusahelates tegutsevate koostoimivate ettevõtjate võrgustik, kuhu kuuluvad nii kõige väiksemad iduettevõtjad kui ka kõige suuremad ettevõtjad ning mis hõlmab kosmoseturu kosmosetaristu sektorit ja kosmoseteenuste sektorit; |
| --- | --- |

4)

„ kosmoseökosüsteem“ – kosmosesektori väärtusahelates tegutsevate koostoimivate ettevõtjate võrgustik, kuhu kuuluvad nii kõige väiksemad iduettevõtjad kui ka kõige suuremad ettevõtjad ning mis hõlmab kosmoseturu kosmosetaristu sektorit ja kosmoseteenuste sektorit;

| 5) | „Euroopa kvantsidetaristu“ ehk „EuroQCI “ – omavahel ühendatud kosmose-, maapealne ja maismaataristu, mis on integreeritud turvalise ühenduse süsteemi, kasutades kvanttehnoloogiat; |
| --- | --- |

5)

„Euroopa kvantsidetaristu“ ehk „EuroQCI “ – omavahel ühendatud kosmose-, maapealne ja maismaataristu, mis on integreeritud turvalise ühenduse süsteemi, kasutades kvanttehnoloogiat;

| 6) | „GOVSATCOMi keskus“ – määruse (EL) 2021/696 artikli 2 punktis 23 määratletud GOVSATCOMi keskus; |
| --- | --- |

6)

„GOVSATCOMi keskus“ – määruse (EL) 2021/696 artikli 2 punktis 23 määratletud GOVSATCOMi keskus;

| 7) | „amet“ – Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet, mis on loodud määrusega (EL) 2021/696; |
| --- | --- |

7)

„amet“ – Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet, mis on loodud määrusega (EL) 2021/696;

| 8) | „ELi salastatud teave“ – määruse (EL) 2021/696 artikli 2 punktis 25 määratletud ELi salastatud teave; |
| --- | --- |

8)

„ELi salastatud teave“ – määruse (EL) 2021/696 artikli 2 punktis 25 määratletud ELi salastatud teave;

| 9) | „salastamata tundlik teave“ – määruse (EL) 2021/696 artikli 2 punktis 26 määratletud salastamata tundlik teave; |
| --- | --- |

9)

„salastamata tundlik teave“ – määruse (EL) 2021/696 artikli 2 punktis 26 määratletud salastamata tundlik teave;

| 10) | „segarahastamistoiming“ – määruse (EL) 2021/696 artikli 2 punktis 27määratletud segarahastamistoiming. |
| --- | --- |

10)

„segarahastamistoiming“ – määruse (EL) 2021/696 artikli 2 punktis 27määratletud segarahastamistoiming.

Artikkel 3

Programmi eesmärgid

1.   Programmi üldeesmärgid on järgmised:

| a) | tagada valitsuselt loa saanud kasutajatele turvaliste, autonoomsete, kvaliteetsete, usaldusväärsete ja kulutõhusate riiklike satelliitsideteenuste osutamine ja pikaajaline kättesaadavus liidu territooriumil ning ülemaailmne katkematu juurdepääs neile teenustele, luues tsiviilkontrolli alla kuuluva mitut orbiiti hõlmava turvalise ühenduse süsteemi ja toetades elutähtsa taristu kaitset nõukogu direktiivi 2008/114/EÜ (27) tähenduses, olukorrateadlikkust, välistegevust, kriisiohjamist ning majanduse, keskkonna, julgeoleku ja kaitse seisukohast elutähtsaid rakendusi, suurendades seeläbi liidu ja liikmesriikide kerksust ja autonoomiat ning tugevdades nende satelliitside tehnoloogilist ja tööstuslikku baasi, vältides samal ajal liigset tuginemist liiduvälistele lahendustele, eelkõige elutähtsa taristu ja kosmosele juurdepääsu osas; |
| --- | --- |

a)

tagada valitsuselt loa saanud kasutajatele turvaliste, autonoomsete, kvaliteetsete, usaldusväärsete ja kulutõhusate riiklike satelliitsideteenuste osutamine ja pikaajaline kättesaadavus liidu territooriumil ning ülemaailmne katkematu juurdepääs neile teenustele, luues tsiviilkontrolli alla kuuluva mitut orbiiti hõlmava turvalise ühenduse süsteemi ja toetades elutähtsa taristu kaitset nõukogu direktiivi 2008/114/EÜ (27) tähenduses, olukorrateadlikkust, välistegevust, kriisiohjamist ning majanduse, keskkonna, julgeoleku ja kaitse seisukohast elutähtsaid rakendusi, suurendades seeläbi liidu ja liikmesriikide kerksust ja autonoomiat ning tugevdades nende satelliitside tehnoloogilist ja tööstuslikku baasi, vältides samal ajal liigset tuginemist liiduvälistele lahendustele, eelkõige elutähtsa taristu ja kosmosele juurdepääsu osas;

| b) | võimaldada erasektoril osutada turutingimustel ja kooskõlas liidu kohaldatava konkurentsiõigusega kommertsteenuseid või teenuseid, mida pakutakse valitsuselt loa saanud kasutajatele kommertstaristu kaudu, et aidata kaasa muu hulgas üleilmse kiire lairibaühenduse edasiarendamisele ja sujuva ühenduse tagamisele, kõrvaldada leviaugud ning suurendada sidusust liikmesriikide territooriumidel, kaotades samal ajal digilõhe ja aidates asjakohasel juhul kaasa direktiivi (EL) 2018/1972 artiklis 3 osutatud üldiste eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

b)

võimaldada erasektoril osutada turutingimustel ja kooskõlas liidu kohaldatava konkurentsiõigusega kommertsteenuseid või teenuseid, mida pakutakse valitsuselt loa saanud kasutajatele kommertstaristu kaudu, et aidata kaasa muu hulgas üleilmse kiire lairibaühenduse edasiarendamisele ja sujuva ühenduse tagamisele, kõrvaldada leviaugud ning suurendada sidusust liikmesriikide territooriumidel, kaotades samal ajal digilõhe ja aidates asjakohasel juhul kaasa direktiivi (EL) 2018/1972 artiklis 3 osutatud üldiste eesmärkide saavutamisele.

2.   Programmi erieesmärgid on järgmised:

| a) | täiendada GOVSATCOMi komponendi olemasolevat ja tulevast suutlikkust ning integreerida see turvalise ühenduse süsteemi; |
| --- | --- |

a)

täiendada GOVSATCOMi komponendi olemasolevat ja tulevast suutlikkust ning integreerida see turvalise ühenduse süsteemi;

| b) | parandada liidu ja liikmesriikide sideteenuste kerksust, turvalisust ja autonoomiat; |
| --- | --- |

b)

parandada liidu ja liikmesriikide sideteenuste kerksust, turvalisust ja autonoomiat;

| c) | arendada edasi EuroQCId ja integreerida see järk-järgult turvalise ühenduse süsteemi; |
| --- | --- |

c)

arendada edasi EuroQCId ja integreerida see järk-järgult turvalise ühenduse süsteemi;

| d) | tagada õigus kasutada orbiidisõlmi ja asjaomaseid sagedusi; |
| --- | --- |

d)

tagada õigus kasutada orbiidisõlmi ja asjaomaseid sagedusi;

| e) | suurendada liidu ja liikmesriikide sideteenuste töökindlust ja liidu küberkerksust, arendades varuvõimsust, passiivset, proaktiivset ja reageerivat küberkaitset ning operatiivset küberturvalisust ja kaitsemeetmeid küberohtude vastu ning muid elektromagnetiliste ohtude vastaseid meetmeid; |
| --- | --- |

e)

suurendada liidu ja liikmesriikide sideteenuste töökindlust ja liidu küberkerksust, arendades varuvõimsust, passiivset, proaktiivset ja reageerivat küberkaitset ning operatiivset küberturvalisust ja kaitsemeetmeid küberohtude vastu ning muid elektromagnetiliste ohtude vastaseid meetmeid;

| f) | võimaldada võimaluse korral arendada side- ja täiendavaid sidega mitteseotud teenuseid, eelkõige parandades liidu kosmoseprogrammi komponente, luues nende vahel koostoimet ning laiendades nende suutlikkust ja teenuseid, samuti arendada liikmesriikidele osutatavaid sidega mitteseotud teenuseid, majutades täiendavaid satelliitide allsüsteeme, sealhulgas kasulikke laadungeid; |
| --- | --- |

f)

võimaldada võimaluse korral arendada side- ja täiendavaid sidega mitteseotud teenuseid, eelkõige parandades liidu kosmoseprogrammi komponente, luues nende vahel koostoimet ning laiendades nende suutlikkust ja teenuseid, samuti arendada liikmesriikidele osutatavaid sidega mitteseotud teenuseid, majutades täiendavaid satelliitide allsüsteeme, sealhulgas kasulikke laadungeid;

| g) | ergutada Euroopa kogu kosmoseökosüsteemis, sealhulgas uues kosmosetööstuses tegutsejate, uute turuletulijate, iduettevõtjate ja VKEde puhul, innovatsiooni, tõhusust ning murrangulise tehnoloogia ja uuenduslike ärimudelite arendamist ja kasutamist, et tugevdada liidu kosmosesektori konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

g)

ergutada Euroopa kogu kosmoseökosüsteemis, sealhulgas uues kosmosetööstuses tegutsejate, uute turuletulijate, iduettevõtjate ja VKEde puhul, innovatsiooni, tõhusust ning murrangulise tehnoloogia ja uuenduslike ärimudelite arendamist ja kasutamist, et tugevdada liidu kosmosesektori konkurentsivõimet;

| h) | parandada turvalist ühendust strateegilist huvi pakkuvates geograafilistes piirkondades, nagu Aafrika ja Arktika, samuti Läänemeri, Must meri, Vahemeri ja Atlandi ookean; |
| --- | --- |

h)

parandada turvalist ühendust strateegilist huvi pakkuvates geograafilistes piirkondades, nagu Aafrika ja Arktika, samuti Läänemeri, Must meri, Vahemeri ja Atlandi ookean;

| i) | suurendada kosmosetegevuse turvalisust ja kestlikkust, rakendades asjakohaseid meetmeid, et tagada programmi rakendamisel vastutustundlik käitumine kosmoses ja seda edendada, muu hulgas püüdes hoida ära kosmosejäätmete hulga suurenemist. |
| --- | --- |

i)

suurendada kosmosetegevuse turvalisust ja kestlikkust, rakendades asjakohaseid meetmeid, et tagada programmi rakendamisel vastutustundlik käitumine kosmoses ja seda edendada, muu hulgas püüdes hoida ära kosmosejäätmete hulga suurenemist.

3.   Käesoleva artikli lõike 2 punktis f osutatud täiendavate sidega mitteseotud teenuste prioriseerimisel ja arendamisel ning nende vastaval rahastamisel järgitakse määruse (EL) 2021/696 eesmärke ning need vaatab läbi asjaomases koosseisus kokku tulnud programmikomitee, nagu on sätestatud määruses (EL) 2021/696.

Artikkel 4

Tegevus programmi raames

1.   Artikli 10 lõikes 1 osutatud riiklike teenuste osutamine tagatakse järgmiste etapiviisiliste tegevustega, millega täiendatakse GOVSATCOMi komponenti ja integreeritakse see turvalise ühenduse süsteemi:

| a) | kosmose- ja maapealse taristu määratlemis-, projekteerimis-, arendus-, valideerimis- ja seonduvad kasutuselevõtutoimingud, mida on vaja 2024. aastaks esimeste riiklike teenuste osutamiseks vajaliku kosmose- ja maapealse taristu ehitamiseks; |
| --- | --- |

a)

kosmose- ja maapealse taristu määratlemis-, projekteerimis-, arendus-, valideerimis- ja seonduvad kasutuselevõtutoimingud, mida on vaja 2024. aastaks esimeste riiklike teenuste osutamiseks vajaliku kosmose- ja maapealse taristu ehitamiseks;

| b) | järkjärguline kasutuselevõtt, et viia lõpule kõrgetasemeliste riiklike teenuste osutamiseks vajaliku kosmose- ja maapealse taristu rajamine, et rahuldada võimalikult kiiresti valitsuselt loa saanud kasutajate vajadusi, seades eesmärgiks saavutada täielik töövalmidus 2027. aastaks; |
| --- | --- |

b)

järkjärguline kasutuselevõtt, et viia lõpule kõrgetasemeliste riiklike teenuste osutamiseks vajaliku kosmose- ja maapealse taristu rajamine, et rahuldada võimalikult kiiresti valitsuselt loa saanud kasutajate vajadusi, seades eesmärgiks saavutada täielik töövalmidus 2027. aastaks;

| c) | EuroQCI arendamine ja kasutuselevõtt, et integreerida see järk-järgult turvalise ühenduse süsteemi; |
| --- | --- |

c)

EuroQCI arendamine ja kasutuselevõtt, et integreerida see järk-järgult turvalise ühenduse süsteemi;

| d) | riiklike teenuste osutamisega seotud kasutamine, mis hõlmab kosmose- ja maapealse taristu käitamist, hooldust, pidevat täiendamist ja kaitset, sealhulgas uuendamist ja iganenud vahendite haldamist; |
| --- | --- |

d)

riiklike teenuste osutamisega seotud kasutamine, mis hõlmab kosmose- ja maapealse taristu käitamist, hooldust, pidevat täiendamist ja kaitset, sealhulgas uuendamist ja iganenud vahendite haldamist;

| e) | järgmiste põlvkondade kosmose- ja maapealse taristu arendamine ning riiklike teenuste edasiarendamine. |
| --- | --- |

e)

järgmiste põlvkondade kosmose- ja maapealse taristu arendamine ning riiklike teenuste edasiarendamine.

2.   Kommertsteenuste osutamise tagavad artiklis 19 osutatud töövõtjad.

Artikkel 5

Turvalise ühenduse süsteemi taristu

1.   Turvalise ühenduse süsteemi loomiseks määratletakse, projekteeritakse, arendatakse, ehitatakse ja käitatakse mitut orbiiti hõlmavat ühendustaristut, mis on kohandatud vastavalt satelliitside järele esineva riikliku nõudluse arengule ja millel on lühike latentsusaeg. See koosneb moodulitest, et täita artiklis 3 osutatud eesmärgid ja luua artikli 10 lõikes 1 sätestatud riiklike teenuste portfell. Taristu täiendab ja integreerib GOVSATCOMi komponendi raames kasutatavat olemasolevat ja tulevast suutlikkust. See koosneb käesoleva artikli lõikes 2 osutatud riiklikust taristust ja käesoleva artikli lõikes 4 osutatud kommertstaristust.

2.   Turvalise ühenduse süsteemi riiklik taristu hõlmab kõiki asjaomaseid maapealseid ja kosmosevarasid, mida on vaja käesoleva määruse artikli 10 lõike 1 punktides a ja b sätestatud riiklike teenuste osutamiseks, sealhulgas järgmisi varasid:

| a) | kas satelliidid või satelliitide allsüsteemid, sealhulgas kasulikud laadungid; |
| --- | --- |

a)

kas satelliidid või satelliitide allsüsteemid, sealhulgas kasulikud laadungid;

| b) | EuroQCI; |
| --- | --- |

b)

EuroQCI;

| c) | riikliku taristu ja riiklike teenuste turvalisuse seire taristu; |
| --- | --- |

c)

riikliku taristu ja riiklike teenuste turvalisuse seire taristu;

| d) | maapealne taristu valitsuselt loa saanud kasutajatele teenuste osutamiseks, sealhulgas GOVSATCOMi maapealse segmendi taristu, mida tuleb laiendada, eelkõige GOVSATCOMi keskused, millele on osutatud määruse (EL) 2021/696 artiklis 67. |
| --- | --- |

d)

maapealne taristu valitsuselt loa saanud kasutajatele teenuste osutamiseks, sealhulgas GOVSATCOMi maapealse segmendi taristu, mida tuleb laiendada, eelkõige GOVSATCOMi keskused, millele on osutatud määruse (EL) 2021/696 artiklis 67.

Riiklik taristu majutab asjakohasel juhul täiendavaid satelliitide allsüsteeme, eelkõige kasulikke laadungeid, mida võidakse määruses (EL) 2021/696 sätestatud tingimustel kasutada kõnealuse määruse artiklis 3 osutatud liidu kosmoseprogrammi komponentide kosmoses asuva taristu osana, ning satelliitide allsüsteeme, mida kasutatakse liikmesriikidele sidega mitteseotud teenuste osutamiseks.

3.   Vajaduse korral võtab komisjon rakendusaktidega vastu meetmed, mida on vaja maapealse riikliku taristu hulka kuuluvate keskuste asukoha kindlaksmääramiseks kooskõlas käesoleva määruse artikli 30 lõikes 3 osutatud üldiste turvalisusnõuetega ning avatud ja läbipaistva menetluse kohaselt. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 47 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Liidu ja tema liikmesriikide julgeolekuhuvide kaitseks asuvad käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud keskused võimaluse korral liikmesriikide territooriumil ja neid reguleeritakse majutuslepinguga, mis sõlmitakse liidu ja asjaomase liikmesriigi vahelise halduskokkuleppe vormis.

Kui keskusi ei ole võimalik paigutada liikmesriikide territooriumile, võib komisjon määrata selliste keskuste asukohaks EMP liikmeks oleva EFTA liikme territooriumi või mõne muu kolmanda riigi territooriumi, tingimusel et liidu ja asjaomase kolmanda riigi vahel sõlmitakse majutusleping vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 218.

Olenemata käesoleva lõike esimeses lõigus sätestatust, määratakse GOVSATCOMi keskuste asukoht kindlaks määruse (EL) 2021/696 artikli 67 lõike 2 kohaselt.

4.   Turvalise ühenduse süsteemi kommertstaristu hõlmab kõiki kosmose- ja maapealseid varasid, mis ei ole riikliku taristu osa. Kommertstaristu ei tohi kahjustada riikliku taristu toimimist ega turvalisust. Kommertstaristut ja kõiki sellega seotud riske rahastavad täies ulatuses artiklis 19 osutatud töövõtjad, et saavutada artikli 3 lõike 1 punktis b osutatud eesmärk.

5.   Liidu julgeolekuhuvide kaitsmiseks saadetakse riikliku taristu hulka kuuluvad kosmosevarad orbiidile selliste olemasolevate ja tulevaste teenuseosutajate (sealhulgas teenuseosutajad, kes kasutavad väikeseid kandurrakette ja üliväikeseid kandurrakette) poolt, kes vastavad artiklis 22 esitatud rahastamiskõlblikkus- ja osalemistingimustele, ja nad teevad seda kolmanda riigi territooriumilt üksnes põhjendatud erakorralisel juhul.

Artikkel 6

Omandiõigus ja varade kasutamine

1.   Programmi alusel arendatud, artikli 5 lõikes 2 ja artikli 19 lõikes 10 osutatud riikliku taristu osaks oleva kogu materiaalse ja immateriaalse vara omanik on liit, välja arvatud EuroQCI maismaataristu, mille omanikuks on liikmesriigid. Sel eesmärgil tagab komisjon, et lepingud ja muud kokkulepped, mis on seotud tegevusega, mille tulemus võib olla sellise vara loomine või arendamine, sisaldavad sätteid, millega tagatakse liidu omandiõigus asjaomasele varale.

2.   Komisjon tagab, et liidule kuuluvad järgmised õigused:

| a) | õigus kasutada riikliku taristu genereeritud signaalide edastamiseks vajalikke sagedusi kooskõlas kohaldatavate õigus- ja haldusnormide ning asjaomaste litsentsilepingutega, mis on võimalik tänu liikmesriikide asjaomastele reserveeritud sagedustele, mis kuuluvad jätkuvalt liikmesriikide vastutuse alla; |
| --- | --- |

a)

õigus kasutada riikliku taristu genereeritud signaalide edastamiseks vajalikke sagedusi kooskõlas kohaldatavate õigus- ja haldusnormide ning asjaomaste litsentsilepingutega, mis on võimalik tänu liikmesriikide asjaomastele reserveeritud sagedustele, mis kuuluvad jätkuvalt liikmesriikide vastutuse alla;

| b) | õigus seada riiklike teenuste osutamine kommertsteenuste osutamisest tähtsamale kohale, lähtudes artiklis 19 osutatud lepingutega kehtestatud tingimustest ja võttes arvesse artikli 12 lõikes 1 osutatud valitsuselt loa saanud kasutajate vajadusi. |
| --- | --- |

b)

õigus seada riiklike teenuste osutamine kommertsteenuste osutamisest tähtsamale kohale, lähtudes artiklis 19 osutatud lepingutega kehtestatud tingimustest ja võttes arvesse artikli 12 lõikes 1 osutatud valitsuselt loa saanud kasutajate vajadusi.

3.   Komisjon püüab sõlmida kolmandate isikutega, sealhulgas artiklis 19 osutatud töövõtjatega, lepinguid või muid kokkuleppeid seoses järgmisega:

| a) | olemasolev omandiõigus riiklikku taristusse kuuluvale materiaalsele ja immateriaalsele varale; |
| --- | --- |

a)

olemasolev omandiõigus riiklikku taristusse kuuluvale materiaalsele ja immateriaalsele varale;

| b) | omandiõiguse või litsentsi omandamine riikliku taristu rakendamiseks vajalikule muule materiaalsele ja immateriaalsele varale. |
| --- | --- |

b)

omandiõiguse või litsentsi omandamine riikliku taristu rakendamiseks vajalikule muule materiaalsele ja immateriaalsele varale.

4.   Kui lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud vara koosneb intellektuaalsest omandist, teostab komisjon seda õigust võimalikult tõhusalt, võttes arvesse

| a) | varade kaitsmise ja väärtustamise vajadust; |
| --- | --- |

a)

varade kaitsmise ja väärtustamise vajadust;

| b) | kõikide asjaomaste sidusrühmade õigustatud huve; |
| --- | --- |

b)

kõikide asjaomaste sidusrühmade õigustatud huve;

| c) | vajadust tagada konkurentsivõimelised ja hästi toimivad turud ja töötada välja uut tehnoloogiat; |
| --- | --- |

c)

vajadust tagada konkurentsivõimelised ja hästi toimivad turud ja töötada välja uut tehnoloogiat;

| d) | vajadust programmi pakutavate teenuste järjepidevuse järele. |
| --- | --- |

d)

vajadust programmi pakutavate teenuste järjepidevuse järele.

5.   Komisjon tagab asjakohasel juhul, et asjaomased lepingud ja muud kokkulepped sisaldavad võimalust anda kõnealune intellektuaalne omand üle kolmandatele isikutele või anda sellega seotud litsentsid kolmandatele isikutele, sealhulgas intellektuaalomandi loojale, ning et sellised kolmandad isikud võivad seda õigust vabalt kasutada, kui seda on vaja nende käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmiseks.

Artikkel 7

Liidu uuendusliku ja konkurentsivõimelise kosmoseökosüsteemi toetamiseks võetavad meetmed

1.   Kooskõlas käesoleva määruse artikli 3 lõike 2 punktis g osutatud eesmärgiga toetatakse programmiga uuenduslikku ja konkurentsivõimelist liidu kosmoseökosüsteemi, sealhulgas uut kosmosetööstust, ja eelkõige määruse (EL) 2021/696 artiklis 6 sätestatud tegevusi.

2.   Komisjon edendab liidu kosmoseökosüsteemis, sealhulgas uues kosmosetööstuses, uuenduslikkust programmi kogu kestuse jooksul,

| a) | kehtestades kriteeriumid artiklis 19 osutatud lepingute sõlmimiseks, millega tagatakse kõikjalt liidust pärinevate iduettevõtjate ja VKEde võimalikult ulatuslik osalemine kogu väärtusahela ulatuses; |
| --- | --- |

a)

kehtestades kriteeriumid artiklis 19 osutatud lepingute sõlmimiseks, millega tagatakse kõikjalt liidust pärinevate iduettevõtjate ja VKEde võimalikult ulatuslik osalemine kogu väärtusahela ulatuses;

| b) | nõudes, et artiklis 19 osutatud töövõtjad esitaksid kava kõikjalt liidust pärinevate uute turuletulijate, iduettevõtjate ja VKEde artikli 21 kohaseks võimalikult ulatuslikuks kaasamiseks artiklis 19 osutatud lepingute raames toimuvasse tegevusse; |
| --- | --- |

b)

nõudes, et artiklis 19 osutatud töövõtjad esitaksid kava kõikjalt liidust pärinevate uute turuletulijate, iduettevõtjate ja VKEde artikli 21 kohaseks võimalikult ulatuslikuks kaasamiseks artiklis 19 osutatud lepingute raames toimuvasse tegevusse;

| c) | nõudes artiklis 19 osutatud lepingutes, et uued turuletulijad, iduettevõtjad, VKEd ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad kogu liidus suudaksid osutada lõppkasutajatele omaenese teenuseid; |
| --- | --- |

c)

nõudes artiklis 19 osutatud lepingutes, et uued turuletulijad, iduettevõtjad, VKEd ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad kogu liidus suudaksid osutada lõppkasutajatele omaenese teenuseid;

| d) | edendades avatud standardite, avatud lähtekoodiga tehnoloogiate ja koostalitlusvõime kasutamist ja arendamist turvalise ühenduse süsteemi arhitektuuris, et võimaldada koostoimet, optimeerida kulusid, parandada usaldusväärsust, soodustada innovatsiooni ja saada kasu ulatuslikust konkurentsist; |
| --- | --- |

d)

edendades avatud standardite, avatud lähtekoodiga tehnoloogiate ja koostalitlusvõime kasutamist ja arendamist turvalise ühenduse süsteemi arhitektuuris, et võimaldada koostoimet, optimeerida kulusid, parandada usaldusväärsust, soodustada innovatsiooni ja saada kasu ulatuslikust konkurentsist;

| e) | edendades liidus selliste elutähtsate tehnoloogiate arendamist ja tootmist, mis on vajalikud riiklike teenuste kasutamiseks. |
| --- | --- |

e)

edendades liidus selliste elutähtsate tehnoloogiate arendamist ja tootmist, mis on vajalikud riiklike teenuste kasutamiseks.

3.   Komisjon samuti:

| a) | toetab hankeid ja teenuste hankelepingute koondamist, lähtudes programmi vajadustest, et võimendada ja stimuleerida erainvesteeringuid pikas perspektiivis, muu hulgas ühishangete abil; |
| --- | --- |

a)

toetab hankeid ja teenuste hankelepingute koondamist, lähtudes programmi vajadustest, et võimendada ja stimuleerida erainvesteeringuid pikas perspektiivis, muu hulgas ühishangete abil;

| b) | edendab ja ergutab naiste suuremat osalust ning seab hankedokumentides võrdsus- ja kaasavuseesmärgid; |
| --- | --- |

b)

edendab ja ergutab naiste suuremat osalust ning seab hankedokumentides võrdsus- ja kaasavuseesmärgid;

| c) | panustab kosmosega seotud valdkondades kõrgetasemeliste oskuste arendamisse ja koolitustegevusse. |
| --- | --- |

c)

panustab kosmosega seotud valdkondades kõrgetasemeliste oskuste arendamisse ja koolitustegevusse.

Artikkel 8

Keskkonna ja kosmose kestlikkus

1.   Programmi rakendamisel lähtutakse keskkonna- ja kosmosekestlikkuse tagamise eesmärgist. Sel eesmärgil hõlmavad artiklis 19 osutatud lepingud ja menetlused sätteid, milles käsitletakse järgmist:

| a) | taristu arendamisel, tootmisel ja kasutuselevõtul tekkivate kasvuhoonegaaside heitkoguste minimeerimine; |
| --- | --- |

a)

taristu arendamisel, tootmisel ja kasutuselevõtul tekkivate kasvuhoonegaaside heitkoguste minimeerimine;

| b) | ülejäänud kasvuhoonegaaside heitkoguste kompenseerimise süsteemi loomine; |
| --- | --- |

b)

ülejäänud kasvuhoonegaaside heitkoguste kompenseerimise süsteemi loomine;

| c) | asjakohased meetmed, et vähendada nähtavat ja nähtamatut kiirgusreostust, mida põhjustab kosmoseaparaat ning mis võib takistada astronoomilisi vaatlusi või muud liiki teadusuuringuid ja vaatlusi; |
| --- | --- |

c)

asjakohased meetmed, et vähendada nähtavat ja nähtamatut kiirgusreostust, mida põhjustab kosmoseaparaat ning mis võib takistada astronoomilisi vaatlusi või muud liiki teadusuuringuid ja vaatlusi;

| d) | kosmoseaparaatide kokkupõrke vältimise asjakohase tehnoloogia kasutamine; |
| --- | --- |

d)

kosmoseaparaatide kokkupõrke vältimise asjakohase tehnoloogia kasutamine;

| e) | kosmosejäätmete vähendamist käsitleva põhjaliku kava, sealhulgas orbiidil positsioneerimise andmed, esitamine ja rakendamine enne kasutuselevõtuetappi, et tagada kosmosejäätmete vältimine satelliidikogumisse kuuluvate satelliitide poolt. |
| --- | --- |

e)

kosmosejäätmete vähendamist käsitleva põhjaliku kava, sealhulgas orbiidil positsioneerimise andmed, esitamine ja rakendamine enne kasutuselevõtuetappi, et tagada kosmosejäätmete vältimine satelliidikogumisse kuuluvate satelliitide poolt.

2.   Käesoleva määruse artiklis 19 osutatud lepingud ja menetlused hõlmavad kohustust esitada andmeid, eriti efemeriidide ja kavandatavate manöövrite kohta, üksustele, kes vastutavad määruse (EL) 2021/696 artikli 2 punktis 10 määratletud SST teabe koostamise ning kõnealuse määruse artiklis 55 osutatud SST teenuste osutamise eest.

3.   Komisjon tagab sellise põhjaliku andmebaasi pidamise programmi kosmosevarade kohta, mis sisaldab eelkõige andmeid, mis on seotud keskkonna- ja kosmosekestlikkuse aspektidega.

4.   Komisjon võtab kooskõlas artikliga 45 vastu delegeeritud õigusaktid, et täiendada käesolevat määrust, täpsustades käesoleva artikli lõikes 3 osutatud andmebaasi üksikasju ning kehtestades selle pidamise ja ajakohastamise metoodika ja protsessid.

5.   Kooskõlas lõikega 4 vastu võetud delegeeritud õigusaktide kohaldamisala piirdub järgmisega:

| a) | artikli 5 lõikes 2 ja artikli 19 lõikes 10 osutatud kosmosevarad, mille omanik on liit; |
| --- | --- |

a)

artikli 5 lõikes 2 ja artikli 19 lõikes 10 osutatud kosmosevarad, mille omanik on liit;

| b) | artikli 5 lõikes 4 ja artikli 19 lõikes 10 osutatud kosmosevarad, mille omanikud on artiklis 19 osutatud töövõtjad. |
| --- | --- |

b)

artikli 5 lõikes 4 ja artikli 19 lõikes 10 osutatud kosmosevarad, mille omanikud on artiklis 19 osutatud töövõtjad.

II PEATÜKK

Teenused ja osalejad

Artikkel 9

Riiklikud teenused

1.   Riiklikke teenuseid osutatakse artikli 11 lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud programmiosalistele.

2.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu üksikasjalikud normid riiklike teenuste osutamise kohta, võttes arvesse määruse (EL) 2021/696 artiklit 66, lähtudes praegusest ja eeldatavast konsolideeritud nõudlusest eri teenuste järele, mis on kindlaks määratud koos liikmesriikidega, ning ressursside dünaamilise jaotamise ja riiklike teenuste prioriseerimise eri programmiosaliste vahel vastavalt kasutajate vajaduste asjakohasusele ja olulisusele ning asjakohasel juhul kulutõhususele.

3.   Artikli 10 lõikes 1 osutatud riiklikke teenuseid osutatakse valitsuselt loa saanud kasutajatele tasuta.

4.   Komisjon ostab artikli 10 lõikes 2 osutatud teenuseid turutingimustel kooskõlas finantsmääruse kohaldatavate sätetega, et tagada nende teenuste osutamine kõigile liikmesriikidele. Nende teenuste täpne ulatus ja eelarveeraldis määratakse kindlaks käesoleva artikli lõikes 2 osutatud rakendusaktis, võttes aluseks liikmesriikide esitatud sisendandmed.

5.   Erandina käesoleva artikli lõikest 3 võtab komisjon igakülgselt põhjendatud juhtudel, kui see on tingimata vajalik riiklike teenuste pakkumise ja nõudluse omavahel vastavusse viimiseks, rakendusaktidega vastu hinnapoliitika, mis on kooskõlas määruse (EL) 2021/696 artikli 63 lõikes 1 osutatud hinnapoliitikaga.

Hinnapoliitika vastuvõtmisel tagab komisjon, et riiklike teenuste osutamine ei moonutaks konkurentsi, et riiklikke teenuseid oleks küllaldaselt ja et määratud hind ei tingiks olukorda, kus artiklis 19 osutatud töövõtjad saavad liigset hüvitist.

6.   Käesoleva artikli lõigetes 2 ja 5 osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 47 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

7.   Riiklike teenuste järkjärguline osutamine tagatakse nii, nagu on sätestatud artikli 10 lõikes 1 osutatud teenuste portfellis, sõltuvalt turvalise ühenduse süsteemi taristu olemasolust, pärast seda, kui on ellu viidud artikli 4 lõike 1 punktides a ja b sätestatud tegevused, ning tuginedes asjakohasel juhul olemasolevatele teenustele ja suutlikkusele ning neid tugevdades.

8.   Riiklike teenuste osutamisel tagatakse liikmesriikide võrdne kohtlemine kooskõlas nende vajadustega, nagu on osutatud artikli 25 lõikes 7.

Artikkel 10

Riiklike teenuste portfell

1.   Kooskõlas käesoleva artikli lõikega 4 kehtestatakse riiklike teenuste portfell. See koosneb vähemalt järgmistest teenusekategooriatest ja täiendab määruse (EL) 2021/696 artikli 63 lõikes 3 osutatud GOVSATCOMi teenuste portfelli:

| a) | teenused, mis on ette nähtud üksnes valitsuselt loa saanud kasutajatele, mis põhinevad riiklikul taristul ja nõuavad kõrget turvalisuse taset ega sobi käesoleva artikli lõikes 2 osutatud teenuste jaoks, näiteks töökindel ülemaailmne lühikese latentsusajaga teenus või töökindel kosmoseandmete vahendusteenus; |
| --- | --- |

a)

teenused, mis on ette nähtud üksnes valitsuselt loa saanud kasutajatele, mis põhinevad riiklikul taristul ja nõuavad kõrget turvalisuse taset ega sobi käesoleva artikli lõikes 2 osutatud teenuste jaoks, näiteks töökindel ülemaailmne lühikese latentsusajaga teenus või töökindel kosmoseandmete vahendusteenus;

| b) | kvantsideteenused, näiteks krüptovõtmete kvantväljastuse teenused. |
| --- | --- |

b)

kvantsideteenused, näiteks krüptovõtmete kvantväljastuse teenused.

2.   Riiklike teenuste portfell hõlmab ka kommertstaristul põhinevaid teenuseid valitsuselt loa saanud kasutajatele, näiteks tagatud ülemaailmne lühikese latentsusajaga teenus või ülemaailmne kitsasribateenus.

3.   Riiklike teenuste portfell hõlmab ka iga teenuste kategooria tehnilisi kirjeldusi, näiteks geograafilist katvust, sagedust, ribalaiust, kasutajaseadmeid ja turvaelemente.

4.   Komisjon võtab riiklike teenuste portfelli vastu rakendusaktidega. Nimetatud rakendusaktid tuginevad käesoleva artikli lõikes 5 osutatud operatiivnõuetele, liikmesriikide esitatud sisendandmetele ja artikli 30 lõikes 3 osutatud üldistele turvalisusnõuetele.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 47 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

5.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu riiklike teenuste operatiivnõuded, mis koostatakse tehniliste kirjelduste ja rakenduskavade kujul ning on seotud eelkõige kriisiohjega, olukorrateadlikkusega, olulisima taristu, sealhulgas diplomaatiliste ja kaitseotstarbeliste sidevõrkude haldamisega ning muude valitsuselt loa saanud kasutajate vajadustega. Operatiivnõuded põhinevad programmi kasutajate nõuetel, need koostatakse kinnitatud nõudluse katmisest lähtuvalt ning nendes võetakse arvesse olemasolevate kasutajaseadmete ja võrkudega seotud nõudeid ja samuti määruse (EL) 2021/696 artikli 63 lõike 2 kohaselt vastu võetud GOVSATCOMi teenuste operatiivnõudeid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 47 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

6.   Kommertstaristu kaudu teenuste osutamise tingimused ja seotud riskid määratakse kindlaks artiklis 19 osutatud lepingutes.

Artikkel 11

Programmiosalised ja pädevad asutused

1.   Liikmesriigid, nõukogu, komisjon ja Euroopa välisteenistus, on programmiosalised niivõrd, kui nad annavad riiklike teenuste kasutajatele loa või tagavad suutlikkuse, tegevuskohad või rajatised.

2.   Liidu ametid ja organid võivad saada programmiosaliseks ulatuses, mida on vaja nende ülesannete täitmiseks ja vastavalt asjaomase ameti või organi ning selle üle järelevalvet tegeva liidu institutsiooni vahelises halduskokkuleppes sätestatud üksikasjalikele reeglitele.

3.   Kooskõlas artikliga 39 võivad kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid saada programmiosaliseks.

4.   Iga programmiosaline määrab ühe pädeva turvalise ühenduse asutuse.

Esimeses lõigus osutatud nõue loetakse programmiosaliste poolt täidetuks juhul, kui nad vastavad mõlemale järgmisele kriteeriumile:

| a) | nad on samal ajal GOVSATCOMi osalised kooskõlas määruse (EL) 2021/696 artikliga 68; |
| --- | --- |

a)

nad on samal ajal GOVSATCOMi osalised kooskõlas määruse (EL) 2021/696 artikliga 68;

| b) | nad on määranud pädeva asutuse kooskõlas määruse (EL) 2021/696 artikli 68 lõikega 4. |
| --- | --- |

b)

nad on määranud pädeva asutuse kooskõlas määruse (EL) 2021/696 artikli 68 lõikega 4.

5.   Programmiosaliselt loa saanud kasutajate vahelise prioriseerimise seoses riiklike teenustega otsustab ja seda rakendab vastav programmiosaline.

6.   Lõikes 4 osutatud pädev turvalise ühenduse asutus tagab, et:

| a) | riiklikke teenuseid kasutatakse vastavalt artikli 30 lõikes 3 osutatud üldistele turvalisusnõuetele; |
| --- | --- |

a)

riiklikke teenuseid kasutatakse vastavalt artikli 30 lõikes 3 osutatud üldistele turvalisusnõuetele;

| b) | riiklike teenuste juurdepääsuõigused määratakse kindlaks ja neid hallatakse; |
| --- | --- |

b)

riiklike teenuste juurdepääsuõigused määratakse kindlaks ja neid hallatakse;

| c) | riiklike teenuste kasutamiseks vajalikke kasutajaseadmeid ning nendega seotud elektroonilise side ühendusi ja teavet kasutatakse ja hallatakse vastavalt artikli 30 lõikes 3 osutatud üldistele turvalisusnõuetele; |
| --- | --- |

c)

riiklike teenuste kasutamiseks vajalikke kasutajaseadmeid ning nendega seotud elektroonilise side ühendusi ja teavet kasutatakse ja hallatakse vastavalt artikli 30 lõikes 3 osutatud üldistele turvalisusnõuetele;

| d) | luuakse keskne kontaktpunkt, kes aitab vajaduse korral teavitada turvariskidest ja -ohtudest, eelkõige avastada võimalikke kahjulikke elektromagnetilisi häireid, mis mõjutavad programmi raames osutatavaid teenuseid. |
| --- | --- |

d)

luuakse keskne kontaktpunkt, kes aitab vajaduse korral teavitada turvariskidest ja -ohtudest, eelkõige avastada võimalikke kahjulikke elektromagnetilisi häireid, mis mõjutavad programmi raames osutatavaid teenuseid.

Artikkel 12

Riiklike teenuste kasutajad

1.   Riiklike teenuste kasutamise loa võivad saada järgmised üksused:

| a) | liidu või liikmesriigi avaliku sektori asutus või organ, kes on volitatud teostama avalikku võimu; |
| --- | --- |

a)

liidu või liikmesriigi avaliku sektori asutus või organ, kes on volitatud teostama avalikku võimu;

| b) | füüsiline või juriidiline isik, kes tegutseb punktis a osutatud üksuse nimel ja tema kontrolli all. |
| --- | --- |

b)

füüsiline või juriidiline isik, kes tegutseb punktis a osutatud üksuse nimel ja tema kontrolli all.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud riiklike teenuste kasutajad peavad saama mõnelt artiklis 11 osutatud programmiosaliselt nõuetekohase loa riiklike teenuste kasutamiseks ning järgima artikli 30 lõikes 3 osutatud üldiseid turvalisusnõudeid.

III PEATÜKK

Osalemine rahastamises ja rahastamismehhanismid

Artikkel 13

Eelarve

1.   Rahastamispakett programmi rakendamiseks ja seonduvate riskide katmiseks ajavahemikul 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2027 on 1,65 miljardit eurot jooksevhindades.

Esimeses lõigus osutatud summa jaotatakse mitmeaastasest finantsraamistikust 2021–2027 esialgu järgmiselt:

| a) | 1 miljard eurot rubriigist 1 („Ühtne turg, innovatsioon ja digitaalvaldkond“); |
| --- | --- |

a)

1 miljard eurot rubriigist 1 („Ühtne turg, innovatsioon ja digitaalvaldkond“);

| b) | 0,5 miljardit eurot rubriigist 5 („Julgeolek ja kaitse“); |
| --- | --- |

b)

0,5 miljardit eurot rubriigist 5 („Julgeolek ja kaitse“);

| c) | 0,15 miljardit eurot rubriigist 6 („Naabrus ja maailm“). |
| --- | --- |

c)

0,15 miljardit eurot rubriigist 6 („Naabrus ja maailm“).

2.   Programmi rahastatakse täiendavalt 0,75 miljardi euroga, mida rakendatakse programmi „Euroopa horisont“, GOVSATCOMi komponendi ning naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ raames rakendatavatest vahenditest esialgses maksimumsummas vastavalt 0,38 miljardit eurot, 0,22 miljardit eurot ja 0,15 miljardit eurot. Need summad eraldatakse vastavalt määruses (EL) 2021/695 ja otsuses (EL) 2021/764 ning määrustes (EL) 2021/696 ja (EL) 2021/947 sätestatud eesmärkidele, reeglitele ja menetlustele.

3.   Käesoleva artikli lõike 1 esimeses lõigus osutatud summat kasutatakse selleks, et katta kõik artikli 3 lõike 1 punktis a osutatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud tegevused ja artikli 9 lõikes 4 osutatud teenuste ostmine. Nendest kuludest võidakse muu hulgas katta järgmist:

| a) | uuringud ja ekspertide kohtumised, eelkõige seoses ajalistest ja kulupiirangutest kinnipidamise hindamisega; |
| --- | --- |

a)

uuringud ja ekspertide kohtumised, eelkõige seoses ajalistest ja kulupiirangutest kinnipidamise hindamisega;

| b) | teave ja teavitamine, sealhulgas liidu poliitiliste prioriteetide tutvustamine, kui need on otseselt seotud käesoleva määruse eesmärkidega, eelkõige selleks, et luua koostoimet muu liidu poliitikaga; |
| --- | --- |

b)

teave ja teavitamine, sealhulgas liidu poliitiliste prioriteetide tutvustamine, kui need on otseselt seotud käesoleva määruse eesmärkidega, eelkõige selleks, et luua koostoimet muu liidu poliitikaga;

| c) | infotehnoloogiavõrgud, mille funktsioon on teabe töötlemine või vahetamine, ja komisjoni rakendatavad halduskorraldusmeetmed, sealhulgas turvalisuse valdkonnas rakendatavad meetmed; |
| --- | --- |

c)

infotehnoloogiavõrgud, mille funktsioon on teabe töötlemine või vahetamine, ja komisjoni rakendatavad halduskorraldusmeetmed, sealhulgas turvalisuse valdkonnas rakendatavad meetmed;

| d) | programmi rakendamiseks antav tehniline ja haldusabi, nagu ettevalmistus-, seire-, kontrolli-, auditi- ja hindamistoimingud, sealhulgas asutusesiseste infotehnoloogiasüsteemide jaoks antav abi. |
| --- | --- |

d)

programmi rakendamiseks antav tehniline ja haldusabi, nagu ettevalmistus-, seire-, kontrolli-, auditi- ja hindamistoimingud, sealhulgas asutusesiseste infotehnoloogiasüsteemide jaoks antav abi.

4.   Meetmete suhtes, mida rahastatakse kumulatiivselt liidu eri programmidest, korraldatakse ainult üks audit, mis hõlmab kõiki programme ja nende suhtes kohaldatavaid reegleid.

5.   Pikemalt kui ühe eelarveaasta vältel toimuva tegevusega kaasnevad eelarvelised kulukohustused võib jagada aastasteks osamakseteks mitmele aastale.

6.   Vahendid, mis on liikmesriikidele eraldatud eelarve jagatud täitmise raames, võib asjaomase liikmesriigi taotluse alusel kanda üle programmile Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1060 (28) artiklis 26 ette nähtud tingimustel. Neid vahendeid hallates täidab komisjon eelarvet otse kooskõlas finantsmääruse artikli 62 lõike 1 esimese lõigu punktiga a või kaudselt kooskõlas nimetatud lõigu punktiga c. Kõnealuseid vahendeid kasutatakse asjaomase liikmesriigi huvides.

Artikkel 14

Kumulatiivne ja alternatiivne rahastamine

Meede, mis on saanud toetust mõne muu liidu programmi alusel, sealhulgas vahenditest, mida hallatakse eelarve jagatud täitmise korras, võib saada toetust ka käesoleva programmi alusel, tingimusel et neist toetustest ei kaeta samu kulusid. Asjaomase liidu programmi reegleid kohaldatakse vastavalt selle osa suhtes, millega on meedet toetatud. Kumulatiivne rahastamine ei tohi ületada meetme rahastamiskõlblikke kogukulusid. Liidu eri programmidest saadud toetuse võib arvutada proportsionaalselt kooskõlas dokumentidega, milles on sätestatud toetuse tingimused.

Artikkel 15

Programmile antavad täiendavad toetused

1.   Programm võib saada täiendavat rahalist või mitterahalist toetust järgmistelt:

| a) | liidu asutused ja organid; |
| --- | --- |

a)

liidu asutused ja organid;

| b) | liikmesriigid kooskõlas asjakohaste lepingutega; |
| --- | --- |

b)

liikmesriigid kooskõlas asjakohaste lepingutega;

| c) | programmis osalevad kolmandad riigid kooskõlas asjakohaste lepingutega; |
| --- | --- |

c)

programmis osalevad kolmandad riigid kooskõlas asjakohaste lepingutega;

| d) | rahvusvahelised organisatsioonid kooskõlas asjakohaste lepingutega. |
| --- | --- |

d)

rahvusvahelised organisatsioonid kooskõlas asjakohaste lepingutega.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud täiendavat rahalist toetust ja käesoleva määruse artikli 9 lõike 5 kohaseid tulusid käsitatakse sihtotstarbelise välistuluna kooskõlas finantsmääruse artikli 21 lõikega 5.

Artikkel 16

ESA toetus

ESA võib kooskõlas oma sisereeglite ja menetlustega anda ESA vabatahtlike programmide kaudu panuse artikli 19 lõikes 1 osutatud hankepõhisest lähenemisviisist tulenevatesse programmi arendus- ja valideerimistoimingutesse, kaitstes samal ajal liidu ja selle liikmesriikide olulisi julgeolekuhuve.

Artikkel 17

Erasektori toetus

Artiklis 19 osutatud töövõtjad rahastavad täies ulatuses artiklis 5 osutatud kommertstaristut, et saavutada artikli 3 lõike 1 punktis b osutatud eesmärk.

Artikkel 18

Rakendamine ja liidu rahastuse vormid

1.   Programmi rakendatakse eelarve otsese täitmise korras vastavalt finantsmäärusele või eelarve kaudse täitmise korras koostöös finantsmääruse artikli 62 lõike 1 esimese lõigu punktis c osutatud asutustega.

2.   Programmist rahastamine võib toimuda ükskõik millises finantsmääruse kohases vormis, eelkõige toetuste, auhindade ja hangete kaudu. Rahastamine võib toimuda ka segarahastamistoimingutes kasutatavate rahastamisvahendite kaudu.

IV PEATÜKK

Programmi rakendamine

Artikkel 19

Rakendamismudel

1.   Programmi rakendatakse, kui see on asjakohane, vastavalt etapiviisilisele lähenemisviisile kuni artiklis 4 sätestatud tegevuste lõpuleviimiseni. Komisjon tagab koostöös liikmesriikidega, et hankepõhine lähenemisviis võimaldab võimalikult suurt konkurentsi, et soodustada kogu tööstusliku väärtusahela asjakohast osalemist artikli 10 lõikes 1 osutatud teenuste osutamisega seotud lepingutes ja artikli 10 lõikes 2 osutatud teenuste ostmisega seotud lepingutes.

2.   Käesoleva määruse artiklis 4 sätestatud tegevusi rakendatakse mitme lepinguga, mis sõlmitakse kooskõlas finantsmäärusega ja vastavalt käesoleva määruse artikli 20 kohastele hangete suhtes kohaldatavatele põhimõtetele ning mille puhul võib tegemist olla kontsessioonilepingute, asjade, teenuste või ehitustööde hankelepingute või segalepingutega.

3.   Käesolevas artiklis osutatud lepingud sõlmitakse eelarve otsese või kaudse täitmise raames ning nende vorm võib olla finantsmääruse artikli 165 lõikes 1 osutatud institutsioonidevaheline hange komisjoni ja ameti vahel, mille puhul komisjon täidab avaliku sektori juhtiva hankija rolli.

4.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud hankepõhine lähenemisviis ja käesolevas artiklis osutatud lepingud peavad olema kooskõlas artikli 9 lõikes 2, artikli 10 lõikes 4 ja artikli 10 lõikes 5 osutatud rakendusaktidega.

5.   Kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud hankepõhise lähenemisviisi tulemuseks on kontsessioonilepingud, tuleb sellistes kontsessioonilepingutes sätestada turvalise ühenduse süsteemi riikliku taristu arhitektuur, ning rollid, kohustused, rahastamiskava ja riskide jaotus liidu ja töövõtjate vahel, võttes arvesse artiklis 6 sätestatud omandirežiimi ja programmi rahastamist vastavalt III peatükile.

6.   Kui kontsessioonilepingut ei sõlmita, tagab komisjon artikli 3 lõike 1 punktis a osutatud eesmärgi optimaalse täitmise, sõlmides asjakohasel juhul asjade, teenuste või ehitustööde hankelepingu või segalepingu.

7.   Komisjon võtab vajalikud meetmed, et tagada riiklike teenuste järjepidevus, kui käesolevas artiklis osutatud töövõtjad ei suuda oma kohustusi täita.

8.   Asjakohasel juhul võidakse käesolevas artiklis osutatud lepingute sõlmimiseks korraldada hankemenetlus finantsmääruse artikli 165 lõike 2 kohaselt ka ühishankena liikmesriikidega.

9.   Käesolevas artiklis osutatud lepingutega tagatakse eelkõige, et kommertstaristule tuginevate teenuste osutamisel säilitatakse liidu olulised huvid ning programmi üldised ja erieesmärgid, millele on osutatud artiklis 3. Need lepingud sisaldavad ka asjakohaseid kaitsemeetmeid, et vältida olukorda, kus käesolevas artiklis osutatud töövõtjad saavad ülemäärast hüvitist, ning konkurentsimoonutusi, huvide konflikte, põhjendamatut diskrimineerimist või muid varjatud kaudseid eeliseid. Selliste kaitsemeetmete hulgas võib olla riiklike teenuste ja kommertsteenuste raamatupidamise lahususe kohtustus, mis hõlmab vertikaalselt integreeritud operaatorist struktuuriliselt ja juriidiliselt eraldiseisva üksuse loomist riiklike teenuste osutamiseks, ning avatud, õiglase, mõistliku ja mittediskrimineeriva juurdepääsu andmine kommertsteenuste osutamiseks vajalikule taristule. Lepingutega tagatakse ka artiklis 22 sätestatud tingimuste täitmine kogu nende kehtivusaja jooksul.

10.   Kui riiklikud ja kommertsteenused tuginevad koostoime tagamiseks ühistele allsüsteemidele või liidestele, määratakse käesolevas artiklis osutatud lepingutes ka kindlaks, millised neist liidestest ja ühistest allsüsteemidest moodustavad osa riiklikust taristust, et tagada liidu ja selle liikmesriikide julgeolekuhuvide kaitse.

Artikkel 20

Hangete suhtes kohaldatavad põhimõtted

1.   Programmi raames toimuvad avalikud hanked korraldatakse vastavalt finantsmääruses sätestatud hankelepingute sõlmimise korrale.

2.   Programmi rakendamiseks lähtub avaliku sektori hankija avalike hangete menetluses lisaks finantsmääruses sätestatud põhimõtetele järgmistest põhimõtetest:

| a) | soodustada kõikides liikmesriikides kõikjal liidus ja kogu tarneahela ulatuses ettevõtjate, eelkõige uute turuletulijate, iduettevõtjate ning VKEde võimalikult laia ja avatud osalust, sealhulgas pakkujate sõlmitavate allhankelepingute puhul; |
| --- | --- |

a)

soodustada kõikides liikmesriikides kõikjal liidus ja kogu tarneahela ulatuses ettevõtjate, eelkõige uute turuletulijate, iduettevõtjate ning VKEde võimalikult laia ja avatud osalust, sealhulgas pakkujate sõlmitavate allhankelepingute puhul;

| b) | tagada hankemenetluse kestel tõhus konkurents ja vältida võimaluse korral tuginemist ühele teenuseosutajale, eriti elutähtsate seadmete ja teenuste puhul, võttes arvesse tehnoloogilise sõltumatuse ja teenuste järjepidevuse eesmärki; |
| --- | --- |

b)

tagada hankemenetluse kestel tõhus konkurents ja vältida võimaluse korral tuginemist ühele teenuseosutajale, eriti elutähtsate seadmete ja teenuste puhul, võttes arvesse tehnoloogilise sõltumatuse ja teenuste järjepidevuse eesmärki;

| c) | järgida põhimõtet tagada avatud juurdepääs ja konkurents, mille aluseks on selgel ja õigeaegsel teabel põhinev pakkumine, kohaldatavate hankelepingute sõlmimise korda ja -menetlusi ning valiku- ja hindamiskriteeriume käsitleva ning muu asjaomase teabe selge esitamine, millega antakse võrdsed võimalused kõikidele potentsiaalsetele pakkujatele; |
| --- | --- |

c)

järgida põhimõtet tagada avatud juurdepääs ja konkurents, mille aluseks on selgel ja õigeaegsel teabel põhinev pakkumine, kohaldatavate hankelepingute sõlmimise korda ja -menetlusi ning valiku- ja hindamiskriteeriume käsitleva ning muu asjaomase teabe selge esitamine, millega antakse võrdsed võimalused kõikidele potentsiaalsetele pakkujatele;

| d) | kaitsta liidu ja tema liikmesriikide julgeoleku- ja avalikke huve, sealhulgas tugevdades liidu strateegilist autonoomsust, eriti tehnoloogia aspektist, tehes riskihindamisi ja rakendades häirete riski maandamise meetmeid, näiteks kui kättesaadavaid tarnijaid on vaid üks; |
| --- | --- |

d)

kaitsta liidu ja tema liikmesriikide julgeoleku- ja avalikke huve, sealhulgas tugevdades liidu strateegilist autonoomsust, eriti tehnoloogia aspektist, tehes riskihindamisi ja rakendades häirete riski maandamise meetmeid, näiteks kui kättesaadavaid tarnijaid on vaid üks;

| e) | järgida artikli 30 lõikes 3 osutatud üldiseid turvalisusnõudeid ning aidata kaitsta liidu ja tema liikmesriikide olulisi julgeolekuhuvisid; |
| --- | --- |

e)

järgida artikli 30 lõikes 3 osutatud üldiseid turvalisusnõudeid ning aidata kaitsta liidu ja tema liikmesriikide olulisi julgeolekuhuvisid;

| f) | kasutada erandina finantsmääruse artiklist 167 mitut tarneallikat, kui see on asjakohane, et tagada parem üldine kontroll programmi, selle kulude ja ajakava üle; |
| --- | --- |

f)

kasutada erandina finantsmääruse artiklist 167 mitut tarneallikat, kui see on asjakohane, et tagada parem üldine kontroll programmi, selle kulude ja ajakava üle;

| g) | edendada teenuste kättesaadavust, järjepidevust ja usaldusväärsust; |
| --- | --- |

g)

edendada teenuste kättesaadavust, järjepidevust ja usaldusväärsust;

| h) | suurendada avakosmosetegevuse turvalisust ja kestlikkust, rakendades asjakohaseid meetmeid kooskõlas artikliga 8; |
| --- | --- |

h)

suurendada avakosmosetegevuse turvalisust ja kestlikkust, rakendades asjakohaseid meetmeid kooskõlas artikliga 8;

| i) | tagada kõikide jaoks võrdsete võimaluste tulemuslik edendamine, lõimida sooline võrdõiguslikkus ja sooline mõõde kõigisse valdkondadesse ning seada eesmärgiks tegeleda soolise tasakaalustamatuse küsimusega, pöörates erilist tähelepanu soolisele tasakaalule hindamiskomisjonides. |
| --- | --- |

i)

tagada kõikide jaoks võrdsete võimaluste tulemuslik edendamine, lõimida sooline võrdõiguslikkus ja sooline mõõde kõigisse valdkondadesse ning seada eesmärgiks tegeleda soolise tasakaalustamatuse küsimusega, pöörates erilist tähelepanu soolisele tasakaalule hindamiskomisjonides.

Artikkel 21

Allhanked

1.   Selleks et ergutada uusi turuletulijaid, iduettevõtjaid ja VKEsid kogu liidus ja nende piiriülest osalemist ning tagada võimalikult lai geograafiline kaetus, kaitstes samal ajal liidu autonoomsust, nõuab avaliku sektori hankija, et pakkuja sõlmiks lepingu mis tahes osa suhtes sobival tasandil läbiviidava konkurentsipõhise hanke alusel allhankelepingu ettevõtjatega, kes ei kuulu pakkuja kontserni.

2.   Lepingute puhul, mille väärtus on üle 10 miljoni euro, tagab avaliku sektori hankija, et lepingu väärtusest vähemalt 30 % kohta sõlmitakse eri tasanditel läbiviidava konkurentsipõhise hanke alusel allhankeleping ettevõtjatega, kes ei kuulu põhipakkuja kontserni, eelkõige selleks, et võimaldada VKEde piiriülest osalemist kosmoseökosüsteemis.

3.   Pakkuja põhjendab lõike 1 kohaselt esitatud nõude mittetäitmist või kõrvalekaldumist lõikes 2 osutatud protsendimäärast.

4.   Komisjon teavitab artiklis 47 osutatud programmikomiteed käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud eesmärkide täitmisest lepingute puhul, mis sõlmitakse pärast 20. märtsi 2023.

Artikkel 22

Rahastamiskõlblikkus- ja osalemistingimused liidu toimivate süsteemide turvalisuse, terviklikkuse ja kerksuse säilitamiseks

Lepingute sõlmimise menetluste puhul, mis toimuvad programmi rakendamiseks, kohaldatakse rahastamiskõlblikkus- ja osalemistingimusi, kui see on vajalik ja asjakohane liidu toimivate süsteemide turvalisuse, terviklikkuse ja kerksuse säilitamiseks, nagu on sätestatud määruse (EL) 2021/696 artiklis 24, võttes arvesse eesmärki edendada liidu strateegilist autonoomiat, eelkõige mis puudutab tehnoloogiat määrava tähtsusega tehnoloogiate ja väärtusahelate lõikes, säilitades samal ajal majanduse avatuse.

Artikkel 23

Liidu finantshuvide kaitse

Kui kolmas riik osaleb programmis rahvusvahelise lepingu kohaselt vastu võetud otsuse alusel või muu õigusakti alusel, annab kolmas riik vastutavale eelarvevahendite käsutajale, OLAFile ja kontrollikojale vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu, mida neil on vaja oma volituste täieulatuslikuks kasutamiseks. OLAFi puhul hõlmavad need õigused õigust korraldada juurdlusi, sealhulgas teha kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, nagu on sätestatud määruses (EL, Euratom) nr 883/2013.

V PEATÜKK

Programmi juhtimine

Artikkel 24

Juhtimispõhimõtted

Programmi juhtimise aluseks on järgmised põhimõtted:

| a) | ülesannete ja vastutuse selge jaotus programmi rakendamises osalevate üksuste vahel; |
| --- | --- |

a)

ülesannete ja vastutuse selge jaotus programmi rakendamises osalevate üksuste vahel;

| b) | kui see on kohane, juhtimisstruktuuri asjakohasuse tagamine programmi ja meetmete konkreetsete vajaduste suhtes; |
| --- | --- |

b)

kui see on kohane, juhtimisstruktuuri asjakohasuse tagamine programmi ja meetmete konkreetsete vajaduste suhtes;

| c) | tugev kontroll programmi üle, sealhulgas kulude, ajakava ja tulemuslikkuse range järgimine kõigi üksuste poolt vastavalt nende rollile ja neile antud ülesannetele kooskõlas käesoleva määrusega; |
| --- | --- |

c)

tugev kontroll programmi üle, sealhulgas kulude, ajakava ja tulemuslikkuse range järgimine kõigi üksuste poolt vastavalt nende rollile ja neile antud ülesannetele kooskõlas käesoleva määrusega;

| d) | läbipaistev ja kulutõhus haldamine; |
| --- | --- |

d)

läbipaistev ja kulutõhus haldamine;

| e) | teenuste järjepidevus ja vajalik taristu järjepidevus, sealhulgas turvaseire ja -haldus, ning kaitse sellega seonduvate ohtude eest; |
| --- | --- |

e)

teenuste järjepidevus ja vajalik taristu järjepidevus, sealhulgas turvaseire ja -haldus, ning kaitse sellega seonduvate ohtude eest;

| f) | programmi pakutavate andmete, teabe ja teenuste kasutajate vajaduste ning teaduse ja tehnoloogia seonduva arengu süsteemne ja struktureeritud arvessevõtmine; |
| --- | --- |

f)

programmi pakutavate andmete, teabe ja teenuste kasutajate vajaduste ning teaduse ja tehnoloogia seonduva arengu süsteemne ja struktureeritud arvessevõtmine;

| g) | pidev püüe riske ohjata ja leevendada. |
| --- | --- |

g)

pidev püüe riske ohjata ja leevendada.

Artikkel 25

Liikmesriikide roll

1.   Liikmesriigid võivad anda oma panuse, tehes kättesaadavaks oma tehnilise pädevuse, oskusteabe ja abi, eriti ohutuse ja julgeoleku valdkonnas, või kui see on asjakohane ja võimalik, andes programmi käsutusse oma territooriumil asuvad andmed, teabe, teenused ja taristu.

2.   Kui see on võimalik, seavad liikmesriigid eesmärgiks läbiviidavate asjakohaste tegevuste sidususe ja vastastikuse täiendavuse ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/241 (29) kohaste riiklike taaste- ja vastupidavuskavade alusel nende suutlikkuse koostalitlusvõime programmiga.

3.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada programmi tõrgeteta toimimine.

4.   Liikmesriigid võivad aidata asjakohasel tasemel tagada ja kaitsta programmi jaoks nõutavaid sagedusi.

5.   Liikmesriigid ja komisjon võivad teha koostööd, et laiendada programmi pakutavate riiklike teenuste kasutuselevõttu.

6.   Turvalisuse valdkonnas täidavad liikmesriigid määruse (EL) 2021/696 artiklis 42 osutatud ülesandeid.

7.   Liikmesriigid esitavad oma operatiivvajadused, et tugevdada suutlikkust ja täpsustada oma riiklike teenuste tehnilisi kirjeldusi. Samuti nõustavad nad komisjoni oma pädevusvaldkonda kuuluvates küsimustes, eelkõige andes oma sisendi rakendusaktide ettevalmistamisse.

8.   Komisjon võib rahalist toetust käsitlevate lepingute alusel delegeerida konkreetsed ülesanded liikmesriikide organisatsioonidele, kui asjaomane liikmesriik on sellised organisatsioonid määranud. Komisjon võtab rakendusaktidega vastu rahalist toetust käsitlevate lepingute kohta käivad otsused. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 47 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.

Artikkel 26

Komisjoni roll

1.   Komisjon kannab programmi rakendamise eest üldist vastutust, sealhulgas julgeoleku valdkonnas, ilma et see piiraks liikmesriikide eesõigusi riikliku julgeoleku valdkonnas. Komisjon määrab kooskõlas käesoleva määrusega ja vastavalt nõuetekohaselt kehtestatud kasutajanõuetele kindlaks programmi prioriteedid ja arengusuunad ning jälgib selle rakendamist, ilma et see mõjutaks muud liidu poliitikat.

2.   Komisjon tagab ülesannete ja vastutuse selge jaotuse programmis osalevate üksuste vahel ja koordineerib nende üksuste tegevust. Komisjon tagab ka, et kõik programmi rakendamisega seotud volitatud üksused kaitsevad liidu huve, tagavad liidu rahaliste vahendite usaldusväärse haldamise ning järgivad finantsmäärust ja käesolevat määrust.

3.   Komisjon tegeleb artiklis 19 osutatud lepingute sõlmimiseks hangete korraldamise, pakkumuste hindamise ja lepingute sõlmimisega.

4.   Komisjon võib eelarve kaudse täitmise raames anda programmiga seotud ülesanded ametile ja ESA-le, lähtudes nende rollist ja kohustustest, mis on sätestatud artiklites 27 ja 28. Selleks et hõlbustada artiklis 3 osutatud eesmärkide saavutamist ning soodustada komisjoni, ameti ja ESA võimalikult tulemuslikku koostööd, võib komisjon sõlmida iga volitatud üksusega rahalist toetust käsitleva lepingu.

Komisjon võtab rakendusaktidega vastu rahalist toetust käsitlevate lepingute kohta käivad otsused. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 47 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.

5.   Ilma et see piiraks artiklis 19 osutatud töövõtjate, ameti või muude volitatud üksuste ülesandeid, tagab komisjon riiklike teenuste kasutuselevõtu ja kasutamise. Ta tagab programmi ja muude liidu meetmete ja programmide vastastikuse täiendavuse, järjepidevuse, koostoime ja seosed.

6.   Kui see on asjakohane, tagab komisjon programmi raames toimuva tegevuse sidususe liidu, liikmesriikide või rahvusvahelisel tasandil juba toimuva kosmosevaldkonna tegevusega. Ta ergutab liikmesriikidevahelist koostööd, hõlbustatakse nende tehnoloogilise suutlikkuse ja arengu koostalitlusvõimet kosmosevaldkonnas ning kui see on programmi seisukohast asjakohane, püütakse tagada turvalise ühenduse süsteemi sidusus asjakohaste tegevustega ning riiklike taaste- ja vastupidavuskavade raames välja töötatud suutlikkuste koostalitlusvõime.

7.   Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja artikli 47 lõikes 1 osutatud programmikomiteed hankemenetluste vahe- ja lõplikest hindamistulemustest ning avaliku ja erasektori üksustega sõlmitavatest lepingutest, sealhulgas allhankelepingutest.

Artikkel 27

Ameti roll

1.   Ameti enda ülesanne on tagada oma turvalisuse akrediteerimise nõukogu kaudu riikliku taristu ja riiklike teenuste turvalisuse akrediteerimine vastavalt määruse (EL) 2021/696 V jaotise II peatükile.

2.   Olenevalt ameti operatiivvalmidusest, eelkõige piisava inimressursside taseme osas, delegeerib komisjon ühe või mitme rahalist toetust käsitleva lepinguga ametile järgmised ülesanded:

| a) | programmi riikliku taristu operatiivjuhtimine kas täies mahus või osaliselt; |
| --- | --- |

a)

programmi riikliku taristu operatiivjuhtimine kas täies mahus või osaliselt;

| b) | riikliku taristu turve, sealhulgas riski- ja ohuanalüüsi koostamine ning turvaseire, eriti tehniliste kirjelduste ja korralduslike meetmete kehtestamine ning nende kooskõla jälgimine artikli 30 lõikes 3 osutatud üldiste turvalisusnõuetega; |
| --- | --- |

b)

riikliku taristu turve, sealhulgas riski- ja ohuanalüüsi koostamine ning turvaseire, eriti tehniliste kirjelduste ja korralduslike meetmete kehtestamine ning nende kooskõla jälgimine artikli 30 lõikes 3 osutatud üldiste turvalisusnõuetega;

| c) | riiklike teenuste osutamine, eelkõige GOVSATCOMi keskuse kaudu; |
| --- | --- |

c)

riiklike teenuste osutamine, eelkõige GOVSATCOMi keskuse kaudu;

| d) | artiklis 19 osutatud lepingute haldamine pärast nende sõlmimist ja allkirjastamist; |
| --- | --- |

d)

artiklis 19 osutatud lepingute haldamine pärast nende sõlmimist ja allkirjastamist;

| e) | riiklike teenuste kasutajatega seotud aspektide üldine koordineerimine tihedas koostöös liikmesriikide, asjaomaste liidu ametite, Euroopa välisteenistuse ja muude üksustega; |
| --- | --- |

e)

riiklike teenuste kasutajatega seotud aspektide üldine koordineerimine tihedas koostöös liikmesriikide, asjaomaste liidu ametite, Euroopa välisteenistuse ja muude üksustega;

| f) | tegevus, mis on seotud programmi pakutavate teenuste kasutuselevõtuga, ilma et see mõjutaks töövõtjate tegevust artiklis 19 osutatud lepingute raames. |
| --- | --- |

f)

tegevus, mis on seotud programmi pakutavate teenuste kasutuselevõtuga, ilma et see mõjutaks töövõtjate tegevust artiklis 19 osutatud lepingute raames.

3.   Komisjon võib ühe või mitme rahalist toetust käsitleva lepinguga delegeerida ametile muid ülesandeid, lähtudes programmi vajadustest.

4.   Ametile tegevuse delegeerimisel tagatakse selleks vajalikud rahalised, inim- ja haldusressursid. Sel eesmärgil võib komisjon osa eelarvest, mis on ette nähtud ametile talle delegeeritud tegevuseks, eraldada selle tegevuse rakendamiseks vajalike inimressursside rahastamiseks.

5.   Erandina finantsmääruse artikli 62 lõikest 1 ja olenevalt komisjoni hinnangust liidu huvide kaitse kohta võib amet rahalist toetust käsitlevate lepingutega delegeerida konkreetse tegevuse teistele üksustele vastavalt nende pädevusele ja komisjoni suhtes kohaldatavatel eelarve kaudse täitmise tingimustel.

Artikkel 28

ESA roll

1.   Tingimusel, et liidu huvid on kaitstud, delegeeritakse ESA-le tema oskusteabe valdkonnas järgmised ülesanded:

| a) | järelevalve artikli 4 lõike 1 punktis a osutatud arenduse, valideerimise ja seonduvate kasutuselevõtutoimingute üle ning artikli 4 lõike 1 punktis e osutatud arendamise ja edasiarendamise üle, mis toimub artiklis 19 osutatud lepingute raames vastavalt tingimustele, milles lepitakse kokku artikli 26 lõikes 4 osutatud rahalist toetust käsitlevates lepingutes, tagades koordineerimise käesoleva artikli alusel ESA-le usaldatud ülesannete ja eelarve ning artiklis 16 osutatud ESA võimaliku panuse vahel; |
| --- | --- |

a)

järelevalve artikli 4 lõike 1 punktis a osutatud arenduse, valideerimise ja seonduvate kasutuselevõtutoimingute üle ning artikli 4 lõike 1 punktis e osutatud arendamise ja edasiarendamise üle, mis toimub artiklis 19 osutatud lepingute raames vastavalt tingimustele, milles lepitakse kokku artikli 26 lõikes 4 osutatud rahalist toetust käsitlevates lepingutes, tagades koordineerimise käesoleva artikli alusel ESA-le usaldatud ülesannete ja eelarve ning artiklis 16 osutatud ESA võimaliku panuse vahel;

| b) | komisjonile eksperditeadmiste pakkumine, sealhulgas programmi tehniliste kirjelduste ettevalmistamisel ja tehniliste aspektide rakendamisel; |
| --- | --- |

b)

komisjonile eksperditeadmiste pakkumine, sealhulgas programmi tehniliste kirjelduste ettevalmistamisel ja tehniliste aspektide rakendamisel;

| c) | abi andmine artikli 19 kohaselt sõlmitud lepingute hindamisel; |
| --- | --- |

c)

abi andmine artikli 19 kohaselt sõlmitud lepingute hindamisel;

| d) | artikli 4 lõike 1 punktis c osutatud EuroQCI kosmose- ja maapealse segmendiga seotud ülesanded. |
| --- | --- |

d)

artikli 4 lõike 1 punktis c osutatud EuroQCI kosmose- ja maapealse segmendiga seotud ülesanded.

2.   Komisjoni hinnangu alusel võib ESA-le delegeerida muid ülesandeid lähtudes programmi vajadustest, kui need ülesanded ei dubleeri teiste üksuste tegevust programmi raames ja kui ülesannete eesmärk on suurendada programmi tegevuste rakendamise tõhusust.

VI PEATÜKK

Programmi turvalisus

Artikkel 29

Turvalisuse põhimõtted

Programmi suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2021/696 artiklit 33.

Artikkel 30

Turvalisuse juhtimine

1.   Komisjon tagab oma pädevuse piires ja ameti toetusel kõrgetasemelise turvalisuse, eelkõige seoses järgmisega:

| a) | nii maapealse kui ka kosmosetaristu ja teenuste osutamise kaitse, eelkõige füüsiliste ja küberrünnete, sealhulgas andmevoogudesse sekkumise vastu; |
| --- | --- |

a)

nii maapealse kui ka kosmosetaristu ja teenuste osutamise kaitse, eelkõige füüsiliste ja küberrünnete, sealhulgas andmevoogudesse sekkumise vastu;

| b) | tehnosiirete kontroll ja haldamine; |
| --- | --- |

b)

tehnosiirete kontroll ja haldamine;

| c) | saadud oskuste ja kogutud oskusteabe arendamine ja hoidmine liidus; |
| --- | --- |

c)

saadud oskuste ja kogutud oskusteabe arendamine ja hoidmine liidus;

| d) | tundliku salastamata teabe ja salastatud teabe kaitse. |
| --- | --- |

d)

tundliku salastamata teabe ja salastatud teabe kaitse.

2.   Komisjon konsulteerib nõukogu ja liikmesriikidega EuroQCI taristu mis tahes aspekti spetsifikatsiooni ja projekteerimise küsimuses, eriti mis puudutab ELi salastatud teabe kaitsega seotud krüptovõtmete kvantväljastust.

ELi salastatud teabe kaitsmiseks kasutatavate krüptovahendite hindamine ja heakskiitmine toimub nõukogu ja liikmesriikide vastavaid rolle ja pädevusvaldkondi austades.

Turvalisuse akrediteerimise asutus kontrollib turvalisuse akrediteerimise käigus, et kasutataks ainult heakskiidetud krüptovahendeid.

3.   Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisel tagab komisjon, et artikli 5 lõikes 2 osutatud riikliku taristu kohta tehakse riski- ja ohuanalüüs. Nimetatud analüüsi põhjal määrab komisjon rakendusaktidega kindlaks üldised turvalisusnõuded. Seejuures võtab komisjon arvesse kõnealuste nõuete mõju riikliku taristu sujuvale toimimisele, eelkõige kulude, riskijuhtimise ja ajakava seisukohast, ning tagab, et turvalisuse üldine tase ei lange, et seadmete toimimine ei halvene ja et küberturvalisusega seotud riske võetakse arvesse. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 47 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

4.   Programmi suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2021/696 artikli 34 lõikeid 3–7. Käesoleva määruse kohaldamisel tõlgendatakse määruse (EL) 2021/696 artiklis 34 esitatud viidet komponentidele viitena riiklikule taristule, sealhulgas riiklikele teenustele, ning kõiki viiteid määruse (EL) 2021/696 artikli 34 lõikele 2 käsitatakse viidetena käesoleva artikli lõikele 3.

Artikkel 31

Kasutusele võetud süsteemi ja teenuste turvalisus

Alati kui süsteemi tegevus või riiklike teenuste osutamine võib mõjutada liidu või selle liikmesriikide julgeolekut, kohaldatakse otsust (ÜVJP) 2021/698.

Artikkel 32

Turvalisuse akrediteerimise asutus

Programmi riikliku taristu ja seotud riiklike teenuste turvalisuse akrediteerimise asutus on määruse (EL) 2021/696 artikli 72 lõike 1 punkti c kohaselt kosmoseprogrammi ametis loodud turvalisuse akrediteerimise nõukogu.

Artikkel 33

Turvalisuse akrediteerimise üldpõhimõtted

Programmiga seotud turvalisuse akrediteerimine toimub määruse (EL) 2021/696 artikli 37 punktides a–j esitatud põhimõtete kohaselt. Käesoleva määruse kohaldamisel tõlgendatakse määruse (EL) 2021/696 artiklis 37 esitatud viidet komponentidele viitena riiklikule taristule ning kõiki viiteid määruse (EL) 2021/696 artikli 34 lõikele 2 käsitatakse viidetena käesoleva määruse artikli 27 lõikele 2.

Artikkel 34

Turvalisuse akrediteerimise nõukogu ülesanded ja koosseis

1.   Programmi suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2021/696 artiklit 38, välja arvatud selle lõike 2 punkte c–f ja lõike 3 punkti b, ning artiklit 39.

2.   Lisaks käesoleva artikli lõikes 1 osutatule täidab turvalisuse akrediteerimise nõukogu järgmisi ülesandeid:

| a) | vaatab läbi ja kiidab heaks kõik turvalisuse akrediteerimisega seotud dokumendid, välja arvatud dokumendid, mille komisjon võtab vastu artikli 30 lõike 3 kohaselt; |
| --- | --- |

a)

vaatab läbi ja kiidab heaks kõik turvalisuse akrediteerimisega seotud dokumendid, välja arvatud dokumendid, mille komisjon võtab vastu artikli 30 lõike 3 kohaselt;

| b) | nõustab oma pädevuse piires komisjoni artikli 30 lõikes 3 osutatud õigusaktide eelnõude koostamisel, sealhulgas turvalisusnõuete rakendamise korra kehtestamisel, ja esitab oma lõppseisukohta sisaldava avalduse; |
| --- | --- |

b)

nõustab oma pädevuse piires komisjoni artikli 30 lõikes 3 osutatud õigusaktide eelnõude koostamisel, sealhulgas turvalisusnõuete rakendamise korra kehtestamisel, ja esitab oma lõppseisukohta sisaldava avalduse;

| c) | vaatab läbi ja kiidab heaks turvariskihinnangu, mis on koostatud määruse (EL) 2021/696 artikli 37 punktis h osutatud seireprotsessi kohaselt, ning riski- ja ohuanalüüsi, mis on koostatud käesoleva määruse artikli 30 lõike 3 kohaselt, ning teeb koostööd komisjoniga, et kehtestada riskileevendusmeetmed. |
| --- | --- |

c)

vaatab läbi ja kiidab heaks turvariskihinnangu, mis on koostatud määruse (EL) 2021/696 artikli 37 punktis h osutatud seireprotsessi kohaselt, ning riski- ja ohuanalüüsi, mis on koostatud käesoleva määruse artikli 30 lõike 3 kohaselt, ning teeb koostööd komisjoniga, et kehtestada riskileevendusmeetmed.

3.   Lisaks lõikele 1 ja erandkorras võidakse turvalisuse akrediteerimise nõukogu koosolekutele kutsuda vaatlejatena osalema üksnes riikliku taristu ja teenustega seotud töövõtjate esindajad asjaomaste töövõtjatega otseselt seotud küsimuste korral. Nende osalemise kord ja tingimused sätestatakse turvalisuse akrediteerimise nõukogu kodukorras.

Artikkel 35

Turvalisuse akrediteerimise nõukogu hääletuskord

Turvalisuse akrediteerimise nõukogu hääletuskorra suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2021/696 artiklit 40.

Artikkel 36

Turvalisuse akrediteerimise nõukogu otsuste teatavakstegemine ja nende mõju

1.   Turvalisuse akrediteerimise nõukogu otsuste suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2021/696 artikli 41 lõikeid 1–4. Käesoleva määruse kohaldamisel tõlgendatakse määruse (EL) 2021/696 artiklis 41 esitatud viidet komponentidele viitena riiklikule taristule.

2.   Turvalisuse akrediteerimise nõukogu töö ajakava ei tohi takistada käesoleva määruse artikli 41 lõikes 1 osutatud tööprogrammides ette nähtud tegevuse ajakavakohast rakendamist.

Artikkel 37

Liikmesriikide roll turvalisuse akrediteerimisel

Programmi suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2021/696 artiklit 42.

Artikkel 38

Salastatud teabe kaitse

1.   Programmiga seotud salastatud teabe suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2021/696 artiklit 43.

2.   Kui liidu institutsioonide ja ESA vahel sõlmitud julgeolekut ja salastatud teabe vahetamist käsitlevast lepingust ei tulene teisiti, võib ESA luua ELi salastatud teavet seoses talle artikli 28 lõigete 1 ja 2 kohaselt delegeeritud ülesannetega.

VII PEATÜKK

Rahvusvahelised suhted

Artikkel 39

Kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide osalemine programmis

1.   Vastavalt tingimustele, mis on sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud erilepingutes, millega reguleeritakse kolmandate riikide osalemist liidu programmides, võivad programmis osaleda EMP liikmeks olevad EFTA liikmed, samuti järgmised kolmandad riigid:

| a) | ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid vastavalt nende riikide liidu programmides osalemise üldpõhimõtetele ja üldtingimustele, mis on sätestatud vastavates raamlepingutes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes samalaadsetes kokkulepetes, ning vastavalt eritingimustele, mis on sätestatud liidu ja nende riikide vahelistes lepingutes; |
| --- | --- |

a)

ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid vastavalt nende riikide liidu programmides osalemise üldpõhimõtetele ja üldtingimustele, mis on sätestatud vastavates raamlepingutes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes samalaadsetes kokkulepetes, ning vastavalt eritingimustele, mis on sätestatud liidu ja nende riikide vahelistes lepingutes;

| b) | Euroopa naabruspoliitika riigid vastavalt nende riikide liidu programmides osalemise üldpõhimõtetele ja üldtingimustele, mis on sätestatud vastavates raamlepingutes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes samalaadsetes kokkulepetes, ning vastavalt eritingimustele, mis on sätestatud liidu ja nende riikide vahelistes lepingutes; |
| --- | --- |

b)

Euroopa naabruspoliitika riigid vastavalt nende riikide liidu programmides osalemise üldpõhimõtetele ja üldtingimustele, mis on sätestatud vastavates raamlepingutes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes samalaadsetes kokkulepetes, ning vastavalt eritingimustele, mis on sätestatud liidu ja nende riikide vahelistes lepingutes;

| c) | kolmandad riigid, mis ei ole hõlmatud punktidega a ja b. |
| --- | --- |

c)

kolmandad riigid, mis ei ole hõlmatud punktidega a ja b.

2.   Programmis võivad osaleda rahvusvahelised organisatsioonid kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud erilepingutega.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud erilepinguga:

| a) | tagatakse õiglane tasakaal liidu programmides osaleva kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni osamaksete ja saadava kasu vahel; |
| --- | --- |

a)

tagatakse õiglane tasakaal liidu programmides osaleva kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni osamaksete ja saadava kasu vahel;

| b) | määratakse kindlaks programmides osalemise tingimused, sealhulgas eri programmide osamaksete kalkulatsioon, ja halduskulud; |
| --- | --- |

b)

määratakse kindlaks programmides osalemise tingimused, sealhulgas eri programmide osamaksete kalkulatsioon, ja halduskulud;

| c) | ei anta kolmandale riigile ega rahvusvahelisele organisatsioonile liidu programmiga seoses otsustusõigust; |
| --- | --- |

c)

ei anta kolmandale riigile ega rahvusvahelisele organisatsioonile liidu programmiga seoses otsustusõigust;

| d) | on kindlustatud liidu õigus tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ja kaitsta oma finantshuve. |
| --- | --- |

d)

on kindlustatud liidu õigus tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ja kaitsta oma finantshuve.

4.   Ilma et see mõjutaks lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud tingimusi, võib komisjon julgeoleku huvides kehtestada rakendusaktidega lisanõudeid kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide osalemisele programmis, kui see on kooskõlas lõigetes 1 ja 2 osutatud kehtivate lepingutega.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 47 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 40

Kolmandate riikidele ja rahvusvaheliste organisatsioonide juurdepääs riiklikele teenustele

Kolmandatel riikidel ja rahvusvahelistel organisatsioonidel võib olla juurdepääs riiklikele teenustele, kui:

| a) | nad sõlmivad ELi toimimise lepingu artikli 218 kohase lepingu, milles sätestatakse riiklikele teenustele juurdepääsu tingimused; |
| --- | --- |

a)

nad sõlmivad ELi toimimise lepingu artikli 218 kohase lepingu, milles sätestatakse riiklikele teenustele juurdepääsu tingimused;

| b) | nad järgivad määruse (EL) 2021/696 artikli 43 lõiget 1. |
| --- | --- |

b)

nad järgivad määruse (EL) 2021/696 artikli 43 lõiget 1.

Käesoleva määruse kohaldamisel tõlgendatakse määruse (EL) 2021/696 artikli 43 lõikes 1 esitatud viidet kosmoseprogrammile viitena käesoleva määrusega loodud programmile.

VIII PEATÜKK

Programmitöö, seire, hindamine ja kontroll

Artikkel 41

Programmitöö, seire ja aruandlus

1.   Programmi rakendatakse finantsmääruse artiklis 110 osutatud tööprogrammide kaudu. Tööprogrammides määratakse kindlaks programmi eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed ja nendega seotud eelarve ning, kui see on kohaldatav, segarahastamistoiminguteks ette nähtud kogusumma. Need tööprogrammid täiendavad GOVSATCOMi komponendi tööprogramme, millele on osutatud määruse (EL) 2021/696 artiklis 100.

Komisjon võtab tööprogrammid vastu rakendusaktidega. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 47 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

2.   Näitajad, mille abil antakse aru programmi edusammudest artiklis 3 osutatud üld- ja erieesmärkide saavutamisel, on esitatud lisas.

3.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 45 vastu delegeeritud õigusakte lisa muutmiseks seoses näitajatega, kui seda peetakse vajalikuks, ning käesoleva määruse täiendamiseks seire- ja hindamisraamistiku kehtestamist käsitlevate sätetega.

4.   Kui see on tungiva kiireloomulisuse tõttu vajalik, kohaldatakse käesoleva artikli alusel vastu võetavatele delegeeritud õigusaktidele artiklis 46 sätestatud menetlust.

5.   Tulemusaruannete süsteemiga tagatakse, et programmi rakendamise ja selle tulemuste seireks vajalikke andmeid kogutakse tõhusalt, tulemuslikult ja õigel ajal.

Selleks kehtestatakse liidu rahaliste vahendite saajatele ja asjakohasel juhul liikmesriikidele proportsionaalsed aruandlusnõuded.

6.   Lõike 2 kohaldamisel peavad liidu rahaliste vahendite saajad esitama asjakohase teabe. Tööülesannete täitmise kontrolliks vajalikke andmeid kogutakse tõhusalt, tulemuslikult ja õigel ajal.

Artikkel 42

Hindamine

1.   Komisjon korraldab programmi hindamise piisavalt aegsasti, et selle tulemusi saaks kasutada otsustusprotsessis.

2.   Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu hiljemalt 21. märtsiks 2024 ja seejärel igal aastal peamistest järeldustest seoses programmi esialgse rakendamisega, sealhulgas määratlemistoimingute lõpuleviimise, kasutajate vajaduste konsolideerimise ja rakenduskavadega, samuti asjaomaste sidusrühmade seisukohtadest liidu ja liikmesriikide tasandil.

3.   Komisjon hindab 30. juuniks 2026 programmi rakendamist, pidades silmas artiklis 3 osutatud eesmärke. Selleks hindab komisjon järgmist:

| a) | turvalise ühenduse süsteemi ja programmi alusel osutatud teenuste tulemuslikkus, eelkõige lühike latentsusaeg, usaldusväärsus, autonoomia ja ülemaailmne juurdepääs; |
| --- | --- |

a)

turvalise ühenduse süsteemi ja programmi alusel osutatud teenuste tulemuslikkus, eelkõige lühike latentsusaeg, usaldusväärsus, autonoomia ja ülemaailmne juurdepääs;

| b) | juhtimis- ja rakendamismudelid ning nende tõhusus; |
| --- | --- |

b)

juhtimis- ja rakendamismudelid ning nende tõhusus;

| c) | programmi kasutajate vajaduste areng; |
| --- | --- |

c)

programmi kasutajate vajaduste areng;

| d) | programmi koostoime ja vastastikune täiendavus liidu teiste programmidega, eelkõige GOVSATCOMi ja liidu kosmoseprogrammi muude komponentidega; |
| --- | --- |

d)

programmi koostoime ja vastastikune täiendavus liidu teiste programmidega, eelkõige GOVSATCOMi ja liidu kosmoseprogrammi muude komponentidega;

| e) | olemasoleva suutlikkuse areng, uuendused ja uute tehnoloogiate väljatöötamine kosmoseökosüsteemis; |
| --- | --- |

e)

olemasoleva suutlikkuse areng, uuendused ja uute tehnoloogiate väljatöötamine kosmoseökosüsteemis;

| f) | iduettevõtjate ja VKEde osalemine kogu liidus; |
| --- | --- |

f)

iduettevõtjate ja VKEde osalemine kogu liidus;

| g) | programmi keskkonnamõju, võttes arvesse artiklis 8 sätestatud kriteeriume; |
| --- | --- |

g)

programmi keskkonnamõju, võttes arvesse artiklis 8 sätestatud kriteeriume;

| h) | ülekulud, projektidele kehtestatud tähtaegadest kinnipidamine ning programmi juhtimise ja haldamise tulemuslikkus; |
| --- | --- |

h)

ülekulud, projektidele kehtestatud tähtaegadest kinnipidamine ning programmi juhtimise ja haldamise tulemuslikkus;

| i) | programmi tegevuste tulemuslikkus, tõhusus, asjakohasus, sidusus ja liidu lisaväärtus. |
| --- | --- |

i)

programmi tegevuste tulemuslikkus, tõhusus, asjakohasus, sidusus ja liidu lisaväärtus.

Kui see on kohane, lisatakse hinnangule asjakohane ettepanek.

4.   Programmi hindamisel võetakse arvesse tulemusi, mis on saadud GOVSATCOMi komponendi hindamisel määruse (EL) 2021/696 artikli 102 kohaselt.

5.   Komisjon edastab hindamiste tulemused koos oma tähelepanekutega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.

6.   Käesoleva määruse rakendamisega seotud üksused esitavad komisjonile andmed ja teabe, mida on vaja lõikes 1 osutatud hindamise korraldamiseks.

7.   Kaks aastat pärast täieliku töövalmiduse saavutamist ja pärast seda iga kahe aasta järel esitab amet pärast konsulteerimist asjaomaste sidusrühmadega turuaruande, milles käsitletakse programmi mõju liidu kommertssatelliitide sektorile nii kosmosetaristu kui ka -teenuste sektoris, et tagada võimalikult vähene konkurentsi mõjutamine ja säilitada innovatsioonistiimulid.

Artikkel 43

Auditid

Auditid liidu rahalise toetuse kasutamise kohta, mille on teinud isikud või üksused, sealhulgas muud kui need, kes on saanud auditiks volituse liidu institutsioonidelt või asutustelt, on aluseks finantsmääruse artikli 127 kohasele üldisele kindlusele.

Artikkel 44

Isikuandmete ja privaatsuse kaitse

Isikuandmete töötlemine käesoleva määrusega ettenähtud ülesannete täitmisel või tegevuste raames, sealhulgas ameti poolt, toimub vastavalt isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatavale õigusele, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustele (EL) 2016/679 (30) ja (EL) 2018/1725 (31).

30

31

IX PEATÜKK

Delegeeritud õigusaktid ja rakendusaktid

Artikkel 45

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 8 lõikes 4 ja artikli 41 lõikes 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kuni 31. detsembrini 2028.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 8 lõikes 4 ja artikli 41 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artikli 8 lõike 4 või artikli 41 lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 46

Kiirmenetlus

1.   Käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub viivitamata ja seda kohaldatakse seni, kuni selle suhtes ei esitata vastuväidet kooskõlas lõikega 2. Delegeeritud õigusakti teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist.

2.   Nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid artikli 45 lõikes 6 osutatud korras. Sellisel juhul tunnistab komisjon pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväide, õigusakti viivitamata kehtetuks.

Artikkel 47

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab määruse (EL) 2021/696 artikliga 107 loodud programmikomitee GOVSATCOMi koosseisus. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

Käesoleva määruse artikli 5 lõikes 3 ja artikli 30 lõikes 3 osutatud rakendusaktide vastuvõtmiseks kohtub käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud programmikomitee määruse (EL) 2021/696 artikli 107 lõike 1 punktis e osutatud julgeolekukoosseisus.

Käesoleva määruse artikli 9 lõikes 2 ja artikli 10 lõikes 4 osutatud rakendusaktide vastuvõtmiseks kaasatakse nõuetekohaselt programmikomitee määruse (EL) 2021/696 artikli 107 lõike 1 punktis e osutatud julgeolekukoosseisus.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

4.   Kui programmikomitee ei esita käesoleva määruse artikli 30 lõikes 3 osutatud rakendusakti eelnõu kohta arvamust, ei võta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ning kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.

X PEATÜKK

Ülemineku- ja lõppsätted

Artikkel 48

Teave, teavitamine ja avalikustamine

1.   Liidu rahaliste vahendite saajad märgivad ära nende vahendite päritolu ja tagavad liidu rahastamise nähtavuse, eriti meetmete ja nende tulemuste tutvustamisel, andes eri sihtrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele, selle kohta sidusat, tulemuslikku ja proportsionaalset suunatud teavet.

2.   Komisjon rakendab programmi, programmi raames võetud meetmete ja saavutatud tulemustega seotud teabe- ja teavitamismeetmeid.

3.   Programmile eraldatud rahaliste vahenditega panustatakse samuti liidu poliitiliste prioriteetide tutvustamisse niivõrd, kui need on seotud artiklis 3 osutatud eesmärkidega.

Artikkel 49

Teenuste järjepidevus pärast aastat 2027

Vajaduse korral võib kanda liidu eelarvesse assigneeringuid ka pärast 2027. aastat, et katta kulusid, mida on vaja artiklis 3 osutatud eesmärkide saavutamiseks, selleks et oleks võimalik hallata meetmeid, mis ei ole programmi lõpuks veel lõpule viidud, samuti kriitiliste operatiivtoimingute ja teenuste osutamise kulusid.

Artikkel 50

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 15. märts 2023

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ROSWALL

---

(1)  Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2023. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 7. märtsi 2023. aasta otsus..

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/696, millega luuakse liidu kosmoseprogramm ja Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 912/2010, (EL) nr 1285/2013 ja (EL) nr 377/2014 ning otsus nr 541/2014/EL (ELT L 170, 12.5.2021, lk 69).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2022. aasta otsus (EL) 2022/2481, millega luuakse digikümnendi poliitikaprogramm 2030 (ELT L 323, 19.12.2022, lk 4).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/1972, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik (ELT L 321, 17.12.2018, lk 36).

4

(5)  
  ELT L 433I, 22.12.2020, lk 28.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/695, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ ja kehtestatakse selle osalemis- ja levitamisreeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1290/2013 ja (EL) nr 1291/2013 (ELT L 170, 12.5.2021, lk 1).

6

(7)  Nõukogu 10. mai 2021. aasta otsus (EL) 2021/764, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Euroopa horisont“ rakendamise eriprogramm ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2013/743/EL (ELT L 167I, 12.5.2021, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/694, millega luuakse programm „Digitaalne Euroopa“ ja tunnistatakse kehtetuks otsus (EL) 2015/2240 (ELT L 166, 11.5.2021, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/947, millega luuakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“, muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 466/2014/EL ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1601 ja nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (ELT L 209, 14.6.2021, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2021. aasta määrus (EL) 2021/1153, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1316/2013 ja (EL) nr 283/2014 (ELT L 249, 14.7.2021, lk 38).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/697, millega luuakse Euroopa Kaitsefond ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2018/1092 (ELT L 170, 12.5.2021, lk 149).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

13

(14)  Nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1).

14

(15)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

15

(16)  Nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (ELT L 283, 31.10.2017, lk 1).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/1371, mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil (ELT L 198, 28.7.2017, lk 29).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta otsus nr 243/2012/EL, millega luuakse mitmeaastane raadiospektripoliitika programm (ELT L 81, 21.3.2012, lk 7).

18

(19)  Nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsus 2010/427/EL, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine (ELT L 201, 3.8.2010, lk 30).

19

(20)  Nõukogu 30. aprilli 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/698, mis käsitleb liidu julgeolekut mõjutada võivate liidu kosmoseprogrammi raames kasutusele võetavate, toimivate ja kasutatavate süsteemide ja teenuste turvalisust ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/496/ÜVJP (ELT L 170, 12.5.2021, lk 178).

20

(21)  Nõukogu 23. septembri 2013. aasta otsus 2013/488/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta (ELT L 274, 15.10.2013, lk 1).

21

(22)  Komisjoni 13. märtsi 2015. aasta otsus (EL, Euratom) 2015/444 ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekunormide kohta (ELT L 72, 17.3.2015, lk 53).

22

(23)  Nõukogu 5. oktoobri 2021. aasta otsus (EL) 2021/1764 ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta, sealhulgas ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Gröönimaa ja Taani Kuningriigi vahelised suhted (otsus ÜMTde, sealhulgas Gröönimaa assotsieerimise kohta) (ELT L 355, 7.10.2021, lk 6).

23

(24)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

25

(26)  Nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11).

26

(27)  Nõukogu 8. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/114/EÜ Euroopa elutähtsate infrastruktuuride identifitseerimise ja määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta (ELT L 345, 23.12.2008, lk 75).

27

(28)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

28

(29)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

29

(30)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

30

(31)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

31

---

LISA

PROGRAMMI HINDAMISNÄITAJAD

Programmi seiratakse hoolikalt rea näitajate põhjal, mis on ette nähtud selleks, et mõõta, millises ulatuses on programmi erieesmärgid saavutatud, ning minimeerida halduskoormust ja -kulusid. Selleks kogutakse andmeid järgmiste põhinäitajate kohta.

| 1. | Artikli 3 lõike 1 punktis a osutatud üldeesmärk






  Näitaja 1.1: | liikmesriikide valitsustel ning liidu institutsioonidel, organitel ja asutustel on 2024. aastal juurdepääs esimeste riiklike teenuste valikule |
| --- | --- | --- |

1.

Artikli 3 lõike 1 punktis a osutatud üldeesmärk

Näitaja 1.1:

liikmesriikide valitsustel ning liidu institutsioonidel, organitel ja asutustel on 2024. aastal juurdepääs esimeste riiklike teenuste valikule

| Näitaja 1.2: | liikmesriikide valitsustel ja liidu institutsioonidel, organitel ja asutustel on 2027. aastal juurdepääs täielikule töövalmidusele, mis vastab teenuste portfellis kindlaks määratud kasutajate vajadustele ja nõudlusele |
| --- | --- |

Näitaja 1.2:

liikmesriikide valitsustel ja liidu institutsioonidel, organitel ja asutustel on 2027. aastal juurdepääs täielikule töövalmidusele, mis vastab teenuste portfellis kindlaks määratud kasutajate vajadustele ja nõudlusele

| Näitaja 1.3: | riikliku teenuse kättesaadavuse protsent iga kasutusele võetud riikliku teenuse puhul |
| --- | --- |

Näitaja 1.3:

riikliku teenuse kättesaadavuse protsent iga kasutusele võetud riikliku teenuse puhul

| Näitaja 1.4: | iga kogu maailmas kasutusele võetud riikliku teenuse kiirus, ribalaius ja latentsus |
| --- | --- |

Näitaja 1.4:

iga kogu maailmas kasutusele võetud riikliku teenuse kiirus, ribalaius ja latentsus

| Näitaja 1.5: | kõigi kasutusele võetud riiklike teenuste geograafilise kättesaadavuse protsent liikmesriikide territooriumil |
| --- | --- |

Näitaja 1.5:

kõigi kasutusele võetud riiklike teenuste geograafilise kättesaadavuse protsent liikmesriikide territooriumil

| Näitaja 1.6: | teenuste portfelliga seotud kasutusele võetud teenuste protsent |
| --- | --- |

Näitaja 1.6:

teenuste portfelliga seotud kasutusele võetud teenuste protsent

| Näitaja 1.7: | iga kasutusele võetud teenuse olemasoleva suutlikkuse protsent |
| --- | --- |

Näitaja 1.7:

iga kasutusele võetud teenuse olemasoleva suutlikkuse protsent

| Näitaja 1.8: | lõpuleviimise kulud |
| --- | --- |

Näitaja 1.8:

lõpuleviimise kulud

| Näitaja 1.9: | programmis osalejate arv ning kooskõlas artikliga 39 programmis osalevate kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide arv |
| --- | --- |

Näitaja 1.9:

programmis osalejate arv ning kooskõlas artikliga 39 programmis osalevate kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide arv

| Näitaja 1.10: | liidu institutsioonide poolt liiduvälistelt osalejatelt ostetud satelliitide suutlikkuse areng |
| --- | --- |

Näitaja 1.10:

liidu institutsioonide poolt liiduvälistelt osalejatelt ostetud satelliitide suutlikkuse areng

| Näitaja 1.11: | mujalt kui liidu territooriumilt või EMP liikmeks olevalt EFTA liikme territooriumilt toimunud orbiidile saatmiste arv |
| --- | --- |

Näitaja 1.11:

mujalt kui liidu territooriumilt või EMP liikmeks olevalt EFTA liikme territooriumilt toimunud orbiidile saatmiste arv

| Näitaja 1.12: | valitsuselt loa saanud kasutajate arv liidus |
| --- | --- |

Näitaja 1.12:

valitsuselt loa saanud kasutajate arv liidus

| 2. | Artikli 3 lõike 1 punktis b osutatud üldeesmärk






  Näitaja 2.1: | kommertsteenuste kättesaadavuse protsent |
| --- | --- | --- |

2.

Artikli 3 lõike 1 punktis b osutatud üldeesmärk

Näitaja 2.1:

kommertsteenuste kättesaadavuse protsent

| Näitaja 2.2: | satelliidipõhise ülemaailmse kommerts-lairibateenuse kiirus, ribalaius, usaldusväärsus ja latentsus |
| --- | --- |

Näitaja 2.2:

satelliidipõhise ülemaailmse kommerts-lairibateenuse kiirus, ribalaius, usaldusväärsus ja latentsus

| Näitaja 2.3: | leviaukude protsent liikmesriikide territooriumil |
| --- | --- |

Näitaja 2.3:

leviaukude protsent liikmesriikide territooriumil

| Näitaja 2.4: | erasektori investeeritud summa |
| --- | --- |

Näitaja 2.4:

erasektori investeeritud summa

| 3. | Artikli 3 lõike 2 punktis a osutatud erieesmärk






  Näitaja 3.1: | GOVSATCOMi keskused saavad osutada turvalise ühenduse süsteemist tulenevaid teenuseid |
| --- | --- | --- |

3.

Artikli 3 lõike 2 punktis a osutatud erieesmärk

Näitaja 3.1:

GOVSATCOMi keskused saavad osutada turvalise ühenduse süsteemist tulenevaid teenuseid

| Näitaja 3.2: | liidu olemasoleva võimekusressursi täielik integreerimine GOVSATCOMi maapealse taristu integreerimise kaudu |
| --- | --- |

Näitaja 3.2:

liidu olemasoleva võimekusressursi täielik integreerimine GOVSATCOMi maapealse taristu integreerimise kaudu

| 4. | Artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud erieesmärk






  Näitaja 4.1: | liikmesriikide telekommunikatsioonivõrkude suuremate katkestuste arv aastas, mis on tingitud kriisiolukordadest ja mis tänu turvalise ühenduse süsteemi pakutavatele riiklikele teenustele väheneb |
| --- | --- | --- |

4.

Artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud erieesmärk

Näitaja 4.1:

liikmesriikide telekommunikatsioonivõrkude suuremate katkestuste arv aastas, mis on tingitud kriisiolukordadest ja mis tänu turvalise ühenduse süsteemi pakutavatele riiklikele teenustele väheneb

| Näitaja 4.2: | valitsuselt loa saanud kasutaja rahulolu turvalise ühenduse süsteemi toimimisega, mida mõõdetakse iga-aastase uuringu abil |
| --- | --- |

Näitaja 4.2:

valitsuselt loa saanud kasutaja rahulolu turvalise ühenduse süsteemi toimimisega, mida mõõdetakse iga-aastase uuringu abil

| Näitaja 4.3: | eri tehnoloogiate ja sideprotokollide valideerimine ja akrediteerimine |
| --- | --- |

Näitaja 4.3:

eri tehnoloogiate ja sideprotokollide valideerimine ja akrediteerimine

| 5. | Artikli 3 lõike 2 punktis c osutatud erieesmärk






  Näitaja 5.1: | EuroQCI toimimiseks vajalike orbiidil ja töökorras olevate satelliitide arv |
| --- | --- | --- |

5.

Artikli 3 lõike 2 punktis c osutatud erieesmärk

Näitaja 5.1:

EuroQCI toimimiseks vajalike orbiidil ja töökorras olevate satelliitide arv

| 6. | Artikli 3 lõike 2 punktis d osutatud erieesmärk






  Näitaja 6.1: | satelliitide arv orbiidisõlme kohta 2025., 2026. ja 2027. aastal |
| --- | --- | --- |

6.

Artikli 3 lõike 2 punktis d osutatud erieesmärk

Näitaja 6.1:

satelliitide arv orbiidisõlme kohta 2025., 2026. ja 2027. aastal

| 7. | Artikli 3 lõike 2 punktis e osutatud erieesmärk






  Näitaja 7.1: | riiklik taristu ja sellega seotud riiklikud teenused, mis on läbinud turvalisuse akrediteerimise |
| --- | --- | --- |

7.

Artikli 3 lõike 2 punktis e osutatud erieesmärk

Näitaja 7.1:

riiklik taristu ja sellega seotud riiklikud teenused, mis on läbinud turvalisuse akrediteerimise

| Näitaja 7.2: | turvalise ühenduse süsteemiga seotud küberturvalisuse intsidentide arv aastas ja mõju raskusaste ning elektromagnetiliste häirete arv (salastatud teave) |
| --- | --- |

Näitaja 7.2:

turvalise ühenduse süsteemiga seotud küberturvalisuse intsidentide arv aastas ja mõju raskusaste ning elektromagnetiliste häirete arv (salastatud teave)

| 8. | Artikli 3 lõike 2 punktis f osutatud erieesmärk






  Näitaja 8.1: | liidu kosmoseprogrammi muid komponente teenindavate satelliitide allsüsteemide, sealhulgas kasulike laadungite arv |
| --- | --- | --- |

8.

Artikli 3 lõike 2 punktis f osutatud erieesmärk

Näitaja 8.1:

liidu kosmoseprogrammi muid komponente teenindavate satelliitide allsüsteemide, sealhulgas kasulike laadungite arv

| 9. | Artikli 3 lõike 2 punktis g osutatud erieesmärk






  Näitaja 9.1: | programmis osalevate iduettevõtjate, VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate arv ja seotud protsent lepingu väärtusest |
| --- | --- | --- |

9.

Artikli 3 lõike 2 punktis g osutatud erieesmärk

Näitaja 9.1:

programmis osalevate iduettevõtjate, VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate arv ja seotud protsent lepingu väärtusest

| Näitaja 9.2: | üldine osakaal lepingute väärtusest, mille kohta põhipakkujad on sõlminud allhankelepingu VKEdega, kes ei ole pakkuja kontserni sidusettevõtjad, ja nende piiriülese osaluse osakaal |
| --- | --- |

Näitaja 9.2:

üldine osakaal lepingute väärtusest, mille kohta põhipakkujad on sõlminud allhankelepingu VKEdega, kes ei ole pakkuja kontserni sidusettevõtjad, ja nende piiriülese osaluse osakaal

| Näitaja 9.3: | nende liikmesriikide arv, kust pärit iduettevõtjad ja VKEd programmis osalevad |
| --- | --- |

Näitaja 9.3:

nende liikmesriikide arv, kust pärit iduettevõtjad ja VKEd programmis osalevad

| 10. | Artikli 3 lõike 2 punktis h osutatud erieesmärk






  Näitaja 10.1: | uute satelliitside kasutajate arv strateegilist huvi pakkuvates geograafilistes piirkondades väljaspool liitu |
| --- | --- | --- |

10.

Artikli 3 lõike 2 punktis h osutatud erieesmärk

Näitaja 10.1:

uute satelliitside kasutajate arv strateegilist huvi pakkuvates geograafilistes piirkondades väljaspool liitu

| Näitaja 10.2: | nõutavate teenuste geograafilise kättesaadavuse protsent strateegilist huvi pakkuvates piirkondades väljaspool liitu |
| --- | --- |

Näitaja 10.2:

nõutavate teenuste geograafilise kättesaadavuse protsent strateegilist huvi pakkuvates piirkondades väljaspool liitu

| Näitaja 10.3: | riikide arv, kus satelliitide lairibaühendus on tarbijatele kättesaadav |
| --- | --- |

Näitaja 10.3:

riikide arv, kus satelliitide lairibaühendus on tarbijatele kättesaadav

| 11. | Artikli 3 lõike 2 punktis i osutatud erieesmärk






  Näitaja 11.1: | programmi arendamisel, tootmisel ja kasutuselevõtul tekkiv kasvuhoonegaaside jalajälg |
| --- | --- | --- |

11.

Artikli 3 lõike 2 punktis i osutatud erieesmärk

Näitaja 11.1:

programmi arendamisel, tootmisel ja kasutuselevõtul tekkiv kasvuhoonegaaside jalajälg

| Näitaja 11.2: | aktiivsete satelliitide, kasutusest kõrvaldatud ja taaskasutusse võetud satelliitide arv |
| --- | --- |

Näitaja 11.2:

aktiivsete satelliitide, kasutusest kõrvaldatud ja taaskasutusse võetud satelliitide arv

| Näitaja 11.3: | satelliidikogumi tekitatud kosmosejäätmete hulk |
| --- | --- |

Näitaja 11.3:

satelliidikogumi tekitatud kosmosejäätmete hulk

| Näitaja 11.4: | lähikontaktide arv |
| --- | --- |

Näitaja 11.4:

lähikontaktide arv

| Näitaja 11.5: | ELi kosmose jälgimise ja seire konsortsiumiga jagatud satelliitide efemeriidide andmed |
| --- | --- |

Näitaja 11.5:

ELi kosmose jälgimise ja seire konsortsiumiga jagatud satelliitide efemeriidide andmed

| Näitaja 11.6: | astronoomilistele vaatlustele avalduva valguse peegelduse mõju asjakohane mõõtmine |
| --- | --- |

Näitaja 11.6:

astronoomilistele vaatlustele avalduva valguse peegelduse mõju asjakohane mõõtmine

Käesoleva õigusakti kohta on tehtud kaks avaldust, mis on kättesaadavad Euroopa Liidu Teatajas (ELT C 101, 17.3.2023, lk 1) ja järgmise lingi (järgmiste linkide) kaudu: ...

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 17.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/40

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2023/589,

10. jaanuar 2023,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/127 valguhüdrolüsaatidest toodetud imiku piimasegu ja jätkupiimasegu valgusisalduse nõuete osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 609/2013 imikute ja väikelaste toidu, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidu ning kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajate kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/52/EMÜ, komisjoni direktiivid 96/8/EÜ, 1999/21/EÜ, 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/39/EÜ ning komisjoni määrused (EÜ) nr 41/2009 ja (EÜ) nr 953/2009, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2016/127 (2) on muu hulgas sätestatud erinõuded valguhüdrolüsaatidest toodetud imiku piimasegu ja jätkupiimasegu koostise kohta. Selles on sätestatud, et valguhüdrolüsaatidest toodetud imiku piimasegu ja jätkupiimasegu peavad vastama kõnealuse määruse I lisa punktis 2.3 ja II lisa punktis 2.3 sätestatud nõuetele valgusisalduse, valguallika, valgu töötlemise ning asendamatute ja osaliselt asendamatute aminohapete ja L-karnitiini kohta. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2016/127 (2) on muu hulgas sätestatud erinõuded valguhüdrolüsaatidest toodetud imiku piimasegu ja jätkupiimasegu koostise kohta. Selles on sätestatud, et valguhüdrolüsaatidest toodetud imiku piimasegu ja jätkupiimasegu peavad vastama kõnealuse määruse I lisa punktis 2.3 ja II lisa punktis 2.3 sätestatud nõuetele valgusisalduse, valguallika, valgu töötlemise ning asendamatute ja osaliselt asendamatute aminohapete ja L-karnitiini kohta.

| (2) | Nagu on selgitatud delegeeritud määruses (EL) 2016/127, märkis Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) oma 24. juuli 2014. aasta arvamuses imiku piimasegude ja jätkupiimasegude põhikoostise kohta, (3) et iga valguhüdrolüsaate sisaldava konkreetse piimasegu ohutus ja sobivus tuleb kindlaks teha kliinilise hindamisega sihtrühmas. Seni on toiduohutusamet andnud positiivse hinnangu kahele valguhüdrolüsaadile, mida kasutatakse imiku piimasegudes ja jätkupiimasegudes. Nende kahe valguhüdrolüsaadi koostis kajastub delegeeritud määruses (EL) 2016/127 praegu sätestatud nõuetes. Kõnealuseid nõudeid võib siiski ajakohastada, et lubada turule lasta valguhüdrolüsaatidest toodetud piimasegusid, mille koostis erineb juba positiivse hinnangu saanud piimasegude omast, kui toiduohutusamet on enne nende ohutust ja sobivust juhtumipõhiselt hinnanud. |
| --- | --- |

(2)

Nagu on selgitatud delegeeritud määruses (EL) 2016/127, märkis Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) oma 24. juuli 2014. aasta arvamuses imiku piimasegude ja jätkupiimasegude põhikoostise kohta, (3) et iga valguhüdrolüsaate sisaldava konkreetse piimasegu ohutus ja sobivus tuleb kindlaks teha kliinilise hindamisega sihtrühmas. Seni on toiduohutusamet andnud positiivse hinnangu kahele valguhüdrolüsaadile, mida kasutatakse imiku piimasegudes ja jätkupiimasegudes. Nende kahe valguhüdrolüsaadi koostis kajastub delegeeritud määruses (EL) 2016/127 praegu sätestatud nõuetes. Kõnealuseid nõudeid võib siiski ajakohastada, et lubada turule lasta valguhüdrolüsaatidest toodetud piimasegusid, mille koostis erineb juba positiivse hinnangu saanud piimasegude omast, kui toiduohutusamet on enne nende ohutust ja sobivust juhtumipõhiselt hinnanud.

| (3) | 6. veebruaril 2019 sai komisjon ettevõtjalt meyer.science GmbH ettevõtjate HIPP-Werk Georg Hipp OHG ja Arla Foods Ingredients nimel esitatud taotluse, et toiduohutusamet hindaks sellise valguhüdrolüsaadist toodetud imiku piimasegu ja jätkupiimasegu ohutust ja sobivust, mille koostis ei vasta delegeeritud määruse (EL) 2016/127 I lisa punktis 2.3 ja II lisa punktis 2.3 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(3)

6. veebruaril 2019 sai komisjon ettevõtjalt meyer.science GmbH ettevõtjate HIPP-Werk Georg Hipp OHG ja Arla Foods Ingredients nimel esitatud taotluse, et toiduohutusamet hindaks sellise valguhüdrolüsaadist toodetud imiku piimasegu ja jätkupiimasegu ohutust ja sobivust, mille koostis ei vasta delegeeritud määruse (EL) 2016/127 I lisa punktis 2.3 ja II lisa punktis 2.3 sätestatud nõuetele.

| (4) | Komisjoni taotlusel esitas toiduohutusamet 9. märtsil 2022 teadusliku arvamuse kõnealuse imiku piimasegu ja jätkupiimasegu toitumisalase ohutuse ja sobivuse kohta (4). Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kõnealune valguhüdrolüsaat on toitumisalaselt ohutu ja sobiv valguallikas imiku piimasegus ja jätkupiimasegus kasutamiseks, tingimusel et segu, milles seda kasutatakse, sisaldab valku vähemalt 0,45 g/100 kJ (1,9 g/100 kcal) ning vastab muudele delegeeritud määruses (EL) 2016/127 sätestatud koostise kriteeriumidele ja kõnealuse määruse III lisa A jaos esitatud aminohappesisalduse kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni taotlusel esitas toiduohutusamet 9. märtsil 2022 teadusliku arvamuse kõnealuse imiku piimasegu ja jätkupiimasegu toitumisalase ohutuse ja sobivuse kohta (4). Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kõnealune valguhüdrolüsaat on toitumisalaselt ohutu ja sobiv valguallikas imiku piimasegus ja jätkupiimasegus kasutamiseks, tingimusel et segu, milles seda kasutatakse, sisaldab valku vähemalt 0,45 g/100 kJ (1,9 g/100 kcal) ning vastab muudele delegeeritud määruses (EL) 2016/127 sätestatud koostise kriteeriumidele ja kõnealuse määruse III lisa A jaos esitatud aminohappesisalduse kriteeriumidele.

| (5) | Tulenevalt toiduohutusameti esitatud järeldustest on asjakohane lubada kõnealusest valguhüdrolüsaadist toodetud imiku piimasegu ja jätkupiimasegu turule lasta. Seepärast tuleks delegeeritud määruses (EL) 2016/127 valguhüdrolüsaatide kohta sätestatud nõudeid ajakohastada ja kohandada, et need hõlmaksid ka kõnealust valguhüdrolüsaati käsitlevaid nõudeid. |
| --- | --- |

(5)

Tulenevalt toiduohutusameti esitatud järeldustest on asjakohane lubada kõnealusest valguhüdrolüsaadist toodetud imiku piimasegu ja jätkupiimasegu turule lasta. Seepärast tuleks delegeeritud määruses (EL) 2016/127 valguhüdrolüsaatide kohta sätestatud nõudeid ajakohastada ja kohandada, et need hõlmaksid ka kõnealust valguhüdrolüsaati käsitlevaid nõudeid.

| (6) | Seetõttu tuleks delegeeritud määruse (EL) 2016/127 I, II ja III lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks delegeeritud määruse (EL) 2016/127 I, II ja III lisa vastavalt muuta.

| (7) | Delegeeritud määrust (EL) 2016/127 kohaldatakse valguhüdrolüsaatidest toodetud imiku piimasegu ja jätkupiimasegu suhtes alates 22. veebruarist 2022. Selleks et käesolevas määruses sätestatud nõuete kohaselt valguhüdrolüsaadist toodetud imiku piimasegu ja jätkupiimasegu saaks lubada põhjendamatu viivituseta turule lasta, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti, |
| --- | --- |

(7)

Delegeeritud määrust (EL) 2016/127 kohaldatakse valguhüdrolüsaatidest toodetud imiku piimasegu ja jätkupiimasegu suhtes alates 22. veebruarist 2022. Selleks et käesolevas määruses sätestatud nõuete kohaselt valguhüdrolüsaadist toodetud imiku piimasegu ja jätkupiimasegu saaks lubada põhjendamatu viivituseta turule lasta, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määruse (EL) 2016/127 I, II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. jaanuar 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 181, 29.6.2013, lk 35.

1

(2)  Komisjoni 25. septembri 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/127, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 609/2013 seoses imiku piimasegu ja jätkupiimasegu koostise ja teabe erinõuetega ning teabega imikute ja väikelaste toitmise kohta (ELT L 25, 2.2.2016, lk 1).

2

(3)  Euroopa Toiduohutusameti eritoidu, toitumise ja allergia komisjon (NDA komisjon), 2014. „Scientific Opinion on the essential composition of infant and follow-on formulae“ („Teaduslik arvamus imiku piimasegude ja jätkupiimasegude põhikoostise kohta“). EFSA Journal 2014; 12(7): 3760.

3

EFSA Journal

(4)  Euroopa Toiduohutusameti toitumise, uuendtoidu ja toiduallergeenide komisjon (NDA komisjon), 2022. „Nutritional safety and suitability of a specific protein hydrolysate derived from whey protein concentrate and used in an infant and follow-on formula manufactured from hydrolysed protein by HIPP-Werk Georg Hipp OHG (dossier submitted by meyer.science GmbH)“ („Vadakuvalgu kontsentraadist saadud konkreetse valguhüdrolüsaadi toitumisalane ohutus ja sobivus imiku piimasegus ja jätkupiimasegus, mida toodab hüdrolüüsitud valgust HIPP-Werk Georg Hipp OHG (toimiku esitaja: meyer.science GmbH)“). EFSA Journal 2022; 20(3): 7141.

4

EFSA Journal

---

LISA

Delegeeritud määruse (EL) 2016/127 I, II ja III lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa punkt 2.3 asendatakse järgmisega:






  „2.3. | Imiku piimasegu, mis on toodetud valguhüdrolüsaatidest
  Valguhüdrolüsaatidest toodetud imiku piimasegu peab vastama punkti 2.3.1, punkti 2.3.2 või punkti 2.3.3 kohastele valguga seotud nõuetele.






  2.3.1. | Valguga seotud nõuded A rühmas






  2.3.1.1. | Valgusisaldus






  Alammäär | Ülemmäär |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0,44  g/100 kJ | 0,67  g/100 kJ |
| (1,86  g/100 kcal) | (2,8  g/100 kcal) |

1)

I lisa punkt 2.3 asendatakse järgmisega:

„2.3.

Imiku piimasegu, mis on toodetud valguhüdrolüsaatidest

Valguhüdrolüsaatidest toodetud imiku piimasegu peab vastama punkti 2.3.1, punkti 2.3.2 või punkti 2.3.3 kohastele valguga seotud nõuetele.

2.3.1.

Valguga seotud nõuded A rühmas

2.3.1.1.

Valgusisaldus

Alammäär

Ülemmäär

0,44  g/100 kJ

0,67  g/100 kJ

(1,86  g/100 kcal)

(2,8  g/100 kcal)

| 2.3.1.2. | Valguallikas
  Demineraliseeritud magus vadakuvalk, mis on saadud lehmapiimast pärast kaseiinide ensümaatilist sadestamist kümosiini abil ja mille koostis on järgmine:






  a) | 63 % vadakuvalgu isolaati, mis ei sisalda kaseiini glükomakropeptiidi ning mille valgusisaldus on vähemalt 95 % kuivainest, valgu denaturatsioonimäär on alla 70 % ja tuhasisalduse ülempiir on 3 %, ning |
| --- | --- | --- |

2.3.1.2.

Valguallikas

Demineraliseeritud magus vadakuvalk, mis on saadud lehmapiimast pärast kaseiinide ensümaatilist sadestamist kümosiini abil ja mille koostis on järgmine:

a)

63 % vadakuvalgu isolaati, mis ei sisalda kaseiini glükomakropeptiidi ning mille valgusisaldus on vähemalt 95 % kuivainest, valgu denaturatsioonimäär on alla 70 % ja tuhasisalduse ülempiir on 3 %, ning

| b) | 37 % magusa vadakuvalgu kontsentraati, mille valgusisaldus on vähemalt 87 % kuivainest, valgu denaturatsioonimäär on alla 70 % ja tuhasisalduse ülempiir on 3,5 %. |
| --- | --- |

b)

37 % magusa vadakuvalgu kontsentraati, mille valgusisaldus on vähemalt 87 % kuivainest, valgu denaturatsioonimäär on alla 70 % ja tuhasisalduse ülempiir on 3,5 %.

| 2.3.1.3. | Valgu töötlemine
  Kaheetapiline hüdrolüüsiprotsess, kus kasutatakse trüpsiinipreparaati ja kuumtöötlust (3–10 minutit 80–100 °C juures) kahe hüdrolüüsietapi vahel. |
| --- | --- |

2.3.1.3.

Valgu töötlemine

Kaheetapiline hüdrolüüsiprotsess, kus kasutatakse trüpsiinipreparaati ja kuumtöötlust (3–10 minutit 80–100 °C juures) kahe hüdrolüüsietapi vahel.

| 2.3.1.4. | Asendamatud ja osaliselt asendamatud aminohapped ja L-karnitiin
  Võrdse energiasisalduse kohta peab valguhüdrolüsaatidest toodetud imiku piimasegus iga asendamatu ja osaliselt asendamatu aminohappe omastatav kogus olema vähemalt võrdne võrdlusvalgus oleva vastava kogusega, mis on esitatud III lisa B osas. Arvutamiseks võib metioniini- ja tsüsteiinisisalduse liita, kui metioniini ja tsüsteiini suhtarv ei ole suurem kui 2, ning fenüülalaniini- ja türosiinisisalduse võib liita, kui türosiini ja fenüülalaniini suhtarv ei ole suurem kui 2. Metioniini ja tsüsteiini suhtarv võib olla suurem kui 2, kui asjaomase toote sobivus imikute toiduks on tõendatud kooskõlas artikli 3 lõikega 3.
  L-karnitiini sisaldus peab olema vähemalt 0,3 mg/100 kJ (1,2 mg/100 kcal). |
| --- | --- |

2.3.1.4.

Asendamatud ja osaliselt asendamatud aminohapped ja L-karnitiin

Võrdse energiasisalduse kohta peab valguhüdrolüsaatidest toodetud imiku piimasegus iga asendamatu ja osaliselt asendamatu aminohappe omastatav kogus olema vähemalt võrdne võrdlusvalgus oleva vastava kogusega, mis on esitatud III lisa B osas. Arvutamiseks võib metioniini- ja tsüsteiinisisalduse liita, kui metioniini ja tsüsteiini suhtarv ei ole suurem kui 2, ning fenüülalaniini- ja türosiinisisalduse võib liita, kui türosiini ja fenüülalaniini suhtarv ei ole suurem kui 2. Metioniini ja tsüsteiini suhtarv võib olla suurem kui 2, kui asjaomase toote sobivus imikute toiduks on tõendatud kooskõlas artikli 3 lõikega 3.

L-karnitiini sisaldus peab olema vähemalt 0,3 mg/100 kJ (1,2 mg/100 kcal).

| 2.3.2. | Valguga seotud nõuded B rühmas






  2.3.2.1. | Valgusisaldus






  Alammäär | Ülemmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 0,55  g/100 kJ | 0,67  g/100 kJ |
| (2,3  g/100 kcal) | (2,8  g/100 kcal) |

2.3.2.

Valguga seotud nõuded B rühmas

2.3.2.1.

Valgusisaldus

Alammäär

Ülemmäär

0,55  g/100 kJ

0,67  g/100 kJ

(2,3  g/100 kcal)

(2,8  g/100 kcal)

| 2.3.2.2. | Valguallikas |
| --- | --- |

2.3.2.2.

Valguallikas

Lehmapiimast saadud vadakuvalk, mille koostis on järgmine:

| a) | 77 % happevadakut, mis on saadud vadakuvalgu kontsentraadist, mille valgusisaldus on 35–80 %; |
| --- | --- |

a)

77 % happevadakut, mis on saadud vadakuvalgu kontsentraadist, mille valgusisaldus on 35–80 %;

| b) | 23 % magusat vadakut, mis on saadud demineraliseeritud magusast vadakust, mille valgusisaldus on vähemalt 12,5 %. |
| --- | --- |

b)

23 % magusat vadakut, mis on saadud demineraliseeritud magusast vadakust, mille valgusisaldus on vähemalt 12,5 %.

| 2.3.2.3. | Valgu töötlemine
  Lähtematerjal hüdraaditakse ja kuumutatakse. Pärast kuumtöötlemist toimub hüdrolüüs pH väärtusel 7,5–8,5 ja temperatuuril 55–70 °C ensüümisegu abil, mis koosneb seriini endopeptidaasist ja proteaasi-/peptidaasikompleksist. Toiduensüümid inaktiveeritakse tootmisprotsessi kuumtöötlemise etapis (2–10 sekundit temperatuuril 120–150 °C). |
| --- | --- |

2.3.2.3.

Valgu töötlemine

Lähtematerjal hüdraaditakse ja kuumutatakse. Pärast kuumtöötlemist toimub hüdrolüüs pH väärtusel 7,5–8,5 ja temperatuuril 55–70 °C ensüümisegu abil, mis koosneb seriini endopeptidaasist ja proteaasi-/peptidaasikompleksist. Toiduensüümid inaktiveeritakse tootmisprotsessi kuumtöötlemise etapis (2–10 sekundit temperatuuril 120–150 °C).

| 2.3.2.4. | Asendamatud ja osaliselt asendamatud aminohapped ja L-karnitiin
  Võrdse energiasisalduse kohta peab valguhüdrolüsaatidest toodetud imiku piimasegus iga asendamatu ja osaliselt asendamatu aminohappe omastatav kogus olema vähemalt võrdne võrdlusvalgus oleva vastava kogusega, mis on esitatud III lisa A osas. Arvutamiseks võib metioniini- ja tsüsteiinisisalduse liita, kui metioniini ja tsüsteiini suhtarv ei ole suurem kui 2, ning fenüülalaniini- ja türosiinisisalduse võib liita, kui türosiini ja fenüülalaniini suhtarv ei ole suurem kui 2. Metioniini ja tsüsteiini suhtarv võib olla suurem kui 2, kui asjaomase toote sobivus imikute toiduks on tõendatud kooskõlas artikli 3 lõikega 3.
  L-karnitiini sisaldus peab olema vähemalt 0,3 mg/100 kJ (1,2 mg/100 kcal). |
| --- | --- |

2.3.2.4.

Asendamatud ja osaliselt asendamatud aminohapped ja L-karnitiin

Võrdse energiasisalduse kohta peab valguhüdrolüsaatidest toodetud imiku piimasegus iga asendamatu ja osaliselt asendamatu aminohappe omastatav kogus olema vähemalt võrdne võrdlusvalgus oleva vastava kogusega, mis on esitatud III lisa A osas. Arvutamiseks võib metioniini- ja tsüsteiinisisalduse liita, kui metioniini ja tsüsteiini suhtarv ei ole suurem kui 2, ning fenüülalaniini- ja türosiinisisalduse võib liita, kui türosiini ja fenüülalaniini suhtarv ei ole suurem kui 2. Metioniini ja tsüsteiini suhtarv võib olla suurem kui 2, kui asjaomase toote sobivus imikute toiduks on tõendatud kooskõlas artikli 3 lõikega 3.

L-karnitiini sisaldus peab olema vähemalt 0,3 mg/100 kJ (1,2 mg/100 kcal).

| 2.3.3. | Valguga seotud nõuded C rühmas






  2.3.3.1. | Valgusisaldus






  Alammäär | Ülemmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 0,45  g/100 kJ | 0,67  g/100 kJ |
| (1,9  g/100 kcal) | (2,8  g/100 kcal) |

2.3.3.

Valguga seotud nõuded C rühmas

2.3.3.1.

Valgusisaldus

Alammäär

Ülemmäär

0,45  g/100 kJ

0,67  g/100 kJ

(1,9  g/100 kcal)

(2,8  g/100 kcal)

| 2.3.3.2. | Valguallikas
  Lehmapiimast saadud vadakuvalk, mis koosneb 100 % magusast vadakuvalgu kontsentraadist, mille valgusisaldus on vähemalt 80 %. |
| --- | --- |

2.3.3.2.

Valguallikas

Lehmapiimast saadud vadakuvalk, mis koosneb 100 % magusast vadakuvalgu kontsentraadist, mille valgusisaldus on vähemalt 80 %.

| 2.3.3.3. | Valgu töötlemine
  Lähtematerjal hüdraaditakse ja kuumutatakse. Enne hüdrolüüsi reguleeritakse pH väärtust temperatuuril 50–65 °C nii, et see oleks 6,5–7,5. Hüdrolüüs viiakse läbi ensüümisegu abil, mis koosneb seriini endopeptidaasist ja metalloproteaasist. Toiduensüümid inaktiveeritakse tootmisprotsessi kuumtöötlemise etapis (2–10 sekundit temperatuuril 110–140 °C). |
| --- | --- |

2.3.3.3.

Valgu töötlemine

Lähtematerjal hüdraaditakse ja kuumutatakse. Enne hüdrolüüsi reguleeritakse pH väärtust temperatuuril 50–65 °C nii, et see oleks 6,5–7,5. Hüdrolüüs viiakse läbi ensüümisegu abil, mis koosneb seriini endopeptidaasist ja metalloproteaasist. Toiduensüümid inaktiveeritakse tootmisprotsessi kuumtöötlemise etapis (2–10 sekundit temperatuuril 110–140 °C).

| 2.3.3.4. | Asendamatud ja osaliselt asendamatud aminohapped ja L-karnitiin
  Võrdse energiasisalduse kohta peab valguhüdrolüsaatidest toodetud imiku piimasegus iga asendamatu ja osaliselt asendamatu aminohappe omastatav kogus olema vähemalt võrdne võrdlusvalgus oleva vastava kogusega, mis on esitatud III lisa A osas. Arvutamiseks võib metioniini- ja tsüsteiinisisalduse liita, kui metioniini ja tsüsteiini suhtarv ei ole suurem kui 2, ning fenüülalaniini- ja türosiinisisalduse võib liita, kui türosiini ja fenüülalaniini suhtarv ei ole suurem kui 2. Metioniini ja tsüsteiini suhtarv võib olla suurem kui 2, kui asjaomase toote sobivus imikute toiduks on tõendatud kooskõlas artikli 3 lõikega 3.
  L-karnitiini sisaldus peab olema vähemalt 0,3 mg/100 kJ (1,2 mg/100 kcal).“ |
| --- | --- |

2.3.3.4.

Asendamatud ja osaliselt asendamatud aminohapped ja L-karnitiin

Võrdse energiasisalduse kohta peab valguhüdrolüsaatidest toodetud imiku piimasegus iga asendamatu ja osaliselt asendamatu aminohappe omastatav kogus olema vähemalt võrdne võrdlusvalgus oleva vastava kogusega, mis on esitatud III lisa A osas. Arvutamiseks võib metioniini- ja tsüsteiinisisalduse liita, kui metioniini ja tsüsteiini suhtarv ei ole suurem kui 2, ning fenüülalaniini- ja türosiinisisalduse võib liita, kui türosiini ja fenüülalaniini suhtarv ei ole suurem kui 2. Metioniini ja tsüsteiini suhtarv võib olla suurem kui 2, kui asjaomase toote sobivus imikute toiduks on tõendatud kooskõlas artikli 3 lõikega 3.

L-karnitiini sisaldus peab olema vähemalt 0,3 mg/100 kJ (1,2 mg/100 kcal).“

| 2) | II lisa punkt 2.3. asendatakse järgmisega:






  „2.3. | Valguhüdrolüsaatidest toodetud jätkupiimasegu
  Valguhüdrolüsaatidest toodetud jätkupiimasegu peab vastama punkti 2.3.1, punkti 2.3.2 või punkti 2.3.3 kohastele valguga seotud nõuetele.






  2.3.1. | Valguga seotud nõuded A rühmas






  2.3.1.1. | Valgusisaldus






  Alammäär | Ülemmäär |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0,44  g/100 kJ | 0,67  g/100 kJ |
| (1,86  g/100 kcal) | (2,8  g/100 kcal) |

2)

II lisa punkt 2.3. asendatakse järgmisega:

„2.3.

Valguhüdrolüsaatidest toodetud jätkupiimasegu

Valguhüdrolüsaatidest toodetud jätkupiimasegu peab vastama punkti 2.3.1, punkti 2.3.2 või punkti 2.3.3 kohastele valguga seotud nõuetele.

2.3.1.

Valguga seotud nõuded A rühmas

2.3.1.1.

Valgusisaldus

Alammäär

Ülemmäär

0,44  g/100 kJ

0,67  g/100 kJ

(1,86  g/100 kcal)

(2,8  g/100 kcal)

| 2.3.1.2. | Valguallikas
  Demineraliseeritud magus vadakuvalk, mis on saadud lehmapiimast pärast kaseiinide ensümaatilist sadestamist kümosiini abil ja mille koostis on järgmine:






  a) | 63 % vadakuvalgu isolaati, mis ei sisalda kaseiini glükomakropeptiidi ning mille valgusisaldus on vähemalt 95 % kuivainest, valgu denaturatsioonimäär on alla 70 % ja tuhasisalduse ülempiir on 3 %, ning |
| --- | --- | --- |

2.3.1.2.

Valguallikas

Demineraliseeritud magus vadakuvalk, mis on saadud lehmapiimast pärast kaseiinide ensümaatilist sadestamist kümosiini abil ja mille koostis on järgmine:

a)

63 % vadakuvalgu isolaati, mis ei sisalda kaseiini glükomakropeptiidi ning mille valgusisaldus on vähemalt 95 % kuivainest, valgu denaturatsioonimäär on alla 70 % ja tuhasisalduse ülempiir on 3 %, ning

| b) | 37 % magusa vadakuvalgu kontsentraati, mille valgusisaldus on vähemalt 87 % kuivainest, valgu denaturatsioonimäär on alla 70 % ja tuhasisalduse ülempiir on 3,5 %. |
| --- | --- |

b)

37 % magusa vadakuvalgu kontsentraati, mille valgusisaldus on vähemalt 87 % kuivainest, valgu denaturatsioonimäär on alla 70 % ja tuhasisalduse ülempiir on 3,5 %.

| 2.3.1.3. | Valgu töötlemine
  Kaheetapiline hüdrolüüsiprotsess, kus kasutatakse trüpsiinipreparaati ja kuumtöötlust (3–10 minutit 80–100 °C juures) kahe hüdrolüüsietapi vahel. |
| --- | --- |

2.3.1.3.

Valgu töötlemine

Kaheetapiline hüdrolüüsiprotsess, kus kasutatakse trüpsiinipreparaati ja kuumtöötlust (3–10 minutit 80–100 °C juures) kahe hüdrolüüsietapi vahel.

| 2.3.1.4. | Asendamatud ja osaliselt asendamatud aminohapped
  Võrdse energiasisalduse kohta peab valguhüdrolüsaatidest toodetud jätkupiimasegus iga asendamatu ja osaliselt asendamatu aminohappe omastatav kogus olema vähemalt võrdne võrdlusvalgus oleva vastava kogusega, mis on esitatud III lisa B osas. Arvutamiseks võib metioniini- ja tsüsteiinisisalduse ning fenüülalaniini- ja türosiinisisalduse liita. |
| --- | --- |

2.3.1.4.

Asendamatud ja osaliselt asendamatud aminohapped

Võrdse energiasisalduse kohta peab valguhüdrolüsaatidest toodetud jätkupiimasegus iga asendamatu ja osaliselt asendamatu aminohappe omastatav kogus olema vähemalt võrdne võrdlusvalgus oleva vastava kogusega, mis on esitatud III lisa B osas. Arvutamiseks võib metioniini- ja tsüsteiinisisalduse ning fenüülalaniini- ja türosiinisisalduse liita.

| 2.3.2. | Valguga seotud nõuded B rühmas






  2.3.2.1. | Valgusisaldus






  Alammäär | Ülemmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 0,55  g/100 kJ | 0,67  g/100 kJ |
| (2,3  g/100 kcal) | (2,8  g/100 kcal) |

2.3.2.

Valguga seotud nõuded B rühmas

2.3.2.1.

Valgusisaldus

Alammäär

Ülemmäär

0,55  g/100 kJ

0,67  g/100 kJ

(2,3  g/100 kcal)

(2,8  g/100 kcal)

| 2.3.2.2. | Valguallikas
  Lehmapiimast saadud vadakuvalk, mille koostis on järgmine:






  a) | 77 % happevadakut, mis on saadud vadakuvalgu kontsentraadist, mille valgusisaldus on 35–80 %; |
| --- | --- | --- |

2.3.2.2.

Valguallikas

Lehmapiimast saadud vadakuvalk, mille koostis on järgmine:

a)

77 % happevadakut, mis on saadud vadakuvalgu kontsentraadist, mille valgusisaldus on 35–80 %;

| b) | 23 % magusat vadakut, mis on saadud demineraliseeritud magusast vadakust, mille valgusisaldus on vähemalt 12,5 %. |
| --- | --- |

b)

23 % magusat vadakut, mis on saadud demineraliseeritud magusast vadakust, mille valgusisaldus on vähemalt 12,5 %.

| 2.3.2.3. | Valgu töötlemine
  Lähtematerjal hüdraaditakse ja kuumutatakse. Pärast kuumtöötlemist toimub hüdrolüüs pH väärtusel 7,5–8,5 ja temperatuuril 55–70 °C ensüümisegu abil, mis koosneb seriini endopeptidaasist ja proteaasi-/peptidaasikompleksist. Toiduensüümid inaktiveeritakse tootmisprotsessi kuumtöötlemise etapis (2–10 sekundit temperatuuril 120–150 °C). |
| --- | --- |

2.3.2.3.

Valgu töötlemine

Lähtematerjal hüdraaditakse ja kuumutatakse. Pärast kuumtöötlemist toimub hüdrolüüs pH väärtusel 7,5–8,5 ja temperatuuril 55–70 °C ensüümisegu abil, mis koosneb seriini endopeptidaasist ja proteaasi-/peptidaasikompleksist. Toiduensüümid inaktiveeritakse tootmisprotsessi kuumtöötlemise etapis (2–10 sekundit temperatuuril 120–150 °C).

| 2.3.2.4. | Asendamatud ja osaliselt asendamatud aminohapped
  Võrdse energiasisalduse kohta peab valguhüdrolüsaatidest toodetud jätkupiimasegus iga asendamatu ja osaliselt asendamatu aminohappe omastatav kogus olema vähemalt võrdne võrdlusvalgus oleva vastava kogusega, mis on esitatud III lisa A osas. Arvutamiseks võib metioniini- ja tsüsteiinisisalduse ning fenüülalaniini- ja türosiinisisalduse liita. |
| --- | --- |

2.3.2.4.

Asendamatud ja osaliselt asendamatud aminohapped

Võrdse energiasisalduse kohta peab valguhüdrolüsaatidest toodetud jätkupiimasegus iga asendamatu ja osaliselt asendamatu aminohappe omastatav kogus olema vähemalt võrdne võrdlusvalgus oleva vastava kogusega, mis on esitatud III lisa A osas. Arvutamiseks võib metioniini- ja tsüsteiinisisalduse ning fenüülalaniini- ja türosiinisisalduse liita.

| 2.3.3. | Valguga seotud nõuded C rühmas






  2.3.3.1. | Valgusisaldus






  Alammäär | Ülemmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 0,45  g/100 kJ | 0,67  g/100 kJ |
| (1,9  g/100 kcal) | (2,8  g/100 kcal) |

2.3.3.

Valguga seotud nõuded C rühmas

2.3.3.1.

Valgusisaldus

Alammäär

Ülemmäär

0,45  g/100 kJ

0,67  g/100 kJ

(1,9  g/100 kcal)

(2,8  g/100 kcal)

| 2.3.3.2. | Valguallikas
  Lehmapiimast saadud vadakuvalk, mis koosneb 100 % magusast vadakuvalgu kontsentraadist, mille valgusisaldus on vähemalt 80 %. |
| --- | --- |

2.3.3.2.

Valguallikas

Lehmapiimast saadud vadakuvalk, mis koosneb 100 % magusast vadakuvalgu kontsentraadist, mille valgusisaldus on vähemalt 80 %.

| 2.3.3.3. | Valgu töötlemine
  Lähtematerjal hüdraaditakse ja kuumutatakse. Enne hüdrolüüsi reguleeritakse pH väärtust temperatuuril 50–65 °C nii, et see oleks 6,5–7,5. Hüdrolüüs viiakse läbi ensüümisegu abil, mis koosneb seriini endopeptidaasist ja metalloproteaasist. Toiduensüümid inaktiveeritakse tootmisprotsessi kuumtöötlemise etapis (2–10 sekundit temperatuuril 110–140 °C). |
| --- | --- |

2.3.3.3.

Valgu töötlemine

Lähtematerjal hüdraaditakse ja kuumutatakse. Enne hüdrolüüsi reguleeritakse pH väärtust temperatuuril 50–65 °C nii, et see oleks 6,5–7,5. Hüdrolüüs viiakse läbi ensüümisegu abil, mis koosneb seriini endopeptidaasist ja metalloproteaasist. Toiduensüümid inaktiveeritakse tootmisprotsessi kuumtöötlemise etapis (2–10 sekundit temperatuuril 110–140 °C).

| 2.3.3.4. | Asendamatud ja osaliselt asendamatud aminohapped
  Võrdse energiasisalduse kohta peab valguhüdrolüsaatidest toodetud jätkupiimasegus iga asendamatu ja osaliselt asendamatu aminohappe omastatav kogus olema vähemalt võrdne võrdlusvalgus oleva vastava kogusega, mis on esitatud III lisa A osas. Arvutamiseks võib metioniini- ja tsüsteiinisisalduse ning fenüülalaniini- ja türosiinisisalduse liita.“ |
| --- | --- |

2.3.3.4.

Asendamatud ja osaliselt asendamatud aminohapped

Võrdse energiasisalduse kohta peab valguhüdrolüsaatidest toodetud jätkupiimasegus iga asendamatu ja osaliselt asendamatu aminohappe omastatav kogus olema vähemalt võrdne võrdlusvalgus oleva vastava kogusega, mis on esitatud III lisa A osas. Arvutamiseks võib metioniini- ja tsüsteiinisisalduse ning fenüülalaniini- ja türosiinisisalduse liita.“

| 3) | III lisa A osa sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „I ja II lisa punktide 2.1, 2.2, 2.3.2 ja 2.3.3 kohaldamisel on asendamatute ja osaliselt asendamatute aminohapete sisaldus rinnapiimas, väljendatuna milligrammides 100 kJ ja 100 kcal kohta, järgmine.“ |
| --- | --- |

3)

III lisa A osa sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„I ja II lisa punktide 2.1, 2.2, 2.3.2 ja 2.3.3 kohaldamisel on asendamatute ja osaliselt asendamatute aminohapete sisaldus rinnapiimas, väljendatuna milligrammides 100 kJ ja 100 kcal kohta, järgmine.“

---

| 17.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/46

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2023/590,

12. jaanuar 2023,

millega parandatakse delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses maismaaloomade pidamise ettevõtteid ja haudejaamu ning teatavate peetavate maismaaloomade ja haudemunade jälgitavust käsitlevate eeskirjadega) lätikeelset versiooni

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikli 3 lõiget 5, artikli 87 lõiget 3, artikli 94 lõiget 3, artikli 97 lõiget 2, artikli 101 lõiget 3, artikli 106 lõiget 1, artikli 118 lõikeid 1 ja 2, artikli 119 lõiget 1, artikli 122 lõiget 2, artikli 271 lõiget 2 ja artikli 279 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 (2) lätikeelses versioonis on vead pealkirjas ja põhjenduses 1 (maismaaloomade pidamise ettevõtteid ja haudejaamu käsitlevate eeskirjadega seoses), põhjenduses 2 (haudejaamade heakskiitmisega seoses) ning põhjenduses 11 (tehistingimustes peetavate lindude haudejaamade ja kodulindude haudejaamadega seoses). Kõnealune määrus sisaldab ka teisi vigu, mis mõjutavad järgmiste sätete kohaldamisala: artikli 1 lõige 3 (seoses tehistingimustes peetavate lindude haudejaamadega); artikli 1 lõike 3 teise lõigu punkt b (seoses haudemunadega haudejaamadest); artikli 1 lõike 6 punkt b (seoses pädeva asutuse teabe esitamise kohustustega seoses registritega, mis hõlmavad haudejaamu); artikli 1 lõige 9 (seoses registreeritud või heaks kiidetud haudejaamadega); II osa I jaotise 2. peatüki pealkiri (seoses haudejaamadega); artikli 7 pealkiri ja sissejuhatav lause (seoses nõuetega, milles käsitletakse heakskiidu andmist haudejaamadele, kust kodulindude haudemunad või ööpäevased tibud teise liikmesriiki viiakse); artikli 18 pealkiri ja sissejuhatav lause (seoses peetavate maismaaloomade ettevõtete ja haudejaamade registritega); II osa III jaotise 2. peatüki pealkiri (seoses haudejaamadega); artikli 33 pealkiri, sissejuhatav lause ja punkt a (seoses haudejaamade käitajate registri pidamise kohustusega); I lisa 3. osa pealkiri (seoses heakskiitmise nõuetega haudejaamadele); I lisa 3. osa punkti 1 sissejuhatav lause ning punktid a ja b (seoses haudejaamade bioturvalisuse meetmetega seotud nõuetega); I lisa 3. osa punkti 2 sissejuhatav lause ning punkt b (seoses haudejaamade järelevalvega seotud nõuetega); I lisa 3. osa punkti 3 sissejuhatav lause ning punktid a, c ja f (seoses ehitiste ja vahenditega seotud nõuetega haudejaamade puhul); I lisa 3. osa punkti 5 sissejuhatav lause ning punkti a alapunkt i (seoses pädeva asutuse poolse järelevalvega seotud nõuetega haudejaamade puhul); I lisa 4. osa punkti 1 alapunkti a alapunkt ii (seoses bioturvalisuse meetmetega seotud nõuetega kodulinde pidavatele ettevõtetele); I lisa 4. osa punkti 2 alapunkt b (seoses järelevalvega seotud nõuetega kodulinde pidavatele ettevõtetele); I lisa 4. osa punkti 3 alapunkti b alapunkt iii ja punkti 3 alapunkt e (seoses ehitiste ja vahenditega seotud nõuetega kodulinde pidavatele ettevõtetele); II lisa pealkiri (seoses haudejaamade mikrobioloogilise kontrolli programmi ja kodulinde pidavate ettevõtete ning haudejaamade taudiseireprogrammidega); II lisa 1. osa pealkiri (seoses haudejaamade mikrobioloogilise kontrolli programmiga); II lisa 2. osa pealkiri (seoses haudejaamade ja kodulinde pidavate ettevõtete taudiseireprogrammidega); II lisa 2. osa punkti 2.4 alapunkti b sissejuhatav lause ning alapunkt iv (seoses proovimaatriksiga seotud nõuetega); II lisa 2. osa punkti 2.5 alapunkti b esimene lause ning punktid i ja ii (seoses valimialuse ja proovivõtu sagedusega seotud nõuetega). |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 (2) lätikeelses versioonis on vead pealkirjas ja põhjenduses 1 (maismaaloomade pidamise ettevõtteid ja haudejaamu käsitlevate eeskirjadega seoses), põhjenduses 2 (haudejaamade heakskiitmisega seoses) ning põhjenduses 11 (tehistingimustes peetavate lindude haudejaamade ja kodulindude haudejaamadega seoses). Kõnealune määrus sisaldab ka teisi vigu, mis mõjutavad järgmiste sätete kohaldamisala: artikli 1 lõige 3 (seoses tehistingimustes peetavate lindude haudejaamadega); artikli 1 lõike 3 teise lõigu punkt b (seoses haudemunadega haudejaamadest); artikli 1 lõike 6 punkt b (seoses pädeva asutuse teabe esitamise kohustustega seoses registritega, mis hõlmavad haudejaamu); artikli 1 lõige 9 (seoses registreeritud või heaks kiidetud haudejaamadega); II osa I jaotise 2. peatüki pealkiri (seoses haudejaamadega); artikli 7 pealkiri ja sissejuhatav lause (seoses nõuetega, milles käsitletakse heakskiidu andmist haudejaamadele, kust kodulindude haudemunad või ööpäevased tibud teise liikmesriiki viiakse); artikli 18 pealkiri ja sissejuhatav lause (seoses peetavate maismaaloomade ettevõtete ja haudejaamade registritega); II osa III jaotise 2. peatüki pealkiri (seoses haudejaamadega); artikli 33 pealkiri, sissejuhatav lause ja punkt a (seoses haudejaamade käitajate registri pidamise kohustusega); I lisa 3. osa pealkiri (seoses heakskiitmise nõuetega haudejaamadele); I lisa 3. osa punkti 1 sissejuhatav lause ning punktid a ja b (seoses haudejaamade bioturvalisuse meetmetega seotud nõuetega); I lisa 3. osa punkti 2 sissejuhatav lause ning punkt b (seoses haudejaamade järelevalvega seotud nõuetega); I lisa 3. osa punkti 3 sissejuhatav lause ning punktid a, c ja f (seoses ehitiste ja vahenditega seotud nõuetega haudejaamade puhul); I lisa 3. osa punkti 5 sissejuhatav lause ning punkti a alapunkt i (seoses pädeva asutuse poolse järelevalvega seotud nõuetega haudejaamade puhul); I lisa 4. osa punkti 1 alapunkti a alapunkt ii (seoses bioturvalisuse meetmetega seotud nõuetega kodulinde pidavatele ettevõtetele); I lisa 4. osa punkti 2 alapunkt b (seoses järelevalvega seotud nõuetega kodulinde pidavatele ettevõtetele); I lisa 4. osa punkti 3 alapunkti b alapunkt iii ja punkti 3 alapunkt e (seoses ehitiste ja vahenditega seotud nõuetega kodulinde pidavatele ettevõtetele); II lisa pealkiri (seoses haudejaamade mikrobioloogilise kontrolli programmi ja kodulinde pidavate ettevõtete ning haudejaamade taudiseireprogrammidega); II lisa 1. osa pealkiri (seoses haudejaamade mikrobioloogilise kontrolli programmiga); II lisa 2. osa pealkiri (seoses haudejaamade ja kodulinde pidavate ettevõtete taudiseireprogrammidega); II lisa 2. osa punkti 2.4 alapunkti b sissejuhatav lause ning alapunkt iv (seoses proovimaatriksiga seotud nõuetega); II lisa 2. osa punkti 2.5 alapunkti b esimene lause ning punktid i ja ii (seoses valimialuse ja proovivõtu sagedusega seotud nõuetega).

| (2) | Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 lätikeelset versiooni vastavalt parandada. Teistes keeleversioonides ei ole vaja parandusi teha, |
| --- | --- |

(2)

Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 lätikeelset versiooni vastavalt parandada. Teistes keeleversioonides ei ole vaja parandusi teha,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

(ei puuduta eestikeelset versiooni)

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. jaanuar 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 28. juuni 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/2035, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses maismaaloomade pidamise ettevõtteid ja haudejaamu ning teatavate peetavate maismaaloomade ja haudemunade jälgitavust käsitlevate eeskirjadega (ELT L 314, 5.12.2019, lk 115).

2

---

| 17.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/49

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/591,

16. märts 2023,

millega kiidetakse heaks uue eksportiva tootja režiimi taotlus seoses Hiina Rahvavabariigist pärit elektrijalgrataste impordi suhtes kehtestatud lõplike dumpinguvastaste meetmetega ja muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/73

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1),

võttes arvesse nõukogu 17. jaanuari 2019. aasta rakendusmäärust (EL) 2019/73, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit elektrijalgrataste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks, (2) eriti selle artikli 1 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

1.   KEHTIVAD MEETMED

KEHTIVAD MEETMED

| (1) | Komisjon kehtestas 17. jaanuaril 2019 rakendusmäärusega (EL) 2019/73 (edaspidi „algne määrus“) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu liitu imporditavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV“) pärit elektrijalgrataste (edaspidi „vaatlusalune toode“) suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon kehtestas 17. jaanuaril 2019 rakendusmäärusega (EL) 2019/73 (edaspidi „algne määrus“) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu liitu imporditavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV“) pärit elektrijalgrataste (edaspidi „vaatlusalune toode“) suhtes.

| (2) | Algses uurimises kasutati Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate uurimiseks väljavõttelist uuringut vastavalt määruse (EL) 2016/1036 artiklile 17. |
| --- | --- |

(2)

Algses uurimises kasutati Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate uurimiseks väljavõttelist uuringut vastavalt määruse (EL) 2016/1036 artiklile 17.

| (3) | Komisjon kehtestas valimisse kuulunud Hiina Rahvavabariigi eksportivatele tootjatele elektrijalgrataste impordi suhtes individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad vahemikus 10,3 % – 62,1 %. Valimisse kaasamata koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele (välja arvatud äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse kõigi teiste äriühingute suhtes komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/72 (3) kehtestatud paralleelset tasakaalustavat tollimaksumäära) kehtestati kaalutud keskmine tollimaksumäär suurusega 24,2 %. Need valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad on loetletud algse määruse I lisas. Muude valimisse kaasamata koostööd tegevate äriühingute suhtes (need, kelle suhtes kohaldatakse rakendusmäärusega (EL) 2019/72 kehtestatud paralleelset tasakaalustavat tollimaksumäära) kehtestati 16,2 % suurune kaalutud keskmine tollimaks. Need äriühingud on loetletud algse määruse II lisas. Lisaks kehtestati üleriigiline tollimaksumäär 70,1 % nendele Hiina Rahvavabariigist pärit elektrijalgratastele, mille on tootnud algse määruse III lisas loetletud äriühingud, kes kas ei andnud endast teada või ei teinud dumpinguvastase uurimise käigus koostööd, kuid tegid koostööd paralleelses subsiidiumivastases uurimises. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon kehtestas valimisse kuulunud Hiina Rahvavabariigi eksportivatele tootjatele elektrijalgrataste impordi suhtes individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad vahemikus 10,3 % – 62,1 %. Valimisse kaasamata koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele (välja arvatud äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse kõigi teiste äriühingute suhtes komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/72 (3) kehtestatud paralleelset tasakaalustavat tollimaksumäära) kehtestati kaalutud keskmine tollimaksumäär suurusega 24,2 %. Need valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad on loetletud algse määruse I lisas. Muude valimisse kaasamata koostööd tegevate äriühingute suhtes (need, kelle suhtes kohaldatakse rakendusmäärusega (EL) 2019/72 kehtestatud paralleelset tasakaalustavat tollimaksumäära) kehtestati 16,2 % suurune kaalutud keskmine tollimaks. Need äriühingud on loetletud algse määruse II lisas. Lisaks kehtestati üleriigiline tollimaksumäär 70,1 % nendele Hiina Rahvavabariigist pärit elektrijalgratastele, mille on tootnud algse määruse III lisas loetletud äriühingud, kes kas ei andnud endast teada või ei teinud dumpinguvastase uurimise käigus koostööd, kuid tegid koostööd paralleelses subsiidiumivastases uurimises.

3

| (4) | Vastavalt algse määruse artikli 1 lõikele 6 võib kõnealuse artikli lõiget 2 muuta, lisades vastavas lisas esitatud selliste koostööd teinud, kuid valimisse kaasamata äriühingute loetellu uue eksportiva tootja, kelle suhtes hakkab seega kehtima asjakohane kaalutud keskmine dumpinguvastase tollimaksu määr, kui kõnealune uus Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja suudab komisjonile tõendada, et:






  a) | ta ei eksportinud vaatlusalust toodet liitu uurimisperioodil, mille alusel meetmed on kehtestatud, st alates 1. oktoobrist 2016 kuni 30. septembrini 2017 (edaspidi „algne uurimisperiood“); |
| --- | --- | --- |

(4)

Vastavalt algse määruse artikli 1 lõikele 6 võib kõnealuse artikli lõiget 2 muuta, lisades vastavas lisas esitatud selliste koostööd teinud, kuid valimisse kaasamata äriühingute loetellu uue eksportiva tootja, kelle suhtes hakkab seega kehtima asjakohane kaalutud keskmine dumpinguvastase tollimaksu määr, kui kõnealune uus Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja suudab komisjonile tõendada, et:

a)

ta ei eksportinud vaatlusalust toodet liitu uurimisperioodil, mille alusel meetmed on kehtestatud, st alates 1. oktoobrist 2016 kuni 30. septembrini 2017 (edaspidi „algne uurimisperiood“);

| b) | ta ei ole seotud ühegi Hiina Rahvavabariigi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse algse määrusega kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid, ning |
| --- | --- |

b)

ta ei ole seotud ühegi Hiina Rahvavabariigi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse algse määrusega kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid, ning

| c) | ta on vaatlusalust toodet pärast algse uurimisperioodi lõppu liitu tegelikult eksportinud või võtnud tühistamatu lepingulise kohustuse eksportida liitu oluline kogus. |
| --- | --- |

c)

ta on vaatlusalust toodet pärast algse uurimisperioodi lõppu liitu tegelikult eksportinud või võtnud tühistamatu lepingulise kohustuse eksportida liitu oluline kogus.

2.   UUE EKSPORTIVA TOOTJA REŽIIMI TAOTLUS

UUE EKSPORTIVA TOOTJA REŽIIMI TAOTLUS

| (5) | Äriühing Zhejiang Jollo Technology Co., Ltd (edaspidi „taotluse esitaja“) esitas komisjonile taotluse, et tema suhtes hakataks kohaldama uue eksportiva tootja režiimi ning seega ka valimisse kaasamata, kuid koostööd tegevate Hiina Rahvavabariigi äriühingute suhtes kehtivat 16,2 % suurust paralleelset tasakaalustavat tollimaksumäära (edaspidi „uue eksportiva tootja režiimi kasutamise tingimused“), väites, et ta vastab kõigile kolmele algse määruse artikli 1 lõikes 6 sätestatud tingimusele. |
| --- | --- |

(5)

Äriühing Zhejiang Jollo Technology Co., Ltd (edaspidi „taotluse esitaja“) esitas komisjonile taotluse, et tema suhtes hakataks kohaldama uue eksportiva tootja režiimi ning seega ka valimisse kaasamata, kuid koostööd tegevate Hiina Rahvavabariigi äriühingute suhtes kehtivat 16,2 % suurust paralleelset tasakaalustavat tollimaksumäära (edaspidi „uue eksportiva tootja režiimi kasutamise tingimused“), väites, et ta vastab kõigile kolmele algse määruse artikli 1 lõikes 6 sätestatud tingimusele.

| (6) | Selleks et teha kindlaks, kas taotluse esitaja vastab algse määruse artikli 1 lõikes 6 sätestatud uue eksportiva tootja režiimi kasutamise tingimustele, saatis komisjon taotluse esitajale kõigepealt küsimustiku, nõudes tõendeid selle kohta, et taotluse esitaja vastab uue eksportiva tootja režiimi kasutamise tingimustele. Taotluse esitaja esitas küsimustikule oma vastuse. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et teha kindlaks, kas taotluse esitaja vastab algse määruse artikli 1 lõikes 6 sätestatud uue eksportiva tootja režiimi kasutamise tingimustele, saatis komisjon taotluse esitajale kõigepealt küsimustiku, nõudes tõendeid selle kohta, et taotluse esitaja vastab uue eksportiva tootja režiimi kasutamise tingimustele. Taotluse esitaja esitas küsimustikule oma vastuse.

| (7) | Komisjon soovis kontrollida kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks, et teha kindlaks, kas taotluse esitaja vastab uue eksportiva tootja režiimi kasutamise tingimustele. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon soovis kontrollida kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks, et teha kindlaks, kas taotluse esitaja vastab uue eksportiva tootja režiimi kasutamise tingimustele.

3.   TAOTLUSE ANALÜÜS

TAOTLUSE ANALÜÜS

| (8) | Seoses algse määruse artikli 1 lõikes 6 sätestatud tingimusega, et taotluse esitaja ei eksportinud vaatlusalust toodet liitu selle uurimise ajal, mille alusel meetmed kehtestati, st alates 1. oktoobrist 2016 kuni 30. septembrini 2017 (edaspidi „algne uurimisperiood“), tegi komisjon taotluse esitaja esitatud tõendite alusel uurimise käigus kindlaks, et taotluse esitaja ei saanud uurimisperioodil elektrijalgrattaid liitu eksportida, kuna ta asutati alles 2021. aastal. |
| --- | --- |

(8)

Seoses algse määruse artikli 1 lõikes 6 sätestatud tingimusega, et taotluse esitaja ei eksportinud vaatlusalust toodet liitu selle uurimise ajal, mille alusel meetmed kehtestati, st alates 1. oktoobrist 2016 kuni 30. septembrini 2017 (edaspidi „algne uurimisperiood“), tegi komisjon taotluse esitaja esitatud tõendite alusel uurimise käigus kindlaks, et taotluse esitaja ei saanud uurimisperioodil elektrijalgrattaid liitu eksportida, kuna ta asutati alles 2021. aastal.

| (9) | Seoses algse määruse artikli 1 lõikes 6 sätestatud tingimusega, et taotluse esitaja ei tohi olla seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse algse määrusega kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid, tegi komisjon uurimise käigus kindlaks, et taotluse esitaja ei ole seotud ühegi Hiina Rahvavabariigi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse algse määrusega kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid ja kes oleks algse uurimise käigus saanud teha koostööd. |
| --- | --- |

(9)

Seoses algse määruse artikli 1 lõikes 6 sätestatud tingimusega, et taotluse esitaja ei tohi olla seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse algse määrusega kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid, tegi komisjon uurimise käigus kindlaks, et taotluse esitaja ei ole seotud ühegi Hiina Rahvavabariigi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse algse määrusega kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid ja kes oleks algse uurimise käigus saanud teha koostööd.

| (10) | Mis puudutab algse määruse artikli 1 lõikes 6 sätestatud tingimust, kas taotluse esitaja on vaatlusalust toodet pärast algse uurimisperioodi lõppu liitu tegelikult eksportinud või võtnud tühistamatu lepingulise kohustuse eksportida liitu oluline kogus, tegi komisjon esitatud dokumentide alusel uurimise käigus kindlaks, et taotluse esitaja on eksportinud elektrijalgrattaid liitu pärast uurimisperioodi lõppu. Taotluse esitaja esitas dokumente Hispaaniasse (2021. aasta juunis) ja Itaaliasse (2022. aasta augustis) toimunud müügitehingute kohta. |
| --- | --- |

(10)

Mis puudutab algse määruse artikli 1 lõikes 6 sätestatud tingimust, kas taotluse esitaja on vaatlusalust toodet pärast algse uurimisperioodi lõppu liitu tegelikult eksportinud või võtnud tühistamatu lepingulise kohustuse eksportida liitu oluline kogus, tegi komisjon esitatud dokumentide alusel uurimise käigus kindlaks, et taotluse esitaja on eksportinud elektrijalgrattaid liitu pärast uurimisperioodi lõppu. Taotluse esitaja esitas dokumente Hispaaniasse (2021. aasta juunis) ja Itaaliasse (2022. aasta augustis) toimunud müügitehingute kohta.

| (11) | Seda silmas pidades jõudis komisjon järeldusele, et taotluse esitaja vastab algse määruse artikli 1 lõikes 6 sätestatud tingimusele. |
| --- | --- |

(11)

Seda silmas pidades jõudis komisjon järeldusele, et taotluse esitaja vastab algse määruse artikli 1 lõikes 6 sätestatud tingimusele.

| (12) | Seega vastab taotluse esitaja kõigile kolmele algse määruse artikli 1 lõikes 6 sätestatud uue eksportiva tootja režiimi kasutamise tingimusele ning taotlus tuleks seetõttu heaks kiita. Järelikult tuleks taotluse esitaja suhtes hakata kohaldama 16,2 % suurust dumpinguvastast tollimaksu, mis on ette nähtud algses uurimises koostööd teinud, kuid valimisse kaasamata äriühingutele, kelle suhtes kohaldatakse kõigile teistele äriühingutele rakendusmäärusega (EL) 2019/72) kehtestatud paralleelset tasakaalustavat tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(12)

Seega vastab taotluse esitaja kõigile kolmele algse määruse artikli 1 lõikes 6 sätestatud uue eksportiva tootja režiimi kasutamise tingimusele ning taotlus tuleks seetõttu heaks kiita. Järelikult tuleks taotluse esitaja suhtes hakata kohaldama 16,2 % suurust dumpinguvastast tollimaksu, mis on ette nähtud algses uurimises koostööd teinud, kuid valimisse kaasamata äriühingutele, kelle suhtes kohaldatakse kõigile teistele äriühingutele rakendusmäärusega (EL) 2019/72) kehtestatud paralleelset tasakaalustavat tollimaksumäära.

4.   AVALIKUSTAMINE

AVALIKUSTAMINE

| (13) | Taotluse esitajat ja liidu tootmisharu teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel peeti asjakohaseks kehtestada äriühingu Zhejiang Jollo Technology Co., Ltd suhtes dumpinguvastane tollimaks määraga, mida kohaldatakse algses uurimises koostööd teinud, kuid valimisse kaasamata äriühingute suhtes. |
| --- | --- |

(13)

Taotluse esitajat ja liidu tootmisharu teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel peeti asjakohaseks kehtestada äriühingu Zhejiang Jollo Technology Co., Ltd suhtes dumpinguvastane tollimaks määraga, mida kohaldatakse algses uurimises koostööd teinud, kuid valimisse kaasamata äriühingute suhtes.

| (14) | Huvitatud isikutele anti võimalus esitada märkusi. Märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(14)

Huvitatud isikutele anti võimalus esitada märkusi. Märkusi ei esitatud.

| (15) | Käesolev määrus on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 kohase komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesolev määrus on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 kohase komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2019/73 II lisa valimisse kaasamata koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate loetellu lisatakse järgmine äriühing:

| Äriühing | TARICi lisakood |
| --- | --- |
| Zhejiang Jollo Technology Co., Ltd | 899A |

Äriühing

TARICi lisakood

Zhejiang Jollo Technology Co., Ltd

899A

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. märts 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  
  ELT L 16, 18.1.2019, lk 108.

2

(3)  Komisjoni 17. jaanuari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/72, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit elektrijalgrataste impordi suhtes (ELT L 16, 18.1.2019, lk 5).

3

---

| 17.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/52 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/52

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/592,

16. märts 2023,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/244, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Argentinast pärit biodiislikütuse impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eriti selle artikli 24 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Argentinast pärit biodiislikütuse impordi suhtes kohaldatakse komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/244 (2) (edaspidi „algne uurimine“) kehtestatud lõplikku tasakaalustavat tollimaksu. |
| --- | --- |

(1)

Argentinast pärit biodiislikütuse impordi suhtes kohaldatakse komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/244 (2) (edaspidi „algne uurimine“) kehtestatud lõplikku tasakaalustavat tollimaksu.

| (2) | Argentina eksportiv tootja Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A (edaspidi „taotluse esitaja“), TARICi (3) lisakood C497, mille suhtes kohaldatakse individuaalset tasakaalustavat tollimaksumäära 25,0 %, teatas 23. mail 2022 komisjonile, et ta on oma nime muutnud ning et tema uus nimi on Viterra Argentina S.A. |
| --- | --- |

(2)

Argentina eksportiv tootja Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A (edaspidi „taotluse esitaja“), TARICi (3) lisakood C497, mille suhtes kohaldatakse individuaalset tasakaalustavat tollimaksumäära 25,0 %, teatas 23. mail 2022 komisjonile, et ta on oma nime muutnud ning et tema uus nimi on Viterra Argentina S.A.

| (3) | Äriühingu arvates ei mõjuta nimemuutus tema õigust individuaalsele tasakaalustavale tollimaksumäärale, mida tema suhtes eelmise nime all kohaldati, ning palus komisjonil seda kinnitada. |
| --- | --- |

(3)

Äriühingu arvates ei mõjuta nimemuutus tema õigust individuaalsele tasakaalustavale tollimaksumäärale, mida tema suhtes eelmise nime all kohaldati, ning palus komisjonil seda kinnitada.

| (4) | Euroopa biodiislikütuse tootjate ühendus (EBB) ei nõustunud taotluse esitaja seisukohaga ning väitis, et too on läbi viinud suuri struktuurimuutusi, mille tõttu tal ei ole enam õigust samas mahus meetmetele, kui kehtestati algse uurimise tulemusel. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa biodiislikütuse tootjate ühendus (EBB) ei nõustunud taotluse esitaja seisukohaga ning väitis, et too on läbi viinud suuri struktuurimuutusi, mille tõttu tal ei ole enam õigust samas mahus meetmetele, kui kehtestati algse uurimise tulemusel.

| (5) | Komisjon, kogunud teavet ja uurinud taotluse esitaja tõendeid, leidis, et nimemuutus oli asjaomastes ametiasutustes nõuetekohaselt registreeritud ja et see ei toonud kaasa uusi suhteid selliste ettevõtete gruppidega, keda komisjon algses uurimises ei uurinud. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon, kogunud teavet ja uurinud taotluse esitaja tõendeid, leidis, et nimemuutus oli asjaomastes ametiasutustes nõuetekohaselt registreeritud ja et see ei toonud kaasa uusi suhteid selliste ettevõtete gruppidega, keda komisjon algses uurimises ei uurinud.

| (6) | Toimikus olevad tõendid kinnitasid taotleja väidet, et nimemuutuse olid 3. mail 2022 heaks kiitnud Argentina kaubandusregister ja 1. juulil 2022 föderaalne maksuamet. Sellest tulenevalt asus komisjon seisukohale, et nimemuutus ei mõjuta rakendusmääruses (EL) 2019/244 esitatud järeldusi, eelkõige äriühingu suhtes kohaldatavat tasakaalustava tollimaksu määra. |
| --- | --- |

(6)

Toimikus olevad tõendid kinnitasid taotleja väidet, et nimemuutuse olid 3. mail 2022 heaks kiitnud Argentina kaubandusregister ja 1. juulil 2022 föderaalne maksuamet. Sellest tulenevalt asus komisjon seisukohale, et nimemuutus ei mõjuta rakendusmääruses (EL) 2019/244 esitatud järeldusi, eelkõige äriühingu suhtes kohaldatavat tasakaalustava tollimaksu määra.

| (7) | Eeltoodut arvesse võttes peaks nimemuutus jõustuma kuupäevast, mil äriühing asus ametlikult tegutsema uue nime all, st alates 1. juulist 2022. |
| --- | --- |

(7)

Eeltoodut arvesse võttes peaks nimemuutus jõustuma kuupäevast, mil äriühing asus ametlikult tegutsema uue nime all, st alates 1. juulist 2022.

| (8) | Liidu tootmisharu (EBB) kordas avalikustatud järelduste kohta esitatud märkustes samu väiteid, mis ta oli esitanud ka nime muutmise taotluse kohta. Ta väitis, et nimemuutuse taga on suurem struktuurimuudatus, et taotluse esitaja on üle võtnud teisi ettevõtjaid, mis võimaldas tal biodiislikütuse äri laiendada, ja et vahetunud on ka äriühingu tegevjuht. Seega olevat äriühing tõusnud Argentina põllumajandussektoris liidrikohale ning lisaks olevat ta mingil moel seotud teise, pankrotistunud eksportiva tootjaga. |
| --- | --- |

(8)

Liidu tootmisharu (EBB) kordas avalikustatud järelduste kohta esitatud märkustes samu väiteid, mis ta oli esitanud ka nime muutmise taotluse kohta. Ta väitis, et nimemuutuse taga on suurem struktuurimuudatus, et taotluse esitaja on üle võtnud teisi ettevõtjaid, mis võimaldas tal biodiislikütuse äri laiendada, ja et vahetunud on ka äriühingu tegevjuht. Seega olevat äriühing tõusnud Argentina põllumajandussektoris liidrikohale ning lisaks olevat ta mingil moel seotud teise, pankrotistunud eksportiva tootjaga.

| (9) | Meenutagem, et kõigi Argentina eksportivate tootjate suhtes kehtib hinnakohustus, mis tähendab, et kindlaks on määratud nende minimaalne impordihind ja liitu eksporditava biodiislikütuse koguseline ülemmäär. Need kohustused kehtivad kogu riigi suhtes ja need vaadatakse igal aastal läbi. |
| --- | --- |

(9)

Meenutagem, et kõigi Argentina eksportivate tootjate suhtes kehtib hinnakohustus, mis tähendab, et kindlaks on määratud nende minimaalne impordihind ja liitu eksporditava biodiislikütuse koguseline ülemmäär. Need kohustused kehtivad kogu riigi suhtes ja need vaadatakse igal aastal läbi.

| (10) | Komisjon, uurinud eespool esitatud väiteid, märgib, et tootmisharu ei esitanud nende väidete kinnituseks piisavalt tõendeid. Komisjon ei leidnud tõendeid selle kohta, et taotluse esitaja tegevuse mõju põllumajandussektorile oleks nii suur, või et tema tootmisvõimsus oleks praegu kehtivate meetmetega võrreldes selliselt suurenenud. Kui aga tegemist on ainult nimemuutusega, siis see ei võimalda taotluse esitajal eksportida liitu suuremat kogust ega müüa odavamalt kui miinimumhind, mille komisjon kehtestab teatavaks ajavahemikuks. Seega ei saa nimemuutus mõjutada ega õõnestada praegu kehtivaid meetmeid. Liidu tootmisharu esitatud väiteid ei saanud arvesse võtta ja need lükati seetõttu tagasi. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon, uurinud eespool esitatud väiteid, märgib, et tootmisharu ei esitanud nende väidete kinnituseks piisavalt tõendeid. Komisjon ei leidnud tõendeid selle kohta, et taotluse esitaja tegevuse mõju põllumajandussektorile oleks nii suur, või et tema tootmisvõimsus oleks praegu kehtivate meetmetega võrreldes selliselt suurenenud. Kui aga tegemist on ainult nimemuutusega, siis see ei võimalda taotluse esitajal eksportida liitu suuremat kogust ega müüa odavamalt kui miinimumhind, mille komisjon kehtestab teatavaks ajavahemikuks. Seega ei saa nimemuutus mõjutada ega õõnestada praegu kehtivaid meetmeid. Liidu tootmisharu esitatud väiteid ei saanud arvesse võtta ja need lükati seetõttu tagasi.

| (11) | Võttes arvesse eelmistes põhjendustes esitatud kaalutlusi, pidas komisjon asjakohaseks muuta rakendusmäärust (EL) 2019/244, kuna äriühing, kellele oli varem määratud TARICi lisakood C497, oli muutnud oma nime. |
| --- | --- |

(11)

Võttes arvesse eelmistes põhjendustes esitatud kaalutlusi, pidas komisjon asjakohaseks muuta rakendusmäärust (EL) 2019/244, kuna äriühing, kellele oli varem määratud TARICi lisakood C497, oli muutnud oma nime.

| (12) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (4) artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (4) artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Rakendusmääruse (EL) 2019/244 artiklit 1 muudetakse järgmiselt.

| „Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A | 25,0 % | C497“ |
| --- | --- | --- |

„Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A

25,0 %

C497“

asendatakse järgmisega:

| „Viterra Argentina S.A. | 25,0 % | C497“ |
| --- | --- | --- |

„Viterra Argentina S.A.

25,0 %

C497“

2.   TARICi lisakoodi C497, mis seni oli määratud äriühingule Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A, kuulub alates 1. juulist 2022 äriühingule Viterra Argentina S.A. Äriühingu Viterra Argentina S.A. toodete impordilt makstud lõplik tollimaks, mis ületab rakendusmääruse (EL) 2019/244 artikliga 1 äriühingule Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu, makstakse tagasi või seda vähendatakse vastavalt kohaldatavatele tollialastele õigusaktidele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. märts 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 55.

1

(2)  Komisjoni 11. veebruari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/244, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Argentinast pärit biodiislikütuse impordi suhtes (ELT L 40, 12.2.2019, lk 1).

2

(3)  Euroopa Liidu integreeritud tariifistik.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 176, 30.6.2016, lk 21).

4

---

| 17.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/54 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/54

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/593,

16. märts 2023,

millega kehtestatakse Hansol Groupile uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks teatava Korea Vabariigist pärit kerge termopaberi impordi suhtes ja muudetakse jääktollimaksu suurust

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ja artikli 14 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | Pärast alusmääruse artikli 5 kohast dumpinguvastast uurimist võttis komisjon 2. mail 2017 vastu rakendusmääruse (EL) 2017/763, (2) millega kehtestati lõplik dumpinguvastane tollimaks liitu imporditud, Korea Vabariigist (edaspidi „asjaomane riik“) pärit teatava kerge termopaberi suhtes (edaspidi „vaidlustatud määrus“). Sellega nähti nii Hansoli grupile kui ka kõigile teistele äriühingutele ette kindlasummaline tollimaks suurusega 104,46 eurot netotonni kohta. |
| --- | --- |

(1)

Pärast alusmääruse artikli 5 kohast dumpinguvastast uurimist võttis komisjon 2. mail 2017 vastu rakendusmääruse (EL) 2017/763, (2) millega kehtestati lõplik dumpinguvastane tollimaks liitu imporditud, Korea Vabariigist (edaspidi „asjaomane riik“) pärit teatava kerge termopaberi suhtes (edaspidi „vaidlustatud määrus“). Sellega nähti nii Hansoli grupile kui ka kõigile teistele äriühingutele ette kindlasummaline tollimaks suurusega 104,46 eurot netotonni kohta.

2

1.1.   Otsused kohtuasjades T-383/17 (3)
  ja C-260/20 P (4).

Otsused kohtuasjades T-383/17

3

ja C-260/20 P

4

| (2) | Hansoli grupp (Hansol Paper Co. Ltd. ja Hansol Artone Paper Co. Ltd.) (edaspidi „Hansol“) vaidlustas selle määruse Üldkohtus. 2. aprillil 2020 tegi Üldkohus kohtuasjas T-383/17 otsuse, millega tühistas rakendusmääruse (EL) 2017/763 Hansoli osas. 11. juunil 2020 vaidlustas komisjon Üldkohtu otsuse kohtuasjas C-260/20 P. 12. mail 2022 jättis Euroopa Kohus selle kaebuse rahuldamata. |
| --- | --- |

(2)

Hansoli grupp (Hansol Paper Co. Ltd. ja Hansol Artone Paper Co. Ltd.) (edaspidi „Hansol“) vaidlustas selle määruse Üldkohtus. 2. aprillil 2020 tegi Üldkohus kohtuasjas T-383/17 otsuse, millega tühistas rakendusmääruse (EL) 2017/763 Hansoli osas. 11. juunil 2020 vaidlustas komisjon Üldkohtu otsuse kohtuasjas C-260/20 P. 12. mail 2022 jättis Euroopa Kohus selle kaebuse rahuldamata.

| (3) | Üldkohus leidis, et komisjon eksis vähemalt ühe Hansol Artone Paper Co. Ltd. (edaspidi „Artone“) müüdava tooteliigi normaalväärtuse kindlaksmääramisel. Selle tooteliigi omamaise müügi puudumise tõttu oli komisjon normaalväärtuse arvutanud Artone tootmiskulude põhjal, nagu ette nähtud alusmääruse artikli 2 lõikega 3. Kuna äriühingu Hansol Paper Co. Ltd. (edaspidi „Hansol Paper“) kõnealuse tooteliigi omamaine müük tavapärase kaubandustegevuse käigus oli tüüpiline, leidis Üldkohus, et komisjon oleks alusmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt pidanud normaalväärtusena kasutama Hansol Paperi omamaist müügihinda. |
| --- | --- |

(3)

Üldkohus leidis, et komisjon eksis vähemalt ühe Hansol Artone Paper Co. Ltd. (edaspidi „Artone“) müüdava tooteliigi normaalväärtuse kindlaksmääramisel. Selle tooteliigi omamaise müügi puudumise tõttu oli komisjon normaalväärtuse arvutanud Artone tootmiskulude põhjal, nagu ette nähtud alusmääruse artikli 2 lõikega 3. Kuna äriühingu Hansol Paper Co. Ltd. (edaspidi „Hansol Paper“) kõnealuse tooteliigi omamaine müük tavapärase kaubandustegevuse käigus oli tüüpiline, leidis Üldkohus, et komisjon oleks alusmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt pidanud normaalväärtusena kasutama Hansol Paperi omamaist müügihinda.

| (4) | Üldkohus leidis samuti, et komisjon oli teinud ilmse hindamisvea, kaaludes suurte rullide müüki sõltumatutele klientidele Euroopa Liidus võrreldes nende müügiga seotud töötlejatele, kes töötlevad neid väikesteks rullideks. Komisjoni kaalumise eesmärk oli kajastada nõuetekohaselt Hansoli üldist dumpingukäitumist, kuigi vastavalt Hansoli taotlusele olid kolm temaga seotud töötlejat vabastatud küsimustikule vastamisest. Üldkohus leidis, et kuna komisjon ei olnud arvesse võtnud teatavaid Schades Nordicu (kes on üks kolmest liidu töötlejast) edasi müüdud koguseid, oli Hansoli suurte rullide sõltumatutele klientidele suunatud müügi osakaal näidatud tegelikust väiksemana, kusjuures selle müügi puhul oli dumpingumarginaal oluliselt madalam kui müümisel seotud töötlejatele, kes müüvad toodet väikeste rullide kujul edasi sõltumatutele kauplejatele. Komisjon oli seega rikkunud alusmääruse artikli 2 lõiget 11, kuna komisjoni arvutused ei kajastanud Hansoli dumpingu täielikku ulatust. |
| --- | --- |

(4)

Üldkohus leidis samuti, et komisjon oli teinud ilmse hindamisvea, kaaludes suurte rullide müüki sõltumatutele klientidele Euroopa Liidus võrreldes nende müügiga seotud töötlejatele, kes töötlevad neid väikesteks rullideks. Komisjoni kaalumise eesmärk oli kajastada nõuetekohaselt Hansoli üldist dumpingukäitumist, kuigi vastavalt Hansoli taotlusele olid kolm temaga seotud töötlejat vabastatud küsimustikule vastamisest. Üldkohus leidis, et kuna komisjon ei olnud arvesse võtnud teatavaid Schades Nordicu (kes on üks kolmest liidu töötlejast) edasi müüdud koguseid, oli Hansoli suurte rullide sõltumatutele klientidele suunatud müügi osakaal näidatud tegelikust väiksemana, kusjuures selle müügi puhul oli dumpingumarginaal oluliselt madalam kui müümisel seotud töötlejatele, kes müüvad toodet väikeste rullide kujul edasi sõltumatutele kauplejatele. Komisjon oli seega rikkunud alusmääruse artikli 2 lõiget 11, kuna komisjoni arvutused ei kajastanud Hansoli dumpingu täielikku ulatust.

| (5) | Üldkohus oli samuti seisukohal, et põhjenduses 4 nimetatud kaalumisviga mõjutas ka hinna allalöömise ja kahjumarginaali arvutusi, kuna komisjon lähtus nende puhul samadest osakaaludest. Seetõttu leidis ta, et komisjon oli rikkunud alusmääruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3. |
| --- | --- |

(5)

Üldkohus oli samuti seisukohal, et põhjenduses 4 nimetatud kaalumisviga mõjutas ka hinna allalöömise ja kahjumarginaali arvutusi, kuna komisjon lähtus nende puhul samadest osakaaludest. Seetõttu leidis ta, et komisjon oli rikkunud alusmääruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3.

| (6) | Euroopa Kohus leidis sama (5). |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Kohus leidis sama (5).

5

1.2.   Kohtuotsuse rakendamine

Kohtuotsuse rakendamine

| (7) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artiklile 266 on liidu institutsioonid kohustatud võtma vajalikud meetmed liidu kohtute otsuste täitmiseks. Liidu institutsioonide vastuvõetud akti tühistamise korral haldusmenetluse käigus, nagu seda on praegusel juhul dumpinguvastane uurimine, tähendab Üldkohtu otsuse täitmine tühistatud akti asendamist uue aktiga, millest on kõrvaldatud Üldkohtu tuvastatud õigusvastasus (6). |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artiklile 266 on liidu institutsioonid kohustatud võtma vajalikud meetmed liidu kohtute otsuste täitmiseks. Liidu institutsioonide vastuvõetud akti tühistamise korral haldusmenetluse käigus, nagu seda on praegusel juhul dumpinguvastane uurimine, tähendab Üldkohtu otsuse täitmine tühistatud akti asendamist uue aktiga, millest on kõrvaldatud Üldkohtu tuvastatud õigusvastasus (6).

6

| (8) | Üldkohtu ja Euroopa Kohtu praktika kohaselt võib menetlust tühistatud akti asendamiseks alustada punktist, kus õigusvastasus ilmnes (7). See tähendab eelkõige, et olukorras, kus haldusmenetluse lõpetamise akt tühistatakse, ei pruugi see tühistamine tingimata mõjutada ettevalmistavaid akte, näiteks dumpinguvastase menetluse algatamist käsitlevat akti. Näiteks olukorras, kus tühistatakse määrus, millega on kehtestatud lõplikud dumpinguvastased meetmed, jääb menetlus avatuks, sest liidu õiguskorrast on kadunud üksnes akt, millega kõnealune menetlus lõpetati, (8) välja arvatud juhul, kui õigusvastasus tekkis menetluse algatamise etapis. Haldusmenetluse jätkamine, kehtestades uuesti dumpinguvastase tollimaksu impordile, mis toimus tühistatud määruse kohaldamise ajal, ei ole vastuolus tagasiulatuva jõu puudumist reguleeriva normiga (9). |
| --- | --- |

(8)

Üldkohtu ja Euroopa Kohtu praktika kohaselt võib menetlust tühistatud akti asendamiseks alustada punktist, kus õigusvastasus ilmnes (7). See tähendab eelkõige, et olukorras, kus haldusmenetluse lõpetamise akt tühistatakse, ei pruugi see tühistamine tingimata mõjutada ettevalmistavaid akte, näiteks dumpinguvastase menetluse algatamist käsitlevat akti. Näiteks olukorras, kus tühistatakse määrus, millega on kehtestatud lõplikud dumpinguvastased meetmed, jääb menetlus avatuks, sest liidu õiguskorrast on kadunud üksnes akt, millega kõnealune menetlus lõpetati, (8) välja arvatud juhul, kui õigusvastasus tekkis menetluse algatamise etapis. Haldusmenetluse jätkamine, kehtestades uuesti dumpinguvastase tollimaksu impordile, mis toimus tühistatud määruse kohaldamise ajal, ei ole vastuolus tagasiulatuva jõu puudumist reguleeriva normiga (9).

7

8

9

| (9) | Käesoleval juhul tühistas Üldkohus vaidlustatud määruse Hansoli osas põhjendustes 3–5 nimetatud põhjustel. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleval juhul tühistas Üldkohus vaidlustatud määruse Hansoli osas põhjendustes 3–5 nimetatud põhjustel.

| (10) | Vaidlustatud määruses sätestatud järeldused, mida ei vaidlustatud või mille vaidlustused Üldkohus tagasi lükkas või mille vaidlustusi Üldkohus ei uurinud ning mis seega ei viinud vaidlustatud määruse tühistamiseni, jäävad täielikult kehtima (10). |
| --- | --- |

(10)

Vaidlustatud määruses sätestatud järeldused, mida ei vaidlustatud või mille vaidlustused Üldkohus tagasi lükkas või mille vaidlustusi Üldkohus ei uurinud ning mis seega ei viinud vaidlustatud määruse tühistamiseni, jäävad täielikult kehtima (10).

10

| (11) | Kui Euroopa Kohus oli teinud oma otsuse kohtuasjas C-260/20 P, otsustas komisjon osaliselt taasalustada teatava kerge termopaberi importi käsitleva dumpinguvastast uurimist, mille tulemusel oli vastu võetud vaidlustatud määrus, ja jätkata uurimist punktist, kus rikkumine aset leidis. Sellekohane teade (edaspidi „taasalustamisteade“) avaldati Euroopa Liidu Teatajas30. juunil 2022 (11). Taasalustatud uurimisel vaadeldakse ainult Euroopa Kohtu otsuse rakendamist Hansoli suhtes. |
| --- | --- |

(11)

Kui Euroopa Kohus oli teinud oma otsuse kohtuasjas C-260/20 P, otsustas komisjon osaliselt taasalustada teatava kerge termopaberi importi käsitleva dumpinguvastast uurimist, mille tulemusel oli vastu võetud vaidlustatud määrus, ja jätkata uurimist punktist, kus rikkumine aset leidis. Sellekohane teade (edaspidi „taasalustamisteade“) avaldati Euroopa Liidu Teatajas30. juunil 2022 (11). Taasalustatud uurimisel vaadeldakse ainult Euroopa Kohtu otsuse rakendamist Hansoli suhtes.

Euroopa Liidu Teatajas

11

| (12) | Komisjon otsustas ka, et Korea Vabariigist pärit, Hansoli toodetud teatava kerge termopaberi import tuleb registreerida, ning palus liikmesriikide tolliasutustel mitte teha otsuseid Hansoli toodete importi puudutavate dumpinguvastaste tollimaksude tagasimaksmise ja vähendamise nõuete kohta enne, kui komisjoni rakendusmäärus, millega tollimaksud taaskehtestatakse (12) (edaspidi „registreerimismäärus“), on avaldatud. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon otsustas ka, et Korea Vabariigist pärit, Hansoli toodetud teatava kerge termopaberi import tuleb registreerida, ning palus liikmesriikide tolliasutustel mitte teha otsuseid Hansoli toodete importi puudutavate dumpinguvastaste tollimaksude tagasimaksmise ja vähendamise nõuete kohta enne, kui komisjoni rakendusmäärus, millega tollimaksud taaskehtestatakse (12) (edaspidi „registreerimismäärus“), on avaldatud.

12

| (13) | Komisjon teavitas huvitatud isikuid uurimise taasalustamisest ja palus neil esitada oma märkused. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon teavitas huvitatud isikuid uurimise taasalustamisest ja palus neil esitada oma märkused.

2.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED UURIMISE TAASALUSTAMISE KOHTA

HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED UURIMISE TAASALUSTAMISE KOHTA

| (14) | Komisjonile esitasid märkusi Hansol ning Euroopa termopaberitootjate ühing (ETPA) ja selle liikmed. |
| --- | --- |

(14)

Komisjonile esitasid märkusi Hansol ning Euroopa termopaberitootjate ühing (ETPA) ja selle liikmed.

| (15) | Hansol märkis, et tuginedes Üldkohtu otsustele kohtuasjades T-440/20 ja T-441/20 (edaspidi „Jindal Saw“), (13) esitas komisjon registreerimismääruses järelduse, et impordi registreerimine on vahend, mis võimaldab võtta impordi suhtes meetmeid alates registreerimise kuupäevast. Hansol väitis, et need kohtuotsused ei ole veel lõplikud ega ole praeguses olukorras kohaldatavad, sest Üldkohus oli kohtuasjas T-383/17 osutanud, et määrus on õigusvastane, kuid kohtuasjades T-440/20 ja T-441/20 ta seda ei kinnitanud. Ta väitis ka seda, et Jindal Saw kohtuasjas oli äriühing Jindal Saw üks mitmest eksportivast tootjast ja ka asjaomaseid riike oli mitu, kuid käesoleval juhul on Hansol ainus eksportiv tootja, ja on ainult üks asjaomane riik – Korea. Seetõttu väitis Hansol, et komisjon ei saa tugineda Jindal Saw kohtuotsustele ega Hansoli toodetud vaatlusaluse toote impordilt saada olevat dumpinguvastast tollimaksu selle alusel tagasiulatuvalt sisse nõuda. |
| --- | --- |

(15)

Hansol märkis, et tuginedes Üldkohtu otsustele kohtuasjades T-440/20 ja T-441/20 (edaspidi „Jindal Saw“), (13) esitas komisjon registreerimismääruses järelduse, et impordi registreerimine on vahend, mis võimaldab võtta impordi suhtes meetmeid alates registreerimise kuupäevast. Hansol väitis, et need kohtuotsused ei ole veel lõplikud ega ole praeguses olukorras kohaldatavad, sest Üldkohus oli kohtuasjas T-383/17 osutanud, et määrus on õigusvastane, kuid kohtuasjades T-440/20 ja T-441/20 ta seda ei kinnitanud. Ta väitis ka seda, et Jindal Saw kohtuasjas oli äriühing Jindal Saw üks mitmest eksportivast tootjast ja ka asjaomaseid riike oli mitu, kuid käesoleval juhul on Hansol ainus eksportiv tootja, ja on ainult üks asjaomane riik – Korea. Seetõttu väitis Hansol, et komisjon ei saa tugineda Jindal Saw kohtuotsustele ega Hansoli toodetud vaatlusaluse toote impordilt saada olevat dumpinguvastast tollimaksu selle alusel tagasiulatuvalt sisse nõuda.

13

| (16) | Selle kohta, et Jindal Saw kohtuotsust saab veel edasi kaevata, osutas ETPA, et need kohtuotsused kordavad ammu väljakujunenud kohtupraktikat. ETPA vaidlustas ka Hansoli väite erinevuste kohta kohtuotsuste Jindal Saw ja T-383/17 vahel, kuna kohtuasjas T-383/17, nagu ka kohtuotsuste T-300/16 ja T-301/16 (mis on kohtuasjadele T-440/20 ja T-441/20 eelnenud kohtuasjad, millega tühistati algsed määrused Jindal Saw kohta) resolutiivosa puhul, tühistas Üldkohus vaidlustatud määruse hageja osas täielikult. ETPA on seisukohal, et kuna kohtuotsusega tühistati vaidlustatud määrus ainult Hansoli osas, siis vastupidiselt Hansoli väitele kuulub see määrus endiselt liidu õiguskorda. |
| --- | --- |

(16)

Selle kohta, et Jindal Saw kohtuotsust saab veel edasi kaevata, osutas ETPA, et need kohtuotsused kordavad ammu väljakujunenud kohtupraktikat. ETPA vaidlustas ka Hansoli väite erinevuste kohta kohtuotsuste Jindal Saw ja T-383/17 vahel, kuna kohtuasjas T-383/17, nagu ka kohtuotsuste T-300/16 ja T-301/16 (mis on kohtuasjadele T-440/20 ja T-441/20 eelnenud kohtuasjad, millega tühistati algsed määrused Jindal Saw kohta) resolutiivosa puhul, tühistas Üldkohus vaidlustatud määruse hageja osas täielikult. ETPA on seisukohal, et kuna kohtuotsusega tühistati vaidlustatud määrus ainult Hansoli osas, siis vastupidiselt Hansoli väitele kuulub see määrus endiselt liidu õiguskorda.

| (17) | Sellega seoses märkis komisjon, et kuigi kohtuasjas T-440/20 tehtud otsus ei olnud registreerimismääruse avaldamise ajal veel lõplik, ei tähenda see veel, et registreerimine ei olnud selles asjas üldse võimalik. Üldkohus kiitis selles kohtuasjas heaks komisjoni praktika hakata kohtuotsuseid täitma ja importi registreerima, mis kinnitab, et komisjon võib sellistes olukordades tõepoolest importi registreerida. Üldkohus märkis, et alusmääruse artikkel 14, mis annab komisjonile õiguse liikmesriikide asutustelt nõuda impordi registreerimiseks vajalike meetmete võtmist, on üldkohaldatav. Üldkohus märkis, et määruse artikli 14 lõike 5 puhul puuduvad asjaolud, mis piiraksid komisjoni õigust nõuda siseriiklikelt tolliasutustelt kauba registreerimist. Lisaks märkis Üldkohus, et kui võtta komisjonilt õigus nõuda registreerimist lõpliku dumpinguvastase tollimaksu taaskehtestamise menetluse raames, võib see kahjustada sellise taaskehtestamise aluseks olevate määruste täitmist. Seejuures on kohtuotsus praeguseks jõustunud. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(17)

Sellega seoses märkis komisjon, et kuigi kohtuasjas T-440/20 tehtud otsus ei olnud registreerimismääruse avaldamise ajal veel lõplik, ei tähenda see veel, et registreerimine ei olnud selles asjas üldse võimalik. Üldkohus kiitis selles kohtuasjas heaks komisjoni praktika hakata kohtuotsuseid täitma ja importi registreerima, mis kinnitab, et komisjon võib sellistes olukordades tõepoolest importi registreerida. Üldkohus märkis, et alusmääruse artikkel 14, mis annab komisjonile õiguse liikmesriikide asutustelt nõuda impordi registreerimiseks vajalike meetmete võtmist, on üldkohaldatav. Üldkohus märkis, et määruse artikli 14 lõike 5 puhul puuduvad asjaolud, mis piiraksid komisjoni õigust nõuda siseriiklikelt tolliasutustelt kauba registreerimist. Lisaks märkis Üldkohus, et kui võtta komisjonilt õigus nõuda registreerimist lõpliku dumpinguvastase tollimaksu taaskehtestamise menetluse raames, võib see kahjustada sellise taaskehtestamise aluseks olevate määruste täitmist. Seejuures on kohtuotsus praeguseks jõustunud. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (18) | Hansol väitis veel, et vaidlustatud määrus ei ole enam asjakohane, kuna see Hansoli osas tühistati ja Hansol oli ainus eksportiv tootja, keda see määrus puudutas. Selle kohta märkis komisjon, et kuna väide on faktiliselt väär, siis komisjon ei hakka analüüsima, kuivõrd see on õiguslikult põhjendatud. Kuigi uurimisperioodil tehtud kindlaks ühtegi teist liitu eksportivat Korea Vabariigi tootjat, ei tähenda see, et rakendusmäärust (EL) 2017/763 kohaldatakse ainult Hansoli suhtes. Tegelikult kehtestas komisjon vaidlustatud määrusega tollimaksu jääktollimaksu kujul ka teistele eksportivatele tootjatele (14). Üldkohus tühistas vaidlustatud määruse ainult Hansol Paper Co. Ltd. osas. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(18)

Hansol väitis veel, et vaidlustatud määrus ei ole enam asjakohane, kuna see Hansoli osas tühistati ja Hansol oli ainus eksportiv tootja, keda see määrus puudutas. Selle kohta märkis komisjon, et kuna väide on faktiliselt väär, siis komisjon ei hakka analüüsima, kuivõrd see on õiguslikult põhjendatud. Kuigi uurimisperioodil tehtud kindlaks ühtegi teist liitu eksportivat Korea Vabariigi tootjat, ei tähenda see, et rakendusmäärust (EL) 2017/763 kohaldatakse ainult Hansoli suhtes. Tegelikult kehtestas komisjon vaidlustatud määrusega tollimaksu jääktollimaksu kujul ka teistele eksportivatele tootjatele (14). Üldkohus tühistas vaidlustatud määruse ainult Hansol Paper Co. Ltd. osas. Seepärast lükati see väide tagasi.

14

| (19) | Hansol väljendas ka kartust, et komisjon vist ei oskagi kaalumisviga parandada. Hansoli väitel võttis Üldkohus oma otsuses seisukoha, et Hansoliga seotud töötlejatele (Schades Nordic, Heipa ja R+S) müüdud suurte rullide koguse suhtes tuleb rakendada sama protsenti, mille Schades Ltd. edasimüüdud suured rullid moodustavad äriühingute Hansol Paper, Artone ja temaga seotud kaupleja Hansol Europe poolt temaga seotud kauplejale Schades Ltd. müüdud suurtest rullidest. Saadud kogus tuleks liita dumpingumarginaali arvutamisel aluseks võetud otseselt ja kaudselt müüdud suurte rullide kogusele ning arvata maha äriühingutele Schades Nordic, Heipa ja R+S töötlemiseks müüdud suurtest rullidest. Selle põhjal esitas Hansol uue arvutuse ühelt poolt suurte rullide sõltumatutele klientidele suunatud otsese ja kaudse müügi ning teiselt poolt seotud töötlejatele müüdud, väikeste rullidena sõltumatutele klientidele edasimüügiks mõeldud suurte rullide osakaalu kohta. ETPA osutas, et uurimise ajal oli Schades Nordic lisaks Schades Ltd.-le ainus Hansoliga seotud töötleja, kes tegeles ka suurte rullide edasimüügiga, ja juba seetõttu ei oleks selline lähenemisviis kooskõlas komisjonile kättesaadavate tõenditega. Ta rõhutas ka seda, et kuigi Üldkohus leidis vigu lähenemisviisis, millest komisjon lähtus esialgses uurimises, ei pakkunud ta välja muud kaaluarvutuse meetodit ja märkis, et seda, kuidas tagada kohtuotsuse täitmine, otsustab komisjon ise. |
| --- | --- |

(19)

Hansol väljendas ka kartust, et komisjon vist ei oskagi kaalumisviga parandada. Hansoli väitel võttis Üldkohus oma otsuses seisukoha, et Hansoliga seotud töötlejatele (Schades Nordic, Heipa ja R+S) müüdud suurte rullide koguse suhtes tuleb rakendada sama protsenti, mille Schades Ltd. edasimüüdud suured rullid moodustavad äriühingute Hansol Paper, Artone ja temaga seotud kaupleja Hansol Europe poolt temaga seotud kauplejale Schades Ltd. müüdud suurtest rullidest. Saadud kogus tuleks liita dumpingumarginaali arvutamisel aluseks võetud otseselt ja kaudselt müüdud suurte rullide kogusele ning arvata maha äriühingutele Schades Nordic, Heipa ja R+S töötlemiseks müüdud suurtest rullidest. Selle põhjal esitas Hansol uue arvutuse ühelt poolt suurte rullide sõltumatutele klientidele suunatud otsese ja kaudse müügi ning teiselt poolt seotud töötlejatele müüdud, väikeste rullidena sõltumatutele klientidele edasimüügiks mõeldud suurte rullide osakaalu kohta. ETPA osutas, et uurimise ajal oli Schades Nordic lisaks Schades Ltd.-le ainus Hansoliga seotud töötleja, kes tegeles ka suurte rullide edasimüügiga, ja juba seetõttu ei oleks selline lähenemisviis kooskõlas komisjonile kättesaadavate tõenditega. Ta rõhutas ka seda, et kuigi Üldkohus leidis vigu lähenemisviisis, millest komisjon lähtus esialgses uurimises, ei pakkunud ta välja muud kaaluarvutuse meetodit ja märkis, et seda, kuidas tagada kohtuotsuse täitmine, otsustab komisjon ise.

| (20) | Selle kohta märkis komisjon, et Hansoli pakutud meetod erineb põhimõtteliselt meetodist, mida komisjon kasutas dumpingu arvutamisel vaidlustatud määruse jaoks. Hansoli marginaalide arvutamisel selgitas komisjon välja kogu Hansoli grupi valmistatud, sõltumatutele klientidele otseselt ja kaudselt müüdud suurte rullide koguse. Andmed saadi müügitabelitest, mis olid esitatud gruppi kuuluvate äriühingute vastustest küsimustikule. Selle põhjal tegi komisjon kindlaks sellise müügi osakaalu võrreldes väikesteks rullideks töödeldavate suurte rullide osakaaluga. Hansoli välja pakutud meetod – võrrelda Schades Ltd. suurte rullide edasimüügi arvutatud osatähtsust Schades Ltd ülejäänud kolmele seotud töötlejale mõeldud koguostumahus – on põhimõtteliselt erinev ja mitte nii täpne viis nende kolme seotud töötleja suurte rullide edasimüügimahu kindlaksmääramiseks, võttes arvesse, et need kolm seotud töötlejat ei vastanud küsimustikule ning et nende müügimahtude kohta esitas Hansol andmed menetluse käigus. |
| --- | --- |

(20)

Selle kohta märkis komisjon, et Hansoli pakutud meetod erineb põhimõtteliselt meetodist, mida komisjon kasutas dumpingu arvutamisel vaidlustatud määruse jaoks. Hansoli marginaalide arvutamisel selgitas komisjon välja kogu Hansoli grupi valmistatud, sõltumatutele klientidele otseselt ja kaudselt müüdud suurte rullide koguse. Andmed saadi müügitabelitest, mis olid esitatud gruppi kuuluvate äriühingute vastustest küsimustikule. Selle põhjal tegi komisjon kindlaks sellise müügi osakaalu võrreldes väikesteks rullideks töödeldavate suurte rullide osakaaluga. Hansoli välja pakutud meetod – võrrelda Schades Ltd. suurte rullide edasimüügi arvutatud osatähtsust Schades Ltd ülejäänud kolmele seotud töötlejale mõeldud koguostumahus – on põhimõtteliselt erinev ja mitte nii täpne viis nende kolme seotud töötleja suurte rullide edasimüügimahu kindlaksmääramiseks, võttes arvesse, et need kolm seotud töötlejat ei vastanud küsimustikule ning et nende müügimahtude kohta esitas Hansol andmed menetluse käigus.

| (21) | Komisjon täpsustas, et kuigi Üldkohus leidis, et komisjon oli eksinud, kui ta ei võtnud arvutustes arvesse neid suurte rullide edasimüügi mahtusid, millest menetluse käigus oli teatanud Schades Nordic, (15) ei lükanud ta ümber komisjoni kasutatud meetodit kui sellist. Sellest lähtudes jättis komisjon, järgides kõrvalekaldumatult Üldkohtu otsust, osakaalude kindlaksmääramise metoodika muutmata, kuid võttis vastavalt Üldkohtu otsusele nüüd arvesse ka Schades Nordicu, Heipa ja R+S-i müüdud suurte rullide kogust. Seda arvutust on täpsemalt selgitatud äriühingu kohta avaldatud järeldustes. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon täpsustas, et kuigi Üldkohus leidis, et komisjon oli eksinud, kui ta ei võtnud arvutustes arvesse neid suurte rullide edasimüügi mahtusid, millest menetluse käigus oli teatanud Schades Nordic, (15) ei lükanud ta ümber komisjoni kasutatud meetodit kui sellist. Sellest lähtudes jättis komisjon, järgides kõrvalekaldumatult Üldkohtu otsust, osakaalude kindlaksmääramise metoodika muutmata, kuid võttis vastavalt Üldkohtu otsusele nüüd arvesse ka Schades Nordicu, Heipa ja R+S-i müüdud suurte rullide kogust. Seda arvutust on täpsemalt selgitatud äriühingu kohta avaldatud järeldustes.

15

3.   ÜLDKOHTUS SEDASTATUD JA EUROOPA KOHTUS KINNITUST LEIDNUD PROBLEEMIDE LÄBIVAATAMINE

ÜLDKOHTUS SEDASTATUD JA EUROOPA KOHTUS KINNITUST LEIDNUD PROBLEEMIDE LÄBIVAATAMINE

3.1.   Dumpingumarginaal

Dumpingumarginaal

3.1.1.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (22) | Kuna kahel tooteliigil, mida eksportis liitu Artone, puudus tüüpiline omamaine müük, tegi komisjon dumpingu arvutamiseks kindlaks nende toodete normaalväärtuse. Liidu kohtud leidsid kohtuasjas T-383/17 tehtud otsuse punktides 148 ja 152–158 ning kohtuasjas C-260/20 P tehtud otsuse punktides 79 ja 85, et nii alusmääruse artikli 2 lõike 1 esimese lõigu sõnastuse kui ka lõigu ülesehituse kohaselt tuleb normaalväärtuse kindlaksmääramisel esmajärjekorras arvesse võtta tavapärase kaubandustegevuse käigus tegelikult makstud või makstavat hinda. Kui eksportija ei müü samasugust toodet omamaisel turul, määratakse normaalväärtus esmajärjekorras kindlaks teiste müüjate või tootjate hindade, mitte aga asjaomase äriühingu tootmiskulude põhjal. |
| --- | --- |

(22)

Kuna kahel tooteliigil, mida eksportis liitu Artone, puudus tüüpiline omamaine müük, tegi komisjon dumpingu arvutamiseks kindlaks nende toodete normaalväärtuse. Liidu kohtud leidsid kohtuasjas T-383/17 tehtud otsuse punktides 148 ja 152–158 ning kohtuasjas C-260/20 P tehtud otsuse punktides 79 ja 85, et nii alusmääruse artikli 2 lõike 1 esimese lõigu sõnastuse kui ka lõigu ülesehituse kohaselt tuleb normaalväärtuse kindlaksmääramisel esmajärjekorras arvesse võtta tavapärase kaubandustegevuse käigus tegelikult makstud või makstavat hinda. Kui eksportija ei müü samasugust toodet omamaisel turul, määratakse normaalväärtus esmajärjekorras kindlaks teiste müüjate või tootjate hindade, mitte aga asjaomase äriühingu tootmiskulude põhjal.

| (23) | Üldkohus leidis, et kuna ühte kahest põhjenduses 22 nimetatud tooteliigist müüs seotud äriühing Hansol Paper omamaisel turul tüüpilises koguses ja tavapärase kaubandustegevuse käigus, on komisjon Artone normaalväärtuse arvutamisel rikkunud alusmääruse artikli 2 lõiget 1. |
| --- | --- |

(23)

Üldkohus leidis, et kuna ühte kahest põhjenduses 22 nimetatud tooteliigist müüs seotud äriühing Hansol Paper omamaisel turul tüüpilises koguses ja tavapärase kaubandustegevuse käigus, on komisjon Artone normaalväärtuse arvutamisel rikkunud alusmääruse artikli 2 lõiget 1.

| (24) | Seetõttu arvutas komisjon selle tooteliigi normaalväärtuse uuesti, asendades selle tooteliigi puhul Artone arvutatud normaalväärtuse Hansol Paperi normaalväärtusega. |
| --- | --- |

(24)

Seetõttu arvutas komisjon selle tooteliigi normaalväärtuse uuesti, asendades selle tooteliigi puhul Artone arvutatud normaalväärtuse Hansol Paperi normaalväärtusega.

| (25) | Ka teisel Artone eksporditaval tooteliigil, mille normaalväärtus arvutati, puudus Hansol Paperil tüüpiline omamaine müük. Hansol Paperi omamaise müügi maht jäi tunduvalt alla alusmääruse artikli 2 lõikes 2 sätestatud 5 % künnise. Sellest ja alusmääruse artikli 2 lõikest 3 lähtudes arvutati selle tooteliigi normaalväärtus ka Hansol Paperi puhul. Selle tooteliigi puhul jäeti Artone normaalväärtuse arvutus muutmata, kuna puudusid tüüpilised müügihinnad, mis oleksid kujunenud eksportiva riigi teiste müüjate või tootjate tavapärase kaubandustegevuse käigus. |
| --- | --- |

(25)

Ka teisel Artone eksporditaval tooteliigil, mille normaalväärtus arvutati, puudus Hansol Paperil tüüpiline omamaine müük. Hansol Paperi omamaise müügi maht jäi tunduvalt alla alusmääruse artikli 2 lõikes 2 sätestatud 5 % künnise. Sellest ja alusmääruse artikli 2 lõikest 3 lähtudes arvutati selle tooteliigi normaalväärtus ka Hansol Paperi puhul. Selle tooteliigi puhul jäeti Artone normaalväärtuse arvutus muutmata, kuna puudusid tüüpilised müügihinnad, mis oleksid kujunenud eksportiva riigi teiste müüjate või tootjate tavapärase kaubandustegevuse käigus.

3.1.2.   Osakaal

Osakaal

| (26) | Vaidlustatud määruse vastuvõtmiseni viinud uurimise käigus vastasid komisjoni küsimustikule äriühingud Hansol, Artone, Hansol Europe (liidus asuv seotud kaupleja) ja Schades UK Ltd. (liidus asuv seotud kaupleja ja töötleja). Kolm liidus asuvat, Hansol Groupiga seotud töötlejat – Schades Nordic, Heipa ja R+S – olid palunud luba jätta eksportiva tootjaga seotud äriühingutele ettenähtud küsimustik (küsimustiku I lisa) täitmata. Need isikud töötlesid vaatlusalust toodet väikesteks rullideks ja müüsid neid sõltumatutele klientidele edasi. Komisjon rahuldas nende palve, kuna neil puudus vaatlusaluse toote müük täiesti või oli see väga väike. |
| --- | --- |

(26)

Vaidlustatud määruse vastuvõtmiseni viinud uurimise käigus vastasid komisjoni küsimustikule äriühingud Hansol, Artone, Hansol Europe (liidus asuv seotud kaupleja) ja Schades UK Ltd. (liidus asuv seotud kaupleja ja töötleja). Kolm liidus asuvat, Hansol Groupiga seotud töötlejat – Schades Nordic, Heipa ja R+S – olid palunud luba jätta eksportiva tootjaga seotud äriühingutele ettenähtud küsimustik (küsimustiku I lisa) täitmata. Need isikud töötlesid vaatlusalust toodet väikesteks rullideks ja müüsid neid sõltumatutele klientidele edasi. Komisjon rahuldas nende palve, kuna neil puudus vaatlusaluse toote müük täiesti või oli see väga väike.

| (27) | Alusmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt on tuleb komisjonil dumpingumarginaali arvutamisel arvesse võtta kõiki liitu eksportimise tehinguid. Selleks et võtta dumpingu arvutamisel arvesse Hansol Groupi küllalti suurt müüki seotud töötlejatele, kes olid küsimustiku täitmisest vabastatud, oli komisjon dumpinguarvutuse tulemusi laiendanud ja andnud äriühingute Hansol Paper, Artone, Hansol Europe ja Schades UK Ltd kontrollitud vastuste põhjal arvutatud dumpingumarginaalidele osakaalu. Vaatlusaluse toote otsemüügi ja seotud äriühingute kaudu toimunud müügi dumpingumarginaalid said osakaalu vahemikus 15–25 %. Dumpingumarginaalid, mis olid kindlaks tehtud seoses müügiga seotud töötlejatele väikeste rullidena sõltumatutele isikutele edasimüümiseks, said osakaalu vahemikus 75–85 % (16). |
| --- | --- |

(27)

Alusmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt on tuleb komisjonil dumpingumarginaali arvutamisel arvesse võtta kõiki liitu eksportimise tehinguid. Selleks et võtta dumpingu arvutamisel arvesse Hansol Groupi küllalti suurt müüki seotud töötlejatele, kes olid küsimustiku täitmisest vabastatud, oli komisjon dumpinguarvutuse tulemusi laiendanud ja andnud äriühingute Hansol Paper, Artone, Hansol Europe ja Schades UK Ltd kontrollitud vastuste põhjal arvutatud dumpingumarginaalidele osakaalu. Vaatlusaluse toote otsemüügi ja seotud äriühingute kaudu toimunud müügi dumpingumarginaalid said osakaalu vahemikus 15–25 %. Dumpingumarginaalid, mis olid kindlaks tehtud seoses müügiga seotud töötlejatele väikeste rullidena sõltumatutele isikutele edasimüümiseks, said osakaalu vahemikus 75–85 % (16).

16

| (28) | Üldkohus ja Euroopa Kohus asusid seisukohale, et komisjon oli rikkunud alusmääruse artikli 2 lõiget 11 ja artikli 9 lõiget 4. Nad leidsid, et kuna teatav Schades Nordicu poolt edasimüüdud vaatlusaluse toote kogus oli jäetud arvesse võtmata, siis on kaalumine selge vea tõttu kehtetu. Seetõttu oli vaatlusaluse toote otsese ja kaudse müügi osakaalu alahinnatud ning seega ei kajasta arvutuste tulemus dumpingut täies ulatuses (17). |
| --- | --- |

(28)

Üldkohus ja Euroopa Kohus asusid seisukohale, et komisjon oli rikkunud alusmääruse artikli 2 lõiget 11 ja artikli 9 lõiget 4. Nad leidsid, et kuna teatav Schades Nordicu poolt edasimüüdud vaatlusaluse toote kogus oli jäetud arvesse võtmata, siis on kaalumine selge vea tõttu kehtetu. Seetõttu oli vaatlusaluse toote otsese ja kaudse müügi osakaalu alahinnatud ning seega ei kajasta arvutuste tulemus dumpingut täies ulatuses (17).

17

| (29) | Komisjon teostas uue osakaalude arvutuse, võttes arvesse liidu kohtute järeldusi, mis on kokkuvõtlikult esitatud põhjenduses 28. Arvutustes kasutatud vaatlusaluse toote otsesele ja kaudsele müügile liideti Schades Nordicu kaudu toimunud Hansoli suurte rullide edasimüügi maht, mille kohta oli uurimise käigus saadud andmeid Hansolilt endalt. Arvutuse tulemusel suurenes Hansolil vaatlusaluse toote otsese ja kaudse müügi osakaal võrreldes tema kogumüügiga liitu 0,7 protsendipunkti ning samavõrra vähenes ta müük seotud töötlejatele väikeste rullidena sõltumatutele isikutele edasimüümiseks. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon teostas uue osakaalude arvutuse, võttes arvesse liidu kohtute järeldusi, mis on kokkuvõtlikult esitatud põhjenduses 28. Arvutustes kasutatud vaatlusaluse toote otsesele ja kaudsele müügile liideti Schades Nordicu kaudu toimunud Hansoli suurte rullide edasimüügi maht, mille kohta oli uurimise käigus saadud andmeid Hansolilt endalt. Arvutuse tulemusel suurenes Hansolil vaatlusaluse toote otsese ja kaudse müügi osakaal võrreldes tema kogumüügiga liitu 0,7 protsendipunkti ning samavõrra vähenes ta müük seotud töötlejatele väikeste rullidena sõltumatutele isikutele edasimüümiseks.

3.1.3.   Dumpingumarginaal

Dumpingumarginaal

| (30) | Hansoli dumpingumarginaali uues arvutuses asendas komisjon Artone müüdud ühe tooteliigi arvutatud normaalväärtuse Hansol Paperi omamaisel müügihinnal põhineva normaalväärtusega, nagu on selgitatud põhjenduses 24, ning vaatas läbi nende kahe müügiliigi dumpingumarginaalide osakaalud, nagu on selgitatud põhjenduses 29. |
| --- | --- |

(30)

Hansoli dumpingumarginaali uues arvutuses asendas komisjon Artone müüdud ühe tooteliigi arvutatud normaalväärtuse Hansol Paperi omamaisel müügihinnal põhineva normaalväärtusega, nagu on selgitatud põhjenduses 24, ning vaatas läbi nende kahe müügiliigi dumpingumarginaalide osakaalud, nagu on selgitatud põhjenduses 29.

| (31) | Selle põhjal vähenes Hansol Groupi läbivaadatud lõplikku kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ja ilma tollimaksudeta, 10,3 %-lt 10,2 %-le. |
| --- | --- |

(31)

Selle põhjal vähenes Hansol Groupi läbivaadatud lõplikku kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ja ilma tollimaksudeta, 10,3 %-lt 10,2 %-le.

3.2.   Hinna allalöömise marginaal ja mõjuanalüüs

Hinna allalöömise marginaal ja mõjuanalüüs

| (32) | Vaidlustatud määruses kohaldati Hansoli hinna allalöömise marginaali arvutamisel sama osakaalu, mida kohaldati ühelt poolt vaatlusaluse toote otsese ja kaudse müügi dumpingumarginaalidele ning teiselt poolt müügile seotud töötlejatele väikeste rullidena sõltumatutele isikutele edasimüümiseks. |
| --- | --- |

(32)

Vaidlustatud määruses kohaldati Hansoli hinna allalöömise marginaali arvutamisel sama osakaalu, mida kohaldati ühelt poolt vaatlusaluse toote otsese ja kaudse müügi dumpingumarginaalidele ning teiselt poolt müügile seotud töötlejatele väikeste rullidena sõltumatutele isikutele edasimüümiseks.

| (33) | Liidu kohtud leidsid, et viga, mis mõjutas müügi osakaalu arvutust, mõjutas ka hinna allalöömise arvutust ja hinnangut selle kohta, millist mõju avaldas dumpinguhinnaga import samasugustele liidu tootmisharu toodetele (18). |
| --- | --- |

(33)

Liidu kohtud leidsid, et viga, mis mõjutas müügi osakaalu arvutust, mõjutas ka hinna allalöömise arvutust ja hinnangut selle kohta, millist mõju avaldas dumpinguhinnaga import samasugustele liidu tootmisharu toodetele (18).

18

| (34) | Mis puudutab hindade allalöömist, siis Euroopa Kohtu otsuse täitmiseks rakendas komisjon põhjenduses 29 osutatud läbivaadatud osakaalusid ka ühelt poolt vaatlusaluse toote otsese ja kaudse müügi ning teiselt poolt seotud töötlejatele väikeste rullidena sõltumatutele isikutele edasimüümiseks müüdud vaatlusaluse toote hinna allalöömise marginaalide suhtes. |
| --- | --- |

(34)

Mis puudutab hindade allalöömist, siis Euroopa Kohtu otsuse täitmiseks rakendas komisjon põhjenduses 29 osutatud läbivaadatud osakaalusid ka ühelt poolt vaatlusaluse toote otsese ja kaudse müügi ning teiselt poolt seotud töötlejatele väikeste rullidena sõltumatutele isikutele edasimüümiseks müüdud vaatlusaluse toote hinna allalöömise marginaalide suhtes.

| (35) | Võrdluse tulemusel selgus, et kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal, väljendatuna protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil, on 9,3 %. |
| --- | --- |

(35)

Võrdluse tulemusel selgus, et kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal, väljendatuna protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil, on 9,3 %.

| (36) | Vaidlustatud määruse vastuvõtmiseni viinud uurimise käigus kindlakstehtud hinna allalöömise marginaal oli 9,4 %. Komisjon leidis, et kuna nende kahe hinna allalöömise marginaali erinevus on tühine, ei lükka marginaali suuruse muutumine ümber kahju ja põhjusliku seose analüüsi tulemusi. Seega leidsid kinnitust järeldused, mis on kokkuvõtlikult esitatud ajutisi meetmeid kehtestava määruse (19) 4. ja 5. jaos ning vaidlustatud määruse põhjenduses 102. |
| --- | --- |

(36)

Vaidlustatud määruse vastuvõtmiseni viinud uurimise käigus kindlakstehtud hinna allalöömise marginaal oli 9,4 %. Komisjon leidis, et kuna nende kahe hinna allalöömise marginaali erinevus on tühine, ei lükka marginaali suuruse muutumine ümber kahju ja põhjusliku seose analüüsi tulemusi. Seega leidsid kinnitust järeldused, mis on kokkuvõtlikult esitatud ajutisi meetmeid kehtestava määruse (19) 4. ja 5. jaos ning vaidlustatud määruse põhjenduses 102.

19

4.   TEAVITAMINE

TEAVITAMINE

| (37) | 14. novembril 2022 teavitas komisjon kõiki huvitatud isikuid eespool nimetatud järeldustest, mille alusel ta kavatses teha ettepaneku kehtestada uuesti dumpinguvastane tollimaks Korea Vabariigist pärit ja Hansoli toodetud teatava kerge termopaberi impordile ning muuta jääktollimaksu vastavalt algse uurimise käigus kogutud ja esitatud faktidele. Pärast lõplike järelduste avalikustamist saadi märkused Hansolilt, ETPA-lt ja Korea Vabariigi valitsuselt. |
| --- | --- |

(37)

14. novembril 2022 teavitas komisjon kõiki huvitatud isikuid eespool nimetatud järeldustest, mille alusel ta kavatses teha ettepaneku kehtestada uuesti dumpinguvastane tollimaks Korea Vabariigist pärit ja Hansoli toodetud teatava kerge termopaberi impordile ning muuta jääktollimaksu vastavalt algse uurimise käigus kogutud ja esitatud faktidele. Pärast lõplike järelduste avalikustamist saadi märkused Hansolilt, ETPA-lt ja Korea Vabariigi valitsuselt.

| (38) | Korea Vabariigi valitsus väljendas muret selle üle, kuidas komisjon on liidu kohtute otsuseid rakendanud, kuna tema arvates ei parandanud uued dumpinguarvutused otsustes osutatud vigu täielikult. Korea Vabariigi valitsus ei täpsustanud, milles seisneb komisjon eksimus. |
| --- | --- |

(38)

Korea Vabariigi valitsus väljendas muret selle üle, kuidas komisjon on liidu kohtute otsuseid rakendanud, kuna tema arvates ei parandanud uued dumpinguarvutused otsustes osutatud vigu täielikult. Korea Vabariigi valitsus ei täpsustanud, milles seisneb komisjon eksimus.

| (39) | ETPA toetas kindlalt komisjoni kavandatud samme. |
| --- | --- |

(39)

ETPA toetas kindlalt komisjoni kavandatud samme.

| (40) | Hansol väitis avalikustatud järelduste kohta esitatud märkustes, et komisjon jättis normaalväärtuse arvutamisel tehtud vea parandamata. Tema väitel jättis komisjon Üldkohtu leitud ja Euroopa Kohtus kinnitust leidnud kaalumisvea parandamata. |
| --- | --- |

(40)

Hansol väitis avalikustatud järelduste kohta esitatud märkustes, et komisjon jättis normaalväärtuse arvutamisel tehtud vea parandamata. Tema väitel jättis komisjon Üldkohtu leitud ja Euroopa Kohtus kinnitust leidnud kaalumisvea parandamata.

4.1.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (41) | Hansol kinnitas, et ka tema arvates oli komisjon liidu kohtute otsuseid täites kasutanud Artone ekspordihindadega võrdlemiseks omamaiseid hindu, millega Hansol Paper müüs ühte liiki tooteid siseturul tüüpilises koguses ja tavapärase kaubandustegevuse käigus (vt põhjendused 23 ja 24). Hansol ei nõustunud aga komisjoni tegevusega selles osas, et komisjon ei olnud sama võrdlust teinud teise tooteliigi puhul, mida Artone omamaisel turul ei müünud (vt põhjendus 25). |
| --- | --- |

(41)

Hansol kinnitas, et ka tema arvates oli komisjon liidu kohtute otsuseid täites kasutanud Artone ekspordihindadega võrdlemiseks omamaiseid hindu, millega Hansol Paper müüs ühte liiki tooteid siseturul tüüpilises koguses ja tavapärase kaubandustegevuse käigus (vt põhjendused 23 ja 24). Hansol ei nõustunud aga komisjoni tegevusega selles osas, et komisjon ei olnud sama võrdlust teinud teise tooteliigi puhul, mida Artone omamaisel turul ei müünud (vt põhjendus 25).

| (42) | Hansoli väitel oleks komisjon pidanud ikkagi kasutama hindu, millega Hansol Paperi seda liiki tooteid (edaspidi „tooteliik X“, kuna tooteliigi number on konfidentsiaalne) müüs. Ta väitis, et Üldkohtu otsuse kohaselt peaks komisjon lähtuma esmajärjekorras teiste isikute müügihindadest, kui need on kättesaadavad. Hansoli tooteliigi X omamaine müük olevat olnud kasumlik ja seega pidavat Hansol Paperi selle tooteliigi arvutatud normaalväärtus võrduma müügihindadel põhineva normaalväärtusega. Hansoli arvates pidi komisjon kasutama Hansol Paperi müügihinda, kuna see oli sama kui arvutatud normaalväärtus. |
| --- | --- |

(42)

Hansoli väitel oleks komisjon pidanud ikkagi kasutama hindu, millega Hansol Paperi seda liiki tooteid (edaspidi „tooteliik X“, kuna tooteliigi number on konfidentsiaalne) müüs. Ta väitis, et Üldkohtu otsuse kohaselt peaks komisjon lähtuma esmajärjekorras teiste isikute müügihindadest, kui need on kättesaadavad. Hansoli tooteliigi X omamaine müük olevat olnud kasumlik ja seega pidavat Hansol Paperi selle tooteliigi arvutatud normaalväärtus võrduma müügihindadel põhineva normaalväärtusega. Hansoli arvates pidi komisjon kasutama Hansol Paperi müügihinda, kuna see oli sama kui arvutatud normaalväärtus.

| (43) | Komisjon ei olnud sellega nõus. Esiteks selgitas komisjon, et vastavalt Üldkohtu otsusele teeb ta vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 3 esimesele lõigule juhul, kui tavapärase kaubandustegevuse käigus ei toimu samasuguse toote müüki või see on ebapiisav, erandi põhimõttest, mille kohaselt normaalväärtus määratakse kindlaks müügihindade alusel, ja võtab normaalväärtuse aluseks teiste müüjate või tootjate hinnad või nende puudumisel arvutab normaalväärtuse tootmiskulude põhjal. Kohus oli kohtuasjas T-383/17 tehtud otsuse punktis 150 märkinud, et kui samasuguse toote müük eksportivas riigis moodustab vähem kui 5 % vaatlusaluse toote müügimahust liitu, siis on müük ebapiisav. Üldkohus kinnitas, et sellistel juhtudel ei pea komisjon kasutama omamaiseid müügihindu (20). Kõnesoleval juhul moodustas Hansol Paperi tooteliigi X omamaine müügimaht alla 1 % selle tooteliigi müügist liitu. Kuna see on palju väiksem alusmääruse artikli 2 lõikes 2 nimetatud 5 % piirist, siis leidis komisjon selle tooteliigi normaalväärtuse arvutuse teel. Lisaks nentis komisjon, et uurimise käigus ei soovinud Hansol komisjonilt selle Hansol Paperi tooteliigi normaalväärtuse arvutamist. Seega leidis komisjon Hansol Paperi tooteliigi X normaalväärtuse arvutuse teel, kuna rohkem koostööd tegevaid tootjaid ei olnud, nagu on selgitatud eespool. Ka Artone müüdud tooteliigi X normaalväärtuse sai komisjon arvutuse teel, kuna sellel tooteliigil polnud omamaiseid müügihindu. |
| --- | --- |

(43)

Komisjon ei olnud sellega nõus. Esiteks selgitas komisjon, et vastavalt Üldkohtu otsusele teeb ta vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 3 esimesele lõigule juhul, kui tavapärase kaubandustegevuse käigus ei toimu samasuguse toote müüki või see on ebapiisav, erandi põhimõttest, mille kohaselt normaalväärtus määratakse kindlaks müügihindade alusel, ja võtab normaalväärtuse aluseks teiste müüjate või tootjate hinnad või nende puudumisel arvutab normaalväärtuse tootmiskulude põhjal. Kohus oli kohtuasjas T-383/17 tehtud otsuse punktis 150 märkinud, et kui samasuguse toote müük eksportivas riigis moodustab vähem kui 5 % vaatlusaluse toote müügimahust liitu, siis on müük ebapiisav. Üldkohus kinnitas, et sellistel juhtudel ei pea komisjon kasutama omamaiseid müügihindu (20). Kõnesoleval juhul moodustas Hansol Paperi tooteliigi X omamaine müügimaht alla 1 % selle tooteliigi müügist liitu. Kuna see on palju väiksem alusmääruse artikli 2 lõikes 2 nimetatud 5 % piirist, siis leidis komisjon selle tooteliigi normaalväärtuse arvutuse teel. Lisaks nentis komisjon, et uurimise käigus ei soovinud Hansol komisjonilt selle Hansol Paperi tooteliigi normaalväärtuse arvutamist. Seega leidis komisjon Hansol Paperi tooteliigi X normaalväärtuse arvutuse teel, kuna rohkem koostööd tegevaid tootjaid ei olnud, nagu on selgitatud eespool. Ka Artone müüdud tooteliigi X normaalväärtuse sai komisjon arvutuse teel, kuna sellel tooteliigil polnud omamaiseid müügihindu.

20

| (44) | Teiseks ei muuda asjaolu, et konkreetse tooteliigi arvutatud normaalväärtus on sama suur kui selle müügihind, seda automaatselt müügihinnal põhinevaks normaalväärtuseks. Alusmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt kindlaks määratud normaalväärtus on arvutatud normaalväärtus. Dumpinguarvuarvutustes ei saa sellist arvutatud normaalväärtust kasutada teiste isikute ekspordihindadega võrdlemiseks, kuna alusmääruses ei ole seda ette nähtud. Hansoli väide, et liidu kohtute otsuste kohaselt peab komisjon selle Artone tooteliigi dumpingu arvutamisel lähtuma Hansol Paperi omamaistest müügihindadest, lükati seetõttu tagasi. |
| --- | --- |

(44)

Teiseks ei muuda asjaolu, et konkreetse tooteliigi arvutatud normaalväärtus on sama suur kui selle müügihind, seda automaatselt müügihinnal põhinevaks normaalväärtuseks. Alusmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt kindlaks määratud normaalväärtus on arvutatud normaalväärtus. Dumpinguarvuarvutustes ei saa sellist arvutatud normaalväärtust kasutada teiste isikute ekspordihindadega võrdlemiseks, kuna alusmääruses ei ole seda ette nähtud. Hansoli väide, et liidu kohtute otsuste kohaselt peab komisjon selle Artone tooteliigi dumpingu arvutamisel lähtuma Hansol Paperi omamaistest müügihindadest, lükati seetõttu tagasi.

4.2.   Osakaal

Osakaal

| (45) | Hansol väitis veel, et komisjon ei olnud õigesti aru saanud, millise meetodiga saaks kaalumisvea parandada. Tuginedes kohtuasjas T-383/17 tehtud otsuse punktile 86 ja kohtuasjas C-260/20 P tehtud otsuse punktile 64, väitis ta, et komisjon oleks pidanud kajastama seda, millise osa moodustab Schades UK Ltd. töötlemata toodete müük Hansoli müügist teistele seotud kauplejatele, mitte aga lihtsalt lisama Schades Nordicu töötlemata toodete müügi mahtu Hansoli sõltumatutele klientidele toimunud otsese ja kaudse müügi mahule. Hansol märkis ka, et kui Üldkohtu arvates oleks komisjon saanud kaalumisvea parandada nii, nagu on selgitatud põhjenduses 29, ei oleks ta esitanud järeldust, et nii väike kaalumisviga võib mõjutada hinna allalöömise arvutust ja dumpinguhinnaga impordi hinnangulist mõju liidu tootmisharu samasugustele toodetele. |
| --- | --- |

(45)

Hansol väitis veel, et komisjon ei olnud õigesti aru saanud, millise meetodiga saaks kaalumisvea parandada. Tuginedes kohtuasjas T-383/17 tehtud otsuse punktile 86 ja kohtuasjas C-260/20 P tehtud otsuse punktile 64, väitis ta, et komisjon oleks pidanud kajastama seda, millise osa moodustab Schades UK Ltd. töötlemata toodete müük Hansoli müügist teistele seotud kauplejatele, mitte aga lihtsalt lisama Schades Nordicu töötlemata toodete müügi mahtu Hansoli sõltumatutele klientidele toimunud otsese ja kaudse müügi mahule. Hansol märkis ka, et kui Üldkohtu arvates oleks komisjon saanud kaalumisvea parandada nii, nagu on selgitatud põhjenduses 29, ei oleks ta esitanud järeldust, et nii väike kaalumisviga võib mõjutada hinna allalöömise arvutust ja dumpinguhinnaga impordi hinnangulist mõju liidu tootmisharu samasugustele toodetele.

| (46) | Algsetes märkustes osutas Hansol, et komisjon oli kasutanud valikuuringut, st et ta oli alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt otsustanud seotud töötlejatele müüdud vaatlusaluse toote dumpingumarginaali arvutada Schades UK Ltd. andmete põhjal. Komisjon märkis, et kohtuasjas T-383/17 tehtud otsuse punktides 63–69 lükkas Üldkohus sellesama väite tagasi. Komisjon otsustas tõepoolest arvutada ülejäänud kolmele seotud töötlejale müüdud Hansoli toodete dumpingumarginaali Schades UK Ltd ekspordihinna andmete põhjal, sest see võimaldas saada kõige täpsemad andmed liidu seotud töötlejatele müüdud ja seejärel väikeste rullidena sõltumatutele klientidele edasimüüdud Hansol Groupi toodete enamiku kohta (21). Komisjon leidis, et Hansol Groupi dumpingu arvutust silmas pidades oli Schades UK Ltd. ainus Hansoli grupiga seotud töötleja, kes müüs vaatlusalust toodet edasi sõltumatutele klientidele. Kuid liidu kohtud, lähtudes toimikus olevatest andmetest Schades Nordicu kohta, pidasid seda järeldust vääraks. |
| --- | --- |

(46)

Algsetes märkustes osutas Hansol, et komisjon oli kasutanud valikuuringut, st et ta oli alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt otsustanud seotud töötlejatele müüdud vaatlusaluse toote dumpingumarginaali arvutada Schades UK Ltd. andmete põhjal. Komisjon märkis, et kohtuasjas T-383/17 tehtud otsuse punktides 63–69 lükkas Üldkohus sellesama väite tagasi. Komisjon otsustas tõepoolest arvutada ülejäänud kolmele seotud töötlejale müüdud Hansoli toodete dumpingumarginaali Schades UK Ltd ekspordihinna andmete põhjal, sest see võimaldas saada kõige täpsemad andmed liidu seotud töötlejatele müüdud ja seejärel väikeste rullidena sõltumatutele klientidele edasimüüdud Hansol Groupi toodete enamiku kohta (21). Komisjon leidis, et Hansol Groupi dumpingu arvutust silmas pidades oli Schades UK Ltd. ainus Hansoli grupiga seotud töötleja, kes müüs vaatlusalust toodet edasi sõltumatutele klientidele. Kuid liidu kohtud, lähtudes toimikus olevatest andmetest Schades Nordicu kohta, pidasid seda järeldust vääraks.

21

| (47) | Komisjon märkis, et Hansol oli algse uurimise käigus komisjonile teatanud, et Schades Nordic müüs sõltumatutele klientidele edasi [170–190] tonni töötlemata tooteid. Lisaks oli Hansol teatanud, et ülejäänud kaks seotud töötlejat, kelle suhtes tehti erand (Heipa ja R+S), töötlemata tooteid ei müünud (22). Kuid Hansol ei esitanud tõendeid selle kohta, et Heipa või R+S müüsid tooteid suurte rullidena. Seepärast oli see Hansoli väide otseses vastuolus tema poolt uurimise käigus esitatud teabega. |
| --- | --- |

(47)

Komisjon märkis, et Hansol oli algse uurimise käigus komisjonile teatanud, et Schades Nordic müüs sõltumatutele klientidele edasi [170–190] tonni töötlemata tooteid. Lisaks oli Hansol teatanud, et ülejäänud kaks seotud töötlejat, kelle suhtes tehti erand (Heipa ja R+S), töötlemata tooteid ei müünud (22). Kuid Hansol ei esitanud tõendeid selle kohta, et Heipa või R+S müüsid tooteid suurte rullidena. Seepärast oli see Hansoli väide otseses vastuolus tema poolt uurimise käigus esitatud teabega.

22

| (48) | Kohtuasjas C-260/20 P tehtud otsuses märkis Euroopa Kohus selgelt, et komisjon ei saa kõrvale jätta huvitatud isikute esitatud teavet ainuüksi seetõttu, et see on esitatud muul viisil kui dumpinguvastase küsimustiku vastustes (23). Pärast uurimise taasalustamist täitis komisjon selle järelduse, sest ta juba oli arvesse võtnud Hansoli poolt uurimise käigus esitatud andmed Schades Nordicu, Heipa ja R+S-i suurte rullide edasimüügi kohta. Kuna Hansol oli teatanud, et Heipa ja R+S ei müünud vaatlusalust toodet edasi, siis ei olnud koguseid vaja täpsustama hakata. |
| --- | --- |

(48)

Kohtuasjas C-260/20 P tehtud otsuses märkis Euroopa Kohus selgelt, et komisjon ei saa kõrvale jätta huvitatud isikute esitatud teavet ainuüksi seetõttu, et see on esitatud muul viisil kui dumpinguvastase küsimustiku vastustes (23). Pärast uurimise taasalustamist täitis komisjon selle järelduse, sest ta juba oli arvesse võtnud Hansoli poolt uurimise käigus esitatud andmed Schades Nordicu, Heipa ja R+S-i suurte rullide edasimüügi kohta. Kuna Hansol oli teatanud, et Heipa ja R+S ei müünud vaatlusalust toodet edasi, siis ei olnud koguseid vaja täpsustama hakata.

23

| (49) | Hansol rajas oma väite, et komisjon peaks sama osatähtsust, mille moodustas Schades UK Ltd. töötlemata toodete müük, kasutama ka kolme ülejäänud Hansoliga seotud kaupleja puhul, kohtuasjas T-383/17 tehtud otsuse punktile 86. Selles on märgitud, et komisjon otsustas kasutada Schades UK Ltd. andmeid dumpingumarginaali arvutamiseks hageja müügi puhul kolmele muule seotud töötlejale. Hageja viitas ka Euroopa Kohtu seisukohale kohtuasjas C-260/20 P tehtud otsuse punktis 64, mis on sõnastatud järgmiselt: „[...] nagu nähtub vaidlustatud kohtuotsuse punktidest 85 ja 86, otsustas komisjon kasutada Schadese andmeid dumpingumarginaali arvutamiseks Hansoli müügi puhul kolmele muule seotud töötlejale. [...] Arvestades asjaolu, et komisjon teadis, et Schades müüs teatud koguse vaatlusalusest tootest sõltumatutele klientidele töötlemata kujul edasi, leidis Üldkohus, et ta oleks pidanud seda olukorda kajastama toote müügi puhul teistele seotud töötlejatele. [...]“
  . |
| --- | --- |

(49)

Hansol rajas oma väite, et komisjon peaks sama osatähtsust, mille moodustas Schades UK Ltd. töötlemata toodete müük, kasutama ka kolme ülejäänud Hansoliga seotud kaupleja puhul, kohtuasjas T-383/17 tehtud otsuse punktile 86. Selles on märgitud, et komisjon otsustas kasutada Schades UK Ltd. andmeid dumpingumarginaali arvutamiseks hageja müügi puhul kolmele muule seotud töötlejale. Hageja viitas ka Euroopa Kohtu seisukohale kohtuasjas C-260/20 P tehtud otsuse punktis 64, mis on sõnastatud järgmiselt: „[...] nagu nähtub vaidlustatud kohtuotsuse punktidest 85 ja 86, otsustas komisjon kasutada Schadese andmeid dumpingumarginaali arvutamiseks Hansoli müügi puhul kolmele muule seotud töötlejale. [...] Arvestades asjaolu, et komisjon teadis, et Schades müüs teatud koguse vaatlusalusest tootest sõltumatutele klientidele töötlemata kujul edasi, leidis Üldkohus, et ta oleks pidanud seda olukorda kajastama toote müügi puhul teistele seotud töötlejatele. [...]“
  .

[...] nagu nähtub vaidlustatud kohtuotsuse punktidest 85 ja 86, otsustas komisjon kasutada Schadese andmeid dumpingumarginaali arvutamiseks Hansoli müügi puhul kolmele muule seotud töötlejale. [...] Arvestades asjaolu, et komisjon teadis, et Schades müüs teatud koguse vaatlusalusest tootest sõltumatutele klientidele töötlemata kujul edasi, leidis Üldkohus, et ta oleks pidanud seda olukorda kajastama toote müügi puhul teistele seotud töötlejatele. [...]“

| (50) | Komisjoni arvates mõistis Hansol liidu kohtute seisukohta valesti. Tegelikult arvutatigi Hansoli poolt kolmele muule seotud töötlejale müüdud toodete dumpingumarginaal Schades UK Ltd andmete alusel, kuna nendele töötlejatele töötlemiseks müüdud Korea päritolu toodete teatava koguse suhtes kohaldati Schades UK Ltd. poolt müüdud, väikesteks rullideks töödeldud suurte rullide dumpingumarginaali. Seejuures oli Euroopa Kohus punktis 64 märkinud, et Schades UK Ltd. andmete tüüpilisus „ei välista nimelt kuidagi seda, et nendel andmetel põhinevas arvutuses on tehtud vigu, kuna arvesse ei ole võetud kõiki selles suhtes asjakohaseid andmeid.“ Seega leidis Euroopa Kohus, et kuigi komisjon kasutas Schades UK Ltd. andmeid teistele seotud töötlejatele müüdud Hansoli toodete suhtes tüüpiliste andmetena, ei tähenda see, et ta võiks jätta arvesse võtmata neid toimiku andmeid suurte rullide müügi kohta sõltumatutele klientidele, mille oli esitanud Schades Nordic. Ta ei nõudnud, et komisjon kajastaks või rakendaks teiste seotud kauplejate puhul sama osakaalu, mille moodustas Schades Ltd töötlemata toodete müük Hansoli müügist. See oleks vastuolus toimikus sisalduvate tõenditega, ja neid Hansol ei vaidlustanud. Pärast uurimise taasalustamist võttis komisjon erinevalt varasemast täielikult arvesse neid suurte rullide koguseid, mis müüdi sellistele Hansoliga seotud, liidus asuvatele töötlejatele, kes müüsid suuri rulle töötlemata kujul edasi. |
| --- | --- |

(50)

Komisjoni arvates mõistis Hansol liidu kohtute seisukohta valesti. Tegelikult arvutatigi Hansoli poolt kolmele muule seotud töötlejale müüdud toodete dumpingumarginaal Schades UK Ltd andmete alusel, kuna nendele töötlejatele töötlemiseks müüdud Korea päritolu toodete teatava koguse suhtes kohaldati Schades UK Ltd. poolt müüdud, väikesteks rullideks töödeldud suurte rullide dumpingumarginaali. Seejuures oli Euroopa Kohus punktis 64 märkinud, et Schades UK Ltd. andmete tüüpilisus „ei välista nimelt kuidagi seda, et nendel andmetel põhinevas arvutuses on tehtud vigu, kuna arvesse ei ole võetud kõiki selles suhtes asjakohaseid andmeid.“ Seega leidis Euroopa Kohus, et kuigi komisjon kasutas Schades UK Ltd. andmeid teistele seotud töötlejatele müüdud Hansoli toodete suhtes tüüpiliste andmetena, ei tähenda see, et ta võiks jätta arvesse võtmata neid toimiku andmeid suurte rullide müügi kohta sõltumatutele klientidele, mille oli esitanud Schades Nordic. Ta ei nõudnud, et komisjon kajastaks või rakendaks teiste seotud kauplejate puhul sama osakaalu, mille moodustas Schades Ltd töötlemata toodete müük Hansoli müügist. See oleks vastuolus toimikus sisalduvate tõenditega, ja neid Hansol ei vaidlustanud. Pärast uurimise taasalustamist võttis komisjon erinevalt varasemast täielikult arvesse neid suurte rullide koguseid, mis müüdi sellistele Hansoliga seotud, liidus asuvatele töötlejatele, kes müüsid suuri rulle töötlemata kujul edasi.

| (51) | Üldkohus ja Euroopa Kohus tuvastasid, et komisjon oli teinud vea seoses Schades Nordicu poolt sõltumatutele klientidele edasimüüdud [170–190] tonni vaatlusaluse tootega: ta ei olnud võtnud arvesse seda edasimüüki, millest Hansol oli menetluse käigus teatanud muul viisil kui oma vastustes küsimustikule. Nagu on selgitatud põhjenduses 29, liideti vea parandamiseks vaatlusaluse toote otsesele ja kaudsele müügile Schades Nordicu kaudu toimunud Hansoli suurte rullide edasimüügi maht, mille kohta oli Hansol esitanud andmeid uurimise käigus. Muid täpsustusi ei olnud vaja teha, sest nagu Hansol oli teatanud, ei olnud töötlejad (Heipa ja R+S) vaatlusalust toodet sõltumatutele klientidele edasi müünud. |
| --- | --- |

(51)

Üldkohus ja Euroopa Kohus tuvastasid, et komisjon oli teinud vea seoses Schades Nordicu poolt sõltumatutele klientidele edasimüüdud [170–190] tonni vaatlusaluse tootega: ta ei olnud võtnud arvesse seda edasimüüki, millest Hansol oli menetluse käigus teatanud muul viisil kui oma vastustes küsimustikule. Nagu on selgitatud põhjenduses 29, liideti vea parandamiseks vaatlusaluse toote otsesele ja kaudsele müügile Schades Nordicu kaudu toimunud Hansoli suurte rullide edasimüügi maht, mille kohta oli Hansol esitanud andmeid uurimise käigus. Muid täpsustusi ei olnud vaja teha, sest nagu Hansol oli teatanud, ei olnud töötlejad (Heipa ja R+S) vaatlusalust toodet sõltumatutele klientidele edasi müünud.

| (52) | Lõpuks lükkas komisjon tagasi ka väite, et komisjon oli liidu kohtute otsuseid valesti mõistnud, kuna komisjoni tehtud parandus mõjutas hinna allalöömise marginaali väga vähe ning ei mõjutanud kahju ja põhjusliku seose analüüsi üldse. Üldkohtu otsuse kohaselt ei saa välistada võimalust, et komisjoni veal oleks võinud olla mingi mõju, kuid selles ei väideta, et see tegelikult mõjutaski kahju ja põhjusliku seose analüüsi (24). Samuti märkis Euroopa Kohus oma otsuse punktis 62: „Asjaolu, et neid andmeid arvestades oli vähemalt võimalik, et komisjon omistas liiga suure osakaalu müügile seotud töötlejatele väikesteks rullideks töötlemiseks, suurendades seeläbi Hansoli tegelikku dumpingut, oli piisav, et seada kahtluse alla komisjoni hinnangu usaldusväärsus ja objektiivsus Hansoli dumpingu kohta.“ Seega asjaolu, et korrigeeritud osakaalu arvessevõtmine läbivaatamise käigus mõjutas hinna allalöömist vaid vähe, annab tunnistust vaid sellest, et Üldkohtu leitud viga oli ebaoluline. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(52)

Lõpuks lükkas komisjon tagasi ka väite, et komisjon oli liidu kohtute otsuseid valesti mõistnud, kuna komisjoni tehtud parandus mõjutas hinna allalöömise marginaali väga vähe ning ei mõjutanud kahju ja põhjusliku seose analüüsi üldse. Üldkohtu otsuse kohaselt ei saa välistada võimalust, et komisjoni veal oleks võinud olla mingi mõju, kuid selles ei väideta, et see tegelikult mõjutaski kahju ja põhjusliku seose analüüsi (24). Samuti märkis Euroopa Kohus oma otsuse punktis 62: „Asjaolu, et neid andmeid arvestades oli vähemalt võimalik, et komisjon omistas liiga suure osakaalu müügile seotud töötlejatele väikesteks rullideks töötlemiseks, suurendades seeläbi Hansoli tegelikku dumpingut, oli piisav, et seada kahtluse alla komisjoni hinnangu usaldusväärsus ja objektiivsus Hansoli dumpingu kohta.“ Seega asjaolu, et korrigeeritud osakaalu arvessevõtmine läbivaatamise käigus mõjutas hinna allalöömist vaid vähe, annab tunnistust vaid sellest, et Üldkohtu leitud viga oli ebaoluline. Seetõttu lükati see väide tagasi.

oleks võinud

24

5.   Meetmete tase

Meetmete tase

| (53) | Müügi osatähtsuses tehtud viga, mille Üldkohus oli leidnud ja mis oli Euroopa Kohtus kinnitust leidnud, mõjutas ka arvutatud kahjumarginaali. Liidu kohtute otsuste täitmiseks rakendas komisjon põhjenduses 29 osutatud läbivaadatud osakaalusid ka ühelt poolt vaatlusaluse toote otsese ja kaudse müügi ning teiselt poolt seotud töötlejatele väikeste rullidena sõltumatutele isikutele edasimüümiseks müüdud vaatlusaluse toote kahjumarginaalide suhtes. |
| --- | --- |

(53)

Müügi osatähtsuses tehtud viga, mille Üldkohus oli leidnud ja mis oli Euroopa Kohtus kinnitust leidnud, mõjutas ka arvutatud kahjumarginaali. Liidu kohtute otsuste täitmiseks rakendas komisjon põhjenduses 29 osutatud läbivaadatud osakaalusid ka ühelt poolt vaatlusaluse toote otsese ja kaudse müügi ning teiselt poolt seotud töötlejatele väikeste rullidena sõltumatutele isikutele edasimüümiseks müüdud vaatlusaluse toote kahjumarginaalide suhtes.

| (54) | Võrdluse tulemusel tehti kindlaks, et Hansoli kahjumarginaal on 36,9 %, kuid vaidlustatud määruse vastuvõtmiseni viinud uurimise käigus oli leitud, et kahjumarginaal on 37 % (25). Võttes arvesse, et uuesti kehtestatud dumpingumarginaal on kahjumarginaalist väiksem, tuleks kohaldatavate normide kohaselt määrata dumpinguvastase tollimaksu määr dumpingumäära tasemel. Seega kehtestatakse Hansolile uuesti dumpinguvastane tollimaks määraga 10,2 %. |
| --- | --- |

(54)

Võrdluse tulemusel tehti kindlaks, et Hansoli kahjumarginaal on 36,9 %, kuid vaidlustatud määruse vastuvõtmiseni viinud uurimise käigus oli leitud, et kahjumarginaal on 37 % (25). Võttes arvesse, et uuesti kehtestatud dumpingumarginaal on kahjumarginaalist väiksem, tuleks kohaldatavate normide kohaselt määrata dumpinguvastase tollimaksu määr dumpingumäära tasemel. Seega kehtestatakse Hansolile uuesti dumpinguvastane tollimaks määraga 10,2 %.

25

| (55) | Komisjon meenutab, et dumpinguvastane tollimaks kehtestati kindlasummalise tollimaksuna eurodes tonni netotonni kohta. Läbivaadatud lõplik tollimaksumäär 10,2 % vastab kindlasummalisele tollimaksule suurusega 103,16 eurot netotonni kohta. |
| --- | --- |

(55)

Komisjon meenutab, et dumpinguvastane tollimaks kehtestati kindlasummalise tollimaksuna eurodes tonni netotonni kohta. Läbivaadatud lõplik tollimaksumäär 10,2 % vastab kindlasummalisele tollimaksule suurusega 103,16 eurot netotonni kohta.

| (56) | Komisjon meenutab ka seda, et käesoleval juhul oli koostöö määr suur, sest Hansoli import moodustas kogu liitu suunatud ekspordi uurimisperioodil. Seepärast määrati dumpinguvastane jääktollimaks kindlaks koostööd tegeva äriühingu tasandil. Sellest tulenevalt muudeti kõigi teiste äriühingute suhtes kohaldatava lõpliku jääktollimaksu määra; uus määr on 103,16 eurot netotonni kohta. |
| --- | --- |

(56)

Komisjon meenutab ka seda, et käesoleval juhul oli koostöö määr suur, sest Hansoli import moodustas kogu liitu suunatud ekspordi uurimisperioodil. Seepärast määrati dumpinguvastane jääktollimaks kindlaks koostööd tegeva äriühingu tasandil. Sellest tulenevalt muudeti kõigi teiste äriühingute suhtes kohaldatava lõpliku jääktollimaksu määra; uus määr on 103,16 eurot netotonni kohta.

| (57) | Läbivaadatud dumpinguvastane tollimaks kehtib ilma ajalise katkestuseta alates vaidlustatud määruse jõustumisest (nimelt alates 4. maist 2017). Tolliasutustele antakse korraldus imporditud Hansoli toodetelt asjakohased summad sisse nõuda ja vastavalt kohaldatavatele tollialastele õigusaktidele seni kogutud üleliigsed summad tagasi maksta. |
| --- | --- |

(57)

Läbivaadatud dumpinguvastane tollimaks kehtib ilma ajalise katkestuseta alates vaidlustatud määruse jõustumisest (nimelt alates 4. maist 2017). Tolliasutustele antakse korraldus imporditud Hansoli toodetelt asjakohased summad sisse nõuda ja vastavalt kohaldatavatele tollialastele õigusaktidele seni kogutud üleliigsed summad tagasi maksta.

| (58) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (26) artikli 109 kohaselt on tasutav viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval. |
| --- | --- |

(58)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (26) artikli 109 kohaselt on tasutav viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval.

26

Euroopa Liidu Teataja

6.   JÄRELDUS

JÄRELDUS

| (59) | Kõike seda arvesse võttes asus komisjon seisukohale, et teatavale imporditud, Korea Vabariigist pärit kergele termopaberile, mille kaal on kuni 65 g/m2, mis on rullides laiusega vähemalt 20 cm ja kaaluga (rull koos paberiga) vähemalt 50 kg ja rulli läbimõõduga (koos paberiga) vähemalt 40 cm („suured rullid“), aluskihiga ühel või mõlemal pool või ilma aluskihita, ühelt või mõlemalt poolt kaetud soojustundliku ainega, kattekihiga või ilma, ja mis praegu kuulub CN-koodide ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 ja ex 4823 90 85 (TARICi koodid 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520) alla, tuleks uuesti kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks kindlasummalise tollimaksuga 103,16 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(59)

Kõike seda arvesse võttes asus komisjon seisukohale, et teatavale imporditud, Korea Vabariigist pärit kergele termopaberile, mille kaal on kuni 65 g/m2, mis on rullides laiusega vähemalt 20 cm ja kaaluga (rull koos paberiga) vähemalt 50 kg ja rulli läbimõõduga (koos paberiga) vähemalt 40 cm („suured rullid“), aluskihiga ühel või mõlemal pool või ilma aluskihita, ühelt või mõlemalt poolt kaetud soojustundliku ainega, kattekihiga või ilma, ja mis praegu kuulub CN-koodide ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 ja ex 4823 90 85 (TARICi koodid 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520) alla, tuleks uuesti kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks kindlasummalise tollimaksuga 103,16 eurot tonni kohta.

2

| (60) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 kohaselt moodustatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(60)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 kohaselt moodustatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Alates 4. maist 2017 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavale imporditud, Korea Vabariigist pärit kergele termopaberile, mille kaal on kuni 65 g/m2, mis on rullides laiusega vähemalt 20 cm ja kaaluga (rull koos paberiga) vähemalt 50 kg ja rulli läbimõõduga (koos paberiga) vähemalt 40 cm („suured rullid“), aluskihiga ühel või mõlemal pool või ilma aluskihita, ühelt või mõlemalt poolt kaetud soojustundliku ainega, kattekihiga või ilma, ja mis praegu kuulub CN-koodide ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 ja ex 4823 90 85 (TARICi koodid 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520) alla.

2.   Lõikes 1 kirjeldatud toote suhtes kohaldatakse kindlasummalist lõplikku dumpinguvastast tollimaksu suurusega 103,16 eurot netotonni kohta.

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

1.   Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida on Hansoli toodete eest makstud vastavalt rakendusmäärusele (EL) 2017/763 ja mis ületab artiklis 1 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, kuulub tagasimaksmisele või vähendamisele.

2.   Tagasimaksmist või vähendamist tuleb taotleda riiklikelt tolliasutustelt kooskõlas asjakohaste tollialaste õigusaktidega. Kõik tollimaksutagastused, mis on tehtud pärast Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-260/20 P Hansol Paper, tuleb tagasimakse teinud asutustel tagasi nõuda ulatuses, mis on sätestatud artikli 1 lõikes 2.

Artikkel 3

Artikliga 1 kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks nõutakse sisse ka impordilt, mis on registreeritud vastavalt rakendusmääruse (EL) 2022/1041 (teatava Korea Vabariigist pärineva kerge termopaberi impordi suhtes registreerimise nõude kehtestamise kohta pärast uurimise taasalustamist, et rakendada Üldkohtu 2. aprilli 2020. aasta otsust kohtuasjas T-383/17, mida Euroopa Kohus kinnitas kohtuasjas C-260/20 P, seoses rakendusmäärusega (EL) 2017/763) artiklile 1.

Artikkel 4

Tolliasutused lõpetavad rakendusmääruse (EL) 2022/1041 artikli 1 lõike 1 kohase impordi registreerimise; nimetatud määrus tunnistatakse käesolevaga kehtetuks.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 16. märts 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Komisjoni 2. mai 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/763, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatava Korea Vabariigist pärineva kerge termopaberi impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 114, 3.5.2017, lk 3).

2

(3)  ECLI:EU:T:2020:139.

3

(4)  ECLI:EU:C:2022:370.

4

(5)  Euroopa Kohus leidis, et Üldkohus, kes järeldas, et komisjon oli eksinud, kui ta jättis kahju kindlakstegemise jaoks asjaomase toote ekspordihinna kindlaksmääramisel arvesse võtmata Schadese poolt sõltumatutele klientidele edasimüüdud toodete müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaali, oli ise tõlgendanud õigusnorme valesti.

5

(6)  Liidetud kohtuasjad 97, 193, 99 ja 215/86 Asteris AE ja teised ning Kreeka Vabariik vs. komisjon, EKL 1988, lk 2181, punktid 27 ja 28; kohtuasi T-440/20, Jindal Saw vs. Euroopa Komisjon, [2022] EU:T:2022:318, punktid 77–81.

6

vs

vs

(7)  Kohtuasi C-415/96 Hispaania vs. komisjon, EKL, lk I-6993, punkt 31; kohtuasi C-458/98 P Industrie des Poudres Sphériques vs. nõukogu, EKL 2000, lk I-8147, punktid 80–85; kohtuasi T-301/01 Alitalia vs. komisjon, EKL 2008, lk II-1753, punktid 99 ja 142; liidetud kohtuasjad T-267/08 ja T-279/08 Region Nord-Pas de Calais vs. komisjon, [2011] ECLI:EU:T:2011:209, punkt 83.

7

vs

vs

vs

vs

(8)  Kohtuasi C-415/96 Hispaania vs. komisjon, EKL, lk I-6993, punkt 31; kohtuasi C-458/98 P Industries des Poudres Sphériques vs. nõukogu, EKL 2000, lk I-8147, punktid 80–85.

8

vs

vs

(9)  Kohtuasjad C-256/16 Deichmann SE vs. Hauptzollamt Duisburg, [2018] ECLI:EU:C:2018:187, punkt 79, C-612/16 C & J Clark International Ltd vs. Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, [2019] ECLI:EU:C:2019:508, punkt 58, ning T-440/20 Jindal Saw vs. Euroopa Komisjon, [2022] EU:T:2022:318, punkt 59.

9

vs

vs

vs

(10)  Kohtuasi T-650/17 Jinan Meide Casting Co. Ltd, [2019] ECLI:EU:T:2019:644, punktid 333–342.

10

(11)  Teade dumpinguvastase uurimise taasalustamise kohta seoses komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/763, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatava Korea Vabariigist pärineva kerge termopaberi impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks, pärast Üldkohtu 2. aprilli 2020. aasta otsust kohtuasjas T-383/17, mida Euroopa Kohus kinnitas kohtuasjas C-260/20 P (ELT C 248, 30.6.2022, lk 152).

11

(12)  Komisjoni 29. juuni 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/1041 teatava Korea Vabariigist pärineva kerge termopaberi impordi suhtes registreerimise nõude kehtestamise kohta pärast uurimise taasalustamist, et rakendada Üldkohtu 2. aprilli 2020. aasta otsust kohtuasjas T-383/17, mida Euroopa Kohus kinnitas kohtuasjas C-260/20 P, seoses komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/763 (ELT L 173, 30.6.2022, lk 64).

12

(13)  Kohtuasi T-440/20 Jindal Saw vs. Euroopa Komisjon, [2022] EU:T:2022:318, punktid 154–159.

13

vs

(14)  Vt rakendusmääruse 2017/763 põhjendused 129 ja 133.

14

(15)  Kohtuasjas T-383/17 tehtud Üldkohtu otsuse punktid 86 ja 87 ning kohtuasjas C-260/20 P tehtud Euroopa Kohtu otsuse punktid 62–64.

15

(16)  Komisjoni 16. novembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/2005, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatava Korea Vabariigist pärit kerge termopaberi impordi suhtes (ELT L 310, 17.11.2016, lk 1), põhjendused 45 ja 46.

16

(17)  Kohtuasi T-383/17, punktid 83–87 ja 92, ning kohtuasi C-260/20 P, punkt 63.

17

(18)  Kohtuasi T-383/17, punktid 211 ja 212, ning kohtuasi C-260/20 P, punkt 112.

18

(19)  Rakendusmäärus (EL) 2016/2005.

19

(20)  Kohtuasi T-383/17, punktid 150 ja 152.

20

(21)  Vt rakendusmääruse (EL) 2017/763 põhjendus 32.

21

(22)  Hansoli 19. veebruari 2016. aasta e-kiri (Sherlocki number t16.002026).

22

(23)  Kohtuasi C-260/20, punktid 50–53.

23

(24)  Kohtuasi T-383/17, punkt 212.

24

(25)  Vt rakendusmääruse (EL) 2017/763 põhjendus 126.

25

(26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

26

---

| 17.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/65 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/65

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/594,

16. märts 2023,

millega kehtestatakse sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2021/605

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikli 71 lõiget 3 ja artikli 259 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Sigade Aafrika katk on peetavaid sigu ja uluksigu kahjustav nakkuslik viirushaigus, mis võib rängalt mõjutada asjaomast loomapopulatsiooni ja loomakasvatuse kasumlikkust ning häirida nende loomade ja neilt pärit saaduste saadetiste liidusisest liikumist ja kolmandatesse riikidesse eksportimist. |
| --- | --- |

(1)

Sigade Aafrika katk on peetavaid sigu ja uluksigu kahjustav nakkuslik viirushaigus, mis võib rängalt mõjutada asjaomast loomapopulatsiooni ja loomakasvatuse kasumlikkust ning häirida nende loomade ja neilt pärit saaduste saadetiste liidusisest liikumist ja kolmandatesse riikidesse eksportimist.

| (2) | Määrusega (EL) 2016/429 on kehtestatud loomadele või inimestele edasikanduvate taudide ennetamise ja tõrje õigusraamistik. Sigade Aafrika katk kuulub selles määruses esitatud mõiste „loetellu kantud taudid“ alla ja selle suhtes kohaldatakse kõnealuses määruses sätestatud taudiennetuse ja -tõrje eeskirju. Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 (2) lisas on sigade Aafrika katk loetletud sigalaste sugukonnas (Suidae) leviva A-, D- ja E-kategooria taudina. Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/687 (3) on täiendatud määruses (EL) 2016/429 sätestatud A-, B- ja C-kategooria taudide tõrje eeskirju, sealhulgas sigade Aafrika katku tõrje meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) 2016/429 on kehtestatud loomadele või inimestele edasikanduvate taudide ennetamise ja tõrje õigusraamistik. Sigade Aafrika katk kuulub selles määruses esitatud mõiste „loetellu kantud taudid“ alla ja selle suhtes kohaldatakse kõnealuses määruses sätestatud taudiennetuse ja -tõrje eeskirju. Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 (2) lisas on sigade Aafrika katk loetletud sigalaste sugukonnas (Suidae) leviva A-, D- ja E-kategooria taudina. Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/687 (3) on täiendatud määruses (EL) 2016/429 sätestatud A-, B- ja C-kategooria taudide tõrje eeskirju, sealhulgas sigade Aafrika katku tõrje meetmeid.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1069/2009 (4) on sätestatud loomseid kõrvalsaadusi käsitlevad loomatervise eeskirjad, et ennetada ja minimeerida kõnealustest kõrvalsaadustest tulenevaid loomaterviseriske. Peale selle on teatavad määruse (EÜ) nr 1069/2009 reguleerimisalasse kuuluvate loomsete kõrvalsaadustega seotud loomatervise eeskirjad, sealhulgas eeskirjad nende kõrvalsaaduste saadetiste liidus liikumise sertifitseerimise nõuete kohta, sätestatud komisjoni määruses (EL) nr 142/2011 (5). Kõnealused määrused ei hõlma kõiki konkreetseid üksikasju ja aspekte, mis on seotud riskiga, et sigade Aafrika katk levib II ja III taseme piirangutsoonides peetavatelt sigadelt saadud kõrvalsaaduste kaudu ning I, II ja III taseme piirangutsoonidest pärit uluksigadelt saadud kõrvalsaaduste kaudu. Seepärast on asjakohane sätestada käesolevas määruses kõnealuste loomsete kõrvalsaadustega ja selliste loomsete kõrvalsaaduste saadetiste I, II ja III taseme piirangutsoonidest väljaveoga seotud tauditõrje erimeetmed. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1069/2009 (4) on sätestatud loomseid kõrvalsaadusi käsitlevad loomatervise eeskirjad, et ennetada ja minimeerida kõnealustest kõrvalsaadustest tulenevaid loomaterviseriske. Peale selle on teatavad määruse (EÜ) nr 1069/2009 reguleerimisalasse kuuluvate loomsete kõrvalsaadustega seotud loomatervise eeskirjad, sealhulgas eeskirjad nende kõrvalsaaduste saadetiste liidus liikumise sertifitseerimise nõuete kohta, sätestatud komisjoni määruses (EL) nr 142/2011 (5). Kõnealused määrused ei hõlma kõiki konkreetseid üksikasju ja aspekte, mis on seotud riskiga, et sigade Aafrika katk levib II ja III taseme piirangutsoonides peetavatelt sigadelt saadud kõrvalsaaduste kaudu ning I, II ja III taseme piirangutsoonidest pärit uluksigadelt saadud kõrvalsaaduste kaudu. Seepärast on asjakohane sätestada käesolevas määruses kõnealuste loomsete kõrvalsaadustega ja selliste loomsete kõrvalsaaduste saadetiste I, II ja III taseme piirangutsoonidest väljaveoga seotud tauditõrje erimeetmed.

| (4) | Määruse (EL) 2016/429 raames on vastu võetud komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/605 (6), milles on sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed, mida kõnealuse rakendusmääruse I lisas loetletud liikmesriigid peavad piiratud aja jooksul kohaldama kõnealuses lisas loetletud I, II ja III taseme piirangutsoonides. Kõnealuses rakendusmääruses sätestatud eeskirjad on viidud võimalikult suurel määral kooskõlla rahvusvaheliste standarditega, näiteks Maailma Loomatervise Organisatsiooni maismaaloomade tervise koodeksi (7) (edaspidi „maismaaloomade tervise koodeks“) peatükis 15.1 „Infection with African swine fever virus“ („Nakatumine sigade Aafrika katku viirusega“) esitatud standarditega. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) 2016/429 raames on vastu võetud komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/605 (6), milles on sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed, mida kõnealuse rakendusmääruse I lisas loetletud liikmesriigid peavad piiratud aja jooksul kohaldama kõnealuses lisas loetletud I, II ja III taseme piirangutsoonides. Kõnealuses rakendusmääruses sätestatud eeskirjad on viidud võimalikult suurel määral kooskõlla rahvusvaheliste standarditega, näiteks Maailma Loomatervise Organisatsiooni maismaaloomade tervise koodeksi (7) (edaspidi „maismaaloomade tervise koodeks“) peatükis 15.1 „Infection with African swine fever virus“ („Nakatumine sigade Aafrika katku viirusega“) esitatud standarditega.

| (5) | Käesoleva määrusega tuleks ühtlasi näha ette delegeeritud määruses (EL) 2020/687 sätestatud tauditõrjemeetmeid täiendav piirkondlik lähenemisviis ja selles tuleks loetleda sigade Aafrika katku puhangutest mõjutatud või selliste puhangute läheduse tõttu ohustatud liikmesriikide (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“) piirangutsoonid. Neid piirangutsoone tuleks eristada sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogilise olukorra ja riskitaseme järgi ning liigitada need I, II ja III taseme piirangutsoonideks. III taseme piirangutsooni peaksid kuuluma piirkonnad, kus on suurim selle taudi leviku risk ja kõige muutlikum taudiolukord peetavate sigade hulgas. Ühtlasi tuleks kõnealused piirangutsoonid loetleda käesoleva määruse I lisas ning seejuures tuleks arvesse võtta asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste esitatud teavet taudiolukorra kohta, teaduslikult tõendatud põhimõtteid ja kriteeriume piirkondade geograafiliseks määratlemiseks sigade Aafrika katkuga seotud olukorra järgi ning liikmesriikidega alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees kokku lepitud ja komisjoni veebisaidil üldsusele kättesaadavaid liidu suuniseid sigade Aafrika katku kohta (8), samuti sigade Aafrika katku leviku riski taset ning sigade Aafrika katkuga seotud üldist epidemioloogilist olukorda asjaomases liikmesriigis ja asjakohasel juhul naabruses asuvates liikmesriikides või kolmandates riikides. Peale selle tuleks käesoleva määruse I lisas esitatud I, II ja III taseme piirangutsoonide piiride mis tahes hilisemal muutmisel lähtuda nende tsoonide loetellu kandmisel aluseks võetud kaalutlustega sarnastest kaalutlustest ning võtta arvesse rahvusvahelisi standardeid, näiteks maismaaloomade tervise koodeksis esitatud kriteeriumi, mille kohaselt peab tsoon või riik olema vähemalt kaksteist kuud taudivaba. Teatavatel juhtudel tuleks seda ajavahemikku lühendada kolme kuuni lähtuvalt asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse põhjendusest, teaduslikult tõendatud põhimõtetest ja kriteeriumidest piirkondade geograafiliseks määratlemiseks sigade Aafrika katkuga seotud olukorra järgi ning olemasolevatest liidu tasandi suunistest. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega tuleks ühtlasi näha ette delegeeritud määruses (EL) 2020/687 sätestatud tauditõrjemeetmeid täiendav piirkondlik lähenemisviis ja selles tuleks loetleda sigade Aafrika katku puhangutest mõjutatud või selliste puhangute läheduse tõttu ohustatud liikmesriikide (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“) piirangutsoonid. Neid piirangutsoone tuleks eristada sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogilise olukorra ja riskitaseme järgi ning liigitada need I, II ja III taseme piirangutsoonideks. III taseme piirangutsooni peaksid kuuluma piirkonnad, kus on suurim selle taudi leviku risk ja kõige muutlikum taudiolukord peetavate sigade hulgas. Ühtlasi tuleks kõnealused piirangutsoonid loetleda käesoleva määruse I lisas ning seejuures tuleks arvesse võtta asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste esitatud teavet taudiolukorra kohta, teaduslikult tõendatud põhimõtteid ja kriteeriume piirkondade geograafiliseks määratlemiseks sigade Aafrika katkuga seotud olukorra järgi ning liikmesriikidega alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees kokku lepitud ja komisjoni veebisaidil üldsusele kättesaadavaid liidu suuniseid sigade Aafrika katku kohta (8), samuti sigade Aafrika katku leviku riski taset ning sigade Aafrika katkuga seotud üldist epidemioloogilist olukorda asjaomases liikmesriigis ja asjakohasel juhul naabruses asuvates liikmesriikides või kolmandates riikides. Peale selle tuleks käesoleva määruse I lisas esitatud I, II ja III taseme piirangutsoonide piiride mis tahes hilisemal muutmisel lähtuda nende tsoonide loetellu kandmisel aluseks võetud kaalutlustega sarnastest kaalutlustest ning võtta arvesse rahvusvahelisi standardeid, näiteks maismaaloomade tervise koodeksis esitatud kriteeriumi, mille kohaselt peab tsoon või riik olema vähemalt kaksteist kuud taudivaba. Teatavatel juhtudel tuleks seda ajavahemikku lühendada kolme kuuni lähtuvalt asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse põhjendusest, teaduslikult tõendatud põhimõtetest ja kriteeriumidest piirkondade geograafiliseks määratlemiseks sigade Aafrika katkuga seotud olukorra järgi ning olemasolevatest liidu tasandi suunistest.

| (6) | Epidemioloogiline olukord liidus on rakendusmääruse (EL) 2021/605 vastuvõtmise kuupäevast alates muutunud ning liikmesriikides on saadud uusi kogemusi ja teadmisi sigade Aafrika katku epidemioloogia kohta. Seepärast on nende muutuste arvessevõtmiseks asjakohane kõnealuses rakendusmääruses sätestatud kehtivad sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed läbi vaadata ja neid kohandada, et hoida ära selle taudi levikut liidus. Sellest tulenevalt tuleks käesolevas määruses sätestatud tauditõrje erimeetmete puhul arvesse võtta rakendusmääruse (EL) 2021/605 kohaldamisel saadud kogemusi. |
| --- | --- |

(6)

Epidemioloogiline olukord liidus on rakendusmääruse (EL) 2021/605 vastuvõtmise kuupäevast alates muutunud ning liikmesriikides on saadud uusi kogemusi ja teadmisi sigade Aafrika katku epidemioloogia kohta. Seepärast on nende muutuste arvessevõtmiseks asjakohane kõnealuses rakendusmääruses sätestatud kehtivad sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed läbi vaadata ja neid kohandada, et hoida ära selle taudi levikut liidus. Sellest tulenevalt tuleks käesolevas määruses sätestatud tauditõrje erimeetmete puhul arvesse võtta rakendusmääruse (EL) 2021/605 kohaldamisel saadud kogemusi.

| (7) | Rakendusmääruses (EL) 2021/605 on sätestatud kehtivad sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed, mida üldjuhul kohaldatakse I, II ja III taseme piirangutsoonides peetavate sigade ja neilt pärit saaduste saadetiste piirangutsoonist väljaveo puhul. I, II ja III taseme piirangutsoonides peetavate sigade ja neilt pärit saaduste saadetiste liikumine piirangutsoonide piires toob aga samuti kaasa selle taudi leviku riski ja soodustab taudi pikaajalist püsimist kõnealustes piirangutsoonides. Seepärast on asjaomastes liikmesriikides valitsevast sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogilisest olukorrast lähtuvalt asjakohane sätestada erikeelud ja riskivähendusmeetmed seoses peetavate sigade saadetiste liikumisega kõnealustes piirangutsoonides ning laiendada vastavalt liidu eeskirjades sätestatud kehtivate tauditõrje erimeetmete kohaldamisala. |
| --- | --- |

(7)

Rakendusmääruses (EL) 2021/605 on sätestatud kehtivad sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed, mida üldjuhul kohaldatakse I, II ja III taseme piirangutsoonides peetavate sigade ja neilt pärit saaduste saadetiste piirangutsoonist väljaveo puhul. I, II ja III taseme piirangutsoonides peetavate sigade ja neilt pärit saaduste saadetiste liikumine piirangutsoonide piires toob aga samuti kaasa selle taudi leviku riski ja soodustab taudi pikaajalist püsimist kõnealustes piirangutsoonides. Seepärast on asjaomastes liikmesriikides valitsevast sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogilisest olukorrast lähtuvalt asjakohane sätestada erikeelud ja riskivähendusmeetmed seoses peetavate sigade saadetiste liikumisega kõnealustes piirangutsoonides ning laiendada vastavalt liidu eeskirjades sätestatud kehtivate tauditõrje erimeetmete kohaldamisala.

| (8) | Varem on selleks, et tagada tõhus ja kiire reageerimine sellistele esilekerkivatele riskidele nagu sigade Aafrika katku kinnitatud puhang varem taudivabas liikmesriigis või tsoonis, võetud vajaduse korral vastu eraldi komisjoni rakendusotsused, et määrata liidu tasandil kiiresti kindlaks kaitsetsooni ja järelevalvetsooni hõlmavad piirangutsoonid seoses sigade Aafrika katku puhangutega peetavate sigade hulgas ning nakkusega tsoonid seoses selle taudi puhangutega uluksigade hulgas, nagu on ette nähtud delegeeritud määrusega (EL) 2020/687. Liidu eeskirjade selguse ja läbipaistvuse tagamiseks on asjakohane ette näha, et pärast seda, kui varem taudivabas liikmesriigis või tsoonis on leidnud kinnitust sigade Aafrika katku puhang peetavate sigade või uluksigade hulgas, määratletakse asjaomased piirkonnad liidu tasandil kui kaitse- ja järelevalvetsoonid või uluksigade puhul kui nakkusega tsoonid ning loetletakse need käesoleva määruse II lisas koos sellise piirkonnamääratluse kehtivusajaga. Peetavate sigade või uluksigadega seotud piirangutsoonide territoriaalse katkematuse tagamiseks peaks teatavates konkreetsetes olukordades olema riskihindamisest lähtuvalt vajaduse korral ühtlasi võimalik kanda varem taudivabad tsoonid pärast sigade Aafrika katku puhangu kinnitamist II või III taseme piirangutsoonina käesoleva määruse I lisa loetellu, selmet loetleda need II lisas. |
| --- | --- |

(8)

Varem on selleks, et tagada tõhus ja kiire reageerimine sellistele esilekerkivatele riskidele nagu sigade Aafrika katku kinnitatud puhang varem taudivabas liikmesriigis või tsoonis, võetud vajaduse korral vastu eraldi komisjoni rakendusotsused, et määrata liidu tasandil kiiresti kindlaks kaitsetsooni ja järelevalvetsooni hõlmavad piirangutsoonid seoses sigade Aafrika katku puhangutega peetavate sigade hulgas ning nakkusega tsoonid seoses selle taudi puhangutega uluksigade hulgas, nagu on ette nähtud delegeeritud määrusega (EL) 2020/687. Liidu eeskirjade selguse ja läbipaistvuse tagamiseks on asjakohane ette näha, et pärast seda, kui varem taudivabas liikmesriigis või tsoonis on leidnud kinnitust sigade Aafrika katku puhang peetavate sigade või uluksigade hulgas, määratletakse asjaomased piirkonnad liidu tasandil kui kaitse- ja järelevalvetsoonid või uluksigade puhul kui nakkusega tsoonid ning loetletakse need käesoleva määruse II lisas koos sellise piirkonnamääratluse kehtivusajaga. Peetavate sigade või uluksigadega seotud piirangutsoonide territoriaalse katkematuse tagamiseks peaks teatavates konkreetsetes olukordades olema riskihindamisest lähtuvalt vajaduse korral ühtlasi võimalik kanda varem taudivabad tsoonid pärast sigade Aafrika katku puhangu kinnitamist II või III taseme piirangutsoonina käesoleva määruse I lisa loetellu, selmet loetleda need II lisas.

| (9) | Tulenevalt muutuvast epidemioloogilisest olukorrast liidus seoses sigade Aafrika katkuga uluksigade hulgas tuleks käesoleva määruse sätete kohaseid II taseme piirangutsoonides kohaldatavaid tauditõrje erimeetmeid, sealhulgas asjakohaseid erandeid kohaldada ka käesoleva määruse II lisas loetletud nakkusega tsoonides lisaks meetmetele, mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklites 63–66. Uluksigade hulgas tuvastatud kõnealuse taudi edasise leviku vahetu riski tõttu ei tohiks siiski lubada viia peetavate sigade ja neilt pärit saaduste saadetisi käesoleva määruse II lisas loetletud nakkusega tsoonist teise liikmesriiki ega kolmandasse riiki. |
| --- | --- |

(9)

Tulenevalt muutuvast epidemioloogilisest olukorrast liidus seoses sigade Aafrika katkuga uluksigade hulgas tuleks käesoleva määruse sätete kohaseid II taseme piirangutsoonides kohaldatavaid tauditõrje erimeetmeid, sealhulgas asjakohaseid erandeid kohaldada ka käesoleva määruse II lisas loetletud nakkusega tsoonides lisaks meetmetele, mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklites 63–66. Uluksigade hulgas tuvastatud kõnealuse taudi edasise leviku vahetu riski tõttu ei tohiks siiski lubada viia peetavate sigade ja neilt pärit saaduste saadetisi käesoleva määruse II lisas loetletud nakkusega tsoonist teise liikmesriiki ega kolmandasse riiki.

| (10) | Rakendusmääruse (EL) 2021/605 artikli 16 lõikega 2 on teatavate seapidamisettevõtete puhul nähtud ette loomakindla tara olemasolu nõudest tehtav erand, mis kehtib kolm kuud alates sigade Aafrika katku esimese puhangu kinnitamisest liikmesriigis, kui on täidetud teatavad tingimused. Lähtuvalt konkreetsest olukorrast liikmesriikides, kus sellise loomakindla tara ehitamine lühikese aja jooksul ei ole tehnilistel ja halduslikel põhjustel võimalik, on asjakohane näha käesoleva määrusega ette pikem, kuuekuuline ajavahemik, et tagada sigade Aafrika katku tõrje erieeskirjade nõuetekohane rakendamine varem taudivabas liikmesriigis või tsoonis. |
| --- | --- |

(10)

Rakendusmääruse (EL) 2021/605 artikli 16 lõikega 2 on teatavate seapidamisettevõtete puhul nähtud ette loomakindla tara olemasolu nõudest tehtav erand, mis kehtib kolm kuud alates sigade Aafrika katku esimese puhangu kinnitamisest liikmesriigis, kui on täidetud teatavad tingimused. Lähtuvalt konkreetsest olukorrast liikmesriikides, kus sellise loomakindla tara ehitamine lühikese aja jooksul ei ole tehnilistel ja halduslikel põhjustel võimalik, on asjakohane näha käesoleva määrusega ette pikem, kuuekuuline ajavahemik, et tagada sigade Aafrika katku tõrje erieeskirjade nõuetekohane rakendamine varem taudivabas liikmesriigis või tsoonis.

| (11) | Vastavalt määruse (EL) 2016/429 artiklitele 166 ja 167 peavad erakorraliste meetmete või liikumispiirangutega hõlmatud loomapidamisettevõttes, toidukäitlemisettevõttes või tsoonis toodetud või töödeldud, maismaaloomadelt pärit saaduste saadetistega olema kaasas asjakohased loomatervise sertifikaadid. Rakendusmääruse (EL) 2021/605 artiklis 19 on sätestatud ettevõtjate kohustused seoses loomatervise sertifikaatidega, mis on vajalikud I, II ja III taseme piirangutsoonides peetud sigadelt saadud värske liha ja lihatoodete, sealhulgas kestade saadetiste väljaveoks neist piirangutsoonidest, ning loetletud teatavad saadetised, mille väljaveol kõnealustest piirangutsoonidest võib loomatervise sertifikaadi asendada tervise- või identifitseerimismärgiga. Sigade Aafrika katku tõrje erieeskirjade rakendamise tagamiseks on käesoleva määrusega vaja kehtestada kohandatud sätted seoses nende ettevõtete loeteluga, mille puhul asjaomase liikmesriigi pädev asutus võib teatavate saadetiste veol asendada loomatervise sertifikaadi tervise- või identifitseerimismärgiga. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt määruse (EL) 2016/429 artiklitele 166 ja 167 peavad erakorraliste meetmete või liikumispiirangutega hõlmatud loomapidamisettevõttes, toidukäitlemisettevõttes või tsoonis toodetud või töödeldud, maismaaloomadelt pärit saaduste saadetistega olema kaasas asjakohased loomatervise sertifikaadid. Rakendusmääruse (EL) 2021/605 artiklis 19 on sätestatud ettevõtjate kohustused seoses loomatervise sertifikaatidega, mis on vajalikud I, II ja III taseme piirangutsoonides peetud sigadelt saadud värske liha ja lihatoodete, sealhulgas kestade saadetiste väljaveoks neist piirangutsoonidest, ning loetletud teatavad saadetised, mille väljaveol kõnealustest piirangutsoonidest võib loomatervise sertifikaadi asendada tervise- või identifitseerimismärgiga. Sigade Aafrika katku tõrje erieeskirjade rakendamise tagamiseks on käesoleva määrusega vaja kehtestada kohandatud sätted seoses nende ettevõtete loeteluga, mille puhul asjaomase liikmesriigi pädev asutus võib teatavate saadetiste veol asendada loomatervise sertifikaadi tervise- või identifitseerimismärgiga.

| (12) | Rakendusmääruse (EL) 2021/605 artiklis 10 on sätestatud erikeelud seoses II ja III taseme piirangutsoonides peetavatelt sigadelt saadud paljundusmaterjali saadetiste liikumisega väljaspool neid piirangutsoone. Peale selle on kõnealuse rakendusmääruse artiklis 31 sätestatud eritingimused seoses eranditega, mille alusel lubatakse vedada II taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud paljundusmaterjali saadetisi sellest piirangutsoonist välja sama liikmesriigi territooriumil. Tulenevalt asjaolust, et loomset paljundusmaterjali käitlevates heakskiidetud ettevõtetes kohaldatakse kõrgetasemelisi bioturvameetmeid, tuleks käesolevas määruses sätestada eritingimused seoses eranditega, mille alusel lubatakse vedada III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud paljundusmaterjali saadetisi sellest piirangutsoonist välja sama liikmesriigi territooriumil. Muude tingimuste hulgas tuleks ette näha, et asjaomase liikmesriigi pädev asutus annab sellise veo jaoks loa üksnes juhul, kui isaseid ja emaseid doonorloomi on peetud loomset paljundusmaterjali käitlevates heakskiidetud ettevõtetes sünnist saadik või vähemalt kolme kuu vältel enne loomse paljundusmaterjali kogumist, nagu on sätestatud maismaaloomade tervise koodeksis. Ühtlasi on maismaaloomade tervise koodeksist lähtuvalt asjakohane sätestada kohustus kontrollida vähemalt kord aastas sigade Aafrika katku suhtes kõiki sigu, keda peetakse sellistes loomset paljundusmaterjali käitlevates heakskiidetud ettevõtetes, kellel on lubatud vedada loomse paljundusmaterjali saadetisi III taseme piirangutsoonist välja. |
| --- | --- |

(12)

Rakendusmääruse (EL) 2021/605 artiklis 10 on sätestatud erikeelud seoses II ja III taseme piirangutsoonides peetavatelt sigadelt saadud paljundusmaterjali saadetiste liikumisega väljaspool neid piirangutsoone. Peale selle on kõnealuse rakendusmääruse artiklis 31 sätestatud eritingimused seoses eranditega, mille alusel lubatakse vedada II taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud paljundusmaterjali saadetisi sellest piirangutsoonist välja sama liikmesriigi territooriumil. Tulenevalt asjaolust, et loomset paljundusmaterjali käitlevates heakskiidetud ettevõtetes kohaldatakse kõrgetasemelisi bioturvameetmeid, tuleks käesolevas määruses sätestada eritingimused seoses eranditega, mille alusel lubatakse vedada III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud paljundusmaterjali saadetisi sellest piirangutsoonist välja sama liikmesriigi territooriumil. Muude tingimuste hulgas tuleks ette näha, et asjaomase liikmesriigi pädev asutus annab sellise veo jaoks loa üksnes juhul, kui isaseid ja emaseid doonorloomi on peetud loomset paljundusmaterjali käitlevates heakskiidetud ettevõtetes sünnist saadik või vähemalt kolme kuu vältel enne loomse paljundusmaterjali kogumist, nagu on sätestatud maismaaloomade tervise koodeksis. Ühtlasi on maismaaloomade tervise koodeksist lähtuvalt asjakohane sätestada kohustus kontrollida vähemalt kord aastas sigade Aafrika katku suhtes kõiki sigu, keda peetakse sellistes loomset paljundusmaterjali käitlevates heakskiidetud ettevõtetes, kellel on lubatud vedada loomse paljundusmaterjali saadetisi III taseme piirangutsoonist välja.

| (13) | Rakendusmääruse (EL) 2021/605 artiklis 14 on sätestatud erikeeldudest erandite tegemise üldtingimused seoses I, II ja III taseme piirangutsoonides peetavate sigade saadetiste liikumisega väljaspool neid tsoone. Kõnealuse määruse artikli 14 lõike 1 punktis a on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 28 lõike 2 punktis a sätestatud üldtingimusele, mille kohaselt peavad kõik lubatud veod kaitsetsoonis toimuma ainult mööda määratud marsruute. Selleks, et võtta arvesse käesolevas määruses sätestatud muid ettenähtud riskivähendusmeetmeid seoses I, II ja III taseme piirangutsoonides peetavate sigade saadetiste liikumisega ning hoiduda tarbetutest piirangutest, tuleks viide delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 28 sätete kohastele kaitsetsoonis kehtivatest keeldudest erandite tegemise üldtingimustele asendada viitega kõnealuse delegeeritud määruse artikli 43 sätete kohastele järelevalvetsooniga seotud keeldudest erandite tegemise üldtingimustele, millega nähakse muu hulgas ette, et kõikide lubatud liikumiste puhul tuleb eelistada suuri maanteid või põhiraudteid. |
| --- | --- |

(13)

Rakendusmääruse (EL) 2021/605 artiklis 14 on sätestatud erikeeldudest erandite tegemise üldtingimused seoses I, II ja III taseme piirangutsoonides peetavate sigade saadetiste liikumisega väljaspool neid tsoone. Kõnealuse määruse artikli 14 lõike 1 punktis a on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 28 lõike 2 punktis a sätestatud üldtingimusele, mille kohaselt peavad kõik lubatud veod kaitsetsoonis toimuma ainult mööda määratud marsruute. Selleks, et võtta arvesse käesolevas määruses sätestatud muid ettenähtud riskivähendusmeetmeid seoses I, II ja III taseme piirangutsoonides peetavate sigade saadetiste liikumisega ning hoiduda tarbetutest piirangutest, tuleks viide delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 28 sätete kohastele kaitsetsoonis kehtivatest keeldudest erandite tegemise üldtingimustele asendada viitega kõnealuse delegeeritud määruse artikli 43 sätete kohastele järelevalvetsooniga seotud keeldudest erandite tegemise üldtingimustele, millega nähakse muu hulgas ette, et kõikide lubatud liikumiste puhul tuleb eelistada suuri maanteid või põhiraudteid.

| (14) | Rakendusmääruse (EL) 2021/605 artiklis 35 on sätestatud eritingimused, mille alusel lubatakse vedada II taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud 3. kategooria materjali saadetisi samas liikmesriigis väljaspool sellist tsooni eesmärgiga võimaldada loomsete kõrvalsaaduste töötlemist rõhu all steriliseerimise teel või teatavate alternatiivsete meetodite abil, lemmikloomatoidu tootmist ning loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete biogaasiks või kompostiks muundamist kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1069/2009. Tulenevalt sigade Aafrika katkuga seotud riskide vähendamiseks kasutatavate asjakohaste töötlemismeetodite tulemuslikkusest on asjakohane sätestada käesolevas määruses ka eritingimused, mille alusel lubatakse vedada III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud 3. kategooria materjali saadetisi samas liikmesriigis väljaspool sellist tsooni eesmärgiga võimaldada loomsete kõrvalsaaduste töötlemist rõhu all steriliseerimise teel või teatavate alternatiivsete meetodite abil, lemmikloomatoidu tootmist ning loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete biogaasiks või kompostiks muundamist. |
| --- | --- |

(14)

Rakendusmääruse (EL) 2021/605 artiklis 35 on sätestatud eritingimused, mille alusel lubatakse vedada II taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud 3. kategooria materjali saadetisi samas liikmesriigis väljaspool sellist tsooni eesmärgiga võimaldada loomsete kõrvalsaaduste töötlemist rõhu all steriliseerimise teel või teatavate alternatiivsete meetodite abil, lemmikloomatoidu tootmist ning loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete biogaasiks või kompostiks muundamist kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1069/2009. Tulenevalt sigade Aafrika katkuga seotud riskide vähendamiseks kasutatavate asjakohaste töötlemismeetodite tulemuslikkusest on asjakohane sätestada käesolevas määruses ka eritingimused, mille alusel lubatakse vedada III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud 3. kategooria materjali saadetisi samas liikmesriigis väljaspool sellist tsooni eesmärgiga võimaldada loomsete kõrvalsaaduste töötlemist rõhu all steriliseerimise teel või teatavate alternatiivsete meetodite abil, lemmikloomatoidu tootmist ning loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete biogaasiks või kompostiks muundamist.

| (15) | Rakendusmääruse (EL) 2021/605 artikliga 44 on teatavate loomsete saaduste puhul ette nähtud spetsiaalse tervisemärgi või asjakohasel juhul identifitseerimismärgi kasutamine. Kõnealused saadused tuleks märgistada spetsiaalse tervisemärgi või asjakohasel juhul identifitseerimismärgiga, mis ei ole ovaalne ja mida ei saa segi ajada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 (9) artikli 5 lõike 1 kohase tervise- või identifitseerimismärgiga. Selleks, et võtta arvesse kõnealuses määruses sätestatud eeskirju ning tagada sigade Aafrika katku tõrje erieeskirjade tulemuslik kohaldamine seoses peetavatelt sigadelt või uluksigadelt saadud värske liha ja lihatoodete teatavate saadetiste liikumisega piirangutsoonides või neist tsoonidest välja, tuleks käesolevas määruses, millega nähakse ette selle taudi tõrjeks vajalike tehniliste meetmete terviklik kogum, sätestada selguse huvides erimärgi konkreetne kuju. Peale selle tuleks kehtestada üleminekuperiood sellise erimärgi ühtlustatud kuju kasutuselevõtuks, et võtta arvesse pädevate asutuste ja toidukäitlejate konkreetset olukorda sigade Aafrika katkust mõjutatud liikmesriikides, kus tuleb võtta vajalikke meetmeid käesolevale määrusele vastavuse tagamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Rakendusmääruse (EL) 2021/605 artikliga 44 on teatavate loomsete saaduste puhul ette nähtud spetsiaalse tervisemärgi või asjakohasel juhul identifitseerimismärgi kasutamine. Kõnealused saadused tuleks märgistada spetsiaalse tervisemärgi või asjakohasel juhul identifitseerimismärgiga, mis ei ole ovaalne ja mida ei saa segi ajada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 (9) artikli 5 lõike 1 kohase tervise- või identifitseerimismärgiga. Selleks, et võtta arvesse kõnealuses määruses sätestatud eeskirju ning tagada sigade Aafrika katku tõrje erieeskirjade tulemuslik kohaldamine seoses peetavatelt sigadelt või uluksigadelt saadud värske liha ja lihatoodete teatavate saadetiste liikumisega piirangutsoonides või neist tsoonidest välja, tuleks käesolevas määruses, millega nähakse ette selle taudi tõrjeks vajalike tehniliste meetmete terviklik kogum, sätestada selguse huvides erimärgi konkreetne kuju. Peale selle tuleks kehtestada üleminekuperiood sellise erimärgi ühtlustatud kuju kasutuselevõtuks, et võtta arvesse pädevate asutuste ja toidukäitlejate konkreetset olukorda sigade Aafrika katkust mõjutatud liikmesriikides, kus tuleb võtta vajalikke meetmeid käesolevale määrusele vastavuse tagamiseks.

| (16) | Liidus sigade Aafrika katku vastases võitluses saadud kogemusest nähtub, et teatavad riskivähendusmeetmed ja tõhustatud bioturvameetmed on vajalikud, et tõkestada selle taudi levikut seapidamisettevõtetes. Need meetmed tuleks sätestada käesoleva määruse III lisas ja need peaksid hõlmama ettevõtteid, mille puhul kohaldatakse I, II ja III taseme piirangutsoonides peetavate sigade saadetiste liikumise suhtes sätestatud erandeid. |
| --- | --- |

(16)

Liidus sigade Aafrika katku vastases võitluses saadud kogemusest nähtub, et teatavad riskivähendusmeetmed ja tõhustatud bioturvameetmed on vajalikud, et tõkestada selle taudi levikut seapidamisettevõtetes. Need meetmed tuleks sätestada käesoleva määruse III lisas ja need peaksid hõlmama ettevõtteid, mille puhul kohaldatakse I, II ja III taseme piirangutsoonides peetavate sigade saadetiste liikumise suhtes sätestatud erandeid.

| (17) | Sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogiline olukord liidus on rakendusmääruse (EL) 2021/605 vastuvõtmise kuupäevast alates mitmes liikmesriigis muutunud, eelkõige uluksigade populatsioonides, kellel on olnud oluline roll kõnealuse viiruse liidus edasikandumises ja püsimises. Liidu eeskirjade kohaselt liikmesriikide võetud tauditõrjemeetmetele vaatamata on uluksead jätkuvalt peamine selle taudi liidus edasikandumise ja püsimise allikas. Selle taudi puhangud sigade hulgas kujutavad endast uluksigade liikumise ja inimese kaasabil toimuva nakatunud materjali kaudu levimise tõttu riski ka taudivabadele liikmesriikidele. Tulenevalt sigade Aafrika katkuga seotud praegusest epidemioloogilisest olukorrast liidus peaksid liikmesriigid võtma hästi koordineeritud ja sidusaid tõrjemeetmeid. Tauditõrje erimeetmete kohaldamist enne sigade Aafrika katku sissetoomist on soovitatud ka Euroopa Toiduohutusameti teaduslikes nõuannetes, mis on esitatud ameti 12. juuni 2018. aasta teaduslikus arvamuses metssigadel esineva sigade Aafrika katku kohta (10) ja 18. detsembri 2019. aasta teaduslikus aruandes Euroopa Liidus esinevat sigade Aafrika katku käsitleva epidemioloogilise analüüsi kohta (11). |
| --- | --- |

(17)

Sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogiline olukord liidus on rakendusmääruse (EL) 2021/605 vastuvõtmise kuupäevast alates mitmes liikmesriigis muutunud, eelkõige uluksigade populatsioonides, kellel on olnud oluline roll kõnealuse viiruse liidus edasikandumises ja püsimises. Liidu eeskirjade kohaselt liikmesriikide võetud tauditõrjemeetmetele vaatamata on uluksead jätkuvalt peamine selle taudi liidus edasikandumise ja püsimise allikas. Selle taudi puhangud sigade hulgas kujutavad endast uluksigade liikumise ja inimese kaasabil toimuva nakatunud materjali kaudu levimise tõttu riski ka taudivabadele liikmesriikidele. Tulenevalt sigade Aafrika katkuga seotud praegusest epidemioloogilisest olukorrast liidus peaksid liikmesriigid võtma hästi koordineeritud ja sidusaid tõrjemeetmeid. Tauditõrje erimeetmete kohaldamist enne sigade Aafrika katku sissetoomist on soovitatud ka Euroopa Toiduohutusameti teaduslikes nõuannetes, mis on esitatud ameti 12. juuni 2018. aasta teaduslikus arvamuses metssigadel esineva sigade Aafrika katku kohta (10) ja 18. detsembri 2019. aasta teaduslikus aruandes Euroopa Liidus esinevat sigade Aafrika katku käsitleva epidemioloogilise analüüsi kohta (11).

| (18) | Sellest tulenevalt on uluksigade kaudu sigade Aafrika katku leviku ärahoidmiseks väga oluline, et liikmesriigid võtaksid hästi koordineeritud meetmeid, mis võimaldavad hoiduda jõupingutuste dubleerimisest. Seepärast tuleks käesoleva määrusega näha liikmesriikidele ette kohustus koostada uluksigu käsitlevad riiklikud tegevuskavad sigade Aafrika katku leviku tõkestamiseks liidus selle kaudu, et tagatakse ühtse koordineeritud lähenemisviisi rakendamine kõikides liikmesriikides (edaspidi „riiklikud tegevuskavad“). Kõnealuseid riiklikke tegevuskavasid käsitlevate miinimumnõuete puhul tuleks võtta arvesse Euroopa Toiduohutusameti teaduslikke nõuandeid, eelkõige neid, mis on seotud ennetavate meetmetega metssigade asustustiheduse vähendamiseks ja stabiliseerimiseks enne kõnealuse taudi sissetoomist, passiivse seirega ning uluksigade küttimisel rakendatavate bioturvameetmetega, et näha liikmesriikide jaoks ette ühtlustatud lähenemisviis. Need riiklikud tegevuskavad ja nende rakendamise aastatulemused tuleks esitada komisjonile ja teistele liikmesriikidele. |
| --- | --- |

(18)

Sellest tulenevalt on uluksigade kaudu sigade Aafrika katku leviku ärahoidmiseks väga oluline, et liikmesriigid võtaksid hästi koordineeritud meetmeid, mis võimaldavad hoiduda jõupingutuste dubleerimisest. Seepärast tuleks käesoleva määrusega näha liikmesriikidele ette kohustus koostada uluksigu käsitlevad riiklikud tegevuskavad sigade Aafrika katku leviku tõkestamiseks liidus selle kaudu, et tagatakse ühtse koordineeritud lähenemisviisi rakendamine kõikides liikmesriikides (edaspidi „riiklikud tegevuskavad“). Kõnealuseid riiklikke tegevuskavasid käsitlevate miinimumnõuete puhul tuleks võtta arvesse Euroopa Toiduohutusameti teaduslikke nõuandeid, eelkõige neid, mis on seotud ennetavate meetmetega metssigade asustustiheduse vähendamiseks ja stabiliseerimiseks enne kõnealuse taudi sissetoomist, passiivse seirega ning uluksigade küttimisel rakendatavate bioturvameetmetega, et näha liikmesriikide jaoks ette ühtlustatud lähenemisviis. Need riiklikud tegevuskavad ja nende rakendamise aastatulemused tuleks esitada komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

| (19) | Riikliku tegevuskava raames võetavad uluksigade majandamise meetmed peaksid asjakohasel juhul olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ (12) ning nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ (13) sätete kohaste liidu keskkonnaeeskirjadega, sealhulgas looduskaitsenõuetega. |
| --- | --- |

(19)

Riikliku tegevuskava raames võetavad uluksigade majandamise meetmed peaksid asjakohasel juhul olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ (12) ning nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ (13) sätete kohaste liidu keskkonnaeeskirjadega, sealhulgas looduskaitsenõuetega.

| (20) | Et võtta arvesse sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus, samuti liidus saadud uusi kogemusi ja teadmisi, ning vähendada ennetavalt selle taudi levikuga seotud riske, tuleks käesolevas määruses sätestada tauditõrje muudetud ja laiendatud erieeskirjad. Sellest tulenevalt tuleks rakendusmäärus (EL) 2021/605 kehtetuks tunnistada ja asendada see käesoleva määrusega. |
| --- | --- |

(20)

Et võtta arvesse sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus, samuti liidus saadud uusi kogemusi ja teadmisi, ning vähendada ennetavalt selle taudi levikuga seotud riske, tuleks käesolevas määruses sätestada tauditõrje muudetud ja laiendatud erieeskirjad. Sellest tulenevalt tuleks rakendusmäärus (EL) 2021/605 kehtetuks tunnistada ja asendada see käesoleva määrusega.

| (21) | Rakendusmäärust (EL) 2021/605 kohaldatakse kuni 20. aprillini 2028. Tulenevalt sigade Aafrika katkuga seotud praegusest epidemioloogilisest olukorrast liidus on vaja kohaldada käesolevas määruses sätestatud tauditõrje erieeskirju kuni nimetatud kuupäevani. |
| --- | --- |

(21)

Rakendusmäärust (EL) 2021/605 kohaldatakse kuni 20. aprillini 2028. Tulenevalt sigade Aafrika katkuga seotud praegusest epidemioloogilisest olukorrast liidus on vaja kohaldada käesolevas määruses sätestatud tauditõrje erieeskirju kuni nimetatud kuupäevani.

| (22) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(22)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

REGULEERIMISESE, KOHALDAMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad seoses:

| a) | sigade Aafrika katku tõrje erimeetmetega, mida peavad piiratud aja jooksul kohaldama liikmesriigid (14), kes on loetletud või kelle mõni piirkond on loetletud I ja II lisas (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“).
  Neid tauditõrje erimeetmeid kohaldatakse peetavate sigade ja uluksigade ning sigadelt pärit saaduste suhtes lisaks meetmetele, mida kohaldatakse kaitse- ja järelevalvetsoonides, täiendavates piirangutsoonides ja nakkusega tsoonides ning mille on kehtestanud kõnealuste liikmesriikide pädevad asutused kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 21 lõikega 1 ja artikliga 63; |
| --- | --- |

a)

sigade Aafrika katku tõrje erimeetmetega, mida peavad piiratud aja jooksul kohaldama liikmesriigid (14), kes on loetletud või kelle mõni piirkond on loetletud I ja II lisas (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“).

Neid tauditõrje erimeetmeid kohaldatakse peetavate sigade ja uluksigade ning sigadelt pärit saaduste suhtes lisaks meetmetele, mida kohaldatakse kaitse- ja järelevalvetsoonides, täiendavates piirangutsoonides ja nakkusega tsoonides ning mille on kehtestanud kõnealuste liikmesriikide pädevad asutused kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 21 lõikega 1 ja artikliga 63;

| b) | I, II ja III taseme piirangutsoonide loetlemisega I lisas liidu tasandil pärast sigade Aafrika katku puhanguid; |
| --- | --- |

b)

I, II ja III taseme piirangutsoonide loetlemisega I lisas liidu tasandil pärast sigade Aafrika katku puhanguid;

| c) | järgmiste tsoonide loetlemisega II lisas liidu tasandil pärast sigade Aafrika katku puhangut seni taudivabana püsinud liikmesriigis või tsoonis:






  i) | peetavate sigade hulgas esineva sigade Aafrika katku puhangu korral piirangutsoonid, mis hõlmavad kaitse- ja järelevalvetsoone; |
| --- | --- | --- |

c)

järgmiste tsoonide loetlemisega II lisas liidu tasandil pärast sigade Aafrika katku puhangut seni taudivabana püsinud liikmesriigis või tsoonis:

i)

peetavate sigade hulgas esineva sigade Aafrika katku puhangu korral piirangutsoonid, mis hõlmavad kaitse- ja järelevalvetsoone;

| ii) | uluksigade hulgas esineva nimetatud taudi puhangu korral nakkusega tsoonid. |
| --- | --- |

ii)

uluksigade hulgas esineva nimetatud taudi puhangu korral nakkusega tsoonid.

2.   Ühtlasi sätestatakse käesolevas määruses eeskirjad seoses sigade Aafrika katku tõrje erimeetmetega, mida kohaldavad piiratud aja jooksul kõik liikmesriigid.

3.   Käesolevat määrust kohaldatakse:

| a) | järgmiste saadetiste liikumise suhtes:






  i) | I, II või III taseme piirangutsoonis või lõike 1 punkti c alapunktis ii osutatud nakkusega tsoonis asuvas ettevõttes peetavad sead; |
| --- | --- | --- |

a)

järgmiste saadetiste liikumise suhtes:

i)

I, II või III taseme piirangutsoonis või lõike 1 punkti c alapunktis ii osutatud nakkusega tsoonis asuvas ettevõttes peetavad sead;

| ii) | punkti a alapunktis i osutatud peetavatelt sigadelt saadud paljundusmaterjal, loomsed saadused ja loomsed kõrvalsaadused; |
| --- | --- |

ii)

punkti a alapunktis i osutatud peetavatelt sigadelt saadud paljundusmaterjal, loomsed saadused ja loomsed kõrvalsaadused;

| iii) | I, II või III taseme piirangutsoonist või lõike 1 punkti c alapunktis ii osutatud nakkusega tsoonist pärit värske liha ja lihatooted (sealhulgas kestad), mis on saadud sigadelt, keda on peetud väljaspool kõnealuseid piirangutsoone ja nakkusega tsoone asuval alal ning kes on tapetud:






  — | I, II või III taseme piirangutsoonis või lõike 1 punkti c alapunktis ii osutatud nakkusega tsoonis asuvas tapamajas või |
| --- | --- | --- |

iii)

I, II või III taseme piirangutsoonist või lõike 1 punkti c alapunktis ii osutatud nakkusega tsoonist pärit värske liha ja lihatooted (sealhulgas kestad), mis on saadud sigadelt, keda on peetud väljaspool kõnealuseid piirangutsoone ja nakkusega tsoone asuval alal ning kes on tapetud:

—

I, II või III taseme piirangutsoonis või lõike 1 punkti c alapunktis ii osutatud nakkusega tsoonis asuvas tapamajas või

| — | kõnealustest piirangutsoonidest ja nakkusega tsoonidest väljaspool asuvas tapamajas; |
| --- | --- |

—

kõnealustest piirangutsoonidest ja nakkusega tsoonidest väljaspool asuvas tapamajas;

| b) | järgmise liikumise suhtes:






  i) | uluksigade saadetiste liikumine kõikides liikmesriikides; |
| --- | --- | --- |

b)

järgmise liikumise suhtes:

i)

uluksigade saadetiste liikumine kõikides liikmesriikides;

| ii) | I, II või III taseme piirangutsoonis uluksigadelt saadud või sellises piirangutsoonis asuvas ettevõttes töödeldud loomsete saaduste ja loomsete kõrvalsaaduste saadetiste, sealhulgas jahimeestele eraotstarbeliseks kasutamiseks ette nähtud saadetiste liikumine; |
| --- | --- |

ii)

I, II või III taseme piirangutsoonis uluksigadelt saadud või sellises piirangutsoonis asuvas ettevõttes töödeldud loomsete saaduste ja loomsete kõrvalsaaduste saadetiste, sealhulgas jahimeestele eraotstarbeliseks kasutamiseks ette nähtud saadetiste liikumine;

| c) | punktides a ja b osutatud saadetisi käitlevate toidukäitlejate suhtes; |
| --- | --- |

c)

punktides a ja b osutatud saadetisi käitlevate toidukäitlejate suhtes;

| d) | kõikide liikmesriikide suhtes seoses sigade Aafrika katku kohta teadlikkuse suurendamisega; |
| --- | --- |

d)

kõikide liikmesriikide suhtes seoses sigade Aafrika katku kohta teadlikkuse suurendamisega;

| e) | kõikide liikmesriikide suhtes seoses sigade Aafrika katku liidusisese leviku tõkestamist võimaldavate uluksigu käsitlevate riiklike tegevuskavade koostamisega. |
| --- | --- |

e)

kõikide liikmesriikide suhtes seoses sigade Aafrika katku liidusisese leviku tõkestamist võimaldavate uluksigu käsitlevate riiklike tegevuskavade koostamisega.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse delegeeritud määruses (EL) 2020/687 sätestatud mõisteid.

Peale selle kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „siga“ – määruse (EL) 2016/429 III lisas sugukonna Suidae all loetletud liiki kuuluv kabiloom; |
| --- | --- |

a)

„siga“ – määruse (EL) 2016/429 III lisas sugukonna Suidae all loetletud liiki kuuluv kabiloom;

Suidae

| b) | „paljundusmaterjal“ – peetavatelt sigadelt saadud sperma, ootsüüdid ja embrüod, mis on ette nähtud kunstlikuks paljundamiseks; |
| --- | --- |

b)

„paljundusmaterjal“ – peetavatelt sigadelt saadud sperma, ootsüüdid ja embrüod, mis on ette nähtud kunstlikuks paljundamiseks;

| c) | „I taseme piirangutsoon“ – liikmesriigi geograafiliselt täpselt piiritletud, I lisa I osas loetletud ala, kus kohaldatakse tauditõrje erimeetmeid ja mis piirneb II või III taseme piirangutsooniga; |
| --- | --- |

c)

„I taseme piirangutsoon“ – liikmesriigi geograafiliselt täpselt piiritletud, I lisa I osas loetletud ala, kus kohaldatakse tauditõrje erimeetmeid ja mis piirneb II või III taseme piirangutsooniga;

| d) | „II taseme piirangutsoon“ – liikmesriigi geograafiliselt täpselt piiritletud ala, mis on uluksigade hulgas esineva sigade Aafrika katku puhangu tõttu loetletud I lisa II osas ja kus kohaldatakse tauditõrje erimeetmeid; |
| --- | --- |

d)

„II taseme piirangutsoon“ – liikmesriigi geograafiliselt täpselt piiritletud ala, mis on uluksigade hulgas esineva sigade Aafrika katku puhangu tõttu loetletud I lisa II osas ja kus kohaldatakse tauditõrje erimeetmeid;

| e) | „III taseme piirangutsoon“ – liikmesriigi geograafiliselt täpselt piiritletud ala, mis on peetavate sigade hulgas esineva sigade Aafrika katku puhangu tõttu loetletud I lisa III osas ja kus kohaldatakse tauditõrje erimeetmeid; |
| --- | --- |

e)

„III taseme piirangutsoon“ – liikmesriigi geograafiliselt täpselt piiritletud ala, mis on peetavate sigade hulgas esineva sigade Aafrika katku puhangu tõttu loetletud I lisa III osas ja kus kohaldatakse tauditõrje erimeetmeid;

| f) | „varem taudivaba liikmesriik või tsoon“ – liikmesriik või liikmesriigi tsoon, kus eelneva kaheteistkümne kuu jooksul ei ole leidnud kinnitust sigade Aafrika katku esinemine peetavatel sigadel ega uluksigadel; |
| --- | --- |

f)

„varem taudivaba liikmesriik või tsoon“ – liikmesriik või liikmesriigi tsoon, kus eelneva kaheteistkümne kuu jooksul ei ole leidnud kinnitust sigade Aafrika katku esinemine peetavatel sigadel ega uluksigadel;

| g) | „II lisas loetletud ala“ – liikmesriigi ala, mis on loetletud II lisa:






  i) | A osas nakkusega tsoonina pärast seda, kui varem taudivabas liikmesriigis või tsoonis on leidnud kinnitust sigade Aafrika katku puhang uluksigade hulgas, või |
| --- | --- | --- |

g)

„II lisas loetletud ala“ – liikmesriigi ala, mis on loetletud II lisa:

i)

A osas nakkusega tsoonina pärast seda, kui varem taudivabas liikmesriigis või tsoonis on leidnud kinnitust sigade Aafrika katku puhang uluksigade hulgas, või

| ii) | B osas kaitsetsoonist ja järelevalvetsoonist koosneva piirangutsoonina pärast seda, kui varem taudivabas liikmesriigis või tsoonis on leidnud kinnitust sigade Aafrika katku puhang peetavate sigade hulgas; |
| --- | --- |

ii)

B osas kaitsetsoonist ja järelevalvetsoonist koosneva piirangutsoonina pärast seda, kui varem taudivabas liikmesriigis või tsoonis on leidnud kinnitust sigade Aafrika katku puhang peetavate sigade hulgas;

| h) | „2. kategooria materjal“ – peetavatelt sigadelt saadud kõrvalsaadused, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklis 9; |
| --- | --- |

h)

„2. kategooria materjal“ – peetavatelt sigadelt saadud kõrvalsaadused, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklis 9;

| i) | „3. kategooria materjal“ – peetavatelt sigadelt saadud kõrvalsaadused, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklis 10; |
| --- | --- |

i)

„3. kategooria materjal“ – peetavatelt sigadelt saadud kõrvalsaadused, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklis 10;

| j) | „loomseid kõrvalsaadusi käitlev heakskiidetud ettevõte“ – ettevõte, mille pädev asutus on määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 kohaselt heaks kiitnud; |
| --- | --- |

j)

„loomseid kõrvalsaadusi käitlev heakskiidetud ettevõte“ – ettevõte, mille pädev asutus on määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 kohaselt heaks kiitnud;

| k) | „loomset paljundusmaterjali käitlev heakskiidetud ettevõte“ – komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/686 (15) artikli 2 punktis 2 määratletud ettevõte; |
| --- | --- |

k)

„loomset paljundusmaterjali käitlev heakskiidetud ettevõte“ – komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/686 (15) artikli 2 punktis 2 määratletud ettevõte;

15

| l) | „loomset paljundusmaterjali käitlev registreeritud ettevõte“ – delegeeritud määruse (EL) 2020/686 artikli 2 punktis 1 määratletud ettevõte. |
| --- | --- |

l)

„loomset paljundusmaterjali käitlev registreeritud ettevõte“ – delegeeritud määruse (EL) 2020/686 artikli 2 punktis 1 määratletud ettevõte.

II PEATÜKK

ERIEESKIRJAD PIIRANGUTSOONIDE JA NAKKUSEGA TSOONIDE KEHTESTAMISEKS SIGADE AAFRIKA KATKU PUHANGU KORRAL

Artikkel 3

Erieeskirjad piirangutsoonide ja nakkusega tsoonide koheseks kehtestamiseks uluksigade või peetavate sigade hulgas esineva sigade Aafrika katku puhangu korral

Peetavate sigade või uluksigade hulgas esineva sigade Aafrika katku puhangu korral kehtestab liikmesriigi pädev asutus viivitamata:

| a) | piirangutsooni vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 21 lõikele 1 ja lähtuvalt nimetatud artiklis sätestatud tingimustest, kui puhang esineb peetavate sigade hulgas, või |
| --- | --- |

a)

piirangutsooni vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 21 lõikele 1 ja lähtuvalt nimetatud artiklis sätestatud tingimustest, kui puhang esineb peetavate sigade hulgas, või

| b) | nakkusega tsooni vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklile 63, kui puhang esineb uluksigade hulgas. |
| --- | --- |

b)

nakkusega tsooni vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklile 63, kui puhang esineb uluksigade hulgas.

Artikkel 4

Erieeskirjad täiendava piirangutsooni kehtestamiseks uluksigade või peetavate sigade hulgas esineva sigade Aafrika katku puhangu korral

1.   Liikmesriigi pädev asutus võib uluksigade või peetavate sigade hulgas esineva sigade Aafrika katku puhangu korral kehtestada määruse (EL) 2016/429 artikli 64 lõike 1 sätete kohaste piirangutsooni geograafilise piiritlemise kriteeriumide ja põhimõtete alusel täiendava piirangutsooni, mis piirneb kehtestatud piirangutsooni või nakkusega tsooniga, millele on osutatud käesoleva määruse artiklis 3, eesmärgiga eraldada asjaomane piirangutsoon või nakkusega tsoon piiranguvabadest aladest.

2.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus tagab, et käesoleva artikli lõikes 1 osutatud täiendav piirangutsoon vastab artikli 5 kohaselt I lisa I osas loetletud I taseme piirangutsoonile.

Artikkel 5

Erieeskirjad I taseme piirangutsoonide loetellu kandmiseks uluksigade või peetavate sigade hulgas esineva sigade Aafrika katku puhangu korral liikmesriigi alal, mis piirneb alaga, kus sigade Aafrika katku puhangu esinemine ei ole ametlikult kinnitust leidnud

1.   Kui sigade Aafrika katku puhang esineb peetavate või uluksigade hulgas liikmesriigi alal, mis piirneb alaga, kus sigade Aafrika katku puhangu esinemine peetavate või uluksigade hulgas ei ole ametlikult kinnitust leidnud, loetletakse see ala, kus puhangu esinemine ei ole kinnitust leidnud, vajaduse korral I lisa I osas I taseme piirangutsoonina.

2.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus tagab, et pärast ala kandmist I taseme piirangutsoonina käesoleva määruse I lisa I osasse kohandatakse viivitamata määruse (EL) 2016/429 artikli 64 lõike 1 alusel kehtestatud täiendavat piirangutsooni nii, et see hõlmaks vähemalt asjaomast I taseme piirangutsooni, mis on loetletud käesoleva määruse I lisas selle liikmesriigi all.

3.   Kui kõnealune I taseme piirangutsoon on kantud käesoleva määruse I lisasse, kehtestab liikmesriigi pädev asutus vastavalt määruse (EL) 2016/429 artikli 64 lõikele 1 viivitamata asjakohase täiendava piirangutsooni.

Artikkel 6

Erieeskirjad II taseme piirangutsoonide ja nakkusega tsoonide loetellu kandmiseks liikmesriigi uluksigade hulgas esineva sigade Aafrika katku puhangu korral

1.   Kui liikmesriigi alal esineb uluksigade hulgas sigade Aafrika katku puhang, loetletakse see ala II taseme piirangutsoonina käesoleva määruse I lisa II osas, välja arvatud juhul, kui asjaomane ala tuleb loetleda vastavalt käesoleva artikli lõikele 2.

2.   Kui varem taudivabas liikmesriigis või tsoonis esineb uluksigade hulgas sigade Aafrika katku puhang, loetletakse asjaomane ala nakkusega tsoonina II lisa A osas, välja arvatud juhul, kui see ala tuleb II taseme piirangutsooni läheduse tõttu ja asjaomase II taseme piirangutsooni territoriaalse terviklikkuse tagamiseks loetleda II taseme piirangutsoonina vastavalt käesoleva artikli lõikele 1.

3.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus tagab, et delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 63 alusel kehtestatud nakkusega tsooni kohandatakse viivitamata nii, et see hõlmaks vähemalt selle liikmesriigi puhul:

| a) | asjaomast II taseme piirangutsooni, mis on loetletud käesoleva määruse I lisas selle liikmesriigi all,
  või |
| --- | --- |

a)

asjaomast II taseme piirangutsooni, mis on loetletud käesoleva määruse I lisas selle liikmesriigi all,

või

| b) | asjaomast nakkusega tsooni, mis on loetletud käesoleva määruse II lisa A osas. |
| --- | --- |

b)

asjaomast nakkusega tsooni, mis on loetletud käesoleva määruse II lisa A osas.

Artikkel 7

Erieeskirjad piirangutsoonide loetellu kandmiseks liikmesriigi peetavate sigade hulgas esineva sigade Aafrika katku puhangu korral

1.   Kui liikmesriigi alal esineb peetavate sigade hulgas sigade Aafrika katku puhang, loetletakse see ala III taseme piirangutsoonina käesoleva määruse I lisa III osas, välja arvatud juhul, kui asjaomane ala tuleb loetleda vastavalt käesoleva artikli lõikele 2.

2.   Kui varem taudivabas liikmesriigis või tsoonis esineb peetavate sigade hulgas esimene ja ainus sigade Aafrika katku puhang, loetletakse asjaomane ala kaitsetsoonist ja järelevalvetsoonist koosneva piirangutsoonina II lisa B osas, välja arvatud juhul, kui see ala tuleb III taseme piirangutsooni läheduse tõttu ja asjaomase III taseme piirangutsooni territoriaalse terviklikkuse tagamiseks loetleda III taseme piirangutsoonina vastavalt käesoleva artikli lõikele 1.

3.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus tagab, et delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 21 lõike 1 alusel kehtestatud piirangutsooni kohandatakse viivitamata nii, et see hõlmaks vähemalt selle liikmesriigi puhul:

| a) | asjaomast III taseme piirangutsooni, mis on loetletud käesoleva määruse I lisas selle liikmesriigi all,
  või |
| --- | --- |

a)

asjaomast III taseme piirangutsooni, mis on loetletud käesoleva määruse I lisas selle liikmesriigi all,

või

| b) | asjaomast kaitsetsoonist ja järelevalvetsoonist koosnevat piirangutsooni, mis on loetletud käesoleva määruse II lisa B osas. |
| --- | --- |

b)

asjaomast kaitsetsoonist ja järelevalvetsoonist koosnevat piirangutsooni, mis on loetletud käesoleva määruse II lisa B osas.

Artikkel 8

Tauditõrje erimeetmete üldine ja spetsiifiline kohaldamine I, II ja III taseme piirangutsoonides ning II lisas loetletud nakkusega tsoonides

1.   Asjaomased liikmesriigid kohaldavad käesolevas määruses sätestatud tauditõrje erimeetmeid I, II ja III taseme piirangutsoonides lisaks tauditõrjemeetmetele, mida tuleb delegeeritud määruse (EL) 2020/687 alusel kohaldada:

| a) | piirangutsoonides, mis on kehtestatud delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 21 lõike 1 kohaselt; |
| --- | --- |

a)

piirangutsoonides, mis on kehtestatud delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 21 lõike 1 kohaselt;

| b) | nakkusega tsoonides, mis on kehtestatud delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 63 kohaselt. |
| --- | --- |

b)

nakkusega tsoonides, mis on kehtestatud delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 63 kohaselt.

2.   Asjaomased liikmesriigid kohaldavad käesoleva määruse sätete kohaseid II taseme piirangutsoonis kohaldatavaid tauditõrje erimeetmeid ka alal, mis on loetletud nakkusega tsoonina käesoleva määruse II lisa A osas ja kus ühtlasi kohaldatakse delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklites 63–66 sätestatud meetmeid.

3.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus keelustab peetavate sigade ja neilt pärit saaduste saadetiste liikumise asjaomases liikmesriigis asuvast II lisa A osas loetletud nakkusega tsoonist teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse.

4.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus võib otsustada, et lõikega 3 ette nähtud keeldu ei kohaldata II lisa A osas loetletud nakkusega tsoonis peetavatelt sigadelt saadud selliste lihatoodete, sealhulgas kestade saadetiste liikumise suhtes, mis on läbinud asjakohase riske vähendava töötluse vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 VII lisale.

III PEATÜKK

TAUDITÕRJE ERIMEETMED, MIDA ASJAOMASTES LIIKMESRIIKIDES KOHALDATAKSE I, II JA III TASEME PIIRANGUTSOONIDES PEETAVATE SIGADE JA NEILT PÄRIT SAADUSTE SAADETISTE SUHTES

1. JAGU

Erikeeldude kohaldamine asjaomastes liikmesriikides seoses peetavate sigade ja neilt pärit saaduste saadetiste liikumisega

Artikkel 9

Erikeelud seoses I, II ja III taseme piirangutsoonides peetavate sigade saadetiste liikumisega väljaspool neid piirangutsoone

1.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus keelustab I, II ja III taseme piirangutsoonides peetavate sigade saadetiste liikumise nendes piirangutsoonides ja neist väljaspool.

2.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus võib otsustada, et lõikes 1 sätestatud keeldu ei kohaldata järgmise suhtes:

| a) | I taseme piirangutsoonis peetavate sigade saadetiste vedu samas või muus I taseme piirangutsoonis asuvasse ettevõttesse, II või III taseme piirangutsooni või sellistest piirangutsoonidest välja, kui sihtettevõte asub sama asjaomase liikmesriigi territooriumil; |
| --- | --- |

a)

I taseme piirangutsoonis peetavate sigade saadetiste vedu samas või muus I taseme piirangutsoonis asuvasse ettevõttesse, II või III taseme piirangutsooni või sellistest piirangutsoonidest välja, kui sihtettevõte asub sama asjaomase liikmesriigi territooriumil;

| b) | I, II või III taseme piirangutsoonis asuvas kinnises ettevõttes peetavate sigade saadetiste vedu järgmistel tingimustel:






  i) | asjaomase liikmesriigi pädev asutus on hinnanud sellisest veost tulenevaid riske ja hindamise tulemusena on selgunud, et sigade Aafrika katku leviku risk on väga väike; |
| --- | --- | --- |

b)

I, II või III taseme piirangutsoonis asuvas kinnises ettevõttes peetavate sigade saadetiste vedu järgmistel tingimustel:

i)

asjaomase liikmesriigi pädev asutus on hinnanud sellisest veost tulenevaid riske ja hindamise tulemusena on selgunud, et sigade Aafrika katku leviku risk on väga väike;

| ii) | sigu veetakse üksnes teise kinnisesse ettevõttesse, mis asub samas asjaomases liikmesriigis. |
| --- | --- |

ii)

sigu veetakse üksnes teise kinnisesse ettevõttesse, mis asub samas asjaomases liikmesriigis.

3.   Erandina käesoleva artikli lõikes 1 ette nähtud keelust võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada I, II ja III taseme piirangutsoonides peetavate sigade saadetiste liikumist nendes piirangutsoonides ja neist väljaspool artiklites 22–31 käsitletud juhtudel, kui järgitakse nimetatud artiklites sätestatud eritingimusi.

Artikkel 10

Erikeelud seoses II ja III taseme piirangutsoonides peetavatelt sigadelt saadud paljundusmaterjali saadetiste liikumisega väljaspool neid piirangutsoone

1.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus keelustab II ja III taseme piirangutsoonides peetavatelt sigadelt saadud paljundusmaterjali saadetiste liikumise väljaspool neid piirangutsoone.

2.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus võib otsustada, et lõikes 1 sätestatud keeldu ei kohaldata II või III taseme piirangutsoonis asuvas kinnises ettevõttes peetavate sigade paljundusmaterjali saadetiste liikumise suhtes järgmistel tingimustel:

| a) | asjaomase liikmesriigi pädev asutus on hinnanud sellisest veost tulenevaid riske ja hindamise tulemusena on selgunud, et sigade Aafrika katku leviku risk on väga väike; |
| --- | --- |

a)

asjaomase liikmesriigi pädev asutus on hinnanud sellisest veost tulenevaid riske ja hindamise tulemusena on selgunud, et sigade Aafrika katku leviku risk on väga väike;

| b) | paljundusmaterjali veetakse üksnes teise kinnisesse ettevõttesse, mis asub samas asjaomases liikmesriigis. |
| --- | --- |

b)

paljundusmaterjali veetakse üksnes teise kinnisesse ettevõttesse, mis asub samas asjaomases liikmesriigis.

3.   Erandina käesoleva artikli lõikes 1 ette nähtud keelust võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada II ja III taseme piirangutsoonides peetavatelt sigadelt saadud paljundusmaterjali saadetiste liikumist väljaspool neid piirangutsoone artiklites 32–34 käsitletud juhtudel, kui järgitakse nimetatud artiklites sätestatud eritingimusi.

Artikkel 11

Erikeelud seoses II ja III taseme piirangutsoonides peetavatelt sigadelt saadud kõrvalsaaduste saadetiste liikumisega väljaspool neid piirangutsoone

1.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus keelustab II ja III taseme piirangutsoonides peetavatelt sigadelt saadud kõrvalsaaduste saadetiste liikumise väljaspool neid piirangutsoone.

2.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus võib otsustada, et lõikega 1 ette nähtud keeldu ei kohaldata väljaspool II ja III taseme piirangutsoone peetavatelt ning II ja III taseme piirangutsoonides asuvates tapamajades tapetud sigadelt saadud kõrvalsaaduste saadetiste liikumise suhtes, kui need kõrvalsaadused on ettevõtetes ja veo ajal selgesti eraldatud II ja III taseme piirangutsoonides peetavatelt sigadelt saadud kõrvalsaadustest.

3.   Erandina käesoleva artikli lõikes 1 ette nähtud keelust võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada II ja III taseme piirangutsoonides peetavatelt sigadelt saadud kõrvalsaaduste saadetiste liikumist väljaspool neid piirangutsoone artiklites 35–40 käsitletud juhtudel, kui järgitakse nimetatud artiklites sätestatud eritingimusi.

Artikkel 12

Erikeelud seoses II ja III taseme piirangutsoonides peetavatelt sigadelt saadud värske liha ja lihatoodete, sealhulgas kestade saadetiste liikumisega väljaspool neid piirangutsoone

1.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus keelustab II ja III taseme piirangutsoonides peetavatelt sigadelt saadud värske liha ja lihatoodete, sealhulgas kestade saadetiste liikumise väljaspool neid piirangutsoone.

2.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus võib otsustada, et käesoleva artikli lõikega 1 ette nähtud keeldu ei kohaldata II ja III taseme piirangutsoonides peetavatelt sigadelt saadud selliste lihatoodete, sealhulgas kestade saadetiste liikumise suhtes, mis on käesoleva määruse artikli 44 lõike 1 kohaselt määratud ettevõttes läbinud seoses sigade Aafrika katkuga asjakohase riske vähendava töötluse vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 VII lisale.

3.   Erandina käesoleva artikli lõikes 1 ette nähtud keelust võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada II ja III taseme piirangutsoonides peetavatelt sigadelt saadud värske liha ja lihatoodete, sealhulgas kestade saadetiste liikumist väljaspool neid piirangutsoone artiklites 41–43 käsitletud juhtudel, kui järgitakse nimetatud artiklites sätestatud eritingimusi.

Artikkel 13

Üldkeelud seoses selliste peetavate sigade ja neilt pärit saaduste saadetiste liikumisega, mida peetakse sigade Aafrika katku leviku riski tekitavaks

Asjaomase liikmesriigi pädev asutus võib keelustada peetavate sigade ja peetavatelt sigadelt pärit saaduste saadetiste liikumise sama liikmesriigi territooriumil, kui pädev asutus leiab, et on olemas risk, et sigade Aafrika katk levib kõnealustele peetavatele sigadele või neilt pärit saadustele või levib nendelt või nende kaudu edasi.

2. JAGU

Üld- ja eritingimused seoses eranditega, mille alusel lubatakse vedada I, II ja III taseme piirangutsoonides peetavate sigade saadetisi väljaspool neid piirangutsoone

Artikkel 14

Üldtingimused seoses eranditega erikeeldudest, millega keelustatakse I, II ja III taseme piirangutsoonides peetavate sigade saadetiste liikumine nendes piirangutsoonides ja neist väljaspool

1.   Erandina artikli 9 lõikes 1 sätestatud erikeelust I, II ja III taseme piirangutsoonides peetavate sigade saadetiste vedamise kohta võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada sellist vedu artiklites 22–25 ja 28–30 käsitletud juhtudel, kui on täidetud nimetatud artiklites sätestatud eritingimused ja järgmised tingimused:

| a) | delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 43 lõigetes 2–7 sätestatud üldtingimused ning |
| --- | --- |

a)

delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 43 lõigetes 2–7 sätestatud üldtingimused ning

| b) | täiendavad üldtingimused, mis on sätestatud:






  i) | artiklis 15 seoses peetavate sigade saadetiste liikumisega I, II ja III taseme piirangutsoonides ning neist väljaspool, kui sellised tingimused on kohaldatavad; |
| --- | --- | --- |

b)

täiendavad üldtingimused, mis on sätestatud:

i)

artiklis 15 seoses peetavate sigade saadetiste liikumisega I, II ja III taseme piirangutsoonides ning neist väljaspool, kui sellised tingimused on kohaldatavad;

| ii) | artiklis 16 seoses I, II ja III taseme piirangutsoonides asuvate seapidamisettevõtetega; |
| --- | --- |

ii)

artiklis 16 seoses I, II ja III taseme piirangutsoonides asuvate seapidamisettevõtetega;

| iii) | artiklis 17 seoses veovahenditega, mida kasutatakse peetavate sigade väljaveoks I, II ja III taseme piirangutsoonidest. |
| --- | --- |

iii)

artiklis 17 seoses veovahenditega, mida kasutatakse peetavate sigade väljaveoks I, II ja III taseme piirangutsoonidest.

2.   Enne artiklitega 22–25 ja 28–31 ette nähtud lubade andmist hindab asjaomase liikmesriigi pädev asutus sellistest lubadest tulenevaid riske. Hindamise tulemusest peab nähtuma, et sigade Aafrika katku leviku risk on väga väike.

3.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus võib otsustada, et artiklites 15 ja 16 sätestatud täiendavaid üldtingimusi ei kohaldata I, II ja III taseme piirangutsoonides asuvates tapamajades peetavate sigade saadetiste liikumise suhtes, kui:

| a) | peetavad sead tuleb erandlike asjaolude, näiteks tapamajas esineva olulise rikke tõttu vedada teise tapamajja; |
| --- | --- |

a)

peetavad sead tuleb erandlike asjaolude, näiteks tapamajas esineva olulise rikke tõttu vedada teise tapamajja;

| b) | sihttapamaja asub kas:






  i) | sama liikmesriigi I, II või III taseme piirangutsoonis või |
| --- | --- | --- |

b)

sihttapamaja asub kas:

i)

sama liikmesriigi I, II või III taseme piirangutsoonis või

| ii) | erandjuhul sama liikmesriigi territooriumil väljaspool I, II ja III taseme piirangutsoone, näiteks kui punkti b alapunktis i osutatud tapamajad puuduvad; |
| --- | --- |

ii)

erandjuhul sama liikmesriigi territooriumil väljaspool I, II ja III taseme piirangutsoone, näiteks kui punkti b alapunktis i osutatud tapamajad puuduvad;

| c) | asjaomase liikmesriigi pädev asutus on andnud selliseks veoks loa. |
| --- | --- |

c)

asjaomase liikmesriigi pädev asutus on andnud selliseks veoks loa.

Artikkel 15

Täiendavad üldtingimused seoses I, II ja III taseme piirangutsoonides peetavate sigade ja neis piirangutsoonides kogutud loomse paljundusmaterjali saadetiste liikumisega nendes piirangutsoonides ja neist väljaspool

1.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubab artiklites 22–25 ja 28–34 käsitletud juhtudel vedada I, II ja III taseme piirangutsoonides peetavate sigade ning nendelt loomadelt II ja III taseme piirangutsoonides kogutud paljundusmaterjali saadetisi nendes piirangutsoonides ja neist väljaspool, kui on täidetud nimetatud artiklites sätestatud eritingimused ja järgmised täiendavad üldtingimused:

| a) | sigu on peetud lähetavas ettevõttes ega ole sealt mujale viidud vähemalt 30 päeva jooksul enne veo kuupäeva või alla 30 päeva vanuste sigade puhul alates sünnist ning sel ajavahemikul ei ole toodud II taseme piirangutsoonis asuvatest ettevõtetest, kus ei ole järgitud käesolevas artiklis ja artiklis 16 sätestatud täiendavaid üldtingimusi, ega III taseme piirangutsoonis asuvatest ettevõtetest teisi peetavaid sigu:






  i) | kõnealusesse lähetavasse ettevõttesse või |
| --- | --- | --- |

a)

sigu on peetud lähetavas ettevõttes ega ole sealt mujale viidud vähemalt 30 päeva jooksul enne veo kuupäeva või alla 30 päeva vanuste sigade puhul alates sünnist ning sel ajavahemikul ei ole toodud II taseme piirangutsoonis asuvatest ettevõtetest, kus ei ole järgitud käesolevas artiklis ja artiklis 16 sätestatud täiendavaid üldtingimusi, ega III taseme piirangutsoonis asuvatest ettevõtetest teisi peetavaid sigu:

i)

kõnealusesse lähetavasse ettevõttesse või

| ii) | epidemioloogilisse üksusesse, kus lähetatavaid sigu on hoitud täiesti eraldi. Asjaomase liikmesriigi pädev asutus määrab pärast riskihindamist kindlaks sellise epidemioloogilise üksuse piirid ning veendub, et eri epidemioloogiliste üksuste struktuur ja suurus, nendevaheline kaugus ning tehtavad toimingud on sellised, et on tagatud eraldi ruumid peetavate sigade majutamiseks, pidamiseks ja söötmiseks ning sigade Aafrika katku viirus ei saa levida ühest epidemioloogilisest üksusest teise; |
| --- | --- |

ii)

epidemioloogilisse üksusesse, kus lähetatavaid sigu on hoitud täiesti eraldi. Asjaomase liikmesriigi pädev asutus määrab pärast riskihindamist kindlaks sellise epidemioloogilise üksuse piirid ning veendub, et eri epidemioloogiliste üksuste struktuur ja suurus, nendevaheline kaugus ning tehtavad toimingud on sellised, et on tagatud eraldi ruumid peetavate sigade majutamiseks, pidamiseks ja söötmiseks ning sigade Aafrika katku viirus ei saa levida ühest epidemioloogilisest üksusest teise;

| b) | lähetavas ettevõttes peetavad sead, sealhulgas lähetatavad või paljundusmaterjali kogumiseks kasutatavad sead on läbinud sigade Aafrika katkuga seoses soodsa tulemuse andnud kliinilise läbivaatuse:






  i) | mille on teinud veterinaarjärelevalve ametnik, |
| --- | --- | --- |

b)

lähetavas ettevõttes peetavad sead, sealhulgas lähetatavad või paljundusmaterjali kogumiseks kasutatavad sead on läbinud sigade Aafrika katkuga seoses soodsa tulemuse andnud kliinilise läbivaatuse:

i)

mille on teinud veterinaarjärelevalve ametnik,

| ii) | mis on tehtud 24 tunni jooksul enne:






  — | sigade saadetise lähetamist või |
| --- | --- | --- |

ii)

mis on tehtud 24 tunni jooksul enne:

—

sigade saadetise lähetamist või

| — | loomse paljundusmaterjali kogumist ning |
| --- | --- |

—

loomse paljundusmaterjali kogumist ning

| iii) | mis on teostatud kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 3 lõigetega 1 ja 2 ning nimetatud määruse I lisa punktiga A.1; |
| --- | --- |

iii)

mis on teostatud kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 3 lõigetega 1 ja 2 ning nimetatud määruse I lisa punktiga A.1;

| c) | vajaduse korral on enne lähetavast ettevõttest saadetise teele panemise kuupäeva või enne loomse paljundusmaterjali kogumise kuupäeva tehtud pädeva asutuse juhiste kohaselt testid patogeeni määramiseks:






  i) | pärast seda, kui lähetavas ettevõttes peetavatele sigadele, sealhulgas lähetatavatele või paljundusmaterjali kogumiseks kasutatavatele sigadele on tehtud punktis b osutatud kliiniline läbivaatus, ning |
| --- | --- | --- |

c)

vajaduse korral on enne lähetavast ettevõttest saadetise teele panemise kuupäeva või enne loomse paljundusmaterjali kogumise kuupäeva tehtud pädeva asutuse juhiste kohaselt testid patogeeni määramiseks:

i)

pärast seda, kui lähetavas ettevõttes peetavatele sigadele, sealhulgas lähetatavatele või paljundusmaterjali kogumiseks kasutatavatele sigadele on tehtud punktis b osutatud kliiniline läbivaatus, ning

| ii) | kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 I lisa punktiga A.2. |
| --- | --- |

ii)

kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 I lisa punktiga A.2.

2.   Vajaduse korral esitatakse asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele enne temalt sigade saadetise veoks loa saamist või loomse paljundusmaterjali kogumise kuupäeva lõike 1 punktis c osutatud patogeeni määramise testide negatiivsed tulemused.

3.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus võib otsustada, et kui I ja II taseme piirangutsoonides asuvatest lähetavatest ettevõtetest veetakse peetavate sigade saadetisi samas asjaomases liikmesriigis nendes piirangutsoonides või neist väljaspool asuvatesse ettevõtetesse, siis lõike 1 punktis b osutatud kliiniline läbivaatus:

| a) | tehakse ainult lähetatavatele loomadele või |
| --- | --- |

a)

tehakse ainult lähetatavatele loomadele või

| b) | ei ole vajalik, kui:






  i) | veterinaarjärelevalve ametniku kontrollkäigud lähetavasse ettevõttesse on toimunud artikli 16 lõike 1 punkti a alapunktis i osutatud sagedusega ja kõikide selliste kontrollkäikude tulemused on sigade saadetise veo kuupäevale eelneva vähemalt 12 kuu jooksul olnud soodsad ning neist nähtub, et:






  — | lähetavas ettevõttes on rakendatud artikli 16 lõike 1 punktis b osutatud bioturvanõudeid; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

ei ole vajalik, kui:

i)

veterinaarjärelevalve ametniku kontrollkäigud lähetavasse ettevõttesse on toimunud artikli 16 lõike 1 punkti a alapunktis i osutatud sagedusega ja kõikide selliste kontrollkäikude tulemused on sigade saadetise veo kuupäevale eelneva vähemalt 12 kuu jooksul olnud soodsad ning neist nähtub, et:

—

lähetavas ettevõttes on rakendatud artikli 16 lõike 1 punktis b osutatud bioturvanõudeid;

| — | veterinaarjärelevalve ametnik on nende kontrollkäikude raames teinud lähetavas ettevõttes peetavatele sigadele delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 3 lõigete 1 ja 2 ning nimetatud määruse I lisa punkti A.1 kohase kliinilise läbivaatuse, mille tulemused seoses sigade Aafrika katkuga on soodsad; |
| --- | --- |

—

veterinaarjärelevalve ametnik on nende kontrollkäikude raames teinud lähetavas ettevõttes peetavatele sigadele delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 3 lõigete 1 ja 2 ning nimetatud määruse I lisa punkti A.1 kohase kliinilise läbivaatuse, mille tulemused seoses sigade Aafrika katkuga on soodsad;

| ii) | lähetavas ettevõttes on vähemalt 12 kuu jooksul enne sigade saadetise veo kuupäeva tehtud artikli 16 lõike 1 punktis c osutatud pidevat seiret. |
| --- | --- |

ii)

lähetavas ettevõttes on vähemalt 12 kuu jooksul enne sigade saadetise veo kuupäeva tehtud artikli 16 lõike 1 punktis c osutatud pidevat seiret.

4.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus võib otsustada, et kui III taseme piirangutsoonis asuvast lähetavast ettevõttest veetakse peetavate sigade saadetisi samas asjaomases liikmesriigis samas III taseme piirangutsoonis või I või II taseme piirangutsoonis asuvasse ettevõttesse, siis lõike 1 punktis b osutatud kliiniline läbivaatus:

| a) | tehakse ainult lähetatavatele loomadele või |
| --- | --- |

a)

tehakse ainult lähetatavatele loomadele või

| b) | ei ole vajalik, kui:






  i) | veterinaarjärelevalve ametniku kontrollkäigud lähetavasse ettevõttesse on toimunud artikli 16 lõike 1 punkti a alapunktis ii osutatud sagedusega ja kõikide selliste kontrollkäikude tulemused on veo kuupäevale eelneva vähemalt 12 kuu jooksul olnud soodsad ning neist nähtub, et:






  — | lähetavas ettevõttes on rakendatud artikli 16 lõike 1 punktis b osutatud bioturvanõudeid; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

ei ole vajalik, kui:

i)

veterinaarjärelevalve ametniku kontrollkäigud lähetavasse ettevõttesse on toimunud artikli 16 lõike 1 punkti a alapunktis ii osutatud sagedusega ja kõikide selliste kontrollkäikude tulemused on veo kuupäevale eelneva vähemalt 12 kuu jooksul olnud soodsad ning neist nähtub, et:

—

lähetavas ettevõttes on rakendatud artikli 16 lõike 1 punktis b osutatud bioturvanõudeid;

| — | veterinaarjärelevalve ametnik on nende kontrollkäikude raames teinud lähetavas ettevõttes peetavatele sigadele delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 3 lõigete 1 ja 2 ning nimetatud määruse I lisa punkti A.1 kohase kliinilise läbivaatuse, mille tulemused seoses sigade Aafrika katkuga on soodsad; |
| --- | --- |

—

veterinaarjärelevalve ametnik on nende kontrollkäikude raames teinud lähetavas ettevõttes peetavatele sigadele delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 3 lõigete 1 ja 2 ning nimetatud määruse I lisa punkti A.1 kohase kliinilise läbivaatuse, mille tulemused seoses sigade Aafrika katkuga on soodsad;

| ii) | lähetavas ettevõttes on vähemalt 12 kuu jooksul enne veo kuupäeva tehtud artikli 16 lõike 1 punktis c osutatud pidevat seiret. |
| --- | --- |

ii)

lähetavas ettevõttes on vähemalt 12 kuu jooksul enne veo kuupäeva tehtud artikli 16 lõike 1 punktis c osutatud pidevat seiret.

5.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus võib otsustada, et II või III taseme piirangutsoonis kogutud loomse paljundusmaterjali saadetiste veol samas asjaomases liikmesriigis või teises liikmesriigis asuvasse ettevõttesse ei nõuta lõike 1 punktis b osutatud kliinilise läbivaatuse tegemist, kui:

| a) | veterinaarjärelevalve ametniku kontrollkäigud lähetavasse ettevõttesse on toimunud artikli 16 lõike 1 punkti a alapunktis ii osutatud sagedusega ja kõikide selliste kontrollkäikude tulemused on loomse paljundusmaterjali kogumise kuupäevale eelneva vähemalt 12 kuu jooksul olnud soodsad ning neist nähtub, et:






  i) | lähetavas ettevõttes on rakendatud artikli 16 lõike 1 punktis b osutatud bioturvanõudeid; |
| --- | --- | --- |

a)

veterinaarjärelevalve ametniku kontrollkäigud lähetavasse ettevõttesse on toimunud artikli 16 lõike 1 punkti a alapunktis ii osutatud sagedusega ja kõikide selliste kontrollkäikude tulemused on loomse paljundusmaterjali kogumise kuupäevale eelneva vähemalt 12 kuu jooksul olnud soodsad ning neist nähtub, et:

i)

lähetavas ettevõttes on rakendatud artikli 16 lõike 1 punktis b osutatud bioturvanõudeid;

| ii) | veterinaarjärelevalve ametnik on nende kontrollkäikude raames teinud lähetavas ettevõttes peetavatele sigadele delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 3 lõigete 1 ja 2 ning nimetatud määruse I lisa punkti A.1 kohase kliinilise läbivaatuse, mille tulemused seoses sigade Aafrika katkuga on soodsad; |
| --- | --- |

ii)

veterinaarjärelevalve ametnik on nende kontrollkäikude raames teinud lähetavas ettevõttes peetavatele sigadele delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 3 lõigete 1 ja 2 ning nimetatud määruse I lisa punkti A.1 kohase kliinilise läbivaatuse, mille tulemused seoses sigade Aafrika katkuga on soodsad;

| iii) | lähetavas ettevõttes on vähemalt 12 kuu jooksul enne loomse paljundusmaterjali kogumise kuupäeva tehtud artikli 16 lõike 1 punktis c osutatud pidevat seiret. |
| --- | --- |

iii)

lähetavas ettevõttes on vähemalt 12 kuu jooksul enne loomse paljundusmaterjali kogumise kuupäeva tehtud artikli 16 lõike 1 punktis c osutatud pidevat seiret.

Artikkel 16

Täiendavad üldtingimused seoses I, II ja III taseme piirangutsoonides asuvate seapidamisettevõtetega

1.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubab artiklites 22–25 ja 28–34 käsitletud juhtudel vedada I, II või III taseme piirangutsoonis asuvas ettevõttes peetavate sigade ning II või III taseme piirangutsoonis kogutud loomse paljundusmaterjali saadetisi nendes piirangutsoonides ja neist väljaspool üksnes juhul, kui on täidetud nimetatud artiklites sätestatud eritingimused ja järgmised täiendavad üldtingimused:

| a) | veterinaarjärelevalve ametnik on teinud lähetavasse ettevõttesse vähemalt ühe kontrollkäigu pärast asjaomase I, II või III taseme piirangutsooni loetlemist käesoleva määruse I lisas või saadetise lähetamisele eelneva kolme kuu jooksul ning veterinaarjärelevalve ametnikud teevad lähetavasse ettevõttesse delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 26 lõike 2 kohaseid korrapäraseid kontrollkäike järgmiselt:






  i) | I ja II taseme piirangutsoonides vähemalt kaks korda aastas nii, et kontrollkäikude vahele jääb vähemalt neli kuud; |
| --- | --- | --- |

a)

veterinaarjärelevalve ametnik on teinud lähetavasse ettevõttesse vähemalt ühe kontrollkäigu pärast asjaomase I, II või III taseme piirangutsooni loetlemist käesoleva määruse I lisas või saadetise lähetamisele eelneva kolme kuu jooksul ning veterinaarjärelevalve ametnikud teevad lähetavasse ettevõttesse delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 26 lõike 2 kohaseid korrapäraseid kontrollkäike järgmiselt:

i)

I ja II taseme piirangutsoonides vähemalt kaks korda aastas nii, et kontrollkäikude vahele jääb vähemalt neli kuud;

| ii) | III taseme piirangutsoonides vähemalt kord iga kolme kuu järel; |
| --- | --- |

ii)

III taseme piirangutsoonides vähemalt kord iga kolme kuu järel;

| b) | lähetavas ettevõttes rakendatakse sigade Aafrika katkuga seotud bioturvanõudeid:






  i) | kooskõlas III lisas kirjeldatud tõhustatud bioturvameetmetega ning |
| --- | --- | --- |

b)

lähetavas ettevõttes rakendatakse sigade Aafrika katkuga seotud bioturvanõudeid:

i)

kooskõlas III lisas kirjeldatud tõhustatud bioturvameetmetega ning

| ii) | vastavalt asjaomase liikmesriigi kehtestatud normidele; |
| --- | --- |

ii)

vastavalt asjaomase liikmesriigi kehtestatud normidele;

| c) | lähetavas ettevõttes tehakse pideva seire eesmärgil sigade Aafrika katku patogeeni määramise teste:






  i) | kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 3 lõikega 2 ja nimetatud määruse I lisaga ning |
| --- | --- | --- |

c)

lähetavas ettevõttes tehakse pideva seire eesmärgil sigade Aafrika katku patogeeni määramise teste:

i)

kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 3 lõikega 2 ja nimetatud määruse I lisaga ning

| ii) | igas epidemioloogilises üksuses igal nädalal vähemalt kahe esimese üle 60 päeva vanuselt surnud peetava sea puhul või selliste üle 60 päeva vanuselt surnud sigade puudumise korral iga pärast võõrutamist surnud peetava sea puhul ning saadud tulemused on negatiivsed ning |
| --- | --- |

ii)

igas epidemioloogilises üksuses igal nädalal vähemalt kahe esimese üle 60 päeva vanuselt surnud peetava sea puhul või selliste üle 60 päeva vanuselt surnud sigade puudumise korral iga pärast võõrutamist surnud peetava sea puhul ning saadud tulemused on negatiivsed ning

| iii) | vähemalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 II lisas sigade Aafrika katku jaoks sätestatud seireperioodil enne lähetavast ettevõttest saadetise teele panemist või |
| --- | --- |

iii)

vähemalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 II lisas sigade Aafrika katku jaoks sätestatud seireperioodil enne lähetavast ettevõttest saadetise teele panemist või

| iv) | vajaduse korral lähtuvalt pädeva asutuse juhistest kooskõlas artikli 15 lõike 1 punktiga c, kui ettevõttes ei ole käesoleva lõike punkti c alapunktis iii osutatud sigade Aafrika katku seire perioodil surnud ühtki peetavat siga. |
| --- | --- |

iv)

vajaduse korral lähtuvalt pädeva asutuse juhistest kooskõlas artikli 15 lõike 1 punktiga c, kui ettevõttes ei ole käesoleva lõike punkti c alapunktis iii osutatud sigade Aafrika katku seire perioodil surnud ühtki peetavat siga.

2.   Pädev asutus võib otsustada teha lõike 1 punkti a alapunktis ii osutatud III taseme piirangutsoonis asuvasse lähetavasse ettevõttesse kontrollkäike lõike 1 punkti a alapunktis i osutatud sagedusega, tuginedes viimase kontrollkäigu soodsale tulemusele, mis on saadud pärast asjaomaste I, II ja III taseme piirangutsoonide loetlemist I lisas või kolme kuu jooksul enne saadetise veo kuupäeva ning millest nähtub, et:

| a) | ettevõttes rakendatakse lõike 1 punktis b osutatud bioturvanõudeid ning |
| --- | --- |

a)

ettevõttes rakendatakse lõike 1 punktis b osutatud bioturvanõudeid ning

| b) | seal tehakse lõike 1 punktis c osutatud pidevat seiret. |
| --- | --- |

b)

seal tehakse lõike 1 punktis c osutatud pidevat seiret.

3.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus võib otsustada, et III lisa punkti 2 alapunktiga h ette nähtud ja käesoleva artikli lõike 1 punkti b alapunktis i osutatud loomakindlat tara ei nõuta:

| a) | seapidamisettevõtete puhul kuue kuu jooksul alates varem taudivabas liikmesriigis või tsoonis täheldatud sigade Aafrika katku esimese puhangu kinnitamise kuupäevast, kui:






  i) | asjaomase liikmesriigi pädev asutus on hinnanud sellisest otsusest tulenevaid riske ja hindamise tulemusena on selgunud, et sigade Aafrika katku leviku risk on väga väike; |
| --- | --- | --- |

a)

seapidamisettevõtete puhul kuue kuu jooksul alates varem taudivabas liikmesriigis või tsoonis täheldatud sigade Aafrika katku esimese puhangu kinnitamise kuupäevast, kui:

i)

asjaomase liikmesriigi pädev asutus on hinnanud sellisest otsusest tulenevaid riske ja hindamise tulemusena on selgunud, et sigade Aafrika katku leviku risk on väga väike;

| ii) | uluksigade populatsiooniga liikmesriikides kasutatakse mõnda muud süsteemi, mis võimaldab tagada, et ettevõtetes peetavad sead on uluksigadest eraldatud; |
| --- | --- |

ii)

uluksigade populatsiooniga liikmesriikides kasutatakse mõnda muud süsteemi, mis võimaldab tagada, et ettevõtetes peetavad sead on uluksigadest eraldatud;

| iii) | kõnealustes ettevõtetes peetavaid sigu ei veeta teise liikmesriiki; |
| --- | --- |

iii)

kõnealustes ettevõtetes peetavaid sigu ei veeta teise liikmesriiki;

| iv) | kõnealustes ettevõtetes ei peeta sigu ajutiselt ega alaliselt välitingimustes või |
| --- | --- |

iv)

kõnealustes ettevõtetes ei peeta sigu ajutiselt ega alaliselt välitingimustes või

| b) | juhul, kui nõuetekohase pideva seire tulemusena ei ole leitud tõendeid uluksigade alalise esinemise kohta asjaomases liikmesriigis, või |
| --- | --- |

b)

juhul, kui nõuetekohase pideva seire tulemusena ei ole leitud tõendeid uluksigade alalise esinemise kohta asjaomases liikmesriigis, või

| c) | seapidamisettevõtete puhul kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse avaldamise kuupäevast, kui I, II ja III taseme piirangutsoonides peetavate sigade ja neilt pärit saaduste saadetisi veetakse üksnes nendes piirangutsoonides kooskõlas käesoleva määruse artikliga 22, 23, 24, 28 või 30. |
| --- | --- |

c)

seapidamisettevõtete puhul kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse avaldamise kuupäevast, kui I, II ja III taseme piirangutsoonides peetavate sigade ja neilt pärit saaduste saadetisi veetakse üksnes nendes piirangutsoonides kooskõlas käesoleva määruse artikliga 22, 23, 24, 28 või 30.

Artikkel 17

Täiendavad üldtingimused seoses veovahenditega, mida kasutatakse I, II ja III taseme piirangutsoonides peetavate sigade vedamiseks nendes piirangutsoonides ja neist väljaspool

Asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubab I, II ja III taseme piirangutsoonides peetavate sigade saadetiste liikumist nendes piirangutsoonides ja neist väljaspool üksnes juhul, kui nende saadetiste veoks kasutatav veovahend:

| a) | vastab delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 24 lõikes 1 sätestatud nõuetele ning |
| --- | --- |

a)

vastab delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 24 lõikes 1 sätestatud nõuetele ning

| b) | on puhastatud ja desinfitseeritud asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse kontrolli või järelevalve all vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 24 lõikele 2. |
| --- | --- |

b)

on puhastatud ja desinfitseeritud asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse kontrolli või järelevalve all vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 24 lõikele 2.

3. JAGU

Ettevõtjate kohustused seoses loomatervise sertifikaatidega

Artikkel 18

Ettevõtjate kohustused seoses loomatervise sertifikaatidega, mis on vajalikud I, II ja III taseme piirangutsoonides peetavate sigade saadetiste veoks väljaspool neid piirangutsoone

Ettevõtjad veavad I, II ja III taseme piirangutsoonides peetavate sigade saadetisi väljaspool neid piirangutsoone asjaomase liikmesriigi piires või teise liikmesriiki käesoleva määruse artiklites 22–25 ja 28–31 käsitletud juhtudel üksnes siis, kui nende saadetistega on kaasas määruse (EL) 2016/429 artikli 143 lõikega 2 ette nähtud loomatervise sertifikaat, mis sisaldab vähemalt ühte järgmistest kinnitustest selle kohta, et käesolevas määruses sätestatud nõuded on täidetud:

| a) | „I taseme piirangutsoonis peetud sead, kelle puhul on järgitud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid.“; |
| --- | --- |

a)

„I taseme piirangutsoonis peetud sead, kelle puhul on järgitud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid.“;

| b) | „II taseme piirangutsoonis peetud sead, kelle puhul on järgitud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid.“; |
| --- | --- |

b)

„II taseme piirangutsoonis peetud sead, kelle puhul on järgitud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid.“;

| c) | „III taseme piirangutsoonis peetud sead, kelle puhul on järgitud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid.“ |
| --- | --- |

c)

„III taseme piirangutsoonis peetud sead, kelle puhul on järgitud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid.“

Kui selliste saadetiste vedu toimub sama asjaomase liikmesriigi piires, võib pädev asutus vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/429 artikli 143 lõike 2 teisele lõigule otsustada, et loomatervise sertifikaadi väljaandmine ei ole vajalik.

Artikkel 19

Ettevõtjate kohustused seoses loomatervise sertifikaatidega, mis on vajalikud sigadelt saadud värske liha ja lihatoodete, sealhulgas kestade saadetiste väljaveoks I, II ja III taseme piirangutsoonidest

1.   Ettevõtjad veavad I ja II taseme piirangutsoonides peetavatelt sigadelt saadud värske liha ja lihatoodete, sealhulgas kestade saadetisi I ja II taseme piirangutsoonidest välja sama asjaomase liikmesriigi piires või teise liikmesriiki käesoleva määruse artiklites 41 ja 42 käsitletud juhtudel üksnes siis, kui nende saadetistega on kaasas määruse (EL) 2016/429 artikli 167 lõikega 1 ette nähtud loomatervise sertifikaat, mis sisaldab:

| a) | komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/2154 (16) artikli 3 alusel nõutavat teavet ning |
| --- | --- |

a)

komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/2154 (16) artikli 3 alusel nõutavat teavet ning

| b) | ühte järgmistest kinnitustest selle kohta, et käesolevas määruses sätestatud nõuded on täidetud:






  i) | „Värske liha ja lihatooted, sealhulgas kestad, mis on saadud I taseme piirangutsoonis peetud sigadelt, kelle puhul on järgitud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid.“; |
| --- | --- | --- |

b)

ühte järgmistest kinnitustest selle kohta, et käesolevas määruses sätestatud nõuded on täidetud:

i)

„Värske liha ja lihatooted, sealhulgas kestad, mis on saadud I taseme piirangutsoonis peetud sigadelt, kelle puhul on järgitud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid.“;

| ii) | „Värske liha ja lihatooted, sealhulgas kestad, mis on saadud II taseme piirangutsoonis peetud sigadelt, kelle puhul on järgitud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid.“ |
| --- | --- |

ii)

„Värske liha ja lihatooted, sealhulgas kestad, mis on saadud II taseme piirangutsoonis peetud sigadelt, kelle puhul on järgitud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid.“

2.   Ettevõtjad veavad I, II ja III taseme piirangutsoonides peetavatelt sigadelt saadud ja asjakohase riske vähendava töötluse läbinud lihatoodete, sealhulgas kestade saadetisi I, II ja III taseme piirangutsoonidest välja sama asjaomase liikmesriigi piires või teise liikmesriiki üksnes juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | kõnealused lihatooted, sealhulgas kestad, on läbinud delegeeritud määruse (EL) 2020/687 VII lisas kirjeldatud asjakohase riske vähendava töötluse; |
| --- | --- |

a)

kõnealused lihatooted, sealhulgas kestad, on läbinud delegeeritud määruse (EL) 2020/687 VII lisas kirjeldatud asjakohase riske vähendava töötluse;

| b) | nende saadetistega on kaasas määruse (EL) 2016/429 artikli 167 lõikega 1 ette nähtud loomatervise sertifikaat, mis sisaldab:






  i) | delegeeritud määruse (EL) 2020/2154 artikli 3 alusel nõutavat teavet ning |
| --- | --- | --- |

b)

nende saadetistega on kaasas määruse (EL) 2016/429 artikli 167 lõikega 1 ette nähtud loomatervise sertifikaat, mis sisaldab:

i)

delegeeritud määruse (EL) 2020/2154 artikli 3 alusel nõutavat teavet ning

| ii) | järgmist kinnitust selle kohta, et käesolevas määruses sätestatud nõuded on täidetud:

  „Asjakohase riske vähendava töötluse läbinud lihatooted, sealhulgas kestad, mis on saadud I, II või III taseme piirangutsoonis peetud sigadelt, kelle puhul on järgitud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid.“ |
| --- | --- |

ii)

järgmist kinnitust selle kohta, et käesolevas määruses sätestatud nõuded on täidetud:

„Asjakohase riske vähendava töötluse läbinud lihatooted, sealhulgas kestad, mis on saadud I, II või III taseme piirangutsoonis peetud sigadelt, kelle puhul on järgitud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid.“

3.   Ettevõtjad veavad väljaspool I, II ja III taseme piirangutsoone asuval alal peetavatelt ning I, II või III taseme piirangutsoonis või väljaspool neid piirangutsoone asuvas tapamajas tapetud sigadelt saadud värske liha ja lihatoodete, sealhulgas kestade saadetisi I, II ja III taseme piirangutsoonidest välja sama asjaomase liikmesriigi piires või teise liikmesriiki üksnes juhul, kui nende saadetistega on kaasas:

| a) | määruse (EL) 2016/429 artikli 167 lõikega 1 ette nähtud loomatervise sertifikaat, mis sisaldab delegeeritud määruse (EL) 2020/2154 artikli 3 alusel nõutavat teavet, ning |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) 2016/429 artikli 167 lõikega 1 ette nähtud loomatervise sertifikaat, mis sisaldab delegeeritud määruse (EL) 2020/2154 artikli 3 alusel nõutavat teavet, ning

| b) | üks järgmistest kinnitustest selle kohta, et käesolevas määruses sätestatud nõuded on täidetud:






  i) | „Värske liha ja lihatooted, sealhulgas kestad, mis on saadud väljaspool I, II ja III taseme piirangutsoone asuval alal peetud ning I, II või III taseme piirangutsoonis tapetud sigadelt, kelle puhul on järgitud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid.“ või |
| --- | --- | --- |

b)

üks järgmistest kinnitustest selle kohta, et käesolevas määruses sätestatud nõuded on täidetud:

i)

„Värske liha ja lihatooted, sealhulgas kestad, mis on saadud väljaspool I, II ja III taseme piirangutsoone asuval alal peetud ning I, II või III taseme piirangutsoonis tapetud sigadelt, kelle puhul on järgitud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid.“ või

| ii) | „Värske liha ja lihatooted, sealhulgas kestad, mis on saadud väljaspool I, II ja III taseme piirangutsoone asuval alal peetud ja tapetud sigadelt, kelle puhul on järgitud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid.“ või |
| --- | --- |

ii)

„Värske liha ja lihatooted, sealhulgas kestad, mis on saadud väljaspool I, II ja III taseme piirangutsoone asuval alal peetud ja tapetud sigadelt, kelle puhul on järgitud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid.“ või

| iii) | „Värske liha ja lihatooted, sealhulgas kestad, mis on toodetud või mida on töödeldud I, II või III taseme piirangutsoonis ning mis on saadud väljaspool I, II ja III taseme piirangutsoone asuval alal peetud ja tapetud sigadelt, kelle puhul on järgitud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid.“ |
| --- | --- |

iii)

„Värske liha ja lihatooted, sealhulgas kestad, mis on toodetud või mida on töödeldud I, II või III taseme piirangutsoonis ning mis on saadud väljaspool I, II ja III taseme piirangutsoone asuval alal peetud ja tapetud sigadelt, kelle puhul on järgitud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid.“

4.   Kui käesoleva artikli lõigetes 1–3 osutatud saadetisi veetakse sama asjaomase liikmesriigi piires, võib pädev asutus otsustada, et määruse (EL) 2016/429 artikli 167 lõike 1 esimeses lõigus osutatud loomatervise sertifikaadi väljaandmine ei ole vajalik.

5.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus võib otsustada, et määruse (EL) 2016/429 artikli 167 lõike 1 esimeses lõigus käsitlemata juhtudel võib värske liha ja lihatoodete, sealhulgas kestade saadetiste veol teise liikmesriiki asendada loomatervise sertifikaadi tervisemärgiga või asjakohasel juhul määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 5 lõike 1 punktis b sätestatud identifitseerimismärgiga, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | värskele lihale ja lihatoodetele, sealhulgas kestadele, kantakse tervisemärk või asjakohasel juhul identifitseerimismärk kas:






  i) | käesoleva määruse artikli 44 lõike 1 kohaselt määratud ettevõttes või |
| --- | --- | --- |

a)

värskele lihale ja lihatoodetele, sealhulgas kestadele, kantakse tervisemärk või asjakohasel juhul identifitseerimismärk kas:

i)

käesoleva määruse artikli 44 lõike 1 kohaselt määratud ettevõttes või

| ii) | ettevõttes, kus käideldakse üksnes I taseme piirangutsoonis või väljaspool I, II ja III taseme piirangutsoone asuval alal peetud sigadelt saadud värsket liha ja lihatooteid, sealhulgas kestasid, ning mis on loetletud käesoleva artikli lõikes 6 osutatud ettevõtete loetelus; |
| --- | --- |

ii)

ettevõttes, kus käideldakse üksnes I taseme piirangutsoonis või väljaspool I, II ja III taseme piirangutsoone asuval alal peetud sigadelt saadud värsket liha ja lihatooteid, sealhulgas kestasid, ning mis on loetletud käesoleva artikli lõikes 6 osutatud ettevõtete loetelus;

| b) | loomatervise sertifikaat asendatakse üksnes järgmiste saadetiste puhul:






  i) | I või II taseme piirangutsoonis peetud sigadelt saadud värske liha ja lihatooted, sealhulgas kestad, mida veetakse nendest piirangutsoonidest teise liikmesriiki, nagu on sätestatud lõikes 1; |
| --- | --- | --- |

b)

loomatervise sertifikaat asendatakse üksnes järgmiste saadetiste puhul:

i)

I või II taseme piirangutsoonis peetud sigadelt saadud värske liha ja lihatooted, sealhulgas kestad, mida veetakse nendest piirangutsoonidest teise liikmesriiki, nagu on sätestatud lõikes 1;

| ii) | I või II taseme piirangutsoonis peetud sigadelt saadud lihatooted, sealhulgas kestad, mis on läbinud asjakohase riske vähendava töötluse ja mida veetakse nendest piirangutsoonidest teise liikmesriiki, nagu on sätestatud lõikes 2; |
| --- | --- |

ii)

I või II taseme piirangutsoonis peetud sigadelt saadud lihatooted, sealhulgas kestad, mis on läbinud asjakohase riske vähendava töötluse ja mida veetakse nendest piirangutsoonidest teise liikmesriiki, nagu on sätestatud lõikes 2;

| iii) | väljaspool I, II ja III taseme piirangutsoone asuval alal peetavatelt ning sellel alal tapetud või I, II või III taseme piirangutsoonis asuvas tapamajas tapetud sigadelt saadud värske liha ja lihatooted, sealhulgas kestad, mida veetakse nendest piirangutsoonidest teise liikmesriiki, nagu on sätestatud lõikes 3; |
| --- | --- |

iii)

väljaspool I, II ja III taseme piirangutsoone asuval alal peetavatelt ning sellel alal tapetud või I, II või III taseme piirangutsoonis asuvas tapamajas tapetud sigadelt saadud värske liha ja lihatooted, sealhulgas kestad, mida veetakse nendest piirangutsoonidest teise liikmesriiki, nagu on sätestatud lõikes 3;

| iv) | väljaspool I, II ja III taseme piirangutsoone asuval alal peetavatelt sigadelt saadud värske liha ja lihatooted, sealhulgas kestad, mis on toodetud või mida on töödeldud I, II või III taseme piirangutsoonis ning mida veetakse nendest piirangutsoonidest teise liikmesriiki, nagu on sätestatud lõikes 3; |
| --- | --- |

iv)

väljaspool I, II ja III taseme piirangutsoone asuval alal peetavatelt sigadelt saadud värske liha ja lihatooted, sealhulgas kestad, mis on toodetud või mida on töödeldud I, II või III taseme piirangutsoonis ning mida veetakse nendest piirangutsoonidest teise liikmesriiki, nagu on sätestatud lõikes 3;

| c) | asjaomase liikmesriigi pädev asutus tagab, et on olemas alternatiivne süsteem selle tagamiseks, et punktis b osutatud saadetised on jälgitavad ja et nende puhul on järgitud käesolevas määruses sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid. |
| --- | --- |

c)

asjaomase liikmesriigi pädev asutus tagab, et on olemas alternatiivne süsteem selle tagamiseks, et punktis b osutatud saadetised on jälgitavad ja et nende puhul on järgitud käesolevas määruses sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid.

6.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus:

| a) | saadab komisjonile ja teistele liikmesriikidele lingi pädeva asutuse veebisaidile, kus on esitatud loetelu I, II ja III taseme piirangutsoonides asuvatest ettevõtetest:






  i) | kus käideldakse üksnes I taseme piirangutsoonis või väljaspool I, II ja III taseme piirangutsoone asuval alal peetud sigadelt saadud värsket liha ja lihatooteid, sealhulgas kestasid, ning |
| --- | --- | --- |

a)

saadab komisjonile ja teistele liikmesriikidele lingi pädeva asutuse veebisaidile, kus on esitatud loetelu I, II ja III taseme piirangutsoonides asuvatest ettevõtetest:

i)

kus käideldakse üksnes I taseme piirangutsoonis või väljaspool I, II ja III taseme piirangutsoone asuval alal peetud sigadelt saadud värsket liha ja lihatooteid, sealhulgas kestasid, ning

| ii) | mille puhul asjaomase liikmesriigi pädev asutus on võimaldanud asendada saadetiste teise liikmesriiki veol veterinaarsertifikaadi lõikes 5 osutatud tervisemärgiga või asjakohasel juhul identifitseerimismärgiga; |
| --- | --- |

ii)

mille puhul asjaomase liikmesriigi pädev asutus on võimaldanud asendada saadetiste teise liikmesriiki veol veterinaarsertifikaadi lõikes 5 osutatud tervisemärgiga või asjakohasel juhul identifitseerimismärgiga;

| b) | ajakohastab punkti a kohast loetelu korrapäraselt. |
| --- | --- |

b)

ajakohastab punkti a kohast loetelu korrapäraselt.

Artikkel 20

Ettevõtjate kohustused seoses loomatervise sertifikaatidega, mis on vajalikud II ja III taseme piirangutsoonides asuvates ettevõtetes peetavatelt sigadelt saadud paljundusmaterjali saadetiste veoks väljaspool neid piirangutsoone

Ettevõtjad veavad II ja III taseme piirangutsoonides peetavatelt sigadelt saadud paljundusmaterjali saadetisi väljaspool neid piirangutsoone samas asjaomases liikmesriigis või teise liikmesriiki käesoleva määruse artiklites 32–34 käsitletud juhtudel üksnes siis, kui nende saadetistega on kaasas määruse (EL) 2016/429 artikli 161 lõikega 1 ette nähtud loomatervise sertifikaat, mis sisaldab vähemalt ühte järgmistest kinnitustest selle kohta, et käesolevas määruses sätestatud nõuded on täidetud:

| a) | „Paljundusmaterjal, mis on saadud II taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt, kelle puhul on järgitud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid.“; |
| --- | --- |

a)

„Paljundusmaterjal, mis on saadud II taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt, kelle puhul on järgitud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid.“;

| b) | „Paljundusmaterjal, mis on saadud III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt, kelle puhul on järgitud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid.“ |
| --- | --- |

b)

„Paljundusmaterjal, mis on saadud III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt, kelle puhul on järgitud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid.“

Kui saadetiste vedu toimub sama asjaomase liikmesriigi piires, võib pädev asutus vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/429 artikli 161 lõike 2 teisele lõigule otsustada, et loomatervise sertifikaadi väljaandmine ei ole vajalik.

Artikkel 21

Ettevõtjate kohustused seoses loomatervise sertifikaatidega, mis on vajalikud II ja III taseme piirangutsoonides peetavatelt sigadelt saadud 2. ja 3. kategooria materjali saadetiste veoks väljaspool neid piirangutsoone

Ettevõtjad veavad II ja III taseme piirangutsoonides peetavatelt sigadelt saadud 2. ja 3. kategooria materjali saadetisi väljaspool neid piirangutsoone samas asjaomases liikmesriigis või teise liikmesriiki artiklites 35–40 käsitletud juhtudel üksnes siis, kui nende saadetistega on kaasas:

| a) | määruse (EL) nr 142/2011 VIII lisa III peatükis osutatud kaubadokument ning |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) nr 142/2011 VIII lisa III peatükis osutatud kaubadokument ning

| b) | delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 22 lõikes 5 osutatud ja määruse (EL) nr 142/2011 VIII lisas esitatud loomatervise sertifikaat. |
| --- | --- |

b)

delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 22 lõikes 5 osutatud ja määruse (EL) nr 142/2011 VIII lisas esitatud loomatervise sertifikaat.

Kui vedu toimub sama asjaomase liikmesriigi piires, võib pädev asutus vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 22 lõikele 6 otsustada, et loomatervise sertifikaati välja ei anta.

4. JAGU

Eritingimused seoses eranditega, mille alusel lubatakse vedada I taseme piirangutsoonis peetavate sigade saadetisi selles piirangutsoonis ja sellest väljaspool

Artikkel 22

Eritingimused seoses eranditega, mille alusel lubatakse vedada I taseme piirangutsoonis peetavate sigade saadetisi selles piirangutsoonis ja sellest väljaspool

1.   Erandina artikli 9 lõikega 1 ette nähtud keelust võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada vedada I taseme piirangutsoonis peetavate sigade saadetisi selles piirangutsoonis ja sellest väljaspool:

| a) | ettevõttesse, mis asub sama asjaomase liikmesriigi territooriumil:






  i) | samas või muus I taseme piirangutsoonis; |
| --- | --- | --- |

a)

ettevõttesse, mis asub sama asjaomase liikmesriigi territooriumil:

i)

samas või muus I taseme piirangutsoonis;

| ii) | II või III taseme piirangutsoonis; |
| --- | --- |

ii)

II või III taseme piirangutsoonis;

| iii) | väljaspool I, II ja III taseme piirangutsoone; |
| --- | --- |

iii)

väljaspool I, II ja III taseme piirangutsoone;

| b) | teise liikmesriigi territooriumil asuvasse ettevõttesse; |
| --- | --- |

b)

teise liikmesriigi territooriumil asuvasse ettevõttesse;

| c) | kolmandasse riiki. |
| --- | --- |

c)

kolmandasse riiki.

2.   Pädev asutus annab lõike 1 kohase loa ainult juhul, kui järgitakse:

| a) | delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 43 lõigetes 2–7 sätestatud üldtingimusi; |
| --- | --- |

a)

delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 43 lõigetes 2–7 sätestatud üldtingimusi;

| b) | artikli 14 lõikes 2, artikli 15 lõike 1 punktides b ja c, artikli 15 lõigetes 2 ja 3 ning artiklites 16 ja 17 sätestatud täiendavaid üldtingimusi. |
| --- | --- |

b)

artikli 14 lõikes 2, artikli 15 lõike 1 punktides b ja c, artikli 15 lõigetes 2 ja 3 ning artiklites 16 ja 17 sätestatud täiendavaid üldtingimusi.

5. JAGU

Eritingimused seoses eranditega, mille alusel lubatakse vedada II taseme piirangutsoonis peetavate sigade saadetisi selles piirangutsoonis ja sellest väljaspool

Artikkel 23

Eritingimused seoses eranditega, mille alusel lubatakse vedada II taseme piirangutsoonis peetavate sigade saadetisi selles piirangutsoonis ja sellest väljaspool sama asjaomase liikmesriigi territooriumil

1.   Erandina artikli 9 lõikega 1 ette nähtud keelust võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada vedada II taseme piirangutsoonis peetavate sigade saadetisi selles piirangutsoonis ja sellest väljaspool ettevõttesse, mis asub sama asjaomase liikmesriigi territooriumil:

| a) | samas või muus II taseme piirangutsoonis; |
| --- | --- |

a)

samas või muus II taseme piirangutsoonis;

| b) | I või III taseme piirangutsoonis; |
| --- | --- |

b)

I või III taseme piirangutsoonis;

| c) | väljaspool I, II ja III taseme piirangutsoone. |
| --- | --- |

c)

väljaspool I, II ja III taseme piirangutsoone.

2.   Pädev asutus annab lõike 1 kohase loa ainult juhul, kui järgitakse:

| a) | delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 43 lõigetes 2–7 sätestatud üldtingimusi; |
| --- | --- |

a)

delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 43 lõigetes 2–7 sätestatud üldtingimusi;

| b) | artikli 14 lõikes 2 ning artiklites 15, 16 ja 17 sätestatud täiendavaid üldtingimusi. |
| --- | --- |

b)

artikli 14 lõikes 2 ning artiklites 15, 16 ja 17 sätestatud täiendavaid üldtingimusi.

3.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus tagab, et sead, kelle vedamiseks on vaja käesoleva artikli lõike 1 kohast luba, jäävad sihtettevõttesse vähemalt sigade Aafrika katku seireperioodiks, mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2020/687 II lisas.

Artikkel 24

Eritingimused seoses eranditega, mille alusel lubatakse vedada II taseme piirangutsoonis peetavate sigade saadetisi selles piirangutsoonis ja sellest väljaspool sama asjaomase liikmesriigi territooriumil asuvasse tapamajja kohese tapmise eesmärgil

1.   Erandina artikli 9 lõikega 1 ette nähtud keelust võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada vedada II taseme piirangutsoonis peetavate sigade saadetisi selles piirangutsoonis ja sellest väljaspool sama asjaomase liikmesriigi territooriumil asuvasse tapamajja, kui:

| a) | asjaomased peetavad sead veetakse sinna kohese tapmise eesmärgil; |
| --- | --- |

a)

asjaomased peetavad sead veetakse sinna kohese tapmise eesmärgil;

| b) | tegemist on artikli 44 lõike 1 kohaselt määratud sihttapamajaga. |
| --- | --- |

b)

tegemist on artikli 44 lõike 1 kohaselt määratud sihttapamajaga.

2.   Pädev asutus annab lõike 1 kohase loa ainult juhul, kui järgitakse:

| a) | delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 43 lõigetes 2–7 sätestatud üldtingimusi; |
| --- | --- |

a)

delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 43 lõigetes 2–7 sätestatud üldtingimusi;

| b) | artikli 14 lõikes 2, artikli 15 lõike 1 punktides b ja c, artikli 15 lõigetes 2 ja 3 ning artiklites 16 ja 17 sätestatud täiendavaid üldtingimusi. |
| --- | --- |

b)

artikli 14 lõikes 2, artikli 15 lõike 1 punktides b ja c, artikli 15 lõigetes 2 ja 3 ning artiklites 16 ja 17 sätestatud täiendavaid üldtingimusi.

3.   Erandina artikli 9 lõikes 1 sätestatud keelust võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus juhul, kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud veol ei järgita käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud tingimusi, lubada II taseme piirangutsoonis peetavate sigade saadetiste vedu selles piirangutsoonis või sellest väljaspool, kui:

| a) | asjaomase liikmesriigi pädev asutus on enne loa andmist hinnanud loa andmisest tulenevaid riske ja hindamise tulemusena on selgunud, et sigade Aafrika katku leviku risk on väga väike; |
| --- | --- |

a)

asjaomase liikmesriigi pädev asutus on enne loa andmist hinnanud loa andmisest tulenevaid riske ja hindamise tulemusena on selgunud, et sigade Aafrika katku leviku risk on väga väike;

| b) | asjaomaseid peetavaid sigu veetakse kohese tapmise eesmärgil ja vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 28 lõikele 2 ning artikli 29 lõike 2 punktile a ja punkti b alapunktidele i–v; |
| --- | --- |

b)

asjaomaseid peetavaid sigu veetakse kohese tapmise eesmärgil ja vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 28 lõikele 2 ning artikli 29 lõike 2 punktile a ja punkti b alapunktidele i–v;

| c) | sihttapamaja on määratud vastavalt artikli 44 lõikele 1 ja asub:






  i) | samas või muus II taseme piirangutsoonis lähetavale ettevõttele võimalikult lähedal; |
| --- | --- | --- |

c)

sihttapamaja on määratud vastavalt artikli 44 lõikele 1 ja asub:

i)

samas või muus II taseme piirangutsoonis lähetavale ettevõttele võimalikult lähedal;

| ii) | I või III taseme piirangutsoonis sama asjaomase liikmesriigi territooriumil, kui loomi ei ole võimalik tappa II taseme piirangutsoonis; |
| --- | --- |

ii)

I või III taseme piirangutsoonis sama asjaomase liikmesriigi territooriumil, kui loomi ei ole võimalik tappa II taseme piirangutsoonis;

| iii) | I, II ja III taseme piirangutsoonidest väljapoole jääval alal sama asjaomase liikmesriigi territooriumil, kui loomi ei ole võimalik tappa I, II ega III taseme piirangutsoonis; |
| --- | --- |

iii)

I, II ja III taseme piirangutsoonidest väljapoole jääval alal sama asjaomase liikmesriigi territooriumil, kui loomi ei ole võimalik tappa I, II ega III taseme piirangutsoonis;

| d) | II taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud kõrvalsaadusi töödeldakse või need kõrvaldatakse vastavalt artiklitele 35 ja 39; |
| --- | --- |

d)

II taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud kõrvalsaadusi töödeldakse või need kõrvaldatakse vastavalt artiklitele 35 ja 39;

| e) | II taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud värske liha ja lihatoodete, sealhulgas kestade väljavedu tapamajast toimub üksnes sama liikmesriigi piires kooskõlas artikli 41 lõike 2 punktiga b. |
| --- | --- |

e)

II taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud värske liha ja lihatoodete, sealhulgas kestade väljavedu tapamajast toimub üksnes sama liikmesriigi piires kooskõlas artikli 41 lõike 2 punktiga b.

Artikkel 25

Eritingimused seoses eranditega, mille alusel lubatakse vedada II taseme piirangutsoonis peetavate sigade saadetisi väljaspool seda piirangutsooni teise liikmesriigi II või III taseme piirangutsooni

1.   Erandina artikli 9 lõikega 1 ette nähtud keelust võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada vedada II taseme piirangutsoonis peetavate sigade saadetisi väljaspool seda piirangutsooni teise liikmesriigi II või III taseme piirangutsoonis asuvasse ettevõttesse.

2.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus annab lõike 1 kohase loa ainult juhul, kui:

| a) | järgitakse delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 43 lõigetes 2–7 sätestatud üldtingimusi; |
| --- | --- |

a)

järgitakse delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 43 lõigetes 2–7 sätestatud üldtingimusi;

| b) | järgitakse artikli 14 lõikes 2 ning artiklites 15, 16 ja 17 sätestatud täiendavaid üldtingimusi; |
| --- | --- |

b)

järgitakse artikli 14 lõikes 2 ning artiklites 15, 16 ja 17 sätestatud täiendavaid üldtingimusi;

| c) | on kehtestatud artikli 26 kohane ohutu veo kord; |
| --- | --- |

c)

on kehtestatud artikli 26 kohane ohutu veo kord;

| d) | asjaomaste peetavate sigade puhul kehtivad mis tahes muud sigade Aafrika katkuga seotud asjakohased lisatagatised, mis põhinevad selle taudi leviku tõkestamise meetmete riskihindamise positiivsel tulemusel ning:






  i) | mida nõuab lähetava ettevõtte liikmesriigi pädev asutus; |
| --- | --- | --- |

d)

asjaomaste peetavate sigade puhul kehtivad mis tahes muud sigade Aafrika katkuga seotud asjakohased lisatagatised, mis põhinevad selle taudi leviku tõkestamise meetmete riskihindamise positiivsel tulemusel ning:

i)

mida nõuab lähetava ettevõtte liikmesriigi pädev asutus;

| ii) | mille on enne peetavate sigade vedu heaks kiitnud läbitavate liikmesriikide ja sihtettevõtte liikmesriigi pädevad asutused; |
| --- | --- |

ii)

mille on enne peetavate sigade vedu heaks kiitnud läbitavate liikmesriikide ja sihtettevõtte liikmesriigi pädevad asutused;

| e) | lähetavas ettevõttes peetavate sigade hulgas ei ole peetavate sigade saadetise veo kuupäevale eelneva vähemalt kaheteistkümne kuu jooksul esinenud delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 11 kohaselt ametlikult kinnitatud sigade Aafrika katku puhangut; |
| --- | --- |

e)

lähetavas ettevõttes peetavate sigade hulgas ei ole peetavate sigade saadetise veo kuupäevale eelneva vähemalt kaheteistkümne kuu jooksul esinenud delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 11 kohaselt ametlikult kinnitatud sigade Aafrika katku puhangut;

| f) | asjaomane ettevõtja on kooskõlas määruse (EL) 2016/429 artikli 152 punktiga b ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/688 (17) artikliga 96 eelnevalt teavitanud pädevat asutust peetavate sigade saadetise vedamise kavatsusest. |
| --- | --- |

f)

asjaomane ettevõtja on kooskõlas määruse (EL) 2016/429 artikli 152 punktiga b ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/688 (17) artikliga 96 eelnevalt teavitanud pädevat asutust peetavate sigade saadetise vedamise kavatsusest.

3.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus:

| a) | koostab loetelu ettevõtetest, mille puhul kehtivad lõike 2 punktis d osutatud tagatised; |
| --- | --- |

a)

koostab loetelu ettevõtetest, mille puhul kehtivad lõike 2 punktis d osutatud tagatised;

| b) | teavitab alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee kaudu komisjoni ja teisi liikmesriike lõike 2 punkti d kohaselt ette nähtud tagatistest ning lõike 2 punkti d alapunkti ii kohasest pädevate asutuste heakskiidust. |
| --- | --- |

b)

teavitab alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee kaudu komisjoni ja teisi liikmesriike lõike 2 punkti d kohaselt ette nähtud tagatistest ning lõike 2 punkti d alapunkti ii kohasest pädevate asutuste heakskiidust.

4.   Käesoleva artikli lõike 2 punkti d alapunkti ii kohane heakskiit ja käesoleva artikli lõike 3 punkti b kohase teavitamiskohustuse järgimine ei ole nõutavad, kui lähetav ettevõte, läbitavad piirkonnad ja sihtettevõte asuvad kõik I, II või III taseme piirangutsoonis ning need piirangutsoonid piirnevad üksteisega ja seeläbi on tagatud, et peetavate sigade saadetis liigub ainult läbi asjaomaste I, II ja III taseme piirangutsoonide vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 22 lõikega 4 ette nähtud eritingimustele.

Artikkel 26

Ohutu veo erikord erandite tegemiseks seoses II taseme piirangutsoonis peetavate sigade saadetiste veoga väljaspool seda piirangutsooni teise liikmesriigi II või III taseme piirangutsooni

1.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus kehtestab artikli 25 lõike 2 punktis c sätestatud ohutu veo korra II taseme piirangutsoonis peetavate sigade saadetiste veoks väljaspool seda piirangutsooni teise liikmesriigi II või III taseme piirangutsoonis asuvasse ettevõttesse järgmiste pädevate asutuste kontrolli all:

| a) | lähetava ettevõtte asukoha pädev asutus; |
| --- | --- |

a)

lähetava ettevõtte asukoha pädev asutus;

| b) | läbitavate liikmesriikide pädevad asutused; |
| --- | --- |

b)

läbitavate liikmesriikide pädevad asutused;

| c) | sihtettevõtte asukoha pädev asutus. |
| --- | --- |

c)

sihtettevõtte asukoha pädev asutus.

2.   Lähetava ettevõtte asukoha pädev asutus:

| a) | tagab, et kõik lõikes 1 osutatud peetavate sigade saadetiste veoks kasutatavad veovahendid:






  i) | on varustatud satelliitnavigatsioonisüsteemiga veovahendi asukoha reaalajas kindlakstegemiseks, edastamiseks ja salvestamiseks; |
| --- | --- | --- |

a)

tagab, et kõik lõikes 1 osutatud peetavate sigade saadetiste veoks kasutatavad veovahendid:

i)

on varustatud satelliitnavigatsioonisüsteemiga veovahendi asukoha reaalajas kindlakstegemiseks, edastamiseks ja salvestamiseks;

| ii) | plommib veterinaarjärelevalve ametnik kohe pärast peetavate sigade saadetise pealelaadimist. Plommi võib pädeva asutusega kokkuleppel eemaldada ja asjakohasel juhul uuega asendada ainult asjaomase liikmesriigi veterinaarjärelevalve ametnik või täitevasutus; |
| --- | --- |

ii)

plommib veterinaarjärelevalve ametnik kohe pärast peetavate sigade saadetise pealelaadimist. Plommi võib pädeva asutusega kokkuleppel eemaldada ja asjakohasel juhul uuega asendada ainult asjaomase liikmesriigi veterinaarjärelevalve ametnik või täitevasutus;

| b) | teavitab peetavate sigade saadetise lähetamise kavatsusest eelnevalt sihtettevõtte asukoha pädevat asutust ja asjakohasel juhul läbitava liikmesriigi pädevat asutust; |
| --- | --- |

b)

teavitab peetavate sigade saadetise lähetamise kavatsusest eelnevalt sihtettevõtte asukoha pädevat asutust ja asjakohasel juhul läbitava liikmesriigi pädevat asutust;

| c) | võtab kasutusele süsteemi, mille kaudu ettevõtjad peavad viivitamata teavitama lähetava ettevõtte asukoha pädevat asutust peetavate sigade saadetise veoks kasutatava veovahendiga toimunud õnnetusest või sellise veovahendi rikkest; |
| --- | --- |

c)

võtab kasutusele süsteemi, mille kaudu ettevõtjad peavad viivitamata teavitama lähetava ettevõtte asukoha pädevat asutust peetavate sigade saadetise veoks kasutatava veovahendiga toimunud õnnetusest või sellise veovahendi rikkest;

| d) | tagab, et kehtestatakse hädaolukorra lahendamise kava, käsuliin ja vajalik kord lõike 1 punktides a, b ja c osutatud pädevate asutuste vaheliseks koostööks veo käigus toimuda võiva õnnetuse, olulise rikke või ettevõtja toime pandud pettuse korral. |
| --- | --- |

d)

tagab, et kehtestatakse hädaolukorra lahendamise kava, käsuliin ja vajalik kord lõike 1 punktides a, b ja c osutatud pädevate asutuste vaheliseks koostööks veo käigus toimuda võiva õnnetuse, olulise rikke või ettevõtja toime pandud pettuse korral.

Artikkel 27

Teise liikmesriigi II taseme piirangutsoonis peetavate sigade saadetiste sihtettevõtte asukohaliikmesriigi pädeva asutuse kohustused

Teise liikmesriigi II taseme piirangutsoonis peetavate sigade saadetiste sihtettevõtte asukohaliikmesriigi pädev asutus:

| a) | teavitab põhjendamatu viivituseta lähetava ettevõtte asukoha pädevat asutust saadetise kohalejõudmisest; |
| --- | --- |

a)

teavitab põhjendamatu viivituseta lähetava ettevõtte asukoha pädevat asutust saadetise kohalejõudmisest;

| b) | tagab, et peetavad sead:






  i) | jäävad sihtettevõttesse vähemalt sigade Aafrika katku seireperioodiks, mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2020/687 II lisas, või |
| --- | --- | --- |

b)

tagab, et peetavad sead:

i)

jäävad sihtettevõttesse vähemalt sigade Aafrika katku seireperioodiks, mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2020/687 II lisas, või

| ii) | viiakse otse käesoleva määruse artikli 44 lõike 1 kohaselt määratud tapamajja. |
| --- | --- |

ii)

viiakse otse käesoleva määruse artikli 44 lõike 1 kohaselt määratud tapamajja.

6. JAGU

Eritingimused seoses eranditega, mille alusel lubatakse vedada III taseme piirangutsoonis peetavate sigade saadetisi selles piirangutsoonis ja sellest väljaspool

Artikkel 28

Eritingimused seoses eranditega, mille alusel lubatakse vedada III taseme piirangutsoonis peetavate sigade saadetisi selles piirangutsoonis ja sellest väljaspool sama asjaomase liikmesriigi I või II taseme piirangutsooni

1.   Kui artikli 9 lõikega 1 ette nähtud keelu tagajärjel tekivad seapidamisettevõttes loomade heaoluga seotud probleemid, võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus erandina sellest keelust lubada erandjuhul vedada III taseme piirangutsoonis peetavate sigade saadetisi väljaspool seda piirangutsooni sama asjaomase liikmesriigi territooriumil II taseme piirangutsoonis või sellise II taseme piirangutsooni puudumise korral I taseme piirangutsoonis asuvasse ettevõttesse, kui:

| a) | järgitakse delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 43 lõigetes 2–7 sätestatud üldtingimusi; |
| --- | --- |

a)

järgitakse delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 43 lõigetes 2–7 sätestatud üldtingimusi;

| b) | järgitakse artikli 14 lõikes 2, artikli 15 lõigetes 1, 2 ja 4 ning artiklites 16 ja 17 sätestatud täiendavaid üldtingimusi; |
| --- | --- |

b)

järgitakse artikli 14 lõikes 2, artikli 15 lõigetes 1, 2 ja 4 ning artiklites 16 ja 17 sätestatud täiendavaid üldtingimusi;

| c) | sihtettevõte kuulub samasse tarneahelasse ja peetavad sead viiakse sinna tootmistsükli lõpetamiseks. |
| --- | --- |

c)

sihtettevõte kuulub samasse tarneahelasse ja peetavad sead viiakse sinna tootmistsükli lõpetamiseks.

2.   Erandina artikli 9 lõikega 1 ette nähtud keelust võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada vedada III taseme piirangutsoonis peetavate sigade saadetisi sama asjaomase liikmesriigi territooriumil selles piirangutsoonis asuvasse ettevõttesse, kui järgitakse:

| a) | delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 43 lõigetes 2–7 sätestatud üldtingimusi; |
| --- | --- |

a)

delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 43 lõigetes 2–7 sätestatud üldtingimusi;

| b) | artikli 14 lõikes 2, artikli 15 lõigetes 1, 2 ja 4 ning artiklites 16 ja 17 sätestatud täiendavaid üldtingimusi. |
| --- | --- |

b)

artikli 14 lõikes 2, artikli 15 lõigetes 1, 2 ja 4 ning artiklites 16 ja 17 sätestatud täiendavaid üldtingimusi.

3.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus tagab, et peetavaid sigu ei viida I, II või III taseme piirangutsoonis asuvast sihtettevõttest välja vähemalt sigade Aafrika katku seireperioodil, mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2020/687 II lisas.

Artikkel 29

Eritingimused seoses eranditega, mille alusel lubatakse vedada III taseme piirangutsoonis peetavate sigade saadetisi väljaspool seda tsooni koheseks tapmiseks samas asjaomases liikmesriigis

1.   Kui artikli 9 lõikega 1 ette nähtud keelu tagajärjel tekivad seapidamisettevõttes loomade heaoluga seotud probleemid ning III taseme piirangutsoonis asuvate ja artikli 44 lõike 1 kohaselt määratud tapamajade tapavõimsus on logistiliselt piiratud või III taseme piirangutsoonis ei ole määratud tapamaju, võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus erandina kõnealusest keelust lubada erandjuhul vedada III taseme piirangutsoonis peetavaid sigu väljaspool seda piirangutsooni sigade kohese tapmise eesmärgil artikli 44 lõike 1 kohaselt määratud tapamajja, mis asub lähetavale ettevõttele võimalikult lähedal samas liikmesriigis:

| a) | II taseme piirangutsoonis; |
| --- | --- |

a)

II taseme piirangutsoonis;

| b) | I taseme piirangutsoonis, kui loomi ei ole võimalik tappa II taseme piirangutsoonis; |
| --- | --- |

b)

I taseme piirangutsoonis, kui loomi ei ole võimalik tappa II taseme piirangutsoonis;

| c) | väljaspool I, II ja III taseme piirangutsoone, kui loomi ei ole võimalik tappa nendes piirangutsoonides. |
| --- | --- |

c)

väljaspool I, II ja III taseme piirangutsoone, kui loomi ei ole võimalik tappa nendes piirangutsoonides.

2.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus annab lõike 1 kohase loa ainult juhul, kui järgitakse:

| a) | delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 43 lõigetes 2–7 sätestatud üldtingimusi; |
| --- | --- |

a)

delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 43 lõigetes 2–7 sätestatud üldtingimusi;

| b) | artikli 14 lõikes 2, artikli 15 lõike 1 punktides b ja c, artikli 15 lõikes 2 ning artiklites 16 ja 17 sätestatud täiendavaid üldtingimusi. |
| --- | --- |

b)

artikli 14 lõikes 2, artikli 15 lõike 1 punktides b ja c, artikli 15 lõikes 2 ning artiklites 16 ja 17 sätestatud täiendavaid üldtingimusi.

3.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus tagab, et:

| a) | peetavad sead viiakse koheseks tapmiseks otse artikli 44 lõike 1 kohaselt määratud tapamajja; |
| --- | --- |

a)

peetavad sead viiakse koheseks tapmiseks otse artikli 44 lõike 1 kohaselt määratud tapamajja;

| b) | III taseme piirangutsoonist pärit sigade saabumisel määratud tapamajja hoitakse neid teistest sigadest eraldi ja tapetakse nad:






  i) | konkreetsel päeval, mil tapetakse üksnes III taseme piirangutsoonist pärit sigu, või |
| --- | --- | --- |

b)

III taseme piirangutsoonist pärit sigade saabumisel määratud tapamajja hoitakse neid teistest sigadest eraldi ja tapetakse nad:

i)

konkreetsel päeval, mil tapetakse üksnes III taseme piirangutsoonist pärit sigu, või

| ii) | tapmispäeva lõpus, et tagada, et pärast neid ei tapeta enam teisi peetavaid sigu; |
| --- | --- |

ii)

tapmispäeva lõpus, et tagada, et pärast neid ei tapeta enam teisi peetavaid sigu;

| c) | pärast III taseme piirangutsoonist pärit sigade tapmist ja enne teiste peetavate sigade tapmise algust puhastatakse ja desinfitseeritakse tapamaja asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse juhiste kohaselt. |
| --- | --- |

c)

pärast III taseme piirangutsoonist pärit sigade tapmist ja enne teiste peetavate sigade tapmise algust puhastatakse ja desinfitseeritakse tapamaja asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse juhiste kohaselt.

4.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus tagab, et:

| a) | III taseme piirangutsoonis peetavatelt ja sellest piirangutsoonist välja viidud sigadelt saadud kõrvalsaadusi töödeldakse või need kõrvaldatakse vastavalt artiklitele 35 ja 40; |
| --- | --- |

a)

III taseme piirangutsoonis peetavatelt ja sellest piirangutsoonist välja viidud sigadelt saadud kõrvalsaadusi töödeldakse või need kõrvaldatakse vastavalt artiklitele 35 ja 40;

| b) | III taseme piirangutsoonis peetavatelt ja III taseme piirangutsoonist välja viidud sigadelt saadud värsket liha ja lihatooteid, sealhulgas kesti töödeldakse ja säilitatakse vastavalt artikli 43 punktile d. |
| --- | --- |

b)

III taseme piirangutsoonis peetavatelt ja III taseme piirangutsoonist välja viidud sigadelt saadud värsket liha ja lihatooteid, sealhulgas kesti töödeldakse ja säilitatakse vastavalt artikli 43 punktile d.

5.   Erandina artikli 9 lõikes 1 sätestatud keelust võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus juhul, kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud veol ei järgita käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud tingimusi, lubada III taseme piirangutsoonis peetavate sigade saadetiste vedu väljaspool seda piirangutsooni, kui:

| a) | asjaomase liikmesriigi pädev asutus on enne loa andmist hinnanud loa andmisest tulenevaid riske ja hindamise tulemusena on selgunud, et sigade Aafrika katku leviku risk on väga väike; |
| --- | --- |

a)

asjaomase liikmesriigi pädev asutus on enne loa andmist hinnanud loa andmisest tulenevaid riske ja hindamise tulemusena on selgunud, et sigade Aafrika katku leviku risk on väga väike;

| b) | peetavaid sigu veetakse koheseks tapmiseks delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 29 lõike 3 punktides b ja c sätestatud tingimustel ning kooskõlas nimetatud määruse artikli 28 lõikega 2 ja artikli 29 lõikega 2; |
| --- | --- |

b)

peetavaid sigu veetakse koheseks tapmiseks delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 29 lõike 3 punktides b ja c sätestatud tingimustel ning kooskõlas nimetatud määruse artikli 28 lõikega 2 ja artikli 29 lõikega 2;

| c) | sihttapamaja on määratud vastavalt artikli 44 lõikele 1 ja asub:






  i) | sama asjaomase liikmesriigi territooriumil teises III taseme piirangutsoonis lähetavale ettevõttele võimalikult lähedal; |
| --- | --- | --- |

c)

sihttapamaja on määratud vastavalt artikli 44 lõikele 1 ja asub:

i)

sama asjaomase liikmesriigi territooriumil teises III taseme piirangutsoonis lähetavale ettevõttele võimalikult lähedal;

| ii) | sama asjaomase liikmesriigi territooriumil II või I taseme piirangutsoonis lähetavale ettevõttele võimalikult lähedal, kui loomi ei ole võimalik tappa III taseme piirangutsoonis; |
| --- | --- |

ii)

sama asjaomase liikmesriigi territooriumil II või I taseme piirangutsoonis lähetavale ettevõttele võimalikult lähedal, kui loomi ei ole võimalik tappa III taseme piirangutsoonis;

| iii) | sama asjaomase liikmesriigi territooriumil I, II ja III taseme piirangutsoonidest väljapoole jääval alal, kui loomi ei ole võimalik tappa I, II ega III taseme piirangutsoonis; |
| --- | --- |

iii)

sama asjaomase liikmesriigi territooriumil I, II ja III taseme piirangutsoonidest väljapoole jääval alal, kui loomi ei ole võimalik tappa I, II ega III taseme piirangutsoonis;

| d) | III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud kõrvalsaadusi töödeldakse või need kõrvaldatakse vastavalt artiklitele 35, 38 ja 40; |
| --- | --- |

d)

III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud kõrvalsaadusi töödeldakse või need kõrvaldatakse vastavalt artiklitele 35, 38 ja 40;

| e) | III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud värske liha ja lihatoodete, sealhulgas kestade väljavedu tapamajast toimub üksnes sama liikmesriigi piires kooskõlas artikli 41 lõike 2 punkti b alapunktiga i. |
| --- | --- |

e)

III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud värske liha ja lihatoodete, sealhulgas kestade väljavedu tapamajast toimub üksnes sama liikmesriigi piires kooskõlas artikli 41 lõike 2 punkti b alapunktiga i.

Artikkel 30

Eritingimused seoses eranditega, mille alusel lubatakse vedada III taseme piirangutsoonis peetavate sigade saadetisi selles piirangutsoonis sama asjaomase liikmesriigi territooriumil asuvasse tapamajja kohese tapmise eesmärgil

1.   Erandina artikli 9 lõikega 1 ette nähtud keelust võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada vedada III taseme piirangutsoonis peetavate sigade saadetisi sama asjaomase liikmesriigi territooriumil selles piirangutsoonis asuvasse ettevõttesse, kui:

| a) | asjaomased peetavad sead veetakse sinna kohese tapmise eesmärgil; |
| --- | --- |

a)

asjaomased peetavad sead veetakse sinna kohese tapmise eesmärgil;

| b) | sihttapamaja:






  i) | on määratud kooskõlas artikli 44 lõikega 1 ning |
| --- | --- | --- |

b)

sihttapamaja:

i)

on määratud kooskõlas artikli 44 lõikega 1 ning

| ii) | asub samas III taseme piirangutsoonis; |
| --- | --- |

ii)

asub samas III taseme piirangutsoonis;

| c) | III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud kõrvalsaadusi töödeldakse või need kõrvaldatakse vastavalt artiklitele 35, 38 ja 40; |
| --- | --- |

c)

III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud kõrvalsaadusi töödeldakse või need kõrvaldatakse vastavalt artiklitele 35, 38 ja 40;

| d) | III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud värske liha ja lihatoodete, sealhulgas kestade väljavedu tapamajast toimub üksnes sama liikmesriigi piires kooskõlas artikli 43 punktiga d. |
| --- | --- |

d)

III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud värske liha ja lihatoodete, sealhulgas kestade väljavedu tapamajast toimub üksnes sama liikmesriigi piires kooskõlas artikli 43 punktiga d.

2.   Pädev asutus annab lõike 1 kohase loa ainult juhul, kui järgitakse:

| a) | delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 43 lõigetes 2–7 sätestatud üldtingimusi; |
| --- | --- |

a)

delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 43 lõigetes 2–7 sätestatud üldtingimusi;

| b) | artikli 14 lõikes 2, artikli 15 lõike 1 punktides b ja c, artikli 15 lõigetes 2 ja 4 ning artiklites 16 ja 17 sätestatud täiendavaid üldtingimusi. |
| --- | --- |

b)

artikli 14 lõikes 2, artikli 15 lõike 1 punktides b ja c, artikli 15 lõigetes 2 ja 4 ning artiklites 16 ja 17 sätestatud täiendavaid üldtingimusi.

3.   Erandina artikli 9 lõikes 1 sätestatud keelust võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus juhul, kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud peetavate sigade saadetiste veol ei järgita käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud tingimusi, lubada III taseme piirangutsoonis peetavate sigade saadetiste vedu selles piirangutsoonis asuvasse tapamajja, kui:

| a) | asjaomase liikmesriigi pädev asutus on enne loa andmist hinnanud loa andmisest tulenevaid riske ja hindamise tulemusena on selgunud, et sigade Aafrika katku leviku risk on väga väike; |
| --- | --- |

a)

asjaomase liikmesriigi pädev asutus on enne loa andmist hinnanud loa andmisest tulenevaid riske ja hindamise tulemusena on selgunud, et sigade Aafrika katku leviku risk on väga väike;

| b) | asjaomased peetavad sead veetakse sinna kohese tapmise eesmärgil; |
| --- | --- |

b)

asjaomased peetavad sead veetakse sinna kohese tapmise eesmärgil;

| c) | sihttapamaja:






  i) | on määratud kooskõlas artikli 44 lõikega 1 ning |
| --- | --- | --- |

c)

sihttapamaja:

i)

on määratud kooskõlas artikli 44 lõikega 1 ning

| ii) | asub samas III taseme piirangutsoonis lähetavale ettevõttele võimalikult lähedal; |
| --- | --- |

ii)

asub samas III taseme piirangutsoonis lähetavale ettevõttele võimalikult lähedal;

| d) | III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud kõrvalsaadusi töödeldakse või need kõrvaldatakse vastavalt artiklitele 35, 38 ja 40; |
| --- | --- |

d)

III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud kõrvalsaadusi töödeldakse või need kõrvaldatakse vastavalt artiklitele 35, 38 ja 40;

| e) | III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud värske liha on märgistatud ja sellist värsket liha veetakse vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 33 lõikes 2 sätestatud eritingimustele, mille alusel lubatakse vedada loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt loomadelt saadud värske liha saadetisi teatavatest ettevõtetest töötlemisettevõttesse, kus neid töödeldakse vastavalt ühele kõnealuse määruse VII lisas sätestatud asjakohastest riskivähendusmeetoditest. |
| --- | --- |

e)

III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud värske liha on märgistatud ja sellist värsket liha veetakse vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 33 lõikes 2 sätestatud eritingimustele, mille alusel lubatakse vedada loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt loomadelt saadud värske liha saadetisi teatavatest ettevõtetest töötlemisettevõttesse, kus neid töödeldakse vastavalt ühele kõnealuse määruse VII lisas sätestatud asjakohastest riskivähendusmeetoditest.

7. JAGU

Eritingimused seoses eranditega, mille alusel lubatakse vedada I, II või III taseme piirangutsoonis peetavate sigade saadetisi väljaspool neid piirangutsoone loomseid kõrvalsaadusi käitlevasse heakskiidetud ettevõttesse

Artikkel 31

Eritingimused seoses eranditega, mille alusel lubatakse vedada I, II või III taseme piirangutsoonis peetavate sigade saadetisi samas asjaomases liikmesriigis I, II või III taseme piirangutsoonis või neist piirangutsoonidest väljaspool asuvasse loomseid kõrvalsaadusi käitlevasse heakskiidetud ettevõttesse

1.   Erandina artikli 9 lõikega 1 ette nähtud keelust võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada vedada I, II või III taseme piirangutsoonis peetavate sigade saadetisi samas asjaomases liikmesriigis I, II või III taseme piirangutsoonis või neist piirangutsoonidest väljaspool asuvasse loomseid kõrvalsaadusi käitlevasse heakskiidetud ettevõttesse, kus:

| a) | asjaomased peetavad sead viivitamata tapetakse ning |
| --- | --- |

a)

asjaomased peetavad sead viivitamata tapetakse ning

| b) | selle tulemusena saadud loomsed kõrvalsaadused kõrvaldatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1069/2009. |
| --- | --- |

b)

selle tulemusena saadud loomsed kõrvalsaadused kõrvaldatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1069/2009.

2.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus annab lõike 1 kohase loa ainult juhul, kui järgitakse:

| a) | delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 43 lõigetes 2–7 sätestatud üldtingimusi; |
| --- | --- |

a)

delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 43 lõigetes 2–7 sätestatud üldtingimusi;

| b) | artikli 14 lõikes 2 ja artiklis 17 sätestatud täiendavaid üldtingimusi. |
| --- | --- |

b)

artikli 14 lõikes 2 ja artiklis 17 sätestatud täiendavaid üldtingimusi.

8. JAGU

Eritingimused seoses loaga vedada II taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud paljundusmaterjali saadetisi väljaspool seda piirangutsooni

Artikkel 32

Eritingimused seoses eranditega, mille alusel lubatakse vedada II taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud paljundusmaterjali saadetisi sellest piirangutsoonist välja sama asjaomase liikmesriigi territooriumil

Erandina artikli 10 lõikega 1 ette nähtud keelust võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada vedada loomse paljundusmaterjali saadetisi II taseme piirangutsoonis asuvast loomset paljundusmaterjali käitlevast registreeritud või heakskiidetud ettevõttest sama liikmesriigi territooriumil teise II taseme piirangutsooni või I või III taseme piirangutsooni või väljaspool I, II ja III taseme piirangutsoone asuvasse piirkonda, kui:

| a) | asjaomane loomne paljundusmaterjal on kogutud või toodetud ning seda on töödeldud ja säilitatud sellistes ettevõtetes ning see on saadud sellistelt peetavatelt sigadelt, kelle puhul on täidetud artikli 15 lõike 1 punktides b ja c, artikli 15 lõigetes 2 ja 5 ning artiklis 16 sätestatud tingimused; |
| --- | --- |

a)

asjaomane loomne paljundusmaterjal on kogutud või toodetud ning seda on töödeldud ja säilitatud sellistes ettevõtetes ning see on saadud sellistelt peetavatelt sigadelt, kelle puhul on täidetud artikli 15 lõike 1 punktides b ja c, artikli 15 lõigetes 2 ja 5 ning artiklis 16 sätestatud tingimused;

| b) | isaseid ja emaseid doonorsigu on peetud loomset paljundusmaterjali käitlevates ettevõtetes, kuhu ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne loomse paljundusmaterjali kogumise või tootmise kuupäeva toodud teisi peetavaid sigu II taseme piirangutsoonis asuvatest ettevõtetest, mis ei vasta artiklites 15 ja 16 sätestatud täiendavatele üldtingimustele, ega III taseme piirangutsoonis asuvatest ettevõtetest. |
| --- | --- |

b)

isaseid ja emaseid doonorsigu on peetud loomset paljundusmaterjali käitlevates ettevõtetes, kuhu ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne loomse paljundusmaterjali kogumise või tootmise kuupäeva toodud teisi peetavaid sigu II taseme piirangutsoonis asuvatest ettevõtetest, mis ei vasta artiklites 15 ja 16 sätestatud täiendavatele üldtingimustele, ega III taseme piirangutsoonis asuvatest ettevõtetest.

Artikkel 33

Eritingimused seoses eranditega, mille alusel lubatakse vedada III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud paljundusmaterjali saadetisi sellest piirangutsoonist välja sama asjaomase liikmesriigi territooriumil

Erandina artikli 10 lõikega 1 ette nähtud keelust võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada vedada loomse paljundusmaterjali saadetisi III taseme piirangutsoonis asuvast loomset paljundusmaterjali käitlevast heakskiidetud ettevõttest sama liikmesriigi territooriumil teise III taseme piirangutsooni või I või II taseme piirangutsooni või väljaspool I, II ja III taseme piirangutsoone asuvasse piirkonda, kui:

| a) | asjaomane loomne paljundusmaterjal on kogutud või toodetud ning seda on töödeldud ja säilitatud sellistes ettevõtetes ning see on saadud sellistelt peetavatelt sigadelt, kelle puhul on täidetud artikli 15 lõike 1 punktides b ja c, artikli 15 lõigetes 2 ja 5 ning artiklis 16 sätestatud tingimused; |
| --- | --- |

a)

asjaomane loomne paljundusmaterjal on kogutud või toodetud ning seda on töödeldud ja säilitatud sellistes ettevõtetes ning see on saadud sellistelt peetavatelt sigadelt, kelle puhul on täidetud artikli 15 lõike 1 punktides b ja c, artikli 15 lõigetes 2 ja 5 ning artiklis 16 sätestatud tingimused;

| b) | isaseid ja emaseid doonorsigu on peetud loomset paljundusmaterjali käitlevates heakskiidetud ettevõtetes:






  i) | sünnist saadik või vähemalt kolme kuu vältel enne loomse paljundusmaterjali kogumise kuupäeva; |
| --- | --- | --- |

b)

isaseid ja emaseid doonorsigu on peetud loomset paljundusmaterjali käitlevates heakskiidetud ettevõtetes:

i)

sünnist saadik või vähemalt kolme kuu vältel enne loomse paljundusmaterjali kogumise kuupäeva;

| ii) | kuhu ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne loomse paljundusmaterjali kogumise või tootmise kuupäeva toodud teisi peetavaid sigu II taseme piirangutsoonis asuvatest ettevõtetest, mis ei vasta artiklites 15 ja 16 sätestatud täiendavatele üldtingimustele, ega III taseme piirangutsoonis asuvatest ettevõtetest; |
| --- | --- |

ii)

kuhu ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne loomse paljundusmaterjali kogumise või tootmise kuupäeva toodud teisi peetavaid sigu II taseme piirangutsoonis asuvatest ettevõtetest, mis ei vasta artiklites 15 ja 16 sätestatud täiendavatele üldtingimustele, ega III taseme piirangutsoonis asuvatest ettevõtetest;

| c) | asjaomases loomset paljundusmaterjali käitlevas heakskiidetud ettevõttes on kõikidele peetavatele sigadele tehtud vähemalt kord aastas sigade Aafrika katku suhtes laboriuuring, mille tulemused on soodsad. |
| --- | --- |

c)

asjaomases loomset paljundusmaterjali käitlevas heakskiidetud ettevõttes on kõikidele peetavatele sigadele tehtud vähemalt kord aastas sigade Aafrika katku suhtes laboriuuring, mille tulemused on soodsad.

Artikkel 34

Eritingimused seoses eranditega, mille alusel lubatakse vedada II taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud paljundusmaterjali saadetisi sellest piirangutsoonist välja teises liikmesriigis asuvasse II või III taseme piirangutsooni

1.   Erandina artikli 10 lõikega 1 ette nähtud keelust võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada vedada II taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud paljundusmaterjali saadetisi II taseme piirangutsoonis asuvast loomset paljundusmaterjali käitlevast heakskiidetud ettevõttest mõne teise asjaomase liikmesriigi territooriumil asuvasse II või III taseme piirangutsooni, kui:

| a) | asjaomane loomne paljundusmaterjal on kogutud või toodetud ning seda on töödeldud ja säilitatud loomset paljundusmaterjali käitlevates ettevõtetes, mis vastavad artikli 15 lõike 1 punktides b ja c, artikli 15 lõikes 2 ja artiklis 16 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

a)

asjaomane loomne paljundusmaterjal on kogutud või toodetud ning seda on töödeldud ja säilitatud loomset paljundusmaterjali käitlevates ettevõtetes, mis vastavad artikli 15 lõike 1 punktides b ja c, artikli 15 lõikes 2 ja artiklis 16 sätestatud tingimustele;

| b) | isaseid ja emaseid doonorsigu on peetud loomset paljundusmaterjali käitlevates heakskiidetud ettevõtetes:






  i) | sünnist saadik või vähemalt kolme kuu vältel enne loomse paljundusmaterjali kogumise kuupäeva; |
| --- | --- | --- |

b)

isaseid ja emaseid doonorsigu on peetud loomset paljundusmaterjali käitlevates heakskiidetud ettevõtetes:

i)

sünnist saadik või vähemalt kolme kuu vältel enne loomse paljundusmaterjali kogumise kuupäeva;

| ii) | kuhu ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne loomse paljundusmaterjali kogumise või tootmise kuupäeva toodud ühtki teist peetavat siga II ega III taseme piirangutsoonist; |
| --- | --- |

ii)

kuhu ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne loomse paljundusmaterjali kogumise või tootmise kuupäeva toodud ühtki teist peetavat siga II ega III taseme piirangutsoonist;

| c) | asjaomaste loomse paljundusmaterjali saadetiste puhul kehtivad mis tahes muud asjakohased loomatervise tagatised, mis põhinevad sigade Aafrika katku leviku tõkestamise meetmete riskihindamise positiivsel tulemusel ning:






  i) | mida nõuab lähetava ettevõtte liikmesriigi pädev asutus; |
| --- | --- | --- |

c)

asjaomaste loomse paljundusmaterjali saadetiste puhul kehtivad mis tahes muud asjakohased loomatervise tagatised, mis põhinevad sigade Aafrika katku leviku tõkestamise meetmete riskihindamise positiivsel tulemusel ning:

i)

mida nõuab lähetava ettevõtte liikmesriigi pädev asutus;

| ii) | mille on enne loomse paljundusmaterjali saadetiste veo kuupäeva heaks kiitnud sihtettevõtte liikmesriigi pädev asutus; |
| --- | --- |

ii)

mille on enne loomse paljundusmaterjali saadetiste veo kuupäeva heaks kiitnud sihtettevõtte liikmesriigi pädev asutus;

| d) | asjaomases loomset paljundusmaterjali käitlevas heakskiidetud lähetavas ettevõttes on kõikidele peetavatele sigadele tehtud vähemalt kord aastas sigade Aafrika katku suhtes laboriuuring, mille tulemused on soodsad. |
| --- | --- |

d)

asjaomases loomset paljundusmaterjali käitlevas heakskiidetud lähetavas ettevõttes on kõikidele peetavatele sigadele tehtud vähemalt kord aastas sigade Aafrika katku suhtes laboriuuring, mille tulemused on soodsad.

2.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus:

| a) | koostab loetelu loomset paljundusmaterjali käitlevatest heakskiidetud ettevõtetest, kes vastavad lõikes 1 sätestatud tingimustele ja kellele on antud luba vedada loomse paljundusmaterjali saadetisi kõnealuse asjaomase liikmesriigi II taseme piirangutsoonist mõne teise asjaomase liikmesriigi II või III taseme piirangutsooni. See loetelu sisaldab delegeeritud määruse (EL) 2020/686 artiklis 7 sätestatud teavet, mida asjaomase liikmesriigi pädev asutus peab säilitama sigade paljundusmaterjali käitlevate heakskiidetud ettevõtete kohta; |
| --- | --- |

a)

koostab loetelu loomset paljundusmaterjali käitlevatest heakskiidetud ettevõtetest, kes vastavad lõikes 1 sätestatud tingimustele ja kellele on antud luba vedada loomse paljundusmaterjali saadetisi kõnealuse asjaomase liikmesriigi II taseme piirangutsoonist mõne teise asjaomase liikmesriigi II või III taseme piirangutsooni. See loetelu sisaldab delegeeritud määruse (EL) 2020/686 artiklis 7 sätestatud teavet, mida asjaomase liikmesriigi pädev asutus peab säilitama sigade paljundusmaterjali käitlevate heakskiidetud ettevõtete kohta;

| b) | teeb punktiga a ette nähtud loetelu oma veebisaidil üldsusele kättesaadavaks ja ajakohastab seda korrapäraselt; |
| --- | --- |

b)

teeb punktiga a ette nähtud loetelu oma veebisaidil üldsusele kättesaadavaks ja ajakohastab seda korrapäraselt;

| c) | esitab komisjonile ja teistele liikmesriikidele punktis b osutatud veebisaidi lingi. |
| --- | --- |

c)

esitab komisjonile ja teistele liikmesriikidele punktis b osutatud veebisaidi lingi.

9. JAGU

Eritingimused seoses eranditega, mille alusel lubatakse vedada II ja III taseme piirangutsoonides peetavatelt sigadelt saadud kõrvalsaaduste saadetisi väljaspool neid piirangutsoone

Artikkel 35

Eritingimused seoses eranditega, mille alusel lubatakse vedada II ja III taseme piirangutsoonides peetavatelt sigadelt saadud kõrvalsaaduste saadetisi samas liikmesriigis väljaspool neid piirangutsoone töötlemise või kõrvaldamise eesmärgil

1.   Erandina käesoleva määruse artikli 11 lõikest 1 võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada vedada II ja III taseme piirangutsoonides peetavatelt sigadelt saadud kõrvalsaaduste saadetisi samas liikmesriigis väljaspool II ja III taseme piirangutsoone asuvasse pädeva asutuse tunnustatud ettevõttesse, kus tegeletakse loomsete kõrvalsaaduste töötlemise, jäätmetena põletamise teel kõrvaldamise või koospõletusseadmete abil kõrvaldamise või taaskasutamisega, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 punktides a, b ja c, tingimusel, et kasutatavas veovahendis on satelliitnavigatsioonisüsteem veovahendi asukoha reaalajas kindlakstegemiseks, edastamiseks ja salvestamiseks.

2.   Lõikes 1 osutatud loomsete kõrvalsaaduste saadetiste veo eest vastutav veoettevõtja:

| a) | võimaldab pädeval asutusel satelliitnavigatsioonisüsteemi abil reaalajas kontrollida veovahendi liikumist; |
| --- | --- |

a)

võimaldab pädeval asutusel satelliitnavigatsioonisüsteemi abil reaalajas kontrollida veovahendi liikumist;

| b) | säilitab selle liikumise elektroonilisi andmeid vähemalt kaks kuud alates saadetise veo kuupäevast. |
| --- | --- |

b)

säilitab selle liikumise elektroonilisi andmeid vähemalt kaks kuud alates saadetise veo kuupäevast.

3.   Pädev asutus võib otsustada, et lõikes 1 osutatud satelliitnavigatsioonisüsteemi asemel kasutatakse veovahendi plommimist, tingimusel, et:

| a) | II ja III taseme piirangutsoonides peetavatelt sigadelt saadud kõrvalsaaduste saadetisi veetakse üksnes sama liikmesriigi piires lõikes 1 osutatud eesmärgil; |
| --- | --- |

a)

II ja III taseme piirangutsoonides peetavatelt sigadelt saadud kõrvalsaaduste saadetisi veetakse üksnes sama liikmesriigi piires lõikes 1 osutatud eesmärgil;

| b) | veterinaarjärelevalve ametnik plommib iga veovahendi kohe pärast loomsete kõrvalsaaduste saadetise pealelaadimist. Plommi võib kokkuleppel asjaomase liikmesriigi pädeva asutusega eemaldada ja asjakohasel juhul uuega asendada ainult asjaomase liikmesriigi veterinaarjärelevalve ametnik või täitevasutus. |
| --- | --- |

b)

veterinaarjärelevalve ametnik plommib iga veovahendi kohe pärast loomsete kõrvalsaaduste saadetise pealelaadimist. Plommi võib kokkuleppel asjaomase liikmesriigi pädeva asutusega eemaldada ja asjakohasel juhul uuega asendada ainult asjaomase liikmesriigi veterinaarjärelevalve ametnik või täitevasutus.

4.   Erandina artikli 11 lõikest 1 võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus otsustada lubada käesoleva artikli lõikes 1 osutatud loomsete kõrvalsaaduste saadetiste vedu määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 punkti i kohaselt tunnustatud, ajutise kogumisega tegeleva ettevõtte kaudu, kui:

| a) | asjaomase liikmesriigi pädev asutus on hinnanud sellisest veost tulenevaid riske ja hindamise tulemusena on selgunud, et sigade Aafrika katku leviku risk on väga väike; |
| --- | --- |

a)

asjaomase liikmesriigi pädev asutus on hinnanud sellisest veost tulenevaid riske ja hindamise tulemusena on selgunud, et sigade Aafrika katku leviku risk on väga väike;

| b) | loomsed kõrvalsaadused viiakse üksnes sellisesse ajutise kogumisega tegelevasse tunnustatud ettevõttesse, mis asub samas asjaomases liikmesriigis lähetavale ettevõttele võimalikult lähedal. |
| --- | --- |

b)

loomsed kõrvalsaadused viiakse üksnes sellisesse ajutise kogumisega tegelevasse tunnustatud ettevõttesse, mis asub samas asjaomases liikmesriigis lähetavale ettevõttele võimalikult lähedal.

Artikkel 36

Eritingimused seoses eranditega, mille alusel lubatakse vedada II ja III taseme piirangutsoonides peetavatelt sigadelt saadud sõnniku saadetisi samas liikmesriigis väljaspool neid piirangutsoone

1.   Erandina käesoleva määruse artikli 11 lõikest 1 võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada vedada II ja III taseme piirangutsoonides peetavatelt sigadelt saadud sõnniku, sealhulgas allapanu ja kasutatud allapanu saadetisi samas liikmesriigis väljaspool neid piirangutsoone asuvasse prügilasse kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklis 51 sätestatud eritingimustega.

2.   Erandina käesoleva määruse artikli 11 lõikest 1 võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada vedada II taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud sõnniku, sealhulgas allapanu ja kasutatud allapanu saadetisi määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaseks töötlemiseks või kõrvaldamiseks sama liikmesriigi territooriumil asuvasse sel otstarbel tunnustatud ettevõttesse.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud sõnniku, sealhulgas allapanu ja kasutatud allapanu saadetiste veo eest vastutav veoettevõtja:

| a) | võimaldab pädeval asutusel satelliitnavigatsioonisüsteemi abil reaalajas kontrollida veovahendi liikumist; |
| --- | --- |

a)

võimaldab pädeval asutusel satelliitnavigatsioonisüsteemi abil reaalajas kontrollida veovahendi liikumist;

| b) | säilitab selle liikumise elektroonilisi andmeid vähemalt kaks kuud alates saadetise veo kuupäevast. |
| --- | --- |

b)

säilitab selle liikumise elektroonilisi andmeid vähemalt kaks kuud alates saadetise veo kuupäevast.

4.   Pädev asutus võib otsustada, et lõike 3 punktis a osutatud satelliitnavigatsioonisüsteemi asemel kasutatakse veovahendi plommimist, tingimusel, et veterinaarjärelevalve ametnik plommib iga veovahendi kohe pärast seda, kui lõigetes 1 ja 2 osutatud sõnniku saadetis, mis võib hõlmata allapanu ja kasutatud allapanu, on peale laaditud.

Plommi võib pädeva asutusega kokkuleppel eemaldada ja asjakohasel juhul uuega asendada ainult asjaomase liikmesriigi veterinaarjärelevalve ametnik või täitevasutus.

Artikkel 37

Eritingimused, mille alusel lubatakse vedada II taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud 3. kategooria materjali saadetisi samas liikmesriigis väljaspool seda piirangutsooni eesmärgiga võimaldada loomsete kõrvalsaaduste töötlemist määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 punktides a, e ja g osutatud viisil

1.   Erandina käesoleva määruse artikli 11 lõikest 1 võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada vedada II taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud 3. kategooria materjali saadetisi samas liikmesriigis väljaspool II taseme piirangutsooni asuvasse pädeva asutuse tunnustatud ettevõttesse, kus tegeletakse töödeldud söödaks ümbertöötamise, töödeldud lemmikloomatoidu tootmise, loomsetest kõrvalsaadustest saadud, väljaspool söödaahelat kasutamiseks ette nähtud toodete tootmise või loomsete kõrvalsaaduste biogaasiks või kompostiks muundamisega, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 punktides a, e ja g, tingimusel, et:

| a) | järgitakse delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 43 lõigetes 2–7 sätestatud üldtingimusi; |
| --- | --- |

a)

järgitakse delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 43 lõigetes 2–7 sätestatud üldtingimusi;

| b) | järgitakse artikli 14 lõikes 2 sätestatud täiendavaid üldtingimusi; |
| --- | --- |

b)

järgitakse artikli 14 lõikes 2 sätestatud täiendavaid üldtingimusi;

| c) | asjaomane 3. kategooria materjal on pärit peetavatelt sigadelt ja ettevõtetest, kes vastavad artikli 15 lõike 1 punktides b ja c, artikli 15 lõigetes 2 ja 3 ning artiklis 16 sätestatud üldtingimustele; |
| --- | --- |

c)

asjaomane 3. kategooria materjal on pärit peetavatelt sigadelt ja ettevõtetest, kes vastavad artikli 15 lõike 1 punktides b ja c, artikli 15 lõigetes 2 ja 3 ning artiklis 16 sätestatud üldtingimustele;

| d) | asjaomane 3. kategooria materjal on saadud II taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt, kes on tapetud:






  i) | II taseme piirangutsoonis, mis asub:






  — | samas asjaomases liikmesriigis või |
| --- | --- | --- | --- |

d)

asjaomane 3. kategooria materjal on saadud II taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt, kes on tapetud:

i)

II taseme piirangutsoonis, mis asub:

—

samas asjaomases liikmesriigis või

| — | teises asjaomases liikmesriigis, nagu on kirjeldatud artiklis 25,
  või |
| --- | --- |

—

teises asjaomases liikmesriigis, nagu on kirjeldatud artiklis 25,

või

| ii) | väljaspool II taseme piirangutsooni samas asjaomases liikmesriigis, nagu on kirjeldatud artiklis 24; |
| --- | --- |

ii)

väljaspool II taseme piirangutsooni samas asjaomases liikmesriigis, nagu on kirjeldatud artiklis 24;

| e) | kasutatavas veovahendis on satelliitnavigatsioonisüsteem veovahendi asukoha reaalajas kindlakstegemiseks, edastamiseks ja salvestamiseks; |
| --- | --- |

e)

kasutatavas veovahendis on satelliitnavigatsioonisüsteem veovahendi asukoha reaalajas kindlakstegemiseks, edastamiseks ja salvestamiseks;

| f) | asjaomased 3. kategooria materjali saadetised veetakse artikli 44 lõike 1 kohaselt määratud tapamajast või muust toidukäitlemisettevõttest otse:






  i) | töötlemisettevõttesse loomsetest kõrvalsaadustest saadud, määruse (EL) nr 142/2011 X lisas osutatud toodete töötlemiseks; |
| --- | --- | --- |

f)

asjaomased 3. kategooria materjali saadetised veetakse artikli 44 lõike 1 kohaselt määratud tapamajast või muust toidukäitlemisettevõttest otse:

i)

töötlemisettevõttesse loomsetest kõrvalsaadustest saadud, määruse (EL) nr 142/2011 X lisas osutatud toodete töötlemiseks;

| ii) | lemmikloomatoitu tootvasse ettevõttesse, mis on heaks kiidetud määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa II peatüki punkti 3 alapunktis a ja alapunkti b alapunktides i–iii osutatud töödeldud lemmikloomatoidu tootmiseks; |
| --- | --- |

ii)

lemmikloomatoitu tootvasse ettevõttesse, mis on heaks kiidetud määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa II peatüki punkti 3 alapunktis a ja alapunkti b alapunktides i–iii osutatud töödeldud lemmikloomatoidu tootmiseks;

| iii) | biogaasi- või kompostimisjaama, mis on heaks kiidetud loomsete kõrvalsaaduste kompostiks või biogaasiks muundamiseks lähtuvalt määruse (EL) nr 142/2011 V lisa III peatüki 1. jaos osutatud standardsetest muundamisparameetritest, või |
| --- | --- |

iii)

biogaasi- või kompostimisjaama, mis on heaks kiidetud loomsete kõrvalsaaduste kompostiks või biogaasiks muundamiseks lähtuvalt määruse (EL) nr 142/2011 V lisa III peatüki 1. jaos osutatud standardsetest muundamisparameetritest, või

| iv) | töötlemisettevõttesse loomsetest kõrvalsaadustest saadud, määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisas osutatud toodete töötlemiseks. |
| --- | --- |

iv)

töötlemisettevõttesse loomsetest kõrvalsaadustest saadud, määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisas osutatud toodete töötlemiseks.

2.   Lõikes 1 osutatud 3. kategooria materjali saadetiste veo eest vastutav veoettevõtja:

| a) | võimaldab pädeval asutusel satelliitnavigatsioonisüsteemi abil reaalajas kontrollida veovahendi liikumist; |
| --- | --- |

a)

võimaldab pädeval asutusel satelliitnavigatsioonisüsteemi abil reaalajas kontrollida veovahendi liikumist;

| b) | säilitab selle liikumise elektroonilisi andmeid vähemalt kaks kuud alates saadetise veo kuupäevast. |
| --- | --- |

b)

säilitab selle liikumise elektroonilisi andmeid vähemalt kaks kuud alates saadetise veo kuupäevast.

3.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus võib otsustada, et lõike 1 punktis e osutatud satelliitnavigatsioonisüsteemi asemel kasutatakse veovahendi plommimist, tingimusel, et:

| a) | asjaomane 3. kategooria materjal:






  i) | on saadud II taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt; |
| --- | --- | --- |

a)

asjaomane 3. kategooria materjal:

i)

on saadud II taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt;

| ii) | seda veetakse vaid sama liikmesriigi piires lõikes 1 osutatud eesmärgil; |
| --- | --- |

ii)

seda veetakse vaid sama liikmesriigi piires lõikes 1 osutatud eesmärgil;

| b) | veterinaarjärelevalve ametnik plommib iga veovahendi kohe pärast asjaomase lõikes 1 osutatud 3. kategooria materjali saadetise pealelaadimist. |
| --- | --- |

b)

veterinaarjärelevalve ametnik plommib iga veovahendi kohe pärast asjaomase lõikes 1 osutatud 3. kategooria materjali saadetise pealelaadimist.

Plommi võib kokkuleppel asjaomase liikmesriigi pädeva asutusega eemaldada ja asjakohasel juhul uuega asendada ainult asjaomase liikmesriigi veterinaarjärelevalve ametnik või täitevasutus.

Artikkel 38

Eritingimused seoses eranditega, mille alusel lubatakse vedada II või III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud 2. kategooria materjali saadetisi väljaspool neid piirangutsoone nende töötlemiseks ja kõrvaldamiseks teises liikmesriigis

1.   Erandina käesoleva määruse artikli 11 lõikest 1 võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada vedada II või III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud 2. kategooria materjalina määratletud kõrvalsaaduste, välja arvatud käesoleva määruse artiklis 36 osutatud sõnniku (sealhulgas allapanu ja kasutatud allapanu) saadetisi teises liikmesriigis asuvasse töötlemisettevõttesse nende töötlemiseks määruse (EL) nr 142/2011 IV lisa III peatükis sätestatud 1.–5. meetodil või teises liikmesriigis asuvasse jäätmepõletus- või koospõletustehasesse, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 punktis a, b või c, tingimusel, et:

| a) | järgitakse delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 43 lõigetes 2–7 sätestatud üldtingimusi; |
| --- | --- |

a)

järgitakse delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 43 lõigetes 2–7 sätestatud üldtingimusi;

| b) | järgitakse artikli 14 lõikes 2 sätestatud täiendavaid üldtingimusi; |
| --- | --- |

b)

järgitakse artikli 14 lõikes 2 sätestatud täiendavaid üldtingimusi;

| c) | kasutatavas veovahendis on satelliitnavigatsioonisüsteem veovahendi asukoha reaalajas kindlakstegemiseks, edastamiseks ja salvestamiseks. |
| --- | --- |

c)

kasutatavas veovahendis on satelliitnavigatsioonisüsteem veovahendi asukoha reaalajas kindlakstegemiseks, edastamiseks ja salvestamiseks.

2.   Veoettevõtja, kes vastutab käesoleva artikli lõikes 1 osutatud 2. kategooria materjali, välja arvatud artiklis 36 osutatud sõnniku (sealhulgas allapanu ja kasutatud allapanu) saadetiste veo eest:

| a) | võimaldab asjaomase liikmesriigi pädeval asutusel kontrollida satelliitnavigatsioonisüsteemi abil veovahendi liikumist reaalajas ning |
| --- | --- |

a)

võimaldab asjaomase liikmesriigi pädeval asutusel kontrollida satelliitnavigatsioonisüsteemi abil veovahendi liikumist reaalajas ning

| b) | säilitab selle liikumise elektroonilisi andmeid vähemalt kaks kuud alates saadetise veo kuupäevast. |
| --- | --- |

b)

säilitab selle liikumise elektroonilisi andmeid vähemalt kaks kuud alates saadetise veo kuupäevast.

3.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud 2. kategooria materjali, välja arvatud käesoleva määruse artiklis 36 osutatud sõnniku (sealhulgas allapanu ja kasutatud allapanu) saadetise lähte- ja sihtliikmesriigi pädevad asutused tagavad saadetise kontrollimise kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikliga 48.

Artikkel 39

Eritingimused seoses eranditega, mille alusel lubatakse vedada II taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud 3. kategooria materjali saadetisi väljaspool seda piirangutsooni edasiseks töötlemiseks või muundamiseks teises liikmesriigis

1.   Erandina käesoleva määruse artikli 11 lõikest 1 võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada vedada II taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud 3. kategooria materjali saadetisi väljaspool seda piirangutsooni teises liikmesriigis asuvasse pädeva asutuse tunnustatud ettevõttesse, kus tegeletakse 3. kategooria materjali ümbertöötamisega töödeldud söödaks, töödeldud lemmikloomatoiduks või loomsetest kõrvalsaadustest saadud, väljaspool söödaahelat kasutamiseks ette nähtud toodeteks või 3. kategooria materjali muundamisega biogaasiks või kompostiks, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 punktides a, e ja g, tingimusel, et:

| a) | järgitakse delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 43 lõigetes 2–7 sätestatud üldtingimusi; |
| --- | --- |

a)

järgitakse delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 43 lõigetes 2–7 sätestatud üldtingimusi;

| b) | järgitakse artikli 14 lõikes 2 sätestatud täiendavaid üldtingimusi; |
| --- | --- |

b)

järgitakse artikli 14 lõikes 2 sätestatud täiendavaid üldtingimusi;

| c) | asjaomane 3. kategooria materjal on pärit peetavatelt sigadelt ja ettevõtetest, kes vastavad artikli 15 lõike 1 punktides b ja c, artikli 15 lõigetes 2 ja 3 ning artiklis 16 sätestatud üldtingimustele; |
| --- | --- |

c)

asjaomane 3. kategooria materjal on pärit peetavatelt sigadelt ja ettevõtetest, kes vastavad artikli 15 lõike 1 punktides b ja c, artikli 15 lõigetes 2 ja 3 ning artiklis 16 sätestatud üldtingimustele;

| d) | asjaomane lõikes 1 osutatud 3. kategooria materjal on saadud II taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt, kes on tapetud:






  i) | II taseme piirangutsoonis, mis asub:






  — | samas asjaomases liikmesriigis või |
| --- | --- | --- | --- |

d)

asjaomane lõikes 1 osutatud 3. kategooria materjal on saadud II taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt, kes on tapetud:

i)

II taseme piirangutsoonis, mis asub:

—

samas asjaomases liikmesriigis või

| — | teises asjaomases liikmesriigis, nagu on kirjeldatud artiklis 25, |
| --- | --- |

—

teises asjaomases liikmesriigis, nagu on kirjeldatud artiklis 25,

või

| ii) | väljaspool II taseme piirangutsooni samas asjaomases liikmesriigis, nagu on kirjeldatud artiklis 24; |
| --- | --- |

ii)

väljaspool II taseme piirangutsooni samas asjaomases liikmesriigis, nagu on kirjeldatud artiklis 24;

| e) | kasutatavas veovahendis on satelliitnavigatsioonisüsteem veovahendi asukoha reaalajas kindlakstegemiseks, edastamiseks ja salvestamiseks; |
| --- | --- |

e)

kasutatavas veovahendis on satelliitnavigatsioonisüsteem veovahendi asukoha reaalajas kindlakstegemiseks, edastamiseks ja salvestamiseks;

| f) | asjaomased loomsed kõrvalsaadused veetakse artikli 44 lõike 1 kohaselt määratud tapamajast või muust toidukäitlemisettevõttest otse:






  i) | töötlemisettevõttesse loomsetest kõrvalsaadustest saadud, määruse (EL) nr 142/2011 X ja XIII lisas osutatud toodete töötlemiseks; |
| --- | --- | --- |

f)

asjaomased loomsed kõrvalsaadused veetakse artikli 44 lõike 1 kohaselt määratud tapamajast või muust toidukäitlemisettevõttest otse:

i)

töötlemisettevõttesse loomsetest kõrvalsaadustest saadud, määruse (EL) nr 142/2011 X ja XIII lisas osutatud toodete töötlemiseks;

| ii) | lemmikloomatoitu tootvasse ettevõttesse, mis on heaks kiidetud määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa II peatüki punkti 3 alapunkti b alapunktides i–iii osutatud töödeldud lemmikloomatoidu tootmiseks; |
| --- | --- |

ii)

lemmikloomatoitu tootvasse ettevõttesse, mis on heaks kiidetud määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa II peatüki punkti 3 alapunkti b alapunktides i–iii osutatud töödeldud lemmikloomatoidu tootmiseks;

| iii) | biogaasi- või kompostimisjaama, mis on heaks kiidetud loomsete kõrvalsaaduste kompostiks või biogaasiks muundamiseks lähtuvalt määruse (EL) nr 142/2011 V lisa III peatüki 1. jaos osutatud standardsetest muundamisparameetritest. |
| --- | --- |

iii)

biogaasi- või kompostimisjaama, mis on heaks kiidetud loomsete kõrvalsaaduste kompostiks või biogaasiks muundamiseks lähtuvalt määruse (EL) nr 142/2011 V lisa III peatüki 1. jaos osutatud standardsetest muundamisparameetritest.

2.   Kõnealuste 3. kategooria materjali saadetiste veo eest vastutav veoettevõtja:

| a) | võimaldab pädeval asutusel satelliitnavigatsioonisüsteemi abil reaalajas kontrollida veovahendi liikumist ning |
| --- | --- |

a)

võimaldab pädeval asutusel satelliitnavigatsioonisüsteemi abil reaalajas kontrollida veovahendi liikumist ning

| b) | säilitab selle liikumise elektroonilisi andmeid vähemalt kaks kuud alates saadetise veo kuupäevast. |
| --- | --- |

b)

säilitab selle liikumise elektroonilisi andmeid vähemalt kaks kuud alates saadetise veo kuupäevast.

Artikkel 40

Eritingimused, mille alusel lubatakse vedada III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud 3. kategooria materjali saadetisi samas liikmesriigis väljaspool seda piirangutsooni eesmärgiga võimaldada loomsete kõrvalsaaduste töötlemist määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 punktides a, e ja g osutatud viisil

1.   Erandina käesoleva määruse artikli 11 lõikest 1 võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada vedada III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud 3. kategooria materjali saadetisi samas liikmesriigis väljaspool III taseme piirangutsooni asuvasse pädeva asutuse tunnustatud ettevõttesse, kus tegeletakse töödeldud lemmikloomatoidu või loomsetest kõrvalsaadustest saadud, väljaspool söödaahelat kasutamiseks ette nähtud toodete tootmise või 3. kategooria materjali biogaasiks või kompostiks muundamisega, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 punktides a, e ja g, tingimusel, et:

| a) | järgitakse delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 43 lõigetes 2–7 sätestatud üldtingimusi; |
| --- | --- |

a)

järgitakse delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 43 lõigetes 2–7 sätestatud üldtingimusi;

| b) | järgitakse artikli 14 lõikes 2 sätestatud täiendavaid üldtingimusi; |
| --- | --- |

b)

järgitakse artikli 14 lõikes 2 sätestatud täiendavaid üldtingimusi;

| c) | asjaomane 3. kategooria materjal on pärit peetavatelt sigadelt ja ettevõtetest, kes vastavad artikli 15 lõike 1 punktides b ja c, artikli 15 lõigetes 2 ja 3 ning artiklis 16 sätestatud üldtingimustele; |
| --- | --- |

c)

asjaomane 3. kategooria materjal on pärit peetavatelt sigadelt ja ettevõtetest, kes vastavad artikli 15 lõike 1 punktides b ja c, artikli 15 lõigetes 2 ja 3 ning artiklis 16 sätestatud üldtingimustele;

| d) | asjaomane 3. kategooria materjal on saadud III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt, kes on tapetud kooskõlas artikliga 29 või 30; |
| --- | --- |

d)

asjaomane 3. kategooria materjal on saadud III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt, kes on tapetud kooskõlas artikliga 29 või 30;

| e) | kasutatavas veovahendis on satelliitnavigatsioonisüsteem veovahendi asukoha reaalajas kindlakstegemiseks, edastamiseks ja salvestamiseks; |
| --- | --- |

e)

kasutatavas veovahendis on satelliitnavigatsioonisüsteem veovahendi asukoha reaalajas kindlakstegemiseks, edastamiseks ja salvestamiseks;

| f) | asjaomased 3. kategooria materjali saadetised veetakse artikli 44 lõike 1 kohaselt määratud tapamajast või muust toidukäitlemisettevõttest otse:






  i) | töötlemisettevõttesse loomsetest kõrvalsaadustest saadud, määruse (EL) nr 142/2011 X ja XIII lisas osutatud toodete töötlemiseks; |
| --- | --- | --- |

f)

asjaomased 3. kategooria materjali saadetised veetakse artikli 44 lõike 1 kohaselt määratud tapamajast või muust toidukäitlemisettevõttest otse:

i)

töötlemisettevõttesse loomsetest kõrvalsaadustest saadud, määruse (EL) nr 142/2011 X ja XIII lisas osutatud toodete töötlemiseks;

| ii) | lemmikloomatoitu tootvasse ettevõttesse, mille pädev asutus on seoses määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa II peatüki punkti 3 alapunktis a ja alapunkti b alapunktides i–iii osutatud töödeldud lemmikloomatoidu tootmisega heaks kiitnud; |
| --- | --- |

ii)

lemmikloomatoitu tootvasse ettevõttesse, mille pädev asutus on seoses määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa II peatüki punkti 3 alapunktis a ja alapunkti b alapunktides i–iii osutatud töödeldud lemmikloomatoidu tootmisega heaks kiitnud;

| iii) | biogaasi- või kompostimisjaama, mille pädev asutus on heaks kiitnud seoses loomsete kõrvalsaaduste kompostiks või biogaasiks muundamisega lähtuvalt määruse (EL) nr 142/2011 V lisa III peatüki 1. jaos osutatud standardsetest muundamisparameetritest. |
| --- | --- |

iii)

biogaasi- või kompostimisjaama, mille pädev asutus on heaks kiitnud seoses loomsete kõrvalsaaduste kompostiks või biogaasiks muundamisega lähtuvalt määruse (EL) nr 142/2011 V lisa III peatüki 1. jaos osutatud standardsetest muundamisparameetritest.

2.   Lõikes 1 osutatud 3. kategooria materjali saadetiste veo eest vastutav veoettevõtja:

| a) | võimaldab pädeval asutusel kontrollida satelliitnavigatsioonisüsteemi abil veovahendi liikumist reaalajas; |
| --- | --- |

a)

võimaldab pädeval asutusel kontrollida satelliitnavigatsioonisüsteemi abil veovahendi liikumist reaalajas;

| b) | säilitab selle liikumise elektroonilisi andmeid vähemalt kaks kuud alates saadetise veo kuupäevast. |
| --- | --- |

b)

säilitab selle liikumise elektroonilisi andmeid vähemalt kaks kuud alates saadetise veo kuupäevast.

3.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus võib otsustada, et lõike 1 punktis e osutatud satelliitnavigatsioonisüsteemi asemel kasutatakse veovahendi plommimist, tingimusel, et:

| a) | kõnealust 3. kategooria materjali veetakse vaid sama liikmesriigi piires lõikes 1 osutatud eesmärgil; |
| --- | --- |

a)

kõnealust 3. kategooria materjali veetakse vaid sama liikmesriigi piires lõikes 1 osutatud eesmärgil;

| b) | veterinaarjärelevalve ametnik plommib iga veovahendi kohe pärast asjaomase lõikes 1 osutatud 3. kategooria materjali saadetise pealelaadimist. |
| --- | --- |

b)

veterinaarjärelevalve ametnik plommib iga veovahendi kohe pärast asjaomase lõikes 1 osutatud 3. kategooria materjali saadetise pealelaadimist.

Plommi võib kokkuleppel asjaomase liikmesriigi pädeva asutusega eemaldada ja asjakohasel juhul uuega asendada ainult asjaomase liikmesriigi veterinaarjärelevalve ametnik või täitevasutus.

10. JAGU

Eritingimused seoses eranditega, mille alusel lubatakse vedada II ja III taseme piirangutsoonides peetavatelt sigadelt saadud värske liha ja lihatoodete, sealhulgas kestade saadetisi väljaspool neid piirangutsoone

Artikkel 41

Eritingimused, mille alusel lubatakse vedada II taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud värske liha ja lihatoodete, sealhulgas kestade saadetisi väljaspool seda piirangutsooni sama asjaomase liikmesriigi territooriumil

1.   Erandina artikli 12 lõikega 1 ette nähtud keelust võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada vedada II taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud värske liha ja lihatoodete, sealhulgas kestade saadetisi sama asjaomase liikmesriigi territooriumil väljaspool seda piirangutsooni, kui:

| a) | järgitakse delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 43 lõigetes 2–7 sätestatud üldtingimusi; |
| --- | --- |

a)

järgitakse delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 43 lõigetes 2–7 sätestatud üldtingimusi;

| b) | kõnealune värske liha ja kõnealused lihatooted, sealhulgas kestad, on saadud sigadelt, keda on peetud ettevõttes, mis vastab artikli 14 lõikes 2, artikli 15 lõike 1 punktides b ja c, artikli 15 lõigetes 2 ja 3 ning artiklis 16 sätestatud täiendavatele üldtingimustele; |
| --- | --- |

b)

kõnealune värske liha ja kõnealused lihatooted, sealhulgas kestad, on saadud sigadelt, keda on peetud ettevõttes, mis vastab artikli 14 lõikes 2, artikli 15 lõike 1 punktides b ja c, artikli 15 lõigetes 2 ja 3 ning artiklis 16 sätestatud täiendavatele üldtingimustele;

| c) | kõnealune värske liha ja kõnealused lihatooted, sealhulgas kestad, on toodetud artikli 44 lõike 1 kohaselt määratud ettevõttes. |
| --- | --- |

c)

kõnealune värske liha ja kõnealused lihatooted, sealhulgas kestad, on toodetud artikli 44 lõike 1 kohaselt määratud ettevõttes.

2.   Kui käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tingimused ei ole täidetud, võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus erandina artikli 12 lõikega 1 ette nähtud keelust lubada vedada II taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud värske liha ja lihatoodete, sealhulgas kestade saadetisi sama asjaomase liikmesriigi territooriumil väljaspool seda piirangutsooni, kui:

| a) | kõnealune värske liha ja kõnealused lihatooted, sealhulgas kestad, on toodetud artikli 44 lõike 1 kohaselt määratud ettevõttes; |
| --- | --- |

a)

kõnealune värske liha ja kõnealused lihatooted, sealhulgas kestad, on toodetud artikli 44 lõike 1 kohaselt määratud ettevõttes;

| b) | kõnealune värske liha ja kõnealused lihatooted, sealhulgas kestad, vastavad järgmistele tingimustele:






  i) | värske liha on märgistatud ja seda veetakse vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 33 lõikes 2 sätestatud eritingimustele, mille alusel lubatakse vedada loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt loomadelt saadud värske liha saadetisi teatavatest ettevõtetest töötlemisettevõttesse, kus neid töödeldakse vastavalt ühele kõnealuse määruse VII lisas sätestatud asjakohastest riskivähendusmeetoditest,
  või |
| --- | --- | --- |

b)

kõnealune värske liha ja kõnealused lihatooted, sealhulgas kestad, vastavad järgmistele tingimustele:

i)

värske liha on märgistatud ja seda veetakse vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 33 lõikes 2 sätestatud eritingimustele, mille alusel lubatakse vedada loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt loomadelt saadud värske liha saadetisi teatavatest ettevõtetest töötlemisettevõttesse, kus neid töödeldakse vastavalt ühele kõnealuse määruse VII lisas sätestatud asjakohastest riskivähendusmeetoditest,

või

| ii) | need on märgistatud kooskõlas artikliga 47 ning |
| --- | --- |

ii)

need on märgistatud kooskõlas artikliga 47 ning

| iii) | need on ette nähtud vedamiseks ainult sama asjaomase liikmesriigi piires. |
| --- | --- |

iii)

need on ette nähtud vedamiseks ainult sama asjaomase liikmesriigi piires.

Artikkel 42

Eritingimused seoses eranditega, mille alusel lubatakse vedada II taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud värske liha ja lihatoodete, sealhulgas kestade saadetisi väljaspool seda piirangutsooni teise liikmesriiki või kolmandasse riiki

Erandina artikli 12 lõikega 1 ette nähtud keelust võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada vedada II taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud värske liha ja lihatoodete, sealhulgas kestade saadetisi väljaspool seda piirangutsooni teise liikmesriiki või kolmandasse riiki, kui:

| a) | järgitakse delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 43 lõigetes 2–7 sätestatud üldtingimusi; |
| --- | --- |

a)

järgitakse delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 43 lõigetes 2–7 sätestatud üldtingimusi;

| b) | järgitakse artikli 14 lõikes 2 sätestatud täiendavaid üldtingimusi; |
| --- | --- |

b)

järgitakse artikli 14 lõikes 2 sätestatud täiendavaid üldtingimusi;

| c) | kõnealune värske liha ja kõnelaused lihatooted, sealhulgas kestad, on saadud sigadelt, keda on peetud ettevõttes, mis vastab üldtingimustele, mis on sätestatud:






  i) | artikli 15 lõike 1 punktides b ja c ning artikli 15 lõigetes 2 ja 3 ning |
| --- | --- | --- |

c)

kõnealune värske liha ja kõnelaused lihatooted, sealhulgas kestad, on saadud sigadelt, keda on peetud ettevõttes, mis vastab üldtingimustele, mis on sätestatud:

i)

artikli 15 lõike 1 punktides b ja c ning artikli 15 lõigetes 2 ja 3 ning

| ii) | artikli 15 lõike 1 punktis a, välja arvatud juhul, kui peetavate sigade vedu ettevõtetesse toimub vastavalt artiklile 24, ning |
| --- | --- |

ii)

artikli 15 lõike 1 punktis a, välja arvatud juhul, kui peetavate sigade vedu ettevõtetesse toimub vastavalt artiklile 24, ning

| iii) | artiklis 16; |
| --- | --- |

iii)

artiklis 16;

| d) | kõnealune värske liha ja kõnealused lihatooted, sealhulgas kestad, on toodetud artikli 44 lõike 1 kohaselt määratud ettevõttes. |
| --- | --- |

d)

kõnealune värske liha ja kõnealused lihatooted, sealhulgas kestad, on toodetud artikli 44 lõike 1 kohaselt määratud ettevõttes.

Artikkel 43

Eritingimused seoses eranditega, mille alusel lubatakse vedada III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud värske liha ja lihatoodete, sealhulgas kestade saadetisi sama liikmesriigi territooriumil asuvasse teise I, II või III taseme piirangutsooni või I, II ja III taseme piirangutsoonidest väljaspool asuvasse piirkonda

Erandina artikli 12 lõikega 1 ette nähtud keelust võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada vedada III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud värske liha ja lihatoodete, sealhulgas kestade saadetisi sama liikmesriigi territooriumil asuvasse teise I, II või III taseme piirangutsooni või I, II ja III taseme piirangutsoonidest väljaspool asuvasse piirkonda, kui:

| a) | järgitakse delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 43 lõigetes 2–7 sätestatud üldtingimusi; |
| --- | --- |

a)

järgitakse delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 43 lõigetes 2–7 sätestatud üldtingimusi;

| b) | järgitakse artikli 14 lõikes 2 sätestatud täiendavaid üldtingimusi; |
| --- | --- |

b)

järgitakse artikli 14 lõikes 2 sätestatud täiendavaid üldtingimusi;

| c) | kõnealune värske liha ja kõnealused lihatooted, sealhulgas kestad, on saadud sigadelt:






  i) | keda on peetud ettevõttes, mis vastab üldtingimustele, mis on sätestatud:






  — | artikli 15 lõike 1 punktides b ja c ning artikli 15 lõikes 2 ning |
| --- | --- | --- | --- |

c)

kõnealune värske liha ja kõnealused lihatooted, sealhulgas kestad, on saadud sigadelt:

i)

keda on peetud ettevõttes, mis vastab üldtingimustele, mis on sätestatud:

—

artikli 15 lõike 1 punktides b ja c ning artikli 15 lõikes 2 ning

| — | artikli 15 lõike 1 punktis a, välja arvatud juhul, kui peetavate sigade vedu ettevõtetesse toimub vastavalt artiklile 29, ning |
| --- | --- |

—

artikli 15 lõike 1 punktis a, välja arvatud juhul, kui peetavate sigade vedu ettevõtetesse toimub vastavalt artiklile 29, ning

| — | artiklis 16; |
| --- | --- |

—

artiklis 16;

| ii) | kes on tapetud:






  — | samas III taseme piirangutsoonis või |
| --- | --- | --- |

ii)

kes on tapetud:

—

samas III taseme piirangutsoonis või

| — | väljaspool asjaomast III taseme piirangutsooni pärast artikli 29 kohast lubatud vedu; |
| --- | --- |

—

väljaspool asjaomast III taseme piirangutsooni pärast artikli 29 kohast lubatud vedu;

| d) | kõnealune värske liha ja kõnealused lihatooted, sealhulgas kestad, on toodetud artikli 44 lõike 1 kohaselt määratud ettevõttes ning vastavad järgmistele tingimustele:






  i) | värske liha on märgistatud ja seda veetakse vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 33 lõikes 2 sätestatud eritingimustele, mille alusel lubatakse vedada loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt loomadelt saadud värske liha saadetisi teatavatest ettevõtetest töötlemisettevõttesse, kus neid töödeldakse vastavalt ühele kõnealuse määruse VII lisas sätestatud asjakohastest riskivähendusmeetoditest,
  või |
| --- | --- | --- |

d)

kõnealune värske liha ja kõnealused lihatooted, sealhulgas kestad, on toodetud artikli 44 lõike 1 kohaselt määratud ettevõttes ning vastavad järgmistele tingimustele:

i)

värske liha on märgistatud ja seda veetakse vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 33 lõikes 2 sätestatud eritingimustele, mille alusel lubatakse vedada loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt loomadelt saadud värske liha saadetisi teatavatest ettevõtetest töötlemisettevõttesse, kus neid töödeldakse vastavalt ühele kõnealuse määruse VII lisas sätestatud asjakohastest riskivähendusmeetoditest,

või

| ii) | need on märgistatud kooskõlas artikliga 47 ning |
| --- | --- |

ii)

need on märgistatud kooskõlas artikliga 47 ning

| iii) | need on ette nähtud vedamiseks ainult sama asjaomase liikmesriigi piires. |
| --- | --- |

iii)

need on ette nähtud vedamiseks ainult sama asjaomase liikmesriigi piires.

IV PEATÜKK

SIGADE AAFRIKA KATKU RISKI VÄHENDAMISE ERIMEETMED SEOSES ASJAOMASTE LIIKMESRIIKIDE TOIDUKÄITLEMISETTEVÕTETEGA

Artikkel 44

Tapamajade, lihalõikusettevõtete, külmhoonete, lihatöötlemisettevõtete ja ulukikäitlusettevõtete määramise erikord

1.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus määrab toidukäitleja taotluse alusel ettevõtted:

| a) | II ja III taseme piirangutsoonidest pärit peetavate sigade koheseks tapmiseks:






  i) | nendes II ja III taseme piirangutsoonides vastavalt artiklitele 24 ja 30; |
| --- | --- | --- |

a)

II ja III taseme piirangutsoonidest pärit peetavate sigade koheseks tapmiseks:

i)

nendes II ja III taseme piirangutsoonides vastavalt artiklitele 24 ja 30;

| ii) | väljaspool neid II ja III taseme piirangutsoone vastavalt artiklitele 24 ja 29; |
| --- | --- |

ii)

väljaspool neid II ja III taseme piirangutsoone vastavalt artiklitele 24 ja 29;

| b) | II ja III taseme piirangutsoonides peetavatelt sigadelt saadud, artiklites 41, 42 ja 43 osutatud värske liha ja lihatoodete, sealhulgas kestade lõikamiseks, töötlemiseks ja säilitamiseks; |
| --- | --- |

b)

II ja III taseme piirangutsoonides peetavatelt sigadelt saadud, artiklites 41, 42 ja 43 osutatud värske liha ja lihatoodete, sealhulgas kestade lõikamiseks, töötlemiseks ja säilitamiseks;

| c) | määruse (EÜ) nr 853/2004 I lisa punkti 1 alapunktis 1.18 osutatud ulukiliha ettevalmistamiseks ning uluksigadelt I, II ja III taseme piirangutsoonides saadud värske liha ja lihatoodete töötlemiseks ja säilitamiseks, nagu on kirjeldatud käesoleva määruse artiklites 51 ja 52; |
| --- | --- |

c)

määruse (EÜ) nr 853/2004 I lisa punkti 1 alapunktis 1.18 osutatud ulukiliha ettevalmistamiseks ning uluksigadelt I, II ja III taseme piirangutsoonides saadud värske liha ja lihatoodete töötlemiseks ja säilitamiseks, nagu on kirjeldatud käesoleva määruse artiklites 51 ja 52;

| d) | määruse (EÜ) nr 853/2004 I lisa punkti 1 alapunktis 1.18 osutatud ulukiliha ettevalmistamiseks ning uluksigadelt saadud värske liha ja lihatoodete töötlemiseks ja säilitamiseks I, II ja III taseme piirangutsoonides, nagu on kirjeldatud käesoleva määruse artiklites 51 ja 52. |
| --- | --- |

d)

määruse (EÜ) nr 853/2004 I lisa punkti 1 alapunktis 1.18 osutatud ulukiliha ettevalmistamiseks ning uluksigadelt saadud värske liha ja lihatoodete töötlemiseks ja säilitamiseks I, II ja III taseme piirangutsoonides, nagu on kirjeldatud käesoleva määruse artiklites 51 ja 52.

2.   Pädev asutus võib otsustada, et lõikes 1 osutatud määramine ei ole II ja III taseme piirangutsoonides peetavatelt sigadelt saadud ning I, II ja III taseme piirangutsoonides uluksigadelt saadud värske liha ja lihatoodete, sealhulgas kestade töötlemise, lõikamise ja säilitamise ettevõtete ning lõike 1 punktis d osutatud ettevõtete puhul vajalik, kui:

| a) | sigadelt saadud värske liha ja lihatooted, sealhulgas kestad, on nendes ettevõtetes märgistatud artiklis 47 osutatud spetsiaalse tervisemärgiga või asjakohasel juhul identifitseerimismärgiga; |
| --- | --- |

a)

sigadelt saadud värske liha ja lihatooted, sealhulgas kestad, on nendes ettevõtetes märgistatud artiklis 47 osutatud spetsiaalse tervisemärgiga või asjakohasel juhul identifitseerimismärgiga;

| b) | nendest ettevõtetest pärit, sigadelt saadud värske liha ja lihatooted, sealhulgas kestad, on ette nähtud kasutamiseks ainult samas asjaomases liikmesriigis; |
| --- | --- |

b)

nendest ettevõtetest pärit, sigadelt saadud värske liha ja lihatooted, sealhulgas kestad, on ette nähtud kasutamiseks ainult samas asjaomases liikmesriigis;

| c) | nendest ettevõtetest pärit, sigadelt saadud kõrvalsaadusi töödeldakse või need kõrvaldatakse samas liikmesriigis vastavalt artiklile 35. |
| --- | --- |

c)

nendest ettevõtetest pärit, sigadelt saadud kõrvalsaadusi töödeldakse või need kõrvaldatakse samas liikmesriigis vastavalt artiklile 35.

3.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus:

| a) | saadab komisjonile ja teistele liikmesriikidele lingi pädeva asutuse veebisaidile, kus on esitatud loetelu lõikes 1 osutatud määratud ettevõtetest ja nende tegevusaladest; |
| --- | --- |

a)

saadab komisjonile ja teistele liikmesriikidele lingi pädeva asutuse veebisaidile, kus on esitatud loetelu lõikes 1 osutatud määratud ettevõtetest ja nende tegevusaladest;

| b) | ajakohastab punkti a kohast loetelu korrapäraselt. |
| --- | --- |

b)

ajakohastab punkti a kohast loetelu korrapäraselt.

Artikkel 45

II või III taseme piirangutsoonis peetavate sigade koheseks tapmiseks ette nähtud ettevõtete määramise eritingimused

Asjaomase liikmesriigi pädev asutus määrab ettevõtte II või III taseme piirangutsoonis peetavate sigade koheseks tapmiseks üksnes juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | väljaspool II ja III taseme piirangutsoone peetavate sigade ning II või III taseme piirangutsoonis peetavate artikli 24, 29 või 30 alusel vedada lubatud sigade tapmine ning neilt pärit saaduste tootmine ja säilitamine toimub eraldatult I, II või III taseme piirangutsoonis peetavate selliste sigade tapmisest ning neilt pärit selliste saaduste tootmisest ja säilitamisest, mis ei vasta asjakohastele:






  i) | artiklites 15, 16 ja 17 sätestatud täiendavatele üldtingimustele ega |
| --- | --- | --- |

a)

väljaspool II ja III taseme piirangutsoone peetavate sigade ning II või III taseme piirangutsoonis peetavate artikli 24, 29 või 30 alusel vedada lubatud sigade tapmine ning neilt pärit saaduste tootmine ja säilitamine toimub eraldatult I, II või III taseme piirangutsoonis peetavate selliste sigade tapmisest ning neilt pärit selliste saaduste tootmisest ja säilitamisest, mis ei vasta asjakohastele:

i)

artiklites 15, 16 ja 17 sätestatud täiendavatele üldtingimustele ega

| ii) | artiklitega 24, 29 ja 30 ette nähtud eritingimustele; |
| --- | --- |

ii)

artiklitega 24, 29 ja 30 ette nähtud eritingimustele;

| b) | ettevõtte käitaja on kehtestanud asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse heaks kiidetud dokumenteeritud juhised või korra, millega tagatakse punktis a sätestatud tingimuste järgimine. |
| --- | --- |

b)

ettevõtte käitaja on kehtestanud asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse heaks kiidetud dokumenteeritud juhised või korra, millega tagatakse punktis a sätestatud tingimuste järgimine.

Artikkel 46

II või III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud värske liha ja lihatoodete, sealhulgas kestade lõikamiseks, töötlemiseks ja säilitamiseks ette nähtud ettevõtete määramise eritingimused

Asjaomase liikmesriigi pädev asutus määrab ettevõtte II või III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud värske liha ja lihatoodete, sealhulgas kestade lõikamiseks, töötlemiseks ja säilitamiseks üksnes juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | väljaspool II ja III taseme piirangutsoone peetavalt sigadelt ning II või III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud kõnealust värsket liha ja kõnealuseid lihatooteid, sealhulgas kesti lõigatakse, töödeldakse ja säilitatakse eraldatult II või III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud sellisest värskest lihast ja sellistest lihatoodetest, sealhulgas kestadest, mis ei vasta asjakohastele:






  i) | artiklites 15, 16 ja 17 sätestatud täiendavatele üldtingimustele ega |
| --- | --- | --- |

a)

väljaspool II ja III taseme piirangutsoone peetavalt sigadelt ning II või III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud kõnealust värsket liha ja kõnealuseid lihatooteid, sealhulgas kesti lõigatakse, töödeldakse ja säilitatakse eraldatult II või III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud sellisest värskest lihast ja sellistest lihatoodetest, sealhulgas kestadest, mis ei vasta asjakohastele:

i)

artiklites 15, 16 ja 17 sätestatud täiendavatele üldtingimustele ega

| ii) | artiklitega 41, 42 ja 43 ette nähtud eritingimustele; |
| --- | --- |

ii)

artiklitega 41, 42 ja 43 ette nähtud eritingimustele;

| b) | ettevõtte käitaja on kehtestanud asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse heaks kiidetud dokumenteeritud juhised või korra, millega tagatakse punktis a sätestatud tingimuste järgimine. |
| --- | --- |

b)

ettevõtte käitaja on kehtestanud asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse heaks kiidetud dokumenteeritud juhised või korra, millega tagatakse punktis a sätestatud tingimuste järgimine.

Artikkel 47

Spetsiaalsed tervise- ja identifitseerimismärgid

1.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus tagab, et lõike 2 kohaselt märgistatakse järgmised loomsed saadused:

| a) | III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud värske liha ja lihatooted, sealhulgas kestad, nagu on sätestatud artikli 43 punkti d alapunktis ii; |
| --- | --- |

a)

III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud värske liha ja lihatooted, sealhulgas kestad, nagu on sätestatud artikli 43 punkti d alapunktis ii;

| b) | II taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud selline värske liha ja sellised lihatooted, sealhulgas kestad, mille puhul artikli 41 lõikega 1 ette nähtud eritingimused, mille alusel lubatakse vedada nende kaupade saadetisi väljaspool II taseme piirangutsooni, ei ole täidetud, nagu on sätestatud artikli 24 lõike 3 punktis e ja artikli 41 lõike 2 punkti b alapunktis ii; |
| --- | --- |

b)

II taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud selline värske liha ja sellised lihatooted, sealhulgas kestad, mille puhul artikli 41 lõikega 1 ette nähtud eritingimused, mille alusel lubatakse vedada nende kaupade saadetisi väljaspool II taseme piirangutsooni, ei ole täidetud, nagu on sätestatud artikli 24 lõike 3 punktis e ja artikli 41 lõike 2 punkti b alapunktis ii;

| c) | uluksigadelt saadud värske liha ja lihatooted, mida veetakse artikli 44 lõike 1 kohaselt määratud ettevõttest välja I taseme piirangutsoonis või väljaspool seda piirangutsooni, nagu on sätestatud artikli 52 lõike 1 punkti c alapunkti iii esimeses taandes. |
| --- | --- |

c)

uluksigadelt saadud värske liha ja lihatooted, mida veetakse artikli 44 lõike 1 kohaselt määratud ettevõttest välja I taseme piirangutsoonis või väljaspool seda piirangutsooni, nagu on sätestatud artikli 52 lõike 1 punkti c alapunkti iii esimeses taandes.

2.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus ja vajaduse korral toidukäitlejad tagavad, et:

| a) | käesoleva artikli lõikes 1 osutatud loomsetele saadustele, mis on ette nähtud veoks üksnes sama asjaomase liikmesriigi piires, kantakse määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 5 lõike 1 kohane tervisemärk või asjakohasel juhul identifitseerimismärk, millel on kaks täiendavat diagonaalset paralleelset joont; |
| --- | --- |

a)

käesoleva artikli lõikes 1 osutatud loomsetele saadustele, mis on ette nähtud veoks üksnes sama asjaomase liikmesriigi piires, kantakse määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 5 lõike 1 kohane tervisemärk või asjakohasel juhul identifitseerimismärk, millel on kaks täiendavat diagonaalset paralleelset joont;

| b) | pärast käesoleva artikli lõike 2 punkti a kohast loomsete saaduste märgistamist on nõutav teave määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 5 lõike 1 kohasel tervisemärgil või asjakohasel juhul identifitseerimismärgil selgesti loetav. |
| --- | --- |

b)

pärast käesoleva artikli lõike 2 punkti a kohast loomsete saaduste märgistamist on nõutav teave määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 5 lõike 1 kohasel tervisemärgil või asjakohasel juhul identifitseerimismärgil selgesti loetav.

3.   Erandina käesoleva artikli lõikest 2 võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada kasutada 12 kuu jooksul pärast käesoleva määruse avaldamise kuupäeva teistsuguse kujuga spetsiaalset tervisemärki või asjakohasel juhul identifitseerimismärki, mis ei ole ovaalne ja mida ei saa segi ajada määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 5 lõike 1 kohase tervisemärgi või identifitseerimismärgiga.

V PEATÜKK

LIIKMESRIIKIDES ULUKSIGADE SUHTES KOHALDATAVAD TAUDITÕRJE ERIMEETMED

Artikkel 48

Uluksigade saadetiste veo erikeelud ettevõtjatele

Lähtuvalt delegeeritud määruse (EL) 2020/688 artiklist 101 keelavad liikmesriikide pädevad asutused ettevõtjatel vedada uluksigu:

| a) | kogu liikmesriigi territooriumil; |
| --- | --- |

a)

kogu liikmesriigi territooriumil;

| b) | kogu liikmesriigi territooriumilt:






  i) | teise liikmesriiki ning |
| --- | --- | --- |

b)

kogu liikmesriigi territooriumilt:

i)

teise liikmesriiki ning

| ii) | kolmandasse riiki. |
| --- | --- |

ii)

kolmandasse riiki.

Artikkel 49

Erikeelud seoses uluksigadelt saadud värske liha, lihatoodete ja muude saaduste, uluksigadelt saadud kõrvalsaaduste ja neist kõrvalsaadustest saadud toodete ning inimtoiduks ette nähtud uluksigade lihakehade veoga I, II ja III taseme piirangutsoonides ja neist piirangutsoonidest välja

1.   Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused keelustavad uluksigadelt saadud värske liha, lihatoodete ja muude saaduste, uluksigadelt saadud kõrvalsaaduste ja neist kõrvalsaadustest saadud toodete ning inimtoiduks ette nähtud uluksigade lihakehade saadetiste veo I, II ja III taseme piirangutsoonides ja neist piirangutsoonidest välja.

2.   Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused keelavad vedada uluksigadelt saadud värsket liha, lihatooteid ja muid saadusi, uluksigadelt saadud kõrvalsaadusi ja neist kõrvalsaadustest saadud tooteid ning inimtoiduks ette nähtud uluksigade lihakehi I, II ja III taseme piirangutsoonides ja neist piirangutsoonidest välja:

| a) | eraotstarbeliseks koduseks kasutamiseks; |
| --- | --- |

a)

eraotstarbeliseks koduseks kasutamiseks;

| b) | jahimeestel väikeses koguses uluksigade või nende liha tarnimiseks otse lõpptarbijale või kohalikule jaemüügiettevõttele, kes tarnib neid vahetult lõpptarbijale, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 1 lõike 3 punktis e. |
| --- | --- |

b)

jahimeestel väikeses koguses uluksigade või nende liha tarnimiseks otse lõpptarbijale või kohalikule jaemüügiettevõttele, kes tarnib neid vahetult lõpptarbijale, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 1 lõike 3 punktis e.

Artikkel 50

Sigade Aafrika katku leviku riski allikaks peetavate uluksigadelt saadud saaduste ja inimtoiduks ette nähtud uluksigade lihakehade saadetiste veo üldkeeld

Asjaomase liikmesriigi pädev asutus võib keelustada uluksigadelt saadud värske liha, lihatoodete ja muude saaduste ning inimtoiduks ette nähtud uluksigade lihakehade saadetiste veo sama liikmesriigi territooriumil, kui pädev asutus leiab, et on olemas risk, et sigade Aafrika katk levib kõnealustele uluksigadelt saadud saadustele või uluksigade lihakehadele või levib nendelt või nende kaudu edasi.

Artikkel 51

Eritingimused seoses eranditega, mille alusel lubatakse vedada uluksigadelt saadud lihatoodete saadetisi I, II ja III taseme piirangutsoonides ja neist piirangutsoonidest välja

1.   Erandina artikli 49 lõikega 1 ette nähtud keelust võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada vedada uluksigadelt saadud lihatoodete saadetisi I, II ja III taseme piirangutsoonides ja neist piirangutsoonidest välja I, II või III taseme piirangutsoonis asuvast ettevõttest:

| a) | samas asjaomases liikmesriigis asuvatesse teistesse I, II või III taseme piirangutsoonidesse; |
| --- | --- |

a)

samas asjaomases liikmesriigis asuvatesse teistesse I, II või III taseme piirangutsoonidesse;

| b) | sama asjaomase liikmesriigi piirkondadesse, mis asuvad väljaspool I, II ja III taseme piirangutsoone, ning |
| --- | --- |

b)

sama asjaomase liikmesriigi piirkondadesse, mis asuvad väljaspool I, II ja III taseme piirangutsoone, ning

| c) | teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

c)

teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse.

2.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubab vedada uluksigadelt saadud lihatoodete saadetisi lõikes 1 osutatud I, II või III taseme piirangutsoonis asuvast ettevõttest välja üksnes juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | sigade Aafrika katku patogeeni määramise testid on tehtud igale ulukseale, keda on kasutatud lihatoodete tootmiseks ja töötlemiseks I, II või III taseme piirangutsoonis; |
| --- | --- |

a)

sigade Aafrika katku patogeeni määramise testid on tehtud igale ulukseale, keda on kasutatud lihatoodete tootmiseks ja töötlemiseks I, II või III taseme piirangutsoonis;

| b) | pädevale asutusele on enne punkti c alapunktis ii osutatud töötlust esitatud punktis a osutatud sigade Aafrika katku patogeeni määramise testide negatiivsed tulemused; |
| --- | --- |

b)

pädevale asutusele on enne punkti c alapunktis ii osutatud töötlust esitatud punktis a osutatud sigade Aafrika katku patogeeni määramise testide negatiivsed tulemused;

| c) | uluksigadelt saadud lihatooted:






  i) | on toodetud ning neid on töödeldud ja säilitatud artikli 44 lõike 1 kohaselt määratud ettevõttes ning |
| --- | --- | --- |

c)

uluksigadelt saadud lihatooted:

i)

on toodetud ning neid on töödeldud ja säilitatud artikli 44 lõike 1 kohaselt määratud ettevõttes ning

| ii) | need on seoses sigade Aafrika katkuga läbinud piirangutsoonist pärit loomsete saaduste puhul asjakohase riske vähendava töötluse vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 VII lisale. |
| --- | --- |

ii)

need on seoses sigade Aafrika katkuga läbinud piirangutsoonist pärit loomsete saaduste puhul asjakohase riske vähendava töötluse vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 VII lisale.

Artikkel 52

Eritingimused seoses eranditega, mille alusel lubatakse vedada uluksigadelt saadud värsket liha, lihatooteid ja muid saadusi ning inimtoiduks ette nähtud uluksigade lihakehi I, II ja III taseme piirangutsoonides ning I taseme piirangutsoonist välja

1.   Erandina artikli 49 lõigetega 1 ja 2 ette nähtud keeldudest võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada vedada uluksigadelt saadud värske liha, lihatoodete ja muude saaduste ning inimtoiduks ette nähtud uluksigade lihakehade saadetisi I taseme piirangutsoonis ja sellest piirangutsoonist välja samas liikmesriigis asuvasse teise I, II või III taseme piirangutsooni või I, II ja III taseme piirangutsoonidest väljaspool asuvasse piirkonda, kui:

| a) | igale ulukseale on enne temalt saadud värske liha, lihatoodete või muude saaduste saadetise vedu tehtud sigade Aafrika katku patogeeni määramise testid; |
| --- | --- |

a)

igale ulukseale on enne temalt saadud värske liha, lihatoodete või muude saaduste saadetise vedu tehtud sigade Aafrika katku patogeeni määramise testid;

| b) | asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele on enne sellise saadetise vedu esitatud punktis a osutatud sigade Aafrika katku patogeeni määramise testide negatiivsed tulemused; |
| --- | --- |

b)

asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele on enne sellise saadetise vedu esitatud punktis a osutatud sigade Aafrika katku patogeeni määramise testide negatiivsed tulemused;

| c) | uluksigadelt saadud värsket liha, lihatooteid ja muid saadusi ning inimtoiduks ette nähtud uluksigade lihakehi veetakse I taseme piirangutsoonis või sellest väljaspool sama liikmesriigi piires:






  i) | eraotstarbeliseks koduseks kasutamiseks või |
| --- | --- | --- |

c)

uluksigadelt saadud värsket liha, lihatooteid ja muid saadusi ning inimtoiduks ette nähtud uluksigade lihakehi veetakse I taseme piirangutsoonis või sellest väljaspool sama liikmesriigi piires:

i)

eraotstarbeliseks koduseks kasutamiseks või

| ii) | neid veavad jahimehed uluksigade või nende liha tarnimiseks väikeses koguses otse lõpptarbijale või kohalikule jaemüügiettevõttele, kes tarnib neid vahetult lõpptarbijale, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 1 lõike 3 punktis e, või |
| --- | --- |

ii)

neid veavad jahimehed uluksigade või nende liha tarnimiseks väikeses koguses otse lõpptarbijale või kohalikule jaemüügiettevõttele, kes tarnib neid vahetult lõpptarbijale, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 1 lõike 3 punktis e, või

| iii) | nende vedu toimub artikli 44 lõike 1 kohaselt määratud ettevõttest, kus kõnealune värske liha ja lihatooted on märgistatud:






  — | spetsiaalse tervise- või identifitseerimismärgiga kooskõlas artikli 47 lõike 1 punktiga c või |
| --- | --- | --- |

iii)

nende vedu toimub artikli 44 lõike 1 kohaselt määratud ettevõttest, kus kõnealune värske liha ja lihatooted on märgistatud:

—

spetsiaalse tervise- või identifitseerimismärgiga kooskõlas artikli 47 lõike 1 punktiga c või

| — | vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 33 lõikele 2, ning need veetakse töötlemisettevõttesse, kus neid töödeldakse vastavalt ühele kõnealuse määruse VII lisas sätestatud asjakohastest riskivähendusmeetoditest. |
| --- | --- |

—

vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 33 lõikele 2, ning need veetakse töötlemisettevõttesse, kus neid töödeldakse vastavalt ühele kõnealuse määruse VII lisas sätestatud asjakohastest riskivähendusmeetoditest.

2.   Erandina artikli 49 lõigetega 1 ja 2 ette nähtud keeldudest võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada vedada uluksigadelt saadud värske liha, lihatoodete ja muude saaduste ning inimtoiduks ette nähtud uluksigade lihakehade saadetisi sama liikmesriigi II ja III taseme piirangutsoonides, kui:

| a) | igale ulukseale on enne temalt saadud värske liha, lihatoodete või muude saaduste või tema inimtoiduks ette nähtud lihakeha saadetise vedu tehtud sigade Aafrika katku patogeeni määramise testid; |
| --- | --- |

a)

igale ulukseale on enne temalt saadud värske liha, lihatoodete või muude saaduste või tema inimtoiduks ette nähtud lihakeha saadetise vedu tehtud sigade Aafrika katku patogeeni määramise testid;

| b) | asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele on enne sellise saadetise vedu esitatud punktis a osutatud sigade Aafrika katku patogeeni määramise testide negatiivsed tulemused; |
| --- | --- |

b)

asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele on enne sellise saadetise vedu esitatud punktis a osutatud sigade Aafrika katku patogeeni määramise testide negatiivsed tulemused;

| c) | uluksigadelt saadud värsket liha, lihatooteid ja muid saadusi ning inimtoiduks ette nähtud uluksigade lihakehi veetakse sama liikmesriigi II ja III taseme piirangutsoonides:






  i) | eraotstarbeliseks koduseks kasutamiseks
  või |
| --- | --- | --- |

c)

uluksigadelt saadud värsket liha, lihatooteid ja muid saadusi ning inimtoiduks ette nähtud uluksigade lihakehi veetakse sama liikmesriigi II ja III taseme piirangutsoonides:

i)

eraotstarbeliseks koduseks kasutamiseks

või

| ii) | vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 33 lõikes 2 sätestatud eritingimustele töötlemisettevõttesse, kus neid töödeldakse vastavalt ühele kõnealuse määruse VII lisas sätestatud asjakohastest riskivähendusmeetoditest. |
| --- | --- |

ii)

vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 33 lõikes 2 sätestatud eritingimustele töötlemisettevõttesse, kus neid töödeldakse vastavalt ühele kõnealuse määruse VII lisas sätestatud asjakohastest riskivähendusmeetoditest.

3.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus võib otsustada, et lõike 1 punktis a ja lõike 2 punktis a osutatud patogeeni määramise testid ei ole I, II ja III taseme piirangutsoonides nõutavad, kui:

| a) | asjaomase liikmesriigi pädev asutus on nõuetekohase pideva seire alusel hinnanud sigade Aafrika katkuga seotud konkreetset epidemioloogilist olukorda ja sellega seotud riske konkreetses piirangutsoonis või piirangutsooni osas ning kõnealusest hindamisest nähtub, et sigade Aafrika katku leviku risk on väga väike; |
| --- | --- |

a)

asjaomase liikmesriigi pädev asutus on nõuetekohase pideva seire alusel hinnanud sigade Aafrika katkuga seotud konkreetset epidemioloogilist olukorda ja sellega seotud riske konkreetses piirangutsoonis või piirangutsooni osas ning kõnealusest hindamisest nähtub, et sigade Aafrika katku leviku risk on väga väike;

| b) | punktis a osutatud hindamise tulemused vaadatakse korrapäraselt läbi ning:






  i) | seejuures võetakse arvesse sigade Aafrika katkuga seotud konkreetse epidemioloogilise olukorra muutumist asjaomases konkreetses piirangutsoonis ning |
| --- | --- | --- |

b)

punktis a osutatud hindamise tulemused vaadatakse korrapäraselt läbi ning:

i)

seejuures võetakse arvesse sigade Aafrika katkuga seotud konkreetse epidemioloogilise olukorra muutumist asjaomases konkreetses piirangutsoonis ning

| ii) | asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse hinnangul on sigade Aafrika katku leviku risk väga väike; |
| --- | --- |

ii)

asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse hinnangul on sigade Aafrika katku leviku risk väga väike;

| c) | uluksigadelt saadud värske liha, lihatoodete ja muude saaduste ning inimtoiduks ette nähtud uluksigade lihakehade saadetisi veetakse üksnes:






  i) | sama asjaomase liikmesriigi I, II ja III taseme piirangutsoonides asjaomaste uluksigade küttimise kohale võimalikult lähedal ning |
| --- | --- | --- |

c)

uluksigadelt saadud värske liha, lihatoodete ja muude saaduste ning inimtoiduks ette nähtud uluksigade lihakehade saadetisi veetakse üksnes:

i)

sama asjaomase liikmesriigi I, II ja III taseme piirangutsoonides asjaomaste uluksigade küttimise kohale võimalikult lähedal ning

| ii) | eraotstarbeliseks koduseks kasutamiseks. |
| --- | --- |

ii)

eraotstarbeliseks koduseks kasutamiseks.

Artikkel 53

Ettevõtjate kohustused seoses loomatervise sertifikaatidega, mis on vajalikud uluksigadelt saadud värske liha, lihatoodete ja muude saaduste ning inimtoiduks ette nähtud uluksigade lihakehade saadetiste veoks I, II ja III taseme piirangutsoonidest välja

Ettevõtjad veavad uluksigadelt saadud värske liha, lihatoodete ja muude saaduste ning inimtoiduks ette nähtud uluksigade lihakehade saadetisi I, II ja III taseme piirangutsoonidest välja üksnes:

| a) | artiklites 51 ja 52 käsitletud juhtudel ning |
| --- | --- |

a)

artiklites 51 ja 52 käsitletud juhtudel ning

| b) | siis, kui nende saadetistega on kaasas delegeeritud määruse (EL) 2016/429 artikli 167 lõikega 1 ette nähtud loomatervise sertifikaat, mis sisaldab:






  i) | määruse (EL) 2016/429 artikli 168 lõike 1 kohaselt nõutavat teavet ja delegeeritud määruse (EL) 2020/2154 lisas kirjeldatud teavet ning |
| --- | --- | --- |

b)

siis, kui nende saadetistega on kaasas delegeeritud määruse (EL) 2016/429 artikli 167 lõikega 1 ette nähtud loomatervise sertifikaat, mis sisaldab:

i)

määruse (EL) 2016/429 artikli 168 lõike 1 kohaselt nõutavat teavet ja delegeeritud määruse (EL) 2020/2154 lisas kirjeldatud teavet ning

| ii) | vähemalt ühte järgmistest kinnitustest selle kohta, et käesolevas määruses sätestatud nõuded on täidetud:






  — | „Uluksigadelt saadud värske liha ja lihatooted ning muud saadused, mis on pärit I taseme piirangutsoonist ja mille puhul on järgitud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

vähemalt ühte järgmistest kinnitustest selle kohta, et käesolevas määruses sätestatud nõuded on täidetud:

—

„Uluksigadelt saadud värske liha ja lihatooted ning muud saadused, mis on pärit I taseme piirangutsoonist ja mille puhul on järgitud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid.“;

| — | „Inimtoiduks ette nähtud uluksigade lihakehad, mis on pärit I taseme piirangutsoonist ja mille puhul on järgitud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid.“; |
| --- | --- |

—

„Inimtoiduks ette nähtud uluksigade lihakehad, mis on pärit I taseme piirangutsoonist ja mille puhul on järgitud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid.“;

| — | „Uluksigadelt saadud, asjakohase riske vähendava töötluse läbinud lihatooted, mis on pärit I, II või III taseme piirangutsoonist ja mille puhul on järgitud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid.“ |
| --- | --- |

—

„Uluksigadelt saadud, asjakohase riske vähendava töötluse läbinud lihatooted, mis on pärit I, II või III taseme piirangutsoonist ja mille puhul on järgitud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid.“

Kui selliste saadetiste vedu toimub sama asjaomase liikmesriigi piires, võib pädev asutus otsustada, et delegeeritud määruse (EL) 2016/429 artikli 167 lõike 1 esimeses lõigus osutatud loomatervise sertifikaadi väljaandmine ei ole vajalik.

Artikkel 54

Eritingimused, mille täitmisel lubatakse vedada uluksigadelt saadud kõrvalsaaduste ja neist kõrvalsaadustest saadud toodete saadetisi I, II ja III taseme piirangutsoonides ja väljaspool neid piirangutsoone

1.   Erandina artikli 49 lõigetega 1 ja 2 ette nähtud keeldudest võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada vedada uluksigadelt saadud kõrvalsaadustest valmistatud toodete saadetisi I, II ja III taseme piirangutsoonides ja nendest piirangutsoonidest välja samas liikmesriigis asuvasse teise I, II või III taseme piirangutsooni ning I, II ja III taseme piirangutsoonidest väljaspool asuvasse piirkonda ning teise liikmesriiki, kui kõnealused tooted on läbinud riske vähendava töötluse, mis võimaldab tagada, et need ei põhjusta sigade Aafrika katku leviku riski.

2.   Erandina artikli 49 lõikes 1 sätestatud keelust võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada vedada uluksigadelt saadud kõrvalsaaduste saadetisi I, II ja III taseme piirangutsoonides ja nendest piirangutsoonidest välja samas liikmesriigis asuvasse teise I, II või III taseme piirangutsooni ning I, II ja III taseme piirangutsoonidest väljaspool asuvasse piirkonda, kui:

| a) | kõnealused loomsed kõrvalsaadused kogutakse, neid veetakse ja need kõrvaldatakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt; |
| --- | --- |

a)

kõnealused loomsed kõrvalsaadused kogutakse, neid veetakse ja need kõrvaldatakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt;

| b) | veovahendis, mida kasutatakse saadetiste vedamiseks väljaspool I, II ja III taseme piirangutsoone, on satelliitnavigatsioonisüsteem veovahendi asukoha reaalajas kindlakstegemiseks, edastamiseks ja salvestamiseks; veoettevõtja võimaldab pädeval asutusel reaalajas kontrollida veovahendi liikumist ja säilitab selle liikumise elektroonilisi andmeid vähemalt kaks kuud alates saadetise veo kuupäevast. |
| --- | --- |

b)

veovahendis, mida kasutatakse saadetiste vedamiseks väljaspool I, II ja III taseme piirangutsoone, on satelliitnavigatsioonisüsteem veovahendi asukoha reaalajas kindlakstegemiseks, edastamiseks ja salvestamiseks; veoettevõtja võimaldab pädeval asutusel reaalajas kontrollida veovahendi liikumist ja säilitab selle liikumise elektroonilisi andmeid vähemalt kaks kuud alates saadetise veo kuupäevast.

Artikkel 55

Ettevõtjate kohustused seoses loomatervise sertifikaatidega, mis on vajalikud uluksigadelt saadud kõrvalsaaduste saadetiste veoks väljaspool I, II ja III taseme piirangutsoone sama asjaomase liikmesriigi territooriumil

Ettevõtjad veavad uluksigadelt saadud kõrvalsaaduste saadetisi artikli 54 lõikes 2 osutatud juhul väljaspool I, II ja III taseme piirangutsoone sama asjaomase liikmesriigi piires üksnes siis, kui nende saadetistega on kaasas:

| a) | määruse (EL) nr 142/2011 VIII lisa III peatükis osutatud kaubadokument ning |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) nr 142/2011 VIII lisa III peatükis osutatud kaubadokument ning

| b) | delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 22 lõikes 5 osutatud loomatervise sertifikaat. |
| --- | --- |

b)

delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 22 lõikes 5 osutatud loomatervise sertifikaat.

Asjaomase liikmesriigi pädev asutus võib vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 22 lõikele 6 otsustada, et loomatervise sertifikaati välja ei anta.

Artikkel 56

Uluksigu käsitlevad riiklikud tegevuskavad sigade Aafrika katku liidusisese leviku tõkestamiseks

1.   Kõik liikmesriigid koostavad kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast sigade Aafrika katku liidusisese leviku tõkestamist võimaldava, nende territooriumil asuvaid ulukseapopulatsioone hõlmava riikliku tegevuskava (edaspidi „riiklik tegevuskava“), et tagada:

| a) | kõrgel tasemel tauditeadlikkus ja taudiks valmisolek seoses riskidega, mis tulenevad sigade Aafrika katku levimisest uluksigade kaudu; |
| --- | --- |

a)

kõrgel tasemel tauditeadlikkus ja taudiks valmisolek seoses riskidega, mis tulenevad sigade Aafrika katku levimisest uluksigade kaudu;

| b) | sigade Aafrika katku ennetamine, selle leviku tõkestamine ning selle tõrje ja likvideerimine; |
| --- | --- |

b)

sigade Aafrika katku ennetamine, selle leviku tõkestamine ning selle tõrje ja likvideerimine;

| c) | uluksigu hõlmavate koordineeritud meetmete võtmine eesmärgiga võtta arvesse nendest loomadest tulenevaid riske seoses sigade Aafrika katku levikuga. |
| --- | --- |

c)

uluksigu hõlmavate koordineeritud meetmete võtmine eesmärgiga võtta arvesse nendest loomadest tulenevaid riske seoses sigade Aafrika katku levikuga.

2.   Riiklikud tegevuskavad koostatakse kooskõlas IV lisas sätestatud miinimumnõuetega.

3.   Liikmesriik võib otsustada riiklikku tegevuskava mitte koostada, kui nõuetekohase pideva seire tulemusena ei ole leitud tõendeid uluksigade alalise esinemise kohta selles liikmesriigis.

4.   Liikmesriikides riikliku tegevuskava raames võetavad meetmed peavad asjakohasel juhul olema kooskõlas direktiivide 2009/147/EÜ ja 92/43/EMÜ sätete kohaste liidu keskkonnaeeskirjadega, sealhulgas looduskaitsenõuetega.

5.   Liikmesriigid esitavad oma riikliku tegevuskava ja selle rakendamise aastatulemused komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

VI PEATÜKK

LIIKMESRIIKIDE ERIKOHUSTUSED SEOSES TEAVITAMISE JA KOOLITAMISEGA

Artikkel 57

Asjaomaste liikmesriikide erikohustused seoses teavitamisega

1.   Asjaomased liikmesriigid tagavad, et vähemalt raudtee- ja bussiveoettevõtjad, lennujaamade ja sadamate käitajad, reisibürood, jahiretkede korraldajad ja postiteenuste osutajad on kohustatud juhtima oma klientide tähelepanu käesolevas määruses sätestatud tauditõrje erimeetmetele, andes I, II ja III taseme piirangutsoonidest väljuvatele reisijatele ja postiteenuste tarbijatele kohasel viisil teavet vähemalt peamiste piirangute kohta, mis on sätestatud artiklites 9, 11, 12, 48 ja 49.

Selleks korraldavad ja viivad asjaomased liikmesriigid korrapäraselt läbi üldsuse teavitamise kampaaniaid, mille käigus levitatakse teavet käesolevas määruses sätestatud tauditõrje erimeetmete kohta.

2.   Asjaomased liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee raames järgmisest:

| a) | sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogilise olukorra muutused nende territooriumil; |
| --- | --- |

a)

sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogilise olukorra muutused nende territooriumil;

| b) | peetavate sigade ja uluksigade hulgas läbi viidud sigade Aafrika katku seire tulemused I, II ja III taseme piirangutsoonides ja väljaspool neid piirangutsoone asuvates piirkondades; |
| --- | --- |

b)

peetavate sigade ja uluksigade hulgas läbi viidud sigade Aafrika katku seire tulemused I, II ja III taseme piirangutsoonides ja väljaspool neid piirangutsoone asuvates piirkondades;

| c) | peetavate sigade ja uluksigade hulgas läbi viidud sigade Aafrika katku seire tulemused II lisas loetletud piirkondades; |
| --- | --- |

c)

peetavate sigade ja uluksigade hulgas läbi viidud sigade Aafrika katku seire tulemused II lisas loetletud piirkondades;

| d) | muud võetud meetmed ja käivitatud algatused sigade Aafrika katku ennetamiseks, tõrjeks ja likvideerimiseks. |
| --- | --- |

d)

muud võetud meetmed ja käivitatud algatused sigade Aafrika katku ennetamiseks, tõrjeks ja likvideerimiseks.

Artikkel 58

Asjaomaste liikmesriikide erikohustused seoses koolitamisega

Asjaomased liikmesriigid korraldavad ja viivad korrapäraselt või sobiva sagedusega läbi sigade Aafrika katkuga seotud riske ning võimalikke ennetus-, tõrje- ja likvideerimismeetmeid käsitlevaid erikoolitusi vähemalt järgmistele sihtrühmadele:

| a) | veterinaararstid; |
| --- | --- |

a)

veterinaararstid;

| b) | sigu pidavad põllumajandustootjad ning muud asjaomased ettevõtjad ja vedajad; |
| --- | --- |

b)

sigu pidavad põllumajandustootjad ning muud asjaomased ettevõtjad ja vedajad;

| c) | jahimehed. |
| --- | --- |

c)

jahimehed.

Artikkel 59

Kõikide liikmesriikide erikohustused seoses teavitamisega

1.   Kõik liikmesriigid tagavad, et:

| a) | suurematel maismaateedel – näiteks rahvusvahelistel ühendusmaanteedel ja raudteedel – ning nendega seotud maismaatranspordivõrkudes juhitakse reisijate tähelepanu sigade Aafrika katku edasikandumise riske ja käesolevas määruses sätestatud tauditõrje erimeetmeid käsitlevale asjakohasele teabele, mis esitatakse:






  i) | nähtaval ja esiletõstval viisil; |
| --- | --- | --- |

a)

suurematel maismaateedel – näiteks rahvusvahelistel ühendusmaanteedel ja raudteedel – ning nendega seotud maismaatranspordivõrkudes juhitakse reisijate tähelepanu sigade Aafrika katku edasikandumise riske ja käesolevas määruses sätestatud tauditõrje erimeetmeid käsitlevale asjakohasele teabele, mis esitatakse:

i)

nähtaval ja esiletõstval viisil;

| ii) | nii, et see on hõlpsalt arusaadav reisijatele, kelle lähte- või sihtkoht on:






  — | I, II või III taseme piirangutsoon või |
| --- | --- | --- |

ii)

nii, et see on hõlpsalt arusaadav reisijatele, kelle lähte- või sihtkoht on:

—

I, II või III taseme piirangutsoon või

| — | sigade Aafrika katku leviku riskiga kolmas riik; |
| --- | --- |

—

sigade Aafrika katku leviku riskiga kolmas riik;

| b) | on võetud vajalikud meetmed, et suurendada seapidamissektori sidusrühmade, sealhulgas väikeettevõtete hulgas teadlikkust sigade Aafrika katku viiruse sissetoomise ja leviku riskide kohta ning anda neile tähelepanu pälvimiseks sobivaimal viisil kõige asjakohasemat teavet I, II ja III taseme piirangutsoonides asuvate seapidamisettevõtete jaoks ette nähtud, III lisas kirjeldatud tõhustatud bioturvameetmete, eelkõige I, II ja III taseme piirangutsoonides kohaldatavate nõutavate meetmete kohta. |
| --- | --- |

b)

on võetud vajalikud meetmed, et suurendada seapidamissektori sidusrühmade, sealhulgas väikeettevõtete hulgas teadlikkust sigade Aafrika katku viiruse sissetoomise ja leviku riskide kohta ning anda neile tähelepanu pälvimiseks sobivaimal viisil kõige asjakohasemat teavet I, II ja III taseme piirangutsoonides asuvate seapidamisettevõtete jaoks ette nähtud, III lisas kirjeldatud tõhustatud bioturvameetmete, eelkõige I, II ja III taseme piirangutsoonides kohaldatavate nõutavate meetmete kohta.

2.   Kõik liikmesriigid suurendavad sigade Aafrika katku suhtes:

| a) | üldsuse teadlikkust, nagu on ette nähtud määruse (EL) 2016/429 artikliga 15; |
| --- | --- |

a)

üldsuse teadlikkust, nagu on ette nähtud määruse (EL) 2016/429 artikliga 15;

| b) | veterinaararstide, põllumajandustootjate, muude asjaomaste ettevõtjate ning vedajate ja jahimeeste teadlikkust. |
| --- | --- |

b)

veterinaararstide, põllumajandustootjate, muude asjaomaste ettevõtjate ning vedajate ja jahimeeste teadlikkust.

3.   Kõik liikmesriigid annavad üldsusele ja lõikes 2 loetletud kutsealade esindajatele riskide vähendamise ja tugevdatud bioturvameetmete kohta kõige asjakohasemat teavet, mis on esitatud:

| a) | III lisas; |
| --- | --- |

a)

III lisas;

| b) | liikmesriikidega alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees kokku lepitud liidu suunistes sigade Aafrika katku kohta; |
| --- | --- |

b)

liikmesriikidega alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees kokku lepitud liidu suunistes sigade Aafrika katku kohta;

| c) | kättesaadavates Euroopa Toiduohutusameti esitatud teaduslikes tõendites; |
| --- | --- |

c)

kättesaadavates Euroopa Toiduohutusameti esitatud teaduslikes tõendites;

| d) | Maailma Loomatervise Organisatsiooni maismaaloomade tervise koodeksis. |
| --- | --- |

d)

Maailma Loomatervise Organisatsiooni maismaaloomade tervise koodeksis.

VII PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 60

Rakendusmääruse (EL) 2021/605 kehtetuks tunnistamine

Rakendusmäärus (EL) 2021/605 tunnistatakse kehtetuks alates 21. aprillist 2023.

Artikkel 61

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kolmekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 21. aprillist 2023 kuni 20. aprillini 2028.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. märts 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 3. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1882, milles käsitletakse loetellu kantud taudide kategooriate suhtes teatavate taudiennetuse ja -tõrje eeskirjade kohaldamist ning millega kehtestatakse nimekiri liikidest ja liigirühmadest, mis kujutavad endast arvestatavat riski kõnealuste loetellu kantud taudide levimisel (ELT L 308, 4.12.2018, lk 21).

2

(3)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/687, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud taudide ennetamise ja tõrje eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 64).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (loomsete kõrvalsaaduste määrus) (ELT L 300, 14.11.2009, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 25. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 142/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega (ELT L 54, 26.2.2011, lk 1).

5

(6)  Komisjoni 7. aprilli 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/605, milles sätestatakse sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed (ELT L 129, 15.4.2021, lk 1).

6

(7)  Maailma Loomatervise Organisatsiooni maismaaloomade tervise koodeks (2022).

7

(8)  https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_en.

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erireeglid (ELT L 139, 30.4.2004, lk 55).

9

(10)  EFSA Journal 2018;16(7):5344.

10

(11)  EFSA Journal 2020;18(1):5996.

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

12

(13)  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

13

(14)  Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule, eriti Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga hõlmavad käesolevas määruses olevad viited liikmesriikidele Ühendkuningriiki seoses Põhja-Iirimaaga.

14

(15)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/686, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses loomse paljundusmaterjali ettevõtete heakskiitmise ning teatavate peetavate maismaaloomade paljundusmaterjali liidusisese liikumise jälgitavus- ja loomatervisenõuetega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 1).

15

(16)  Komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/2154, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses maismaaloomadelt saadud loomsete saaduste liidusisest liikumist käsitlevate loomatervise-, sertifitseerimis- ja teavitamisnõuetega (ELT L 431, 21.12.2020, lk 5).

16

(17)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/688, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses maismaaloomade ja haudemunade liidusisest liikumist käsitlevate loomatervisenõuetega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 140).

17

---

I LISA

I, II JA III TASEME PIIRANGUTSOONID

I OSA

1.   Saksamaa

Järgmised I taseme piirangutsoonid Saksamaal:

| | Bundesland Brandenburg:






  — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk, |
| --- | --- | --- | --- |

Bundesland Brandenburg:

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk,

| — | Gemeinde Byhleguhre-Byhlen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Byhleguhre-Byhlen,

| — | Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine,

| — | Gemeinde Neu Zauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neu Zauche,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel,

| — | Gemeinde Spreewaldheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreewaldheide,

| — | Gemeinde Straupitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Straupitz,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167

| — | Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz),

| — | Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf,

| — | Gemeine Garzau-Garzin, |
| --- | --- |

—

Gemeine Garzau-Garzin,

| — | Gemeinde Waldsieversdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldsieversdorf,

| — | Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Reichenow-Mögelin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenow-Mögelin,

| — | Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35,

| — | Gemeinde Oberbarnim, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oberbarnim,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit der Gemarkung Sonnenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit der Gemarkung Sonnenburg,

| — | Gemeinde Falkenberg mit den Gemarkungen Dannenberg, Falkenberg westlich der L 35, Gersdorf und Kruge, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenberg mit den Gemarkungen Dannenberg, Falkenberg westlich der L 35, Gersdorf und Kruge,

| — | Gemeinde Höhenland mit den Gemarkungen Steinbeck, Wollenberg und Wölsickendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Höhenland mit den Gemarkungen Steinbeck, Wollenberg und Wölsickendorf,

| — | Landkreis Barnim:






  — | Gemeinde Joachimsthal östlich der L220 (Eberswalder Straße), östlich der L23 (Töpferstraße und Templiner Straße), östlich der L239 (Glambecker Straße) und Schorfheide (JO) östlich der L238, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Barnim:

—

Gemeinde Joachimsthal östlich der L220 (Eberswalder Straße), östlich der L23 (Töpferstraße und Templiner Straße), östlich der L239 (Glambecker Straße) und Schorfheide (JO) östlich der L238,

| — | Gemeinde Friedrichswalde mit der Gemarkung Glambeck östlich der L 239, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedrichswalde mit der Gemarkung Glambeck östlich der L 239,

| — | Gemeinde Althüttendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Althüttendorf,

| — | Gemeinde Ziethen mit den Gemarkungen Groß Ziethen und Klein Ziethen westlich der B198, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziethen mit den Gemarkungen Groß Ziethen und Klein Ziethen westlich der B198,

| — | Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Golzow, Senftenhütte, Buchholz, Schorfheide (Ch), Chorin westlich der L200 und Sandkrug nördlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Golzow, Senftenhütte, Buchholz, Schorfheide (Ch), Chorin westlich der L200 und Sandkrug nördlich der L200,

| — | Gemeinde Britz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Britz,

| — | Gemeinde Schorfheide mit den Gemarkungen Altenhof, Werbellin, Lichterfelde und Finowfurt, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schorfheide mit den Gemarkungen Altenhof, Werbellin, Lichterfelde und Finowfurt,

| — | Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit der Gemarkungen Finow und Spechthausen und der Gemarkung Eberswalde südlich der B167 und westlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit der Gemarkungen Finow und Spechthausen und der Gemarkung Eberswalde südlich der B167 und westlich der L200,

| — | Gemeinde Breydin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Breydin,

| — | Gemeinde Melchow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Melchow,

| — | Gemeinde Sydower Fließ mit der Gemarkung Grüntal nördlich der K6006 (Landstraße nach Tuchen), östlich der Schönholzer Straße und östlich Am Postweg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sydower Fließ mit der Gemarkung Grüntal nördlich der K6006 (Landstraße nach Tuchen), östlich der Schönholzer Straße und östlich Am Postweg,

| — | Hohenfinow südlich der B167, |
| --- | --- |

—

Hohenfinow südlich der B167,

| — | Landkreis Uckermark:






  — | Gemeinde Passow mit den Gemarkungen Briest, Passow und Schönow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Uckermark:

—

Gemeinde Passow mit den Gemarkungen Briest, Passow und Schönow,

| — | Gemeinde Mark Landin mit den Gemarkungen Landin nördlich der B2, Grünow und Schönermark, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mark Landin mit den Gemarkungen Landin nördlich der B2, Grünow und Schönermark,

| — | Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Frauenhagen, Mürow, Angermünde nördlich und nordwestlich der B2, Dobberzin nördlich der B2, Kerkow, Welsow, Bruchhagen, Greiffenberg, Günterberg, Biesenbrow, Görlsdorf, Wolletz und Altkünkendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Frauenhagen, Mürow, Angermünde nördlich und nordwestlich der B2, Dobberzin nördlich der B2, Kerkow, Welsow, Bruchhagen, Greiffenberg, Günterberg, Biesenbrow, Görlsdorf, Wolletz und Altkünkendorf,

| — | Gemeinde Zichow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zichow,

| — | Gemeinde Casekow mit den Gemarkungen Blumberg, Wartin, Luckow-Petershagen und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow westlich der L272 und nördlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Casekow mit den Gemarkungen Blumberg, Wartin, Luckow-Petershagen und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow westlich der L272 und nördlich der L27,

| — | Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Hohenselchow nördlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Hohenselchow nördlich der L27,

| — | Gemeinde Tantow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tantow,

| — | Gemeinde Mescherin mit der Gemarkung Radekow, der Gemarkung Rosow südlich der K 7311 und der Gemarkung Neurochlitz westlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mescherin mit der Gemarkung Radekow, der Gemarkung Rosow südlich der K 7311 und der Gemarkung Neurochlitz westlich der B2,

| — | Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Geesow westlich der B2 sowie den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf nördlich der L27 und der B2 bis zur Kastanienallee, dort links abbiegend dem Schülerweg folgend bis Höhe Bahnhof, von hier in östlicher Richtung den Salveybach kreuzend bis zum Tantower Weg, diesen in nördlicher Richtung bis zu Stettiner Straße, diese weiter folgend bis zur B2, dieser in nördlicher Richtung folgend, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Geesow westlich der B2 sowie den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf nördlich der L27 und der B2 bis zur Kastanienallee, dort links abbiegend dem Schülerweg folgend bis Höhe Bahnhof, von hier in östlicher Richtung den Salveybach kreuzend bis zum Tantower Weg, diesen in nördlicher Richtung bis zu Stettiner Straße, diese weiter folgend bis zur B2, dieser in nördlicher Richtung folgend,

| — | Gemeinde Pinnow nördlich und westlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pinnow nördlich und westlich der B2,

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Storkow (Mark), |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Storkow (Mark),

| — | Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen,

| — | Gemeinde Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hangelsberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hangelsberg,

| — | Gemeinde Fürstenwalde westlich der B 168 und nördlich der L 36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fürstenwalde westlich der B 168 und nördlich der L 36,

| — | Gemeinde Rauen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rauen,

| — | Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B246,

| — | Gemeinde Reichenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenwalde,

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35,

| — | Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Jänickendorf, Schönfelde, Beerfelde, Gölsdorf, Buchholz, Tempelberg und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf westlich der L36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande nördlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Jänickendorf, Schönfelde, Beerfelde, Gölsdorf, Buchholz, Tempelberg und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf westlich der L36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande nördlich der L36,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Turnow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Turnow,

| — | Gemeinde Drachhausen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drachhausen,

| — | Gemeinde Schmogrow-Fehrow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmogrow-Fehrow,

| — | Gemeinde Drehnow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drehnow,

| — | Gemeinde Teichland mit den Gemarkungen Maust und Neuendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland mit den Gemarkungen Maust und Neuendorf,

| — | Gemeinde Guhrow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guhrow,

| — | Gemeinde Werben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Werben,

| — | Gemeinde Dissen-Striesow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dissen-Striesow,

| — | Gemeinde Briesen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen,

| — | Gemeinde Kolkwitz mit den Gemarkungen Klein Gaglow, Hähnchen, Kolkwitz, Glinzig und Krieschow nördl. der BAB 15, Gulben, Papitz, Babow, Eichow, Limberg und Milkersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kolkwitz mit den Gemarkungen Klein Gaglow, Hähnchen, Kolkwitz, Glinzig und Krieschow nördl. der BAB 15, Gulben, Papitz, Babow, Eichow, Limberg und Milkersdorf,

| — | Gemeinde Burg (Spreewald) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Burg (Spreewald)

| — | Kreisfreie Stadt Cottbus außer den Gemarkungen Kahren, Gallinchen, Groß Gaglow und der Gemarkung Kiekebusch südlich der BAB, |
| --- | --- |

—

Kreisfreie Stadt Cottbus außer den Gemarkungen Kahren, Gallinchen, Groß Gaglow und der Gemarkung Kiekebusch südlich der BAB,

| — | Landkreis Oberspreewald-Lausitz:






  — | Gemeinde Lauchhammer, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oberspreewald-Lausitz:

—

Gemeinde Lauchhammer,

| — | Gemeinde Schwarzheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwarzheide,

| — | Gemeinde Schipkau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schipkau,

| — | Gemeinde Senftenberg mit den Gemarkungen Brieske, Niemtsch, Senftenberg und Reppist, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Senftenberg mit den Gemarkungen Brieske, Niemtsch, Senftenberg und Reppist,

| — | die Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Biehlen, |
| --- | --- |

—

die Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Biehlen,

| — | Gemeinde Großräschen mit den Gemarkungen Wormlage, Saalhausen, Barzig, Freienhufen, Großräschen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großräschen mit den Gemarkungen Wormlage, Saalhausen, Barzig, Freienhufen, Großräschen,

| — | Gemeinde Vetschau/Spreewald mit den Gemarkungen: Naundorf, Fleißdorf, Suschow, Stradow, Göritz, Koßwig, Vetschau, Repten, Tornitz, Missen und Orgosen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vetschau/Spreewald mit den Gemarkungen: Naundorf, Fleißdorf, Suschow, Stradow, Göritz, Koßwig, Vetschau, Repten, Tornitz, Missen und Orgosen,

| — | Gemeinde Calau mit den Gemarkungen: Kalkwitz, Mlode, Saßleben, Reuden, Bolschwitz, Säritz, Calau, Kemmen, Werchow und Gollmitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Calau mit den Gemarkungen: Kalkwitz, Mlode, Saßleben, Reuden, Bolschwitz, Säritz, Calau, Kemmen, Werchow und Gollmitz,

| — | Gemeinde Luckaitztal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Luckaitztal,

| — | Gemeinde Bronkow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bronkow,

| — | Gemeinde Altdöbern mit der Gemarkung Altdöbern westlich der Bahnlinie, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altdöbern mit der Gemarkung Altdöbern westlich der Bahnlinie,

| — | Gemeinde Tettau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tettau,

| — | Landkreis Elbe-Elster:






  — | Gemeinde Großthiemig, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Elbe-Elster:

—

Gemeinde Großthiemig,

| — | Gemeinde Hirschfeld, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hirschfeld,

| — | Gemeinde Gröden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gröden,

| — | Gemeinde Schraden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schraden,

| — | Gemeinde Merzdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Merzdorf,

| — | Gemeinde Röderland mit der Gemarkung Wainsdorf, Prösen, Stolzenhain a.d. Röder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Röderland mit der Gemarkung Wainsdorf, Prösen, Stolzenhain a.d. Röder,

| — | Gemeinde Plessa mit der Gemarkung Plessa, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Plessa mit der Gemarkung Plessa,

| — | Landkreis Prignitz:






  — | Gemeinde Groß Pankow mit den Gemarkungen Baek, Tangendorf, Tacken, Hohenvier, Strigleben, Steinberg und Gulow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Prignitz:

—

Gemeinde Groß Pankow mit den Gemarkungen Baek, Tangendorf, Tacken, Hohenvier, Strigleben, Steinberg und Gulow,

| — | Gemeinde Perleberg mit der Gemarkung Schönfeld, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Perleberg mit der Gemarkung Schönfeld,

| — | Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Postlin, Strehlen, Blüthen, Klockow, Premslin, Glövzin, Waterloo, Karstädt, Dargardt, Garlin und die Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin westlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Postlin, Strehlen, Blüthen, Klockow, Premslin, Glövzin, Waterloo, Karstädt, Dargardt, Garlin und die Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin westlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona,

| — | Gemeinde Gülitz-Reetz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gülitz-Reetz,

| — | Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Lockstädt, Mansfeld und Laaske, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Lockstädt, Mansfeld und Laaske,

| — | Gemeinde Triglitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Triglitz,

| — | Gemeinde Marienfließ mit der Gemarkung Frehne, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Marienfließ mit der Gemarkung Frehne,

| — | Gemeinde Kümmernitztal mit der Gemarkungen Buckow, Preddöhl und Grabow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kümmernitztal mit der Gemarkungen Buckow, Preddöhl und Grabow,

| — | Gemeinde Gerdshagen mit der Gemarkung Gerdshagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gerdshagen mit der Gemarkung Gerdshagen,

| — | Gemeinde Meyenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Meyenburg,

| — | Gemeinde Pritzwalk mit der Gemarkung Steffenshagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pritzwalk mit der Gemarkung Steffenshagen,

| | Bundesland Sachsen:






  — | Stadt Dresden:






  — | Stadtgebiet, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- | --- | --- |

Bundesland Sachsen:

—

Stadt Dresden:

—

Stadtgebiet, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Landkreis Meißen:






  — | Gemeinde Diera-Zehren, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Meißen:

—

Gemeinde Diera-Zehren, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Glaubitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Glaubitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Hirschstein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hirschstein,

| — | Gemeinde Käbschütztal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Käbschütztal,

| — | Gemeinde Klipphausen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klipphausen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Niederau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Nünchritz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nünchritz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Röderaue, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Röderaue, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Gröditz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Gröditz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Lommatzsch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Lommatzsch,

| — | Gemeinde Stadt Meißen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Meißen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Nossen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Nossen,

| — | Gemeinde Stadt Riesa, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Riesa,

| — | Gemeinde Stadt Strehla, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Strehla,

| — | Gemeinde Stauchitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stauchitz,

| — | Gemeinde Wülknitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wülknitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Zeithain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeithain,

| — | Landkreis Mittelsachsen:






  — | Gemeinde Großweitzschen mit den Ortsteilen Döschütz, Gadewitz, Niederranschütz, Redemitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Mittelsachsen:

—

Gemeinde Großweitzschen mit den Ortsteilen Döschütz, Gadewitz, Niederranschütz, Redemitz,

| — | Gemeinde Ostrau mit den Ortsteilen Auerschütz, Beutig, Binnewitz, Clanzschwitz, Delmschütz, Döhlen, Jahna, Kattnitz, Kiebitz, Merschütz, Münchhof, Niederlützschera, Noschkowitz, Oberlützschera, Obersteina, Ostrau, Pulsitz, Rittmitz, Schlagwitz, Schmorren, Schrebitz, Sömnitz, Trebanitz, Zschochau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ostrau mit den Ortsteilen Auerschütz, Beutig, Binnewitz, Clanzschwitz, Delmschütz, Döhlen, Jahna, Kattnitz, Kiebitz, Merschütz, Münchhof, Niederlützschera, Noschkowitz, Oberlützschera, Obersteina, Ostrau, Pulsitz, Rittmitz, Schlagwitz, Schmorren, Schrebitz, Sömnitz, Trebanitz, Zschochau,

| — | Gemeinde Reinsberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reinsberg,

| — | Gemeinde Stadt Döbeln mit den Ortsteilen Beicha, Bormitz, Choren, Döbeln, Dreißig, Geleitshäuser, Gertitzsch, Gödelitz, Großsteinbach, Juchhöh, Kleinmockritz, Leschen, Lüttewitz, Maltitz, Markritz, Meila, Mochau, Nelkanitz, Oberranschütz, Petersberg, Präbschütz, Prüfern, Schallhausen, Schweimnitz, Simselwitz, Theeschütz, Zschackwitz, Zschäschütz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Döbeln mit den Ortsteilen Beicha, Bormitz, Choren, Döbeln, Dreißig, Geleitshäuser, Gertitzsch, Gödelitz, Großsteinbach, Juchhöh, Kleinmockritz, Leschen, Lüttewitz, Maltitz, Markritz, Meila, Mochau, Nelkanitz, Oberranschütz, Petersberg, Präbschütz, Prüfern, Schallhausen, Schweimnitz, Simselwitz, Theeschütz, Zschackwitz, Zschäschütz,

| — | Gemeinde Stadt Großschirma mit den Ortsteilen Obergruna, Siebenlehn, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Großschirma mit den Ortsteilen Obergruna, Siebenlehn,

| — | Gemeinde Stadt Roßwein mit den Ortsteilen Gleisberg, Haßlau, Klinge, Naußlitz, Neuseifersdorf, Niederforst, Ossig, Roßwein, Seifersdorf, Wettersdorf, Wetterwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Roßwein mit den Ortsteilen Gleisberg, Haßlau, Klinge, Naußlitz, Neuseifersdorf, Niederforst, Ossig, Roßwein, Seifersdorf, Wettersdorf, Wetterwitz,

| — | Gemeinde Striegistal mit den Ortsteilen Gersdorf, Kummersheim, Marbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Striegistal mit den Ortsteilen Gersdorf, Kummersheim, Marbach,

| — | Gemeinde Zschaitz-Ottewig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zschaitz-Ottewig,

| — | Landkreis Nordsachsen:






  — | Gemeinde Arzberg mit den Ortsteilen Stehla, Tauschwitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Nordsachsen:

—

Gemeinde Arzberg mit den Ortsteilen Stehla, Tauschwitz,

| — | Gemeinde Cavertitz mit den Ortsteilen Außig, Cavertitz, Klingenhain, Schirmenitz, Treptitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Cavertitz mit den Ortsteilen Außig, Cavertitz, Klingenhain, Schirmenitz, Treptitz,

| — | Gemeinde Liebschützberg mit den Ortsteilen Borna, Bornitz, Clanzschwitz, Ganzig, Kleinragewitz, Laas, Leckwitz, Liebschütz, Sahlassan, Schönnewitz, Terpitz östlich der Querung am Käferberg, Wadewitz, Zaußwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Liebschützberg mit den Ortsteilen Borna, Bornitz, Clanzschwitz, Ganzig, Kleinragewitz, Laas, Leckwitz, Liebschütz, Sahlassan, Schönnewitz, Terpitz östlich der Querung am Käferberg, Wadewitz, Zaußwitz,

| — | Gemeinde Naundorf mit den Ortsteilen Casabra, Gastewitz, Haage, Hof, Hohenwussen, Kreina, Nasenberg, Raitzen, Reppen, Salbitz, Stennschütz, Zeicha, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Naundorf mit den Ortsteilen Casabra, Gastewitz, Haage, Hof, Hohenwussen, Kreina, Nasenberg, Raitzen, Reppen, Salbitz, Stennschütz, Zeicha,

| — | Gemeinde Stadt Belgern-Schildau mit den Ortsteilen Ammelgoßwitz, Dröschkau, Liebersee östlich der B182, Oelzschau, Seydewitz, Staritz, Wohlau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Belgern-Schildau mit den Ortsteilen Ammelgoßwitz, Dröschkau, Liebersee östlich der B182, Oelzschau, Seydewitz, Staritz, Wohlau,

| — | Gemeinde Stadt Mügeln mit den Ortsteilen Mahris, Schweta südlich der K8908, Zschannewitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Mügeln mit den Ortsteilen Mahris, Schweta südlich der K8908, Zschannewitz,

| — | Gemeinde Stadt Oschatz mit den Ortsteilen Lonnewitz östlich des Sandbaches und nördlich der B6, Oschatz östlich des Schmorkauer Wegs und nördlich der S28, Rechau, Schmorkau, Zöschau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Oschatz mit den Ortsteilen Lonnewitz östlich des Sandbaches und nördlich der B6, Oschatz östlich des Schmorkauer Wegs und nördlich der S28, Rechau, Schmorkau, Zöschau,

| — | Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:






  — | Gemeinde Bannewitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:

—

Gemeinde Bannewitz,

| — | Gemeinde Dürrröhrsdorf-Dittersbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dürrröhrsdorf-Dittersbach,

| — | Gemeinde Kreischa, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreischa,

| — | Gemeinde Lohmen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohmen,

| — | Gemeinde Müglitztal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müglitztal,

| — | Gemeinde Stadt Dohna, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Dohna,

| — | Gemeinde Stadt Freital, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Freital,

| — | Gemeinde Stadt Heidenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Heidenau,

| — | Gemeinde Stadt Hohnstein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Hohnstein,

| — | Gemeinde Stadt Neustadt i. Sa., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Neustadt i. Sa.,

| — | Gemeinde Stadt Pirna, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Pirna,

| — | Gemeinde Stadt Rabenau mit den Ortsteilen Lübau, Obernaundorf, Oelsa, Rabenau und Spechtritz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Rabenau mit den Ortsteilen Lübau, Obernaundorf, Oelsa, Rabenau und Spechtritz,

| — | Gemeinde Stadt Stolpen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Stolpen,

| — | Gemeinde Stadt Tharandt mit den Ortsteilen Fördergersdorf, Großopitz, Kurort Hartha, Pohrsdorf und Spechtshausen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Tharandt mit den Ortsteilen Fördergersdorf, Großopitz, Kurort Hartha, Pohrsdorf und Spechtshausen,

| — | Gemeinde Stadt Wilsdruff, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wilsdruff, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| | Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:






  — | Landkreis Vorpommern Greifswald






  — | Gemeinde Penkun, |
| --- | --- | --- | --- |

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:

—

Landkreis Vorpommern Greifswald

—

Gemeinde Penkun,

| — | Gemeinde Nadrensee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nadrensee,

| — | Gemeinde Krackow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Krackow,

| — | Gemeinde Glasow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Glasow,

| — | Gemeinde Grambow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grambow,

| — | Landkreis Ludwigslust-Parchim:






  — | Gemeinde Barkhagen mit den Ortsteilen und Ortslagen: Altenlinden, Kolonie Lalchow, Plauerhagen, Zarchlin, Barkow-Ausbau, Barkow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Ludwigslust-Parchim:

—

Gemeinde Barkhagen mit den Ortsteilen und Ortslagen: Altenlinden, Kolonie Lalchow, Plauerhagen, Zarchlin, Barkow-Ausbau, Barkow,

| — | Gemeinde Blievenstorf mit dem Ortsteil: Blievenstorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Blievenstorf mit dem Ortsteil: Blievenstorf,

| — | Gemeinde Brenz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Brenz, Alt Brenz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brenz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Brenz, Alt Brenz,

| — | Gemeinde Domsühl mit den Ortsteilen und Ortslagen: Severin, Bergrade Hof, Bergrade Dorf, Zieslübbe, Alt Dammerow, Schlieven, Domsühl, Domsühl-Ausbau, Neu Schlieven, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Domsühl mit den Ortsteilen und Ortslagen: Severin, Bergrade Hof, Bergrade Dorf, Zieslübbe, Alt Dammerow, Schlieven, Domsühl, Domsühl-Ausbau, Neu Schlieven,

| — | Gemeinde Gallin-Kuppentin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kuppentin, Kuppentin-Ausbau, Daschow, Zahren, Gallin, Penzlin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gallin-Kuppentin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kuppentin, Kuppentin-Ausbau, Daschow, Zahren, Gallin, Penzlin,

| — | Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dresenow, Dresenower Mühle, Twietfort, Ganzlin, Tönchow, Wendisch Priborn, Liebhof, Gnevsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dresenow, Dresenower Mühle, Twietfort, Ganzlin, Tönchow, Wendisch Priborn, Liebhof, Gnevsdorf,

| — | Gemeinde Granzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lindenbeck, Greven, Beckendorf, Bahlenrade, Granzin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Granzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lindenbeck, Greven, Beckendorf, Bahlenrade, Granzin,

| — | Gemeinde Grabow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Fresenbrügge, Grabow, Griemoor, Heidehof, Kaltehof, Winkelmoor, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grabow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Fresenbrügge, Grabow, Griemoor, Heidehof, Kaltehof, Winkelmoor,

| — | Gemeinde Groß Laasch mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Laasch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Laasch mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Laasch,

| — | Gemeinde Kremmin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Beckentin, Kremmin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kremmin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Beckentin, Kremmin,

| — | Gemeinde Kritzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Schlemmin, Kritzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kritzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Schlemmin, Kritzow,

| — | Gemeinde Lewitzrand mit dem Ortsteil und Ortslage: Matzlow-Garwitz (teilweise), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lewitzrand mit dem Ortsteil und Ortslage: Matzlow-Garwitz (teilweise),

| — | Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bobzin, Broock, Broock Ausbau, Hof Gischow, Lübz, Lutheran, Lutheran Ausbau, Riederfelde, Ruthen, Wessentin, Wessentin Ausbau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bobzin, Broock, Broock Ausbau, Hof Gischow, Lübz, Lutheran, Lutheran Ausbau, Riederfelde, Ruthen, Wessentin, Wessentin Ausbau,

| — | Gemeinde Neustadt-Glewe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Hohes Feld, Kiez, Klein Laasch, Liebs Siedlung, Neustadt-Glewe, Tuckhude, Wabel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neustadt-Glewe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Hohes Feld, Kiez, Klein Laasch, Liebs Siedlung, Neustadt-Glewe, Tuckhude, Wabel,

| — | Gemeinde Obere Warnow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Grebbin und Wozinkel, Gemarkung Kossebade teilweise, Gemarkung Herzberg mit dem Waldgebiet Bahlenholz bis an die östliche Gemeindegrenze, Gemarkung Woeten unmittelbar östlich und westlich der L16, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Obere Warnow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Grebbin und Wozinkel, Gemarkung Kossebade teilweise, Gemarkung Herzberg mit dem Waldgebiet Bahlenholz bis an die östliche Gemeindegrenze, Gemarkung Woeten unmittelbar östlich und westlich der L16,

| — | Gemeinde Parchim mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dargelütz, Neuhof, Kiekindemark, Neu Klockow, Möderitz, Malchow, Damm, Parchim, Voigtsdorf, Neu Matzlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parchim mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dargelütz, Neuhof, Kiekindemark, Neu Klockow, Möderitz, Malchow, Damm, Parchim, Voigtsdorf, Neu Matzlow,

| — | Gemeinde Passow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Unterbrüz, Brüz, Welzin, Neu Brüz, Weisin, Charlottenhof, Passow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Passow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Unterbrüz, Brüz, Welzin, Neu Brüz, Weisin, Charlottenhof, Passow,

| — | Gemeinde Plau am See mit den Ortsteilen und Ortslagen: Reppentin, Gaarz, Silbermühle, Appelburg, Seelust, Plau-Am See, Plötzenhöhe, Klebe, Lalchow, Quetzin, Heidekrug, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Plau am See mit den Ortsteilen und Ortslagen: Reppentin, Gaarz, Silbermühle, Appelburg, Seelust, Plau-Am See, Plötzenhöhe, Klebe, Lalchow, Quetzin, Heidekrug,

| — | Gemeinde Rom mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lancken, Stralendorf, Rom, Darze, Paarsch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rom mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lancken, Stralendorf, Rom, Darze, Paarsch,

| — | Gemeinde Spornitz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dütschow, Primark, Steinbeck, Spornitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spornitz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dütschow, Primark, Steinbeck, Spornitz,

| — | Gemeinde Werder mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Benthen, Benthen, Tannenhof, Werder. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Werder mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Benthen, Benthen, Tannenhof, Werder.

2.   Eesti

Järgmine I taseme piirangutsoon Eestis:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Kreeka

Järgmised I taseme piirangutsoonid Kreekas:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

4.   Läti

Järgmised I taseme piirangutsoonid Lätis:

| — | Dienvidkurzemes novada, Grobiņas pagasts, Nīcas pagasta daļa uz ziemeļiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada, Grobiņas pagasts, Nīcas pagasta daļa uz ziemeļiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta,

| — | Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes. |
| --- | --- |

—

Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes.

5.   Leedu

Järgmised I taseme piirangutsoonid Leedus:

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė išskyrus Šumskų ir Sasnavos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė išskyrus Šumskų ir Sasnavos seniūnijos,

| — | Palangos miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Palangos miesto savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Pajevonio, Virbalio, Vištyčio seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Pajevonio, Virbalio, Vištyčio seniūnijos.

6.   Ungari

Järgmised I taseme piirangutsoonid Ungaris:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950,

| — | 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

7.   Poola

Järgmised I taseme piirangutsoonid Poolas:

| | w województwie kujawsko - pomorskim:






  — | powiat rypiński, |
| --- | --- | --- |

w województwie kujawsko - pomorskim:

—

powiat rypiński,

| — | powiat brodnicki, |
| --- | --- |

—

powiat brodnicki,

| — | powiat grudziądzki, |
| --- | --- |

—

powiat grudziądzki,

| — | powiat miejski Grudziądz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Grudziądz,

| — | powiat wąbrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat wąbrzeski,

| | w województwie warmińsko-mazurskim:






  — | gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- | --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

—

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

| | w województwie podlaskim:






  — | gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- | --- |

w województwie podlaskim:

—

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| — | gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| — | gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| — | gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim,

| | w województwie mazowieckim:






  — | powiat ostrołęcki, |
| --- | --- | --- |

w województwie mazowieckim:

—

powiat ostrołęcki,

| — | powiat miejski Ostrołęka, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Ostrołęka,

| — | gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim,

| — | powiat miejski Płock, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Płock,

| — | powiat ciechanowski, |
| --- | --- |

—

powiat ciechanowski,

| — | gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim,

| — | powiat sierpecki, |
| --- | --- |

—

powiat sierpecki,

| — | gmina Bieżuń, Lutocin, Siemiątkowo i Żuromin w powiecie żuromińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Bieżuń, Lutocin, Siemiątkowo i Żuromin w powiecie żuromińskim,

| — | część powiatu ostrowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ostrowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Dzieżgowo, Lipowiec Kościelny, Mława, Radzanów, Strzegowo, Stupsk, Szreńsk, Szydłowo, Wiśniewo w powiecie mławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzieżgowo, Lipowiec Kościelny, Mława, Radzanów, Strzegowo, Stupsk, Szreńsk, Szydłowo, Wiśniewo w powiecie mławskim,

| — | powiat przasnyski, |
| --- | --- |

—

powiat przasnyski,

| — | powiat makowski, |
| --- | --- |

—

powiat makowski,

| — | powiat pułtuski, |
| --- | --- |

—

powiat pułtuski,

| — | część powiatu wyszkowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wyszkowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu węgrowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu węgrowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu wołomińskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wołomińskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim,

| — | gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim,

| — | gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| — | powiat gostyniński, |
| --- | --- |

—

powiat gostyniński,

| | w województwie podkarpackim:






  — | gmina Krempna w powiecie jasielskim, |
| --- | --- | --- |

w województwie podkarpackim:

—

gmina Krempna w powiecie jasielskim,

| — | część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| — | gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Przemyśl, część gminy Orły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Przemyśl, część gminy Orły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim,

| — | powiat miejski Przemyśl, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Przemyśl,

| — | gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim,

| — | powiat łańcucki, |
| --- | --- |

—

powiat łańcucki,

| — | gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| — | gmina Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| — | część powiatu dębickiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu dębickiego niewymieniona w części II załącznika I,

| | w województwie świętokrzyskim:






  — | gminy Nowy Korczyn, Solec–Zdrój, Wiślica, Stopnica, Tuczępy, Busko Zdrój w powiecie buskim, |
| --- | --- | --- |

w województwie świętokrzyskim:

—

gminy Nowy Korczyn, Solec–Zdrój, Wiślica, Stopnica, Tuczępy, Busko Zdrój w powiecie buskim,

| — | powiat kazimierski, |
| --- | --- |

—

powiat kazimierski,

| — | powiat skarżyski, |
| --- | --- |

—

powiat skarżyski,

| — | część powiatu opatowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu opatowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu sandomierskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu sandomierskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Bogoria, Osiek, Staszów i część gminy Rytwiany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bogoria, Osiek, Staszów i część gminy Rytwiany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim,

| — | gminy Pawłów, Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Pawłów, Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | powiat ostrowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowiecki,

| — | gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, Słupia Konecka, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, Słupia Konecka, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| — | gminy Bodzentyn, Bieliny, Łagów, Morawica, Nowa Słupia, część gminy Raków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764, część gminy Chęciny położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 762, część gminy Górno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna – Cedzyna oraz na południe od linii wyznaczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Daleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 764 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Daleszyce – Słopiec – Borków, dalej na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 764 do przecięcia z linią rzeki Belnianka, następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzeki Belnianka i Czarna Nida biegnącej do zachodniej granicy gminy w powiecie kieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Bodzentyn, Bieliny, Łagów, Morawica, Nowa Słupia, część gminy Raków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764, część gminy Chęciny położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 762, część gminy Górno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna – Cedzyna oraz na południe od linii wyznaczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Daleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 764 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Daleszyce – Słopiec – Borków, dalej na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 764 do przecięcia z linią rzeki Belnianka, następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzeki Belnianka i Czarna Nida biegnącej do zachodniej granicy gminy w powiecie kieleckim,

| — | gminy Działoszyce, Michałów, Pińczów, Złota w powiecie pińczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Działoszyce, Michałów, Pińczów, Złota w powiecie pińczowskim,

| — | gminy Imielno, Jędrzejów, Nagłowice, Sędziszów, Słupia, Sobków, Wodzisław w powiecie jędrzejowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Imielno, Jędrzejów, Nagłowice, Sędziszów, Słupia, Sobków, Wodzisław w powiecie jędrzejowskim,

| — | gminy Moskorzew, Radków, Secemin, część gminy Włoszczowa położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno – Rogienice – Dąbie – Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec – Nowiny - Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr 742 i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminy w powiecie włoszczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Moskorzew, Radków, Secemin, część gminy Włoszczowa położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno – Rogienice – Dąbie – Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec – Nowiny - Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr 742 i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminy w powiecie włoszczowskim,

| | w województwie łódzkim:






  — | gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- | --- | --- |

w województwie łódzkim:

—

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| — | gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim,

| — | gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim,

| — | powiat miejski Skierniewice, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Skierniewice,

| — | gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| — | gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki, Żelechlinek w powiecie tomaszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki, Żelechlinek w powiecie tomaszowskim,

| | gmina Przedbórz w powiecie radomszczańskim, w województwie pomorskim:






  — | gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- | --- |

gmina Przedbórz w powiecie radomszczańskim, w województwie pomorskim:

—

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| — | gminy Lichnowy, Miłoradz, Malbork z miastem Malbork, część gminy Nowy Staw położna na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lichnowy, Miłoradz, Malbork z miastem Malbork, część gminy Nowy Staw położna na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 w powiecie malborskim,

| — | gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| — | powiat gdański, |
| --- | --- |

—

powiat gdański,

| — | Miasto Gdańsk, |
| --- | --- |

—

Miasto Gdańsk,

| — | powiat tczewski, |
| --- | --- |

—

powiat tczewski,

| — | powiat kwidzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kwidzyński,

| | w województwie lubuskim:






  — | gmina Lubiszyn w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- | --- |

w województwie lubuskim:

—

gmina Lubiszyn w powiecie gorzowskim,

| — | gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

| | w województwie dolnośląskim:






  — | gminy Dziadowa Kłoda, Międzybórz, Syców, Twardogóra, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim, |
| --- | --- | --- |

w województwie dolnośląskim:

—

gminy Dziadowa Kłoda, Międzybórz, Syców, Twardogóra, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim,

| — | gminy Jordanów Śląski, Kobierzyce, Mietków, Sobótka, część gminy Żórawina położona na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jordanów Śląski, Kobierzyce, Mietków, Sobótka, część gminy Żórawina położona na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim,

| — | część gminy Domaniów położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Domaniów położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim,

| — | gmina Wiązów w powiecie strzelińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wiązów w powiecie strzelińskim,

| — | część powiatu średzkiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu średzkiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | miasto Świeradów - Zdrój w powiecie lubańskim, |
| --- | --- |

—

miasto Świeradów - Zdrój w powiecie lubańskim,

| — | gminy Pielgrzymka, miasto Złotoryja, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pielgrzymka, miasto Złotoryja, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim,

| — | gmina Mirsk w powiecie lwóweckim, |
| --- | --- |

—

gmina Mirsk w powiecie lwóweckim,

| — | gminy Janowice Wielkie, Mysłakowice, Stara Kamienica w powiecie karkonoskim, |
| --- | --- |

—

gminy Janowice Wielkie, Mysłakowice, Stara Kamienica w powiecie karkonoskim,

| — | część powiatu miejskiego Jelenia Góra położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 366, |
| --- | --- |

—

część powiatu miejskiego Jelenia Góra położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 366,

| — | gminy Bolków, Męcinka, Mściwojów, Paszowice, miasto Jawor w powiecie jaworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolków, Męcinka, Mściwojów, Paszowice, miasto Jawor w powiecie jaworskim,

| — | gminy Dobromierz, Jaworzyna Śląska, Marcinowice, Strzegom, Żarów w powiecie świdnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobromierz, Jaworzyna Śląska, Marcinowice, Strzegom, Żarów w powiecie świdnickim,

| — | gminy Dzierżoniów, Pieszyce, miasto Bielawa, miasto Dzierżoniów w powiecie dzierżoniowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzierżoniów, Pieszyce, miasto Bielawa, miasto Dzierżoniów w powiecie dzierżoniowskim,

| — | gminy Głuszyca, Mieroszów w powiecie wałbrzyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Głuszyca, Mieroszów w powiecie wałbrzyskim,

| — | gmina Nowa Ruda i miasto Nowa Ruda w powiecie kłodzkim, |
| --- | --- |

—

gmina Nowa Ruda i miasto Nowa Ruda w powiecie kłodzkim,

| — | gminy Kamienna Góra, Marciszów i miasto Kamienna Góra w powiecie kamiennogórskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kamienna Góra, Marciszów i miasto Kamienna Góra w powiecie kamiennogórskim,

| | w województwie wielkopolskim:






  — | gminy Koźmin Wielkopolski, Rozdrażew, miasto Sulmierzyce, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim, |
| --- | --- | --- |

w województwie wielkopolskim:

—

gminy Koźmin Wielkopolski, Rozdrażew, miasto Sulmierzyce, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim,

| — | gminy Brodnica, część gminy Dolsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 437, a nastęnie na wschód od drogi nr 437 biegnącej od skrzyżowania z drogąnr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położóna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na wschód od drogi nr 432 w miejscowości Śrem oraz na wschód od drogi nr 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brodnica, część gminy Dolsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 437, a nastęnie na wschód od drogi nr 437 biegnącej od skrzyżowania z drogąnr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położóna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na wschód od drogi nr 432 w miejscowości Śrem oraz na wschód od drogi nr 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim,

| — | gminy Borek Wielkopolski, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Borek Wielkopolski, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim,

| — | gmina Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gmina Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| — | gmina Czempiń w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

gmina Czempiń w powiecie kościańskim,

| — | gminy Kleszczewo, Kostrzyn, Kórnik, Pobiedziska, Mosina, miasto Puszczykowo, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kleszczewo, Kostrzyn, Kórnik, Pobiedziska, Mosina, miasto Puszczykowo, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| — | gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| — | powiat czarnkowsko-trzcianecki, |
| --- | --- |

—

powiat czarnkowsko-trzcianecki,

| — | część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy w powiecie szamotulskim,

| — | gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- | --- |

—

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| — | gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| — | powiat pleszewski, |
| --- | --- |

—

powiat pleszewski,

| — | gmina Zagórów w powiecie słupeckim, |
| --- | --- |

—

gmina Zagórów w powiecie słupeckim,

| — | gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim,

| — | gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim,

| — | powiat ostrowski, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowski,

| — | powiat miejski Kalisz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Kalisz,

| — | powiat kaliski, |
| --- | --- |

—

powiat kaliski,

| — | powiat turecki, |
| --- | --- |

—

powiat turecki,

| — | gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, Rychwał w powiecie konińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, Rychwał w powiecie konińskim,

| — | powiat kępiński, |
| --- | --- |

—

powiat kępiński,

| — | powiat ostrzeszowski, |
| --- | --- |

—

powiat ostrzeszowski,

| | w województwie opolskim:






  — | gminy Domaszowice, Pokój, część gminy Namysłów położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie namysłowskim, |
| --- | --- | --- |

w województwie opolskim:

—

gminy Domaszowice, Pokój, część gminy Namysłów położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie namysłowskim,

| — | gminy Wołczyn, Kluczbork, Byczyna w powiecie kluczborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wołczyn, Kluczbork, Byczyna w powiecie kluczborskim,

| — | gminy Praszka, Gorzów Śląski część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim, |
| --- | --- |

—

gminy Praszka, Gorzów Śląski część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim,

| — | gmina Grodkóww powiecie brzeskim, |
| --- | --- |

—

gmina Grodkóww powiecie brzeskim,

| — | gminy Komprachcice, Łubniany, Murów, Niemodlin, Tułowice w powiecie opolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Komprachcice, Łubniany, Murów, Niemodlin, Tułowice w powiecie opolskim,

| — | powiat miejski Opole, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Opole,

| | w województwie zachodniopomorskim:






  — | gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, Myślibórz, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- | --- |

w województwie zachodniopomorskim:

—

gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, Myślibórz, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gmina Stare Czarnowo w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Czarnowo w powiecie gryfińskim,

| — | gmina Bielice, Kozielice, Pyrzyce w powiecie pyrzyckim, |
| --- | --- |

—

gmina Bielice, Kozielice, Pyrzyce w powiecie pyrzyckim,

| — | gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim,

| — | część powiatu miejskiego Szczecin położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Odra Zachodnia biegnącą od północnej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 10, następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 10 biegnącą od przecięcia z linią wyznaczoną przez rzekę Odra Zachodnia do wschodniej granicy gminy, |
| --- | --- |

—

część powiatu miejskiego Szczecin położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Odra Zachodnia biegnącą od północnej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 10, następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 10 biegnącą od przecięcia z linią wyznaczoną przez rzekę Odra Zachodnia do wschodniej granicy gminy,

| — | gminy Dobra (Szczecińska), Police w powiecie polickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobra (Szczecińska), Police w powiecie polickim,

| | w województwie małopolskim:






  — | powiat brzeski, |
| --- | --- | --- |

w województwie małopolskim:

—

powiat brzeski,

| — | powiat gorlicki, |
| --- | --- |

—

powiat gorlicki,

| — | powiat proszowicki, |
| --- | --- |

—

powiat proszowicki,

| — | część powiatu nowosądeckiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu nowosądeckiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Czorsztyn, Krościenko nad Dunajcem, Ochotnica Dolna w powiecie nowotarskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czorsztyn, Krościenko nad Dunajcem, Ochotnica Dolna w powiecie nowotarskim,

| — | powiat miejski Nowy Sącz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Nowy Sącz,

| — | powiat tarnowski, |
| --- | --- |

—

powiat tarnowski,

| — | powiat miejski Tarnów, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Tarnów,

| — | część powiatu dąbrowskiego niewymieniona w części III załącznika I. |
| --- | --- |

—

część powiatu dąbrowskiego niewymieniona w części III załącznika I.

8.   Slovakkia

Järgmised I taseme piirangutsoonid Slovakkias:

| — | in the district of Nové Zámky, Sikenička, Pavlová, Bíňa, Kamenín, Kamenný Most, Malá nad Hronom, Belá, Ľubá, Šarkan, Gbelce, Bruty, Mužla, Obid, Štúrovo, Nána, Kamenica nad Hronom, Chľaba, Leľa, Bajtava, Salka, Malé Kosihy, |
| --- | --- |

—

in the district of Nové Zámky, Sikenička, Pavlová, Bíňa, Kamenín, Kamenný Most, Malá nad Hronom, Belá, Ľubá, Šarkan, Gbelce, Bruty, Mužla, Obid, Štúrovo, Nána, Kamenica nad Hronom, Chľaba, Leľa, Bajtava, Salka, Malé Kosihy,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky,

| — | in the district of Levice, the municipalities of Keť, Čata, Pohronský Ruskov, Hronovce, Želiezovce, Zalaba, Malé Ludince, Šalov, Sikenica, Pastovce, Bielovce, Ipeľský Sokolec, Lontov, Kubáňovo, Sazdice, Demandice, Dolné Semerovce, Vyškovce nad Ipľom, Preseľany nad Ipľom, Hrkovce, Tupá, Horné Semerovce, Hokovce, Slatina, Horné Turovce, Veľké Turovce, Šahy, Tešmak, Plášťovce, Ipeľské Uľany, Bátovce, Pečenice, Jabloňovce, Bohunice, Pukanec, Uhliská, |
| --- | --- |

—

in the district of Levice, the municipalities of Keť, Čata, Pohronský Ruskov, Hronovce, Želiezovce, Zalaba, Malé Ludince, Šalov, Sikenica, Pastovce, Bielovce, Ipeľský Sokolec, Lontov, Kubáňovo, Sazdice, Demandice, Dolné Semerovce, Vyškovce nad Ipľom, Preseľany nad Ipľom, Hrkovce, Tupá, Horné Semerovce, Hokovce, Slatina, Horné Turovce, Veľké Turovce, Šahy, Tešmak, Plášťovce, Ipeľské Uľany, Bátovce, Pečenice, Jabloňovce, Bohunice, Pukanec, Uhliská,

| — | in the district of Krupina, the municipalities of Dudince, Terany, Hontianske Moravce, Sudince, Súdovce, Lišov, |
| --- | --- |

—

in the district of Krupina, the municipalities of Dudince, Terany, Hontianske Moravce, Sudince, Súdovce, Lišov,

| — | the whole district of Ružomberok, |
| --- | --- |

—

the whole district of Ružomberok,

| — | in the region of Turčianske Teplice, municipalties of Turček, Horná Štubňa, Čremošné, Háj, Rakša, Mošovce, |
| --- | --- |

—

in the region of Turčianske Teplice, municipalties of Turček, Horná Štubňa, Čremošné, Háj, Rakša, Mošovce,

| — | in the district of Martin, municipalties of Blatnica, Folkušová, Necpaly, |
| --- | --- |

—

in the district of Martin, municipalties of Blatnica, Folkušová, Necpaly,

| — | in the district of Dolný Kubín, the municipalities of Kraľovany, Žaškov, Jasenová, Vyšný Kubín, Oravská Poruba, Leštiny, Osádka, Malatiná, Chlebnice, Krivá, |
| --- | --- |

—

in the district of Dolný Kubín, the municipalities of Kraľovany, Žaškov, Jasenová, Vyšný Kubín, Oravská Poruba, Leštiny, Osádka, Malatiná, Chlebnice, Krivá,

| — | in the district of Tvrdošín, the municipalities of Oravský Biely Potok, Habovka, Zuberec, |
| --- | --- |

—

in the district of Tvrdošín, the municipalities of Oravský Biely Potok, Habovka, Zuberec,

| — | in the district of Žarnovica, the municipalities of Rudno nad Hronom, Voznica, Hodruša-Hámre, |
| --- | --- |

—

in the district of Žarnovica, the municipalities of Rudno nad Hronom, Voznica, Hodruša-Hámre,

| — | the whole district of Žiar nad Hronom, except municipalities included in zone II. |
| --- | --- |

—

the whole district of Žiar nad Hronom, except municipalities included in zone II.

9.   Itaalia

Järgmised I taseme piirangutsoonid Itaalias:

| | Piedmont Region:






  — | in the province of Alessandria, the municipalities of Casalnoceto, Oviglio, Tortona, Viguzzolo, Frugarolo, Bergamasco, Castellar Guidobono, Berzano Di Tortona, Cerreto Grue, Carbonara Scrivia, Casasco, Carentino, Frascaro, Paderna, Montegioco, Spineto Scrivia, Villaromagnano, Pozzolo Formigaro, Momperone, Merana, Monleale, Terzo, Borgoratto Alessandrino, Casal Cermelli, Montemarzino, Bistagno, Castellazzo Bormida, Bosco Marengo, Castelspina, Volpeglino, Alice Bel Colle, Gamalero, Volpedo, Pozzol Groppo, Sarezzano, |
| --- | --- | --- |

Piedmont Region:

—

in the province of Alessandria, the municipalities of Casalnoceto, Oviglio, Tortona, Viguzzolo, Frugarolo, Bergamasco, Castellar Guidobono, Berzano Di Tortona, Cerreto Grue, Carbonara Scrivia, Casasco, Carentino, Frascaro, Paderna, Montegioco, Spineto Scrivia, Villaromagnano, Pozzolo Formigaro, Momperone, Merana, Monleale, Terzo, Borgoratto Alessandrino, Casal Cermelli, Montemarzino, Bistagno, Castellazzo Bormida, Bosco Marengo, Castelspina, Volpeglino, Alice Bel Colle, Gamalero, Volpedo, Pozzol Groppo, Sarezzano,

| — | in the province of Asti, the municipalities of Olmo Gentile, Nizza Monferrato, Incisa Scapaccino, Roccaverano, Castel Boglione, Mombaruzzo, Maranzana, Castel Rocchero, Rocchetta Palafea, Castelletto Molina, Castelnuovo Belbo, Montabone, Quaranti, Fontanile, Calamandrana, Bruno, Sessame, Monastero Bormida, Bubbio, Cassinasco, Serole, Loazzolo, Cessole, Vesime, San Giorgio Scarampi, |
| --- | --- |

—

in the province of Asti, the municipalities of Olmo Gentile, Nizza Monferrato, Incisa Scapaccino, Roccaverano, Castel Boglione, Mombaruzzo, Maranzana, Castel Rocchero, Rocchetta Palafea, Castelletto Molina, Castelnuovo Belbo, Montabone, Quaranti, Fontanile, Calamandrana, Bruno, Sessame, Monastero Bormida, Bubbio, Cassinasco, Serole, Loazzolo, Cessole, Vesime, San Giorgio Scarampi,

| — | in the province of Cuneo, the municipalities of Bergolo, Pezzolo Valle Uzzone, Cortemilia, Levice, Castelletto Uzzone, Perletto, |
| --- | --- |

—

in the province of Cuneo, the municipalities of Bergolo, Pezzolo Valle Uzzone, Cortemilia, Levice, Castelletto Uzzone, Perletto,

| | Liguria Region:






  — | in the province of Genova, the Municipalities of Rovegno, Rapallo, Portofino, Cicagna, Avegno, Montebruno, Santa Margherita Ligure, Favale Di Malvaro, Recco, Camogli, Moconesi, Tribogna, Fascia, Uscio, Gorreto, Fontanigorda, Neirone, Rondanina, Lorsica, Propata; |
| --- | --- | --- |

Liguria Region:

—

in the province of Genova, the Municipalities of Rovegno, Rapallo, Portofino, Cicagna, Avegno, Montebruno, Santa Margherita Ligure, Favale Di Malvaro, Recco, Camogli, Moconesi, Tribogna, Fascia, Uscio, Gorreto, Fontanigorda, Neirone, Rondanina, Lorsica, Propata;

| — | in the province of Savona, the municipalities of Cairo Montenotte, Quiliano, Dego, Altare, Piana Crixia, Giusvalla, Albissola Marina, Savona, |
| --- | --- |

—

in the province of Savona, the municipalities of Cairo Montenotte, Quiliano, Dego, Altare, Piana Crixia, Giusvalla, Albissola Marina, Savona,

| | Emilia-Romagna Region:






  — | in the province of Piacenza, the municipalities of Ottone, Zerba, |
| --- | --- | --- |

Emilia-Romagna Region:

—

in the province of Piacenza, the municipalities of Ottone, Zerba,

| | Lombardia Region:






  — | in the province of Pavia, the municipalities of Rocca Susella, Montesegale, Menconico, Val Di Nizza, Bagnaria, Santa Margherita Di Staffora, Ponte Nizza, Brallo Di Pregola, Varzi, Godiasco, Cecima, |
| --- | --- | --- |

Lombardia Region:

—

in the province of Pavia, the municipalities of Rocca Susella, Montesegale, Menconico, Val Di Nizza, Bagnaria, Santa Margherita Di Staffora, Ponte Nizza, Brallo Di Pregola, Varzi, Godiasco, Cecima,

| | Lazio Region:






  — | in the province of Rome,
  North: the municipalities of Riano, Castelnuovo di Porto, Capena, Fiano Romano, Morlupo, Sacrofano, Magliano Romano, Formello, Campagnano di Roma, Anguillara;
  West: the municipality of Fiumicino;
  South: the municipality of Rome between the boundaries of the municipality of Fiumicino (West), the limits of Zone 3 (North), the Tiber river up to the intersection with the Grande Raccordo Anulare GRA Highway, the Grande Raccordo Anulare GRA Highway up to the intersection with A24 Highway, A24 Highway up to the intersection with Viale del Tecnopolo, viale del Tecnopolo up to the intersection with the boundaries of the municipality of Guidonia Montecelio;
  East: the municipalities of Guidonia Montecelio, Montelibretti, Palombara Sabina, Monterotondo, Mentana, Sant’Angelo Romano, Fonte Nuova. |
| --- | --- | --- |

Lazio Region:

—

in the province of Rome,

North: the municipalities of Riano, Castelnuovo di Porto, Capena, Fiano Romano, Morlupo, Sacrofano, Magliano Romano, Formello, Campagnano di Roma, Anguillara;

West: the municipality of Fiumicino;

South: the municipality of Rome between the boundaries of the municipality of Fiumicino (West), the limits of Zone 3 (North), the Tiber river up to the intersection with the Grande Raccordo Anulare GRA Highway, the Grande Raccordo Anulare GRA Highway up to the intersection with A24 Highway, A24 Highway up to the intersection with Viale del Tecnopolo, viale del Tecnopolo up to the intersection with the boundaries of the municipality of Guidonia Montecelio;

East: the municipalities of Guidonia Montecelio, Montelibretti, Palombara Sabina, Monterotondo, Mentana, Sant’Angelo Romano, Fonte Nuova.

10.   Tšehhi Vabariik

Järgmised I taseme piirangutsoonid Tšehhi Vabariigis:

| | Region of Liberec:






  — | in the district of Liberec, the municipalities of Hrádek nad Nisou, Oldřichov v Hájích, Grabštejn, Václavice u Hrádku nad Nisou, Horní Vítkov, Dolní Vítkov, Bílý Kostel nad Nisou, Dolní Chrastava, Horní Chrastava, Chrastava I, Nová Ves u Chrastavy, Mlýnice, Albrechtice u Frýdlantu, Kristiánov, Heřmanice u Frýdlantu, Dětřichov u Frýdlantu, Mníšek u Liberce, Oldřichov na Hranicích, Machnín, Svárov u Liberce, Desná I, Krásná Studánka, Stráž nad Nisou, Fojtka, Radčice u Krásné Studánky, Kateřinky u Liberce, Staré Pavlovice, Nové Pavlovice, Růžodol I, Františkov u Liberce, Liberec, Ruprechtice, Rudolfov, Horní Růžodol, Rochlice u Liberce, Starý Harcov, Vratislavice nad Nisou, Kunratice u Liberce, Proseč nad Nisou, Lukášov, Rýnovice, Jablonec nad Nisou, Jablonecké Paseky, Jindřichov nad Nisou, Mšeno nad Nisou, Lučany nad Nisou, Smržovka, Tanvald, Jiřetín pod Bukovou, Dolní Maxov, Antonínov, Horní Maxov, Karlov u Josefova Dolu, Loučná nad Nisou, Hraničná nad Nisou, Janov nad Nisou, Bedřichov u Jablonce nad Nisou, Josefův Důl u Jablonce nad Nisou, Albrechtice v Jizerských horách, Desná III, Polubný, Harrachov, Jizerka, Hejnice, Bílý Potok pod Smrkem. |
| --- | --- | --- |

Region of Liberec:

—

in the district of Liberec, the municipalities of Hrádek nad Nisou, Oldřichov v Hájích, Grabštejn, Václavice u Hrádku nad Nisou, Horní Vítkov, Dolní Vítkov, Bílý Kostel nad Nisou, Dolní Chrastava, Horní Chrastava, Chrastava I, Nová Ves u Chrastavy, Mlýnice, Albrechtice u Frýdlantu, Kristiánov, Heřmanice u Frýdlantu, Dětřichov u Frýdlantu, Mníšek u Liberce, Oldřichov na Hranicích, Machnín, Svárov u Liberce, Desná I, Krásná Studánka, Stráž nad Nisou, Fojtka, Radčice u Krásné Studánky, Kateřinky u Liberce, Staré Pavlovice, Nové Pavlovice, Růžodol I, Františkov u Liberce, Liberec, Ruprechtice, Rudolfov, Horní Růžodol, Rochlice u Liberce, Starý Harcov, Vratislavice nad Nisou, Kunratice u Liberce, Proseč nad Nisou, Lukášov, Rýnovice, Jablonec nad Nisou, Jablonecké Paseky, Jindřichov nad Nisou, Mšeno nad Nisou, Lučany nad Nisou, Smržovka, Tanvald, Jiřetín pod Bukovou, Dolní Maxov, Antonínov, Horní Maxov, Karlov u Josefova Dolu, Loučná nad Nisou, Hraničná nad Nisou, Janov nad Nisou, Bedřichov u Jablonce nad Nisou, Josefův Důl u Jablonce nad Nisou, Albrechtice v Jizerských horách, Desná III, Polubný, Harrachov, Jizerka, Hejnice, Bílý Potok pod Smrkem.

II OSA

1.   Bulgaaria

Järgmised II taseme piirangutsoonid Bulgaarias:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Blagoevgrad excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Burgas, |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas,

| — | the whole region of Varna excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Shumen, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Vratza. |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza.

2.   Saksamaa

Järgmised II taseme piirangutsoonid Saksamaal:

| | Bundesland Brandenburg:






  — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Grunow-Dammendorf, |
| --- | --- | --- | --- |

Bundesland Brandenburg:

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Grunow-Dammendorf,

| — | Gemeinde Mixdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mixdorf

| — | Gemeinde Schlaubetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schlaubetal,

| — | Gemeinde Neuzelle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuzelle,

| — | Gemeinde Neißemünde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neißemünde,

| — | Gemeinde Lawitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lawitz,

| — | Gemeinde Eisenhüttenstadt, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Eisenhüttenstadt,

| — | Gemeinde Vogelsang, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vogelsang,

| — | Gemeinde Ziltendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziltendorf,

| — | Gemeinde Wiesenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesenau,

| — | Gemeinde Friedland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedland,

| — | Gemeinde Siehdichum, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siehdichum,

| — | Gemeinde Müllrose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müllrose,

| — | Gemeinde Briesen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen,

| — | Gemeinde Jacobsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jacobsdorf

| — | Gemeinde Groß Lindow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Lindow,

| — | Gemeinde Brieskow-Finkenheerd, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brieskow-Finkenheerd,

| — | Gemeinde Ragow-Merz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ragow-Merz,

| — | Gemeinde Beeskow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Beeskow,

| — | Gemeinde Rietz-Neuendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietz-Neuendorf,

| — | Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche,

| — | Gemeinde Langewahl, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langewahl,

| — | Gemeinde Berkenbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkenbrück,

| — | Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Arensdorf und Demitz und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf östlich der L 36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande südlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Arensdorf und Demitz und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf östlich der L 36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande südlich der L36,

| — | Gemeinde Fürstenwalde östlich der B 168 und südlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fürstenwalde östlich der B 168 und südlich der L36,

| — | Gemeinde Diensdorf-Radlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diensdorf-Radlow,

| — | Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246,

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35,

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Jamlitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Jamlitz,

| — | Gemeinde Lieberose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lieberose,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Schenkendöbern, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Schenkendöbern,

| — | Gemeinde Guben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guben,

| — | Gemeinde Jänschwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jänschwalde,

| — | Gemeinde Tauer, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauer,

| — | Gemeinde Peitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Peitz,

| — | Gemeinde Kolkwitz mit den Gemarkungen Klein Gaglow, Hähnchen, Kolkwitz, Glinzig und Krieschow südlich der BAB 15, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kolkwitz mit den Gemarkungen Klein Gaglow, Hähnchen, Kolkwitz, Glinzig und Krieschow südlich der BAB 15,

| — | Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Preilack, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Preilack,

| — | Gemeinde Teichland mit der Gemarkung Bärenbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland mit der Gemarkung Bärenbrück,

| — | Gemeinde Heinersbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heinersbrück,

| — | Gemeinde Forst, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Forst,

| — | Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf,

| — | Gemeinde Neiße-Malxetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neiße-Malxetal,

| — | Gemeinde Jämlitz-Klein Düben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jämlitz-Klein Düben,

| — | Gemeinde Tschernitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tschernitz,

| — | Gemeinde Döbern, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Döbern,

| — | Gemeinde Felixsee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Felixsee,

| — | Gemeinde Wiesengrund, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesengrund,

| — | Gemeinde Spremberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spremberg,

| — | Gemeinde Welzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Welzow,

| — | Gemeinde Neuhausen/Spree, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhausen/Spree,

| — | Gemeinde Drebkau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drebkau,

| — | Kreisfreie Stadt Cottbus mit den Gemarkungen Kahren, Gallinchen, Groß Gaglow und der Gemarkung Kiekebusch südlich der BAB 15, |
| --- | --- |

—

Kreisfreie Stadt Cottbus mit den Gemarkungen Kahren, Gallinchen, Groß Gaglow und der Gemarkung Kiekebusch südlich der BAB 15,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Bleyen-Genschmar, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Bleyen-Genschmar,

| — | Gemeinde Neuhardenberg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhardenberg

| — | Gemeinde Golzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Golzow,

| — | Gemeinde Küstriner Vorland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Küstriner Vorland,

| — | Gemeinde Alt Tucheband, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Alt Tucheband,

| — | Gemeinde Reitwein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reitwein,

| — | Gemeinde Podelzig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Podelzig,

| — | Gemeinde Gusow-Platkow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gusow-Platkow,

| — | Gemeinde Seelow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Seelow,

| — | Gemeinde Vierlinden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierlinden,

| — | Gemeinde Lindendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindendorf,

| — | Gemeinde Fichtenhöhe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fichtenhöhe,

| — | Gemeinde Lietzen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lietzen,

| — | Gemeinde Falkenhagen (Mark), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenhagen (Mark),

| — | Gemeinde Zeschdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeschdorf,

| — | Gemeinde Treplin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Treplin,

| — | Gemeinde Lebus, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lebus,

| — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf,

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf und Gemeinde Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben“ weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin und Kunersdorf – östlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf und Gemeinde Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben“ weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin und Kunersdorf – östlich der B167,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen, Altranft, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohenwutzen, Schiffmühle, Hohensaaten und Neuenhagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen, Altranft, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohenwutzen, Schiffmühle, Hohensaaten und Neuenhagen,

| — | Gemeinde Falkenberg mit der Gemarkung Falkenberg östlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenberg mit der Gemarkung Falkenberg östlich der L35,

| — | Gemeinde Oderaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderaue,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen, Jäckelsbruch, Neugaul, Beauregard, Eichwerder, Rathsdorf – östlich der B167 und Wriezen – östlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen, Jäckelsbruch, Neugaul, Beauregard, Eichwerder, Rathsdorf – östlich der B167 und Wriezen – östlich der B167,

| — | Gemeinde Neulewin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neulewin,

| — | Gemeinde Neutrebbin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neutrebbin,

| — | Gemeinde Letschin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Letschin,

| — | Gemeinde Zechin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zechin,

| — | Landkreis Barnim:






  — | Gemeinde Lunow-Stolzenhagen, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Barnim:

—

Gemeinde Lunow-Stolzenhagen,

| — | Gemeinde Parsteinsee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parsteinsee,

| — | Gemeinde Oderberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderberg,

| — | Gemeinde Liepe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Liepe,

| — | Gemeinde Hohenfinow (nördlich der B167), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenfinow (nördlich der B167),

| — | Gemeinde Niederfinow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederfinow,

| — | Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit den Gemarkungen Eberswalde nördlich der B167 und östlich der L200, Sommerfelde und Tornow nördlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit den Gemarkungen Eberswalde nördlich der B167 und östlich der L200, Sommerfelde und Tornow nördlich der B167,

| — | Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Brodowin, Chorin östlich der L200, Serwest, Neuehütte, Sandkrug östlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Brodowin, Chorin östlich der L200, Serwest, Neuehütte, Sandkrug östlich der L200,

| — | Gemeinde Ziethen mit der Gemarkung Klein Ziethen östlich der Serwester Dorfstraße und östlich der B198, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziethen mit der Gemarkung Klein Ziethen östlich der Serwester Dorfstraße und östlich der B198,

| — | Landkreis Uckermark:






  — | Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Crussow, Stolpe, Gellmersdorf, Neukünkendorf, Bölkendorf, Herzsprung, Schmargendorf und den Gemarkungen Angermünde südlich und südöstlich der B2 und Dobberzin südlich der B2, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Uckermark:

—

Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Crussow, Stolpe, Gellmersdorf, Neukünkendorf, Bölkendorf, Herzsprung, Schmargendorf und den Gemarkungen Angermünde südlich und südöstlich der B2 und Dobberzin südlich der B2,

| — | Gemeinde Schwedt mit den Gemarkungen Criewen, Zützen, Schwedt, Stendell, Kummerow, Kunow, Vierraden, Blumenhagen, Oderbruchwiesen, Enkelsee, Gatow, Hohenfelde, Schöneberg, Flemsdorf und der Gemarkung Felchow östlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwedt mit den Gemarkungen Criewen, Zützen, Schwedt, Stendell, Kummerow, Kunow, Vierraden, Blumenhagen, Oderbruchwiesen, Enkelsee, Gatow, Hohenfelde, Schöneberg, Flemsdorf und der Gemarkung Felchow östlich der B2,

| — | Gemeinde Pinnow südlich und östlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pinnow südlich und östlich der B2,

| — | Gemeinde Berkholz-Meyenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkholz-Meyenburg,

| — | Gemeinde Mark Landin mit der Gemarkung Landin südlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mark Landin mit der Gemarkung Landin südlich der B2,

| — | Gemeinde Casekow mit der Gemarkung Woltersdorf und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow östlich der L272 und südlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Casekow mit der Gemarkung Woltersdorf und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow östlich der L272 und südlich der L27,

| — | Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Groß Pinnow und der Gemarkung Hohenselchow südlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Groß Pinnow und der Gemarkung Hohenselchow südlich der L27,

| — | Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Friedrichsthal und den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf südlich der L27 und der B2 bis Kastanienallee, dort links abbiegend dem Schülerweg folgend bis Höhe Bahnhof, von hier in östlicher Richtung den Salveybach kreuzend bis zum Tantower Weg, diesen in nördlicher Richtung bis zu Stettiner Straße, diese weiter folgend bis zur B2, dieser in nördlicher Richtung folgend, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Friedrichsthal und den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf südlich der L27 und der B2 bis Kastanienallee, dort links abbiegend dem Schülerweg folgend bis Höhe Bahnhof, von hier in östlicher Richtung den Salveybach kreuzend bis zum Tantower Weg, diesen in nördlicher Richtung bis zu Stettiner Straße, diese weiter folgend bis zur B2, dieser in nördlicher Richtung folgend,

| — | Gemeinde Mescherin mit der Gemarkung Mescherin, der Gemarkung Neurochlitz östlich der B2 und der Gemarkung Rosow nördlich der K 7311, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mescherin mit der Gemarkung Mescherin, der Gemarkung Neurochlitz östlich der B2 und der Gemarkung Rosow nördlich der K 7311,

| — | Gemeinde Passow mit der Gemarkung Jamikow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Passow mit der Gemarkung Jamikow,

| — | Kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder), |
| --- | --- |

—

Kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder),

| — | Landkreis Prignitz:






  — | Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Neuhof und Kribbe und den Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin östlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Prignitz:

—

Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Neuhof und Kribbe und den Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin östlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona,

| — | Gemeinde Berge, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berge,

| — | Gemeinde Pirow mit den Gemarkungen Hülsebeck, Pirow, Bresch und Burow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pirow mit den Gemarkungen Hülsebeck, Pirow, Bresch und Burow,

| — | Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Sagast, Nettelbeck, Porep, Lütkendorf, Putlitz, Weitgendorf und Telschow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Sagast, Nettelbeck, Porep, Lütkendorf, Putlitz, Weitgendorf und Telschow,

| — | Gemeinde Marienfließ mit den Gemarkungen Jännersdorf, Stepenitz und Krempendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Marienfließ mit den Gemarkungen Jännersdorf, Stepenitz und Krempendorf,

| — | Landkreis Oberspreewald-Lausitz:






  — | Gemeinde Vetschau mit den Gemarkungen Wüstenhain und Laasow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oberspreewald-Lausitz:

—

Gemeinde Vetschau mit den Gemarkungen Wüstenhain und Laasow,

| — | Gemeinde Altdöbern mit den Gemarkungen Reddern, Ranzow, Pritzen, Altdöbern östlich der Bahnstrecke Altdöbern –Großräschen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altdöbern mit den Gemarkungen Reddern, Ranzow, Pritzen, Altdöbern östlich der Bahnstrecke Altdöbern –Großräschen,

| — | Gemeinde Großräschen mit den Gemarkungen Woschkow, Dörrwalde, Allmosen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großräschen mit den Gemarkungen Woschkow, Dörrwalde, Allmosen,

| — | Gemeinde Neu-Seeland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neu-Seeland,

| — | Gemeinde Neupetershain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neupetershain,

| — | Gemeinde Senftenberg mit der Gemarkungen Peickwitz, Sedlitz, Kleinkoschen, Großkoschen und Hosena, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Senftenberg mit der Gemarkungen Peickwitz, Sedlitz, Kleinkoschen, Großkoschen und Hosena,

| — | Gemeinde Hohenbocka, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenbocka,

| — | Gemeinde Grünewald, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grünewald,

| — | Gemeinde Hermsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hermsdorf,

| — | Gemeinde Kroppen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kroppen,

| — | Gemeinde Ortrand, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ortrand,

| — | Gemeinde Großkmehlen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großkmehlen,

| — | Gemeinde Lindenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindenau,

| — | Gemeinde Frauendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Frauendorf,

| — | Gemeinde Ruhland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ruhland,

| — | Gemeinde Guteborn |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guteborn

| — | Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Schwarzbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Schwarzbach,

| | Bundesland Sachsen:






  — | Landkreis Bautzen, |
| --- | --- | --- |

Bundesland Sachsen:

—

Landkreis Bautzen,

| — | Stadt Dresden:






  — | Stadtgebiet nördlich der BAB4 bis zum Verlauf westlich der Elbe, dann nördlich der B6, |
| --- | --- | --- |

—

Stadt Dresden:

—

Stadtgebiet nördlich der BAB4 bis zum Verlauf westlich der Elbe, dann nördlich der B6,

| — | Landkreis Görlitz, |
| --- | --- |

—

Landkreis Görlitz,

| — | Landkreis Meißen:






  — | Gemeinde Diera-Zehren östlich der Elbe, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Meißen:

—

Gemeinde Diera-Zehren östlich der Elbe,

| — | Gemeinde Ebersbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ebersbach,

| — | Gemeinde Glaubitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Glaubitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Gemeinde Klipphausen östlich der S177, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klipphausen östlich der S177,

| — | Gemeinde Lampertswalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lampertswalde,

| — | Gemeinde Moritzburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Moritzburg,

| — | Gemeinde Niederau östlich der B101, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederau östlich der B101,

| — | Gemeinde Nünchritz östlich der Elbe und südlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nünchritz östlich der Elbe und südlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Gemeinde Priestewitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Priestewitz,

| — | Gemeinde Röderaue östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Röderaue östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Gemeinde Schönfeld, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schönfeld,

| — | Gemeinde Stadt Coswig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Coswig,

| — | Gemeinde Stadt Gröditz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Gröditz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Gemeinde Stadt Großenhain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Großenhain,

| — | Gemeinde Stadt Meißen östlich des Straßenverlaufs der S177 bis zur B6, dann B6 bis zur B101, ab der B101 Elbtalbrücke Richtung Norden östlich der Elbe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Meißen östlich des Straßenverlaufs der S177 bis zur B6, dann B6 bis zur B101, ab der B101 Elbtalbrücke Richtung Norden östlich der Elbe,

| — | Gemeinde Stadt Radebeul, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radebeul,

| — | Gemeinde Stadt Radeburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radeburg,

| — | Gemeinde Thiendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Thiendorf,

| — | Gemeinde Weinböhla, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weinböhla,

| — | Gemeinde Wülknitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wülknitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:






  — | Gemeinde Stadt Wilsdruff nördlich der BAB4 zwischen den Abfahren Wilsdruff und Dreieck Dresden-West, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:

—

Gemeinde Stadt Wilsdruff nördlich der BAB4 zwischen den Abfahren Wilsdruff und Dreieck Dresden-West,

| | Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:






  — | Landkreis Ludwigslust-Parchim:






  — | Gemeinde Balow mit dem Ortsteil: Balow, |
| --- | --- | --- | --- |

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:

—

Landkreis Ludwigslust-Parchim:

—

Gemeinde Balow mit dem Ortsteil: Balow,

| — | Gemeinde Brunow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bauerkuhl, Brunow (bei Ludwigslust), Klüß, Löcknitz (bei Parchim), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brunow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bauerkuhl, Brunow (bei Ludwigslust), Klüß, Löcknitz (bei Parchim),

| — | Gemeinde Dambeck mit dem Ortsteil und der Ortslage: Dambeck (bei Ludwigslust), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dambeck mit dem Ortsteil und der Ortslage: Dambeck (bei Ludwigslust),

| — | Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barackendorf, Hof Retzow, Klein Damerow, Retzow, Wangelin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barackendorf, Hof Retzow, Klein Damerow, Retzow, Wangelin,

| — | Gemeinde Gehlsbach mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Darß, Darß, Hof Karbow, Karbow, Karbow-Ausbau, Quaßlin, Quaßlin Hof, Quaßliner Mühle, Vietlübbe, Wahlstorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gehlsbach mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Darß, Darß, Hof Karbow, Karbow, Karbow-Ausbau, Quaßlin, Quaßlin Hof, Quaßliner Mühle, Vietlübbe, Wahlstorf

| — | Gemeinde Groß Godems mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Godems, Klein Godems, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Godems mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Godems, Klein Godems,

| — | Gemeinde Karrenzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Herzfeld, Karrenzin, Karrenzin-Ausbau, Neu Herzfeld, Repzin, Wulfsahl, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Karrenzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Herzfeld, Karrenzin, Karrenzin-Ausbau, Neu Herzfeld, Repzin, Wulfsahl,

| — | Gemeinde Kreien mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Kreien, Hof Kreien, Kolonie Kreien, Kreien, Wilsen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreien mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Kreien, Hof Kreien, Kolonie Kreien, Kreien, Wilsen,

| — | Gemeinde Kritzow mit dem Ortsteil und der Ortslage: Benzin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kritzow mit dem Ortsteil und der Ortslage: Benzin,

| — | Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Burow, Gischow, Meyerberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Burow, Gischow, Meyerberg,

| — | Gemeinde Möllenbeck mit den Ortsteilen und Ortslagen: Carlshof, Horst, Menzendorf, Möllenbeck, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Möllenbeck mit den Ortsteilen und Ortslagen: Carlshof, Horst, Menzendorf, Möllenbeck,

| — | Gemeinde Muchow mit dem Ortsteil und Ortslage: Muchow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Muchow mit dem Ortsteil und Ortslage: Muchow,

| — | Gemeinde Parchim mit dem Ortsteil und Ortslage: Slate, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parchim mit dem Ortsteil und Ortslage: Slate,

| — | Gemeinde Prislich mit den Ortsteilen und Ortslagen: Marienhof, Neese, Prislich, Werle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prislich mit den Ortsteilen und Ortslagen: Marienhof, Neese, Prislich, Werle,

| — | Gemeinde Rom mit dem Ortsteil und Ortslage: Klein Niendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rom mit dem Ortsteil und Ortslage: Klein Niendorf,

| — | Gemeinde Ruhner Berge mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dorf Poltnitz, Drenkow, Griebow, Jarchow, Leppin, Malow, Malower Mühle, Marnitz, Mentin, Mooster, Poitendorf, Poltnitz, Suckow, Tessenow, Zachow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ruhner Berge mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dorf Poltnitz, Drenkow, Griebow, Jarchow, Leppin, Malow, Malower Mühle, Marnitz, Mentin, Mooster, Poitendorf, Poltnitz, Suckow, Tessenow, Zachow,

| — | Gemeinde Siggelkow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Pankow, Klein Pankow, Neuburg, Redlin, Siggelkow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siggelkow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Pankow, Klein Pankow, Neuburg, Redlin, Siggelkow,

| — | Gemeinde Stolpe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barkow, Granzin, Stolpe Ausbau, Stolpe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stolpe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barkow, Granzin, Stolpe Ausbau, Stolpe,

| — | Gemeinde Ziegendorf mit den Ortsteilen und Ortslagen: Drefahl, Meierstorf, Neu Drefahl, Pampin, Platschow, Stresendorf, Ziegendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziegendorf mit den Ortsteilen und Ortslagen: Drefahl, Meierstorf, Neu Drefahl, Pampin, Platschow, Stresendorf, Ziegendorf,

| — | Gemeinde Zierzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kolbow, Zierzow. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zierzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kolbow, Zierzow.

3.   Eesti

Järgmine II taseme piirangutsoon Eestis:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Läti

Järgmised II taseme piirangutsoonid Lätis:

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Augšdaugavas novads, |
| --- | --- |

—

Augšdaugavas novads,

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Vaiņodes, Gaviezes, Rucavas, Vērgales, Medzes pagasts, Nīcas pagasta daļa uz dienvidiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Vaiņodes, Gaviezes, Rucavas, Vērgales, Medzes pagasts, Nīcas pagasta daļa uz dienvidiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Kuldīgas novada Alsungas, Gudenieku, Kurmāles, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Ēdoles, Īvandes, Rumbas, Padures pagasts, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Alsungas, Gudenieku, Kurmāles, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Ēdoles, Īvandes, Rumbas, Padures pagasts, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Kuldīgas pilsēta,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Valmieras novads, |
| --- | --- |

—

Valmieras novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Daugavpils valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Daugavpils valstspilsētas pašvaldība,

| — | Jelgavas valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Jelgavas valstspilsētas pašvaldība,

| — | Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība,

| — | Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība. |
| --- | --- |

—

Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība.

5.   Leedu

Järgmised II taseme piirangutsoonid Leedus:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Juodaičių, Seredžiaus, Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Juodaičių, Seredžiaus, Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė: Kazlų Rūdos seniūnija, išskyrus vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, Plutiškių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė: Kazlų Rūdos seniūnija, išskyrus vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, Plutiškių seniūnija,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kražių, Liolių, Tytuvėnų, Tytuvėnų apylinkių, Pakražančio ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kražių, Liolių, Tytuvėnų, Tytuvėnų apylinkių, Pakražančio ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių ir Videniškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių ir Videniškių seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Kriūkų, Lekėčių ir Lukšių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Kriūkų, Lekėčių ir Lukšių seniūnijos,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė: Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kužių, Meškuičių, Raudėnų, Šakynos ir Šiaulių kaimiškosios seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė: Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kužių, Meškuičių, Raudėnų, Šakynos ir Šiaulių kaimiškosios seniūnijos,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Kernavės, Musninkų ir Širvintų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Kernavės, Musninkų ir Širvintų seniūnijos,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė: Deltuvos, Lyduokių, Pabaisko, Pivonijos, Siesikų, Šešuolių, Taujėnų, Ukmergės miesto, Veprių, Vidiškių ir Žemaitkiemo seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė: Deltuvos, Lyduokių, Pabaisko, Pivonijos, Siesikų, Šešuolių, Taujėnų, Ukmergės miesto, Veprių, Vidiškių ir Žemaitkiemo seniūnijos,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų ir Zujūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų ir Zujūnų seniūnijos,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Ungari

Järgmised II taseme piirangutsoonid Ungaris:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

7.   Poola

Järgmised II taseme piirangutsoonid Poolas:

| | w województwie warmińsko-mazurskim:






  — | gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- | --- | --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

—

gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| — | powiat elbląski, |
| --- | --- |

—

powiat elbląski,

| — | powiat miejski Elbląg, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Elbląg,

| — | część powiatu gołdapskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu gołdapskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat piski, |
| --- | --- |

—

powiat piski,

| — | powiat bartoszycki, |
| --- | --- |

—

powiat bartoszycki,

| — | część powiatu oleckiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu oleckiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu giżyckiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu giżyckiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat braniewski, |
| --- | --- |

—

powiat braniewski,

| — | powiat kętrzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kętrzyński,

| — | powiat lidzbarski, |
| --- | --- |

—

powiat lidzbarski,

| — | gminy Dźwierzuty Jedwabno, Pasym, Świętajno, Szczytno i miasto Szczytno w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dźwierzuty Jedwabno, Pasym, Świętajno, Szczytno i miasto Szczytno w powiecie szczycieńskim,

| — | powiat mrągowski, |
| --- | --- |

—

powiat mrągowski,

| — | część powiatu węgorzewskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu węgorzewskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat olsztyński, |
| --- | --- |

—

powiat olsztyński,

| — | powiat miejski Olsztyn, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Olsztyn,

| — | powiat nidzicki, |
| --- | --- |

—

powiat nidzicki,

| — | gminy Kisielice, Susz, Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kisielice, Susz, Zalewo w powiecie iławskim,

| — | część powiatu ostródzkiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ostródzkiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | gmina Iłowo – Osada, część gminy wiejskiej Działdowo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wchodniej do zachodniej granicy gminy, część gminy Płośnica położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wchodniej do zachodniej granicy gminy, część gminy Lidzbark położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 544 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 541 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 541 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 544 w powiecie działdowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Iłowo – Osada, część gminy wiejskiej Działdowo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wchodniej do zachodniej granicy gminy, część gminy Płośnica położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wchodniej do zachodniej granicy gminy, część gminy Lidzbark położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 544 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 541 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 541 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 544 w powiecie działdowskim,

| | w województwie podlaskim:






  — | powiat bielski, |
| --- | --- | --- |

w województwie podlaskim:

—

powiat bielski,

| — | powiat grajewski, |
| --- | --- |

—

powiat grajewski,

| — | powiat moniecki, |
| --- | --- |

—

powiat moniecki,

| — | powiat sejneński, |
| --- | --- |

—

powiat sejneński,

| — | gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| — | powiat miejski Łomża, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łomża,

| — | powiat siemiatycki, |
| --- | --- |

—

powiat siemiatycki,

| — | powiat hajnowski, |
| --- | --- |

—

powiat hajnowski,

| — | gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| — | gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| — | gminy Mały Płock i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mały Płock i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| — | powiat białostocki, |
| --- | --- |

—

powiat białostocki,

| — | powiat suwalski, |
| --- | --- |

—

powiat suwalski,

| — | powiat miejski Suwałki, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Suwałki,

| — | powiat augustowski, |
| --- | --- |

—

powiat augustowski,

| — | powiat sokólski, |
| --- | --- |

—

powiat sokólski,

| — | powiat miejski Białystok, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Białystok,

| | w województwie mazowieckim:






  — | gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- | --- | --- |

w województwie mazowieckim:

—

gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| — | powiat miejski Siedlce, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Siedlce,

| — | gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| — | powiat łosicki, |
| --- | --- |

—

powiat łosicki,

| — | powiat sochaczewski, |
| --- | --- |

—

powiat sochaczewski,

| — | powiat zwoleński, |
| --- | --- |

—

powiat zwoleński,

| — | powiat kozienicki, |
| --- | --- |

—

powiat kozienicki,

| — | powiat lipski, |
| --- | --- |

—

powiat lipski,

| — | powiat radomski |
| --- | --- |

—

powiat radomski

| — | powiat miejski Radom, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Radom,

| — | powiat szydłowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat szydłowiecki,

| — | gminy Lubowidz i Kuczbork Osada w powiecie żuromińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lubowidz i Kuczbork Osada w powiecie żuromińskim,

| — | gmina Wieczfnia Kościelna w powicie mławskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wieczfnia Kościelna w powicie mławskim,

| — | gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| — | powiat nowodworski, |
| --- | --- |

—

powiat nowodworski,

| — | gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim,

| — | gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka, część gminy Tłuszcz ograniczona liniami kolejowymi: na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Tłuszcz oraz na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy do miasta Tłuszcz, część gminy Jadów położona na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie wołomińskim, |
| --- | --- |

—

gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka, część gminy Tłuszcz ograniczona liniami kolejowymi: na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Tłuszcz oraz na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy do miasta Tłuszcz, część gminy Jadów położona na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie wołomińskim,

| — | powiat garwoliński, |
| --- | --- |

—

powiat garwoliński,

| — | gminy Boguty – Pianki, Brok, Zaręby Kościelne, Nur, Małkinia Górna, część gminy Wąsewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 60, część gminy wiejskiej Ostrów Mazowiecka położona na południe od miasta Ostrów Mazowiecka i na południe od linii wyznaczonej przez drogę 60 biegnącą od zachodniej granicy miasta Ostrów Mazowiecka do zachodniej granicy gminy w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Boguty – Pianki, Brok, Zaręby Kościelne, Nur, Małkinia Górna, część gminy Wąsewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 60, część gminy wiejskiej Ostrów Mazowiecka położona na południe od miasta Ostrów Mazowiecka i na południe od linii wyznaczonej przez drogę 60 biegnącą od zachodniej granicy miasta Ostrów Mazowiecka do zachodniej granicy gminy w powiecie ostrowskim,

| — | część gminy Sadowne położona na północny- zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Łochów położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie węgrowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Sadowne położona na północny- zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Łochów położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie węgrowskim,

| — | gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, część gminy Zabrodzie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie wyszkowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, część gminy Zabrodzie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie wyszkowskim,

| — | gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim,

| — | powiat otwocki, |
| --- | --- |

—

powiat otwocki,

| — | powiat warszawski zachodni, |
| --- | --- |

—

powiat warszawski zachodni,

| — | powiat legionowski, |
| --- | --- |

—

powiat legionowski,

| — | powiat piaseczyński, |
| --- | --- |

—

powiat piaseczyński,

| — | powiat pruszkowski, |
| --- | --- |

—

powiat pruszkowski,

| — | powiat grójecki, |
| --- | --- |

—

powiat grójecki,

| — | powiat grodziski, |
| --- | --- |

—

powiat grodziski,

| — | powiat żyrardowski, |
| --- | --- |

—

powiat żyrardowski,

| — | powiat białobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat białobrzeski,

| — | powiat przysuski, |
| --- | --- |

—

powiat przysuski,

| — | powiat miejski Warszawa, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Warszawa,

| | w województwie lubelskim:






  — | powiat bialski, |
| --- | --- | --- |

w województwie lubelskim:

—

powiat bialski,

| — | powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Biała Podlaska,

| — | powiat janowski, |
| --- | --- |

—

powiat janowski,

| — | powiat puławski, |
| --- | --- |

—

powiat puławski,

| — | powiat rycki, |
| --- | --- |

—

powiat rycki,

| — | powiat łukowski, |
| --- | --- |

—

powiat łukowski,

| — | powiat lubelski, |
| --- | --- |

—

powiat lubelski,

| — | powiat miejski Lublin, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Lublin,

| — | powiat lubartowski, |
| --- | --- |

—

powiat lubartowski,

| — | powiat łęczyński, |
| --- | --- |

—

powiat łęczyński,

| — | powiat świdnicki, |
| --- | --- |

—

powiat świdnicki,

| — | powiat biłgorajski, |
| --- | --- |

—

powiat biłgorajski,

| — | powiat hrubieszowski, |
| --- | --- |

—

powiat hrubieszowski,

| — | powiat krasnostawski, |
| --- | --- |

—

powiat krasnostawski,

| — | powiat chełmski, |
| --- | --- |

—

powiat chełmski,

| — | powiat miejski Chełm, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Chełm,

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | powiat kraśnicki, |
| --- | --- |

—

powiat kraśnicki,

| — | powiat opolski, |
| --- | --- |

—

powiat opolski,

| — | powiat parczewski, |
| --- | --- |

—

powiat parczewski,

| — | powiat włodawski, |
| --- | --- |

—

powiat włodawski,

| — | powiat radzyński, |
| --- | --- |

—

powiat radzyński,

| — | powiat miejski Zamość, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zamość,

| — | powiat zamojski, |
| --- | --- |

—

powiat zamojski,

| | w województwie podkarpackim:






  — | powiat stalowowolski, |
| --- | --- | --- |

w województwie podkarpackim:

—

powiat stalowowolski,

| — | powiat lubaczowski, |
| --- | --- |

—

powiat lubaczowski,

| — | gminy Medyka, Stubno, część gminy Orły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Medyka, Stubno, część gminy Orły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim,

| — | powiat jarosławski, |
| --- | --- |

—

powiat jarosławski,

| — | gmina Kamień w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kamień w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Cmolas, Dzikowiec, Kolbuszowa, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cmolas, Dzikowiec, Kolbuszowa, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim,

| — | powiat leżajski, |
| --- | --- |

—

powiat leżajski,

| — | powiat niżański, |
| --- | --- |

—

powiat niżański,

| — | powiat tarnobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat tarnobrzeski,

| — | gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, Przeworsk z miastem Przeworsk, Zarzecze w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, Przeworsk z miastem Przeworsk, Zarzecze w powiecie przeworskim,

| — | gmina Ostrów, część gminy Sędziszów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, |
| --- | --- |

—

gmina Ostrów, część gminy Sędziszów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4,

| — | część gminy Czarna położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Żyraków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Czarna położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Żyraków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

| — | część powiatu mieleckiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu mieleckiego niewymieniona w części III załącznika I,

| | w województwie małopolskim:






  — | gminy Nawojowa, Piwniczna Zdrój, Rytro, Stary Sącz, część gminy Łącko położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Dunajec w powiecie nowosądeckim, |
| --- | --- | --- |

w województwie małopolskim:

—

gminy Nawojowa, Piwniczna Zdrój, Rytro, Stary Sącz, część gminy Łącko położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Dunajec w powiecie nowosądeckim,

| — | gmina Szczawnica w powiecie nowotarskim, |
| --- | --- |

—

gmina Szczawnica w powiecie nowotarskim,

| | w województwie pomorskim:






  — | gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- | --- | --- |

w województwie pomorskim:

—

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| — | gmina Stare Pole, część gminy Nowy Staw położna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Pole, część gminy Nowy Staw położna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 w powiecie malborskim,

| — | gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| | w województwie świętokrzyskim:






  — | gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od miejscowości Honorów do zachodniej granicy gminy w powiecie opatowskim, |
| --- | --- | --- |

w województwie świętokrzyskim:

—

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od miejscowości Honorów do zachodniej granicy gminy w powiecie opatowskim,

| — | część gminy Brody położona wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Brody położona wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| — | gminy Dwikozy i Zawichost w powiecie sandomierskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dwikozy i Zawichost w powiecie sandomierskim,

| | w województwie lubuskim:






  — | gminy Bogdaniec, Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok, Witnica w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- | --- |

w województwie lubuskim:

—

gminy Bogdaniec, Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok, Witnica w powiecie gorzowskim,

| — | powiat miejski Gorzów Wielkopolski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Gorzów Wielkopolski,

| — | gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

| — | powiat żarski, |
| --- | --- |

—

powiat żarski,

| — | powiat słubicki, |
| --- | --- |

—

powiat słubicki,

| — | gminy Brzeźnica, Iłowa, Gozdnica, Małomice Wymiarki, Żagań i miasto Żagań w powiecie żagańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzeźnica, Iłowa, Gozdnica, Małomice Wymiarki, Żagań i miasto Żagań w powiecie żagańskim,

| — | powiat krośnieński, |
| --- | --- |

—

powiat krośnieński,

| — | powiat zielonogórski |
| --- | --- |

—

powiat zielonogórski

| — | powiat miejski Zielona Góra, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zielona Góra,

| — | powiat nowosolski, |
| --- | --- |

—

powiat nowosolski,

| — | powiat sulęciński, |
| --- | --- |

—

powiat sulęciński,

| — | powiat międzyrzecki, |
| --- | --- |

—

powiat międzyrzecki,

| — | powiat świebodziński, |
| --- | --- |

—

powiat świebodziński,

| — | powiat wschowski, |
| --- | --- |

—

powiat wschowski,

| | w województwie dolnośląskim:






  — | powiat zgorzelecki, |
| --- | --- | --- |

w województwie dolnośląskim:

—

powiat zgorzelecki,

| — | gminy Gaworzyce, Grębocice, Polkowice i Radwanice w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Gaworzyce, Grębocice, Polkowice i Radwanice w powiecie polkowickim,

| — | część powiatu wołowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wołowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | gmina Jeżów Sudecki w powiecie karkonoskim, |
| --- | --- |

—

gmina Jeżów Sudecki w powiecie karkonoskim,

| — | gminy Rudna, Ścinawa, miasto Lubin i część gminy Lubin niewymieniona w części III załącznika I w powiecie lubińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Rudna, Ścinawa, miasto Lubin i część gminy Lubin niewymieniona w części III załącznika I w powiecie lubińskim,

| — | gmina Malczyce, Miękinia, Środa Śląska, część gminy Kostomłoty położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Udanin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie średzkim, |
| --- | --- |

—

gmina Malczyce, Miękinia, Środa Śląska, część gminy Kostomłoty położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Udanin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie średzkim,

| — | gmina Wądroże Wielkie w powiecie jaworskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wądroże Wielkie w powiecie jaworskim,

| — | gminy Kunice, Legnickie Pole, Prochowice, Ruja w powiecie legnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Kunice, Legnickie Pole, Prochowice, Ruja w powiecie legnickim,

| — | gminy Wisznia Mała, Trzebnica, Zawonia, część gminy Oborniki Śląskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 340 w powiecie trzebnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Wisznia Mała, Trzebnica, Zawonia, część gminy Oborniki Śląskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 340 w powiecie trzebnickim,

| — | gminy Leśna, Lubań i miasto Lubań, Olszyna, Platerówka, Siekierczyn w powiecie lubańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Leśna, Lubań i miasto Lubań, Olszyna, Platerówka, Siekierczyn w powiecie lubańskim,

| — | powiat miejski Wrocław, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Wrocław,

| — | gminy Czernica, Długołęka, Siechnice, część gminy Żórawina położona na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czernica, Długołęka, Siechnice, część gminy Żórawina położona na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim,

| — | gminy Jelcz - Laskowice, Oława z miastem Oława i część gminy Domaniów położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jelcz - Laskowice, Oława z miastem Oława i część gminy Domaniów położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim,

| — | gmina Bierutów, miasto Oleśnica, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Bierutów, miasto Oleśnica, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim,

| — | gmina Cieszków, Krośnice, część gminy Milicz położona na wschód od linii łączącej miejscowości Poradów – Piotrkosice – Sulimierz – Sułów - Gruszeczka w powiecie milickim, |
| --- | --- |

—

gmina Cieszków, Krośnice, część gminy Milicz położona na wschód od linii łączącej miejscowości Poradów – Piotrkosice – Sulimierz – Sułów - Gruszeczka w powiecie milickim,

| — | część powiatu bolesławieckiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu bolesławieckiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat głogowski, |
| --- | --- |

—

powiat głogowski,

| — | gmina Niechlów w powiecie górowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Niechlów w powiecie górowskim,

| — | gmina Świerzawa, Wojcieszów, część gminy Zagrodno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin – Modlikowice Zagrodno oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy w powiecie złotoryjskim, |
| --- | --- |

—

gmina Świerzawa, Wojcieszów, część gminy Zagrodno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin – Modlikowice Zagrodno oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy w powiecie złotoryjskim,

| — | gmina Gryfów Śląski, Lubomierz, Lwówek Śląski, Wleń w powiecie lwóweckim, |
| --- | --- |

—

gmina Gryfów Śląski, Lubomierz, Lwówek Śląski, Wleń w powiecie lwóweckim,

| — | gminy Czarny Bór, Stare Bogaczowice, Walim, miasto Boguszów - Gorce, miasto Jedlina – Zdrój, miasto Szczawno – Zdrój w powiecie wałbrzyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czarny Bór, Stare Bogaczowice, Walim, miasto Boguszów - Gorce, miasto Jedlina – Zdrój, miasto Szczawno – Zdrój w powiecie wałbrzyskim,

| — | powiat miejski Wałbrzych, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Wałbrzych,

| — | gmina Świdnica, miasto Świdnica, miasto Świebodzice w powiecie świdnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Świdnica, miasto Świdnica, miasto Świebodzice w powiecie świdnickim,

| | w województwie wielkopolskim:






  — | gminy Siedlec, Wolsztyn, część gminy Przemęt położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek – Kluczewo – Sączkowo – Przemęt – Błotnica – Starkowo – Boszkowo – Letnisko w powiecie wolsztyńskim, |
| --- | --- | --- |

w województwie wielkopolskim:

—

gminy Siedlec, Wolsztyn, część gminy Przemęt położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek – Kluczewo – Sączkowo – Przemęt – Błotnica – Starkowo – Boszkowo – Letnisko w powiecie wolsztyńskim,

| — | gmina Wielichowo, Rakoniewice, Granowo, część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wielichowo, Rakoniewice, Granowo, część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| — | powiat międzychodzki, |
| --- | --- |

—

powiat międzychodzki,

| — | powiat nowotomyski, |
| --- | --- |

—

powiat nowotomyski,

| — | powiat obornicki, |
| --- | --- |

—

powiat obornicki,

| — | część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| — | powiat miejski Poznań, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Poznań,

| — | gminy Buk, Czerwonak, Dopiewo, Komorniki, Rokietnica, Stęszew, Swarzędz, Suchy Las, Tarnowo Podgórne, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Buk, Czerwonak, Dopiewo, Komorniki, Rokietnica, Stęszew, Swarzędz, Suchy Las, Tarnowo Podgórne, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| — | gminy |
| --- | --- |

—

gminy

| — | część powiatu szamotulskiego niewymieniona w części I i III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu szamotulskiego niewymieniona w części I i III załącznika I,

| — | gmina Pępowo w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pępowo w powiecie gostyńskim,

| — | gminy Kobylin, Zduny, część gminy Krotoszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kobylin, Zduny, część gminy Krotoszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim,

| — | gmina Wijewo w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wijewo w powiecie leszczyńskim,

| | w województwie łódzkim:






  — | gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- | --- |

w województwie łódzkim:

—

gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| — | gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim,

| — | gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim,

| | w województwie zachodniopomorskim:






  — | gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- | --- |

w województwie zachodniopomorskim:

—

gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gminy Cedynia, Gryfino, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cedynia, Gryfino, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim,

| — | gmina Kołbaskowo w powiecie polickim, |
| --- | --- |

—

gmina Kołbaskowo w powiecie polickim,

| | w województwie opolskim:






  — | gminy Brzeg, Lubsza, Lewin Brzeski, Olszanka, Skarbimierz w powiecie brzeskim, |
| --- | --- | --- |

w województwie opolskim:

—

gminy Brzeg, Lubsza, Lewin Brzeski, Olszanka, Skarbimierz w powiecie brzeskim,

| — | gminy Dąbrowa, Dobrzeń Wielki, Popielów w powiecie opolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrowa, Dobrzeń Wielki, Popielów w powiecie opolskim,

| — | gminy Świerczów, Wilków, część gminy Namysłów położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie namysłowskim. |
| --- | --- |

—

gminy Świerczów, Wilków, część gminy Namysłów położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie namysłowskim.

8.   Slovakkia

Järgmised II taseme piirangutsoonid Slovakkias:

| — | the whole district of Gelnica except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Gelnica except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Poprad |
| --- | --- |

—

the whole district of Poprad

| — | the whole district of Spišská Nová Ves, |
| --- | --- |

—

the whole district of Spišská Nová Ves,

| — | the whole district of Levoča, |
| --- | --- |

—

the whole district of Levoča,

| — | the whole district of Kežmarok |
| --- | --- |

—

the whole district of Kežmarok

| — | in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Košice-okolie, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice-okolie,

| — | the whole district of Rožnava, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rožnava,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | in the district of Sobrance: Remetské Hámre, Vyšná Rybnica, Hlivištia, Ruská Bystrá, Podhoroď, Choňkovce, Ruský Hrabovec, Inovce, Beňatina, Koňuš, |
| --- | --- |

—

in the district of Sobrance: Remetské Hámre, Vyšná Rybnica, Hlivištia, Ruská Bystrá, Podhoroď, Choňkovce, Ruský Hrabovec, Inovce, Beňatina, Koňuš,

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou,

| — | the whole district of Humenné except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Prešov except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Prešov except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Sabinov except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sabinov except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Svidník, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Svidník, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Stropkov, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stropkov, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Bardejov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Bardejov,

| — | the whole district of Stará Ľubovňa, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stará Ľubovňa,

| — | the whole district of Revúca, |
| --- | --- |

—

the whole district of Revúca,

| — | the whole district of Rimavská Sobota, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rimavská Sobota,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I,

| — | the whole district of Lučenec, |
| --- | --- |

—

the whole district of Lučenec,

| — | the whole district of Poltár, |
| --- | --- |

—

the whole district of Poltár,

| — | the whole district of Zvolen, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Zvolen, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Detva, |
| --- | --- |

—

the whole district of Detva,

| — | the whole district of Krupina, except municipalities included in zone I, |
| --- | --- |

—

the whole district of Krupina, except municipalities included in zone I,

| — | the whole district of Banska Stiavnica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Stiavnica,

| — | in the district of Žiar nad Hronom the municipalities of Hronská Dúbrava, Trnavá Hora, |
| --- | --- |

—

in the district of Žiar nad Hronom the municipalities of Hronská Dúbrava, Trnavá Hora,

| — | the whole district of Banska Bystica, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Bystica, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Brezno, |
| --- | --- |

—

the whole district of Brezno,

| — | the whole district of Liptovsky Mikuláš, |
| --- | --- |

—

the whole district of Liptovsky Mikuláš,

| — | the whole district of Trebišov. |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov.

9.   Itaalia

Järgmised II taseme piirangutsoonid Itaalias:

| | Piedmont Region:






  — | in the Province of Alessandria, the municipalities of Cavatore, Castelnuovo Bormida, Cabella Ligure, Carrega Ligure, Francavilla Bisio, Carpeneto, Costa Vescovato, Grognardo, Orsara Bormida, Pasturana, Melazzo, Mornese, Ovada, Predosa, Lerma, Fraconalto, Rivalta Bormida, Fresonara, Malvicino, Ponzone, San Cristoforo, Sezzadio, Rocca Grimalda, Garbagna, Tassarolo, Mongiardino Ligure, Morsasco, Montaldo Bormida, Prasco, Montaldeo, Belforte Monferrato, Albera Ligure, Bosio, Cantalupo Ligure, Castelletto D'orba, Cartosio, Acqui Terme, Arquata Scrivia, Parodi Ligure, Ricaldone, Gavi, Cremolino, Brignano-Frascata, Novi Ligure, Molare, Cassinelle, Morbello, Avolasca, Carezzano, Basaluzzo, Dernice, Trisobbio, Strevi, Sant'Agata Fossili, Pareto, Visone, Voltaggio, Tagliolo Monferrato, Casaleggio Boiro, Capriata D'orba, Castellania, Carrosio, Cassine, Vignole Borbera, Serravalle Scrivia, Silvano D'orba, Villalvernia, Roccaforte Ligure, Rocchetta Ligure, Sardigliano, Stazzano, Borghetto Di Borbera, Grondona, Cassano Spinola, Montacuto, Gremiasco, San Sebastiano Curone, Fabbrica Curone, Spigno Monferrato, Montechiaro d'Acqui, Castelletto d'Erro, Ponti, Denice, |
| --- | --- | --- |

Piedmont Region:

—

in the Province of Alessandria, the municipalities of Cavatore, Castelnuovo Bormida, Cabella Ligure, Carrega Ligure, Francavilla Bisio, Carpeneto, Costa Vescovato, Grognardo, Orsara Bormida, Pasturana, Melazzo, Mornese, Ovada, Predosa, Lerma, Fraconalto, Rivalta Bormida, Fresonara, Malvicino, Ponzone, San Cristoforo, Sezzadio, Rocca Grimalda, Garbagna, Tassarolo, Mongiardino Ligure, Morsasco, Montaldo Bormida, Prasco, Montaldeo, Belforte Monferrato, Albera Ligure, Bosio, Cantalupo Ligure, Castelletto D'orba, Cartosio, Acqui Terme, Arquata Scrivia, Parodi Ligure, Ricaldone, Gavi, Cremolino, Brignano-Frascata, Novi Ligure, Molare, Cassinelle, Morbello, Avolasca, Carezzano, Basaluzzo, Dernice, Trisobbio, Strevi, Sant'Agata Fossili, Pareto, Visone, Voltaggio, Tagliolo Monferrato, Casaleggio Boiro, Capriata D'orba, Castellania, Carrosio, Cassine, Vignole Borbera, Serravalle Scrivia, Silvano D'orba, Villalvernia, Roccaforte Ligure, Rocchetta Ligure, Sardigliano, Stazzano, Borghetto Di Borbera, Grondona, Cassano Spinola, Montacuto, Gremiasco, San Sebastiano Curone, Fabbrica Curone, Spigno Monferrato, Montechiaro d'Acqui, Castelletto d'Erro, Ponti, Denice,

| — | in the province of Asti, the municipality of Mombaldone, |
| --- | --- |

—

in the province of Asti, the municipality of Mombaldone,

| | Liguria Region:






  — | in the province of Genova, the municipalities of Bogliasco, Arenzano, Ceranesi, Ronco Scrivia, Mele, Isola Del Cantone, Lumarzo, Genova, Masone, Serra Riccò, Campo Ligure, Mignanego, Busalla, Bargagli, Savignone, Torriglia, Rossiglione, Sant'Olcese, Valbrevenna, Sori, Tiglieto, Campomorone, Cogoleto, Pieve Ligure, Davagna, Casella, Montoggio, Crocefieschi, Vobbia;
  in the province of Savona, the municipalities of Albisola Superiore, Celle Ligure, Stella, Pontinvrea, Varazze, Urbe, Sassello, Mioglia, |
| --- | --- | --- |

Liguria Region:

—

in the province of Genova, the municipalities of Bogliasco, Arenzano, Ceranesi, Ronco Scrivia, Mele, Isola Del Cantone, Lumarzo, Genova, Masone, Serra Riccò, Campo Ligure, Mignanego, Busalla, Bargagli, Savignone, Torriglia, Rossiglione, Sant'Olcese, Valbrevenna, Sori, Tiglieto, Campomorone, Cogoleto, Pieve Ligure, Davagna, Casella, Montoggio, Crocefieschi, Vobbia;

in the province of Savona, the municipalities of Albisola Superiore, Celle Ligure, Stella, Pontinvrea, Varazze, Urbe, Sassello, Mioglia,

| | Lazio Region:






  — | the Area of the Municipality of Rome within the administrative boundaries of the Local Heatlh Unit „ASL RM1“. |
| --- | --- | --- |

Lazio Region:

—

the Area of the Municipality of Rome within the administrative boundaries of the Local Heatlh Unit „ASL RM1“.

10.   Tšehhi Vabariik

Järgmised II taseme piirangutsoonid Tšehhi Vabariigis:

| | Region of Liberec:






  — | in the district of Liberec, the municipalities of Arnoltice u Bulovky, Hajniště pod Smrkem, Nové Město pod Smrkem, Dětřichovec, Bulovka, Horní Řasnice, Dolní Pertoltice, Krásný Les u Frýdlantu, Jindřichovice pod Smrkem, Horní Pertoltice, Dolní Řasnice, Raspenava, Dolní Oldřiš, Ludvíkov pod Smrkem, Lázně Libverda, Háj u Habartic, Habartice u Frýdlantu, Kunratice u Frýdlantu, Víska u Frýdlantu, Poustka u Frýdlantu, Višňová u Frýdlantu, Předlánce, Černousy, Boleslav, Ves, Andělka, Frýdlant, Srbská. |
| --- | --- | --- |

Region of Liberec:

—

in the district of Liberec, the municipalities of Arnoltice u Bulovky, Hajniště pod Smrkem, Nové Město pod Smrkem, Dětřichovec, Bulovka, Horní Řasnice, Dolní Pertoltice, Krásný Les u Frýdlantu, Jindřichovice pod Smrkem, Horní Pertoltice, Dolní Řasnice, Raspenava, Dolní Oldřiš, Ludvíkov pod Smrkem, Lázně Libverda, Háj u Habartic, Habartice u Frýdlantu, Kunratice u Frýdlantu, Víska u Frýdlantu, Poustka u Frýdlantu, Višňová u Frýdlantu, Předlánce, Černousy, Boleslav, Ves, Andělka, Frýdlant, Srbská.

III OSA

1.   Bulgaaria

Järgmised III taseme piirangutsoonid Bulgaarias:

| — | in Blagoevgrad region:






  — | the whole municipality of Sandanski |
| --- | --- | --- |

—

in Blagoevgrad region:

—

the whole municipality of Sandanski

| — | the whole municipality of Strumyani |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strumyani

| — | the whole municipality of Petrich, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Petrich,

| — | the Pazardzhik region:






  — | the whole municipality of Pazardzhik, |
| --- | --- | --- |

—

the Pazardzhik region:

—

the whole municipality of Pazardzhik,

| — | the whole municipality of Panagyurishte, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Panagyurishte,

| — | the whole municipality of Lesichevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Lesichevo,

| — | the whole municipality of Septemvri, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Septemvri,

| — | the whole municipality of Strelcha, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strelcha,

| — | in Plovdiv region






  — | the whole municipality of Hisar, |
| --- | --- | --- |

—

in Plovdiv region

—

the whole municipality of Hisar,

| — | the whole municipality of Suedinenie, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suedinenie,

| — | the whole municipality of Maritsa |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Maritsa

| — | the whole municipality of Rodopi, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Rodopi,

| — | the whole municipality of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Plovdiv,

| — | in Varna region:






  — | the whole municipality of Byala, |
| --- | --- | --- |

—

in Varna region:

—

the whole municipality of Byala,

| — | the whole municipality of Dolni Chiflik. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Chiflik.

2.   Itaalia

Järgmine III taseme piirangutsoon Itaalias:

| — | Sardinia Region: the whole territory. |
| --- | --- |

—

Sardinia Region: the whole territory.

3.   Läti

Järgmised III taseme piirangutsoonid Lätis:

| — | Dienvidkurzemes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Kuldīgas novada Rudbāržu, Nīkrāces, Raņķu, Skrundas pagasts, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, Skrundas pilsēta. |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Rudbāržu, Nīkrāces, Raņķu, Skrundas pagasts, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, Skrundas pilsēta.

4.   Leedu

Järgmised III taseme piirangutsoonid Leedus:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Jurbarko miesto seniūnija, Girdžių, Jurbarkų Raudonės, Skirsnemunės, Veliuonos ir Šimkaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Jurbarko miesto seniūnija, Girdžių, Jurbarkų Raudonės, Skirsnemunės, Veliuonos ir Šimkaičių seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Dubingių ir Giedraičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Dubingių ir Giedraičių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Sasnavos ir Šunskų seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Gelgaudiškio, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Sintautų, Slavikų, Sudargo, Šakių, Plokščių ir Žvirgždaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Gelgaudiškio, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Sintautų, Slavikų, Sudargo, Šakių, Plokščių ir Žvirgždaičių seniūnijos.

| — | Kazlų rūdos savivaldybė: Antanavos, Jankų ir Kazlų Rūdos seniūnijos: vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė: Antanavos, Jankų ir Kazlų Rūdos seniūnijos: vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės apylinkių, Kukečių, Šaukėnų ir Užvenčio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės apylinkių, Kukečių, Šaukėnų ir Užvenčio seniūnijos,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė: Gižų, Kybartų, Klausučių, Pilviškių, Šeimenos ir Vilkaviškio miesto seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė: Gižų, Kybartų, Klausučių, Pilviškių, Šeimenos ir Vilkaviškio miesto seniūnijos.

| — | Širvintų rajono savivaldybė: Alionių ir Zibalų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė: Alionių ir Zibalų seniūnijos,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė: Bubių, Kuršėnų kaimiškoji ir Kuršėnų miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė: Bubių, Kuršėnų kaimiškoji ir Kuršėnų miesto seniūnijos,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė: Želvos seniūnija, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė: Želvos seniūnija,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės seniūnija. |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės seniūnija.

5.   Poola

Järgmised III taseme piirangutsoonid Poolas:

| | w województwie zachodniopomorskim:






  — | gminy Banie, Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód linii wyznaczonej przez drogi nr 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- | --- |

w województwie zachodniopomorskim:

—

gminy Banie, Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód linii wyznaczonej przez drogi nr 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim,

| | w województwie warmińsko-mazurskim:






  — | część powiatu działdowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- | --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

—

część powiatu działdowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu iławskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu iławskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | powiat nowomiejski, |
| --- | --- |

—

powiat nowomiejski,

| — | gminy Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim,

| — | gmina Banie Mazurskie, część gminy Gołdap położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę bignącą od zachodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Pietraszki – Grygieliszki – Łobody – Bałupiany – Piękne Łąki do skrzyżowania z drogą nr 65, następnie od tego skrzyżowania na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 650 i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 65 do miejscowości Wronki Wielkie i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wronki Wielkie – Suczki – Pietrasze – Kamionki – Wilkasy biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie gołdapskim, |
| --- | --- |

—

gmina Banie Mazurskie, część gminy Gołdap położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę bignącą od zachodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Pietraszki – Grygieliszki – Łobody – Bałupiany – Piękne Łąki do skrzyżowania z drogą nr 65, następnie od tego skrzyżowania na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 650 i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 65 do miejscowości Wronki Wielkie i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wronki Wielkie – Suczki – Pietrasze – Kamionki – Wilkasy biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie gołdapskim,

| — | część gminy Pozdezdrze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Stręgiel – Gębałka – Kuty – Jakunówko – Jasieniec, część gminy Budry położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Skalisze – Budzewo – Budry – Brzozówko w powiecie węgorzewskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Pozdezdrze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Stręgiel – Gębałka – Kuty – Jakunówko – Jasieniec, część gminy Budry położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Skalisze – Budzewo – Budry – Brzozówko w powiecie węgorzewskim,

| — | część gminy Kruklanki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej do wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Jasieniec – Jeziorowskie – Podleśne w powiecie giżyckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kruklanki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej do wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Jasieniec – Jeziorowskie – Podleśne w powiecie giżyckim,

| — | część gminy Kowale Oleckie położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Wierzbiadnki – Czerwony Dwór – Mazury w powiecie oleckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kowale Oleckie położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Wierzbiadnki – Czerwony Dwór – Mazury w powiecie oleckim,

| | w województwie podkarpackim:






  — | gminy Borowa, Czermin, Radomyśl Wielki, Wadowice Górne w powiecie mieleckim, |
| --- | --- | --- |

w województwie podkarpackim:

—

gminy Borowa, Czermin, Radomyśl Wielki, Wadowice Górne w powiecie mieleckim,

| | w województwie lubuskim:






  — | gminy Niegosławice, Szprotawa w powiecie żagańskim, |
| --- | --- | --- |

w województwie lubuskim:

—

gminy Niegosławice, Szprotawa w powiecie żagańskim,

| | w województwie wielkopolskim:






  — | gminy Krzemieniewo, Lipno, Osieczna, Rydzyna, Święciechowa, Włoszakowice w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- | --- |

w województwie wielkopolskim:

—

gminy Krzemieniewo, Lipno, Osieczna, Rydzyna, Święciechowa, Włoszakowice w powiecie leszczyńskim,

| — | powiat miejski Leszno, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Leszno,

| — | gminy Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, Śmigiel w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, Śmigiel w powiecie kościańskim,

| — | część gminy Dolsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 437, a następnie na zachód od drogi nr 437 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na zachód od drogi nr 432 w miejscowości Śrem oraz na zachód od drogi nr 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Dolsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 437, a następnie na zachód od drogi nr 437 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na zachód od drogi nr 432 w miejscowości Śrem oraz na zachód od drogi nr 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim,

| — | gminy Gostyń, Krobia i Poniec w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gostyń, Krobia i Poniec w powiecie gostyńskim,

| — | część gminy Przemęt położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek – Kluczewo – Sączkowo – Przemęt – Błotnica – Starkowo – Boszkowo – Letnisko w powiecie wolsztyńskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Przemęt położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek – Kluczewo – Sączkowo – Przemęt – Błotnica – Starkowo – Boszkowo – Letnisko w powiecie wolsztyńskim,

| — | powiat rawicki, |
| --- | --- |

—

powiat rawicki,

| — | gmina Pniewy, część gminy Duszniki położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy, łączącą miejscowości Ceradz Kościelny – Grzebienisko – Wierzeja – Wilkowo, biegnącą do skrzyżowania z autostradą A2, część gminy Kaźmierz położona zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Sarna, część gminy Ostroróg położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 184 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 116 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 116 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 184 do zachodniej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Sarna biegnącą od południowej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 184 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogęn r 184 biegnącą od przecięcia z rzeką Sarna do północnej granicy gminy w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pniewy, część gminy Duszniki położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy, łączącą miejscowości Ceradz Kościelny – Grzebienisko – Wierzeja – Wilkowo, biegnącą do skrzyżowania z autostradą A2, część gminy Kaźmierz położona zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Sarna, część gminy Ostroróg położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 184 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 116 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 116 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 184 do zachodniej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Sarna biegnącą od południowej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 184 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogęn r 184 biegnącą od przecięcia z rzeką Sarna do północnej granicy gminy w powiecie szamotulskim,

| | w województwie dolnośląskim:






  — | część powiatu górowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- | --- |

w województwie dolnośląskim:

—

część powiatu górowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część gminy Lubin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 335 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Lubin oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 333 biegnącą od granicy miasta Lubin do południowej granicy gminy w powiecie lubińskim |
| --- | --- |

—

część gminy Lubin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 335 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Lubin oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 333 biegnącą od granicy miasta Lubin do południowej granicy gminy w powiecie lubińskim

| — | gminy Prusice, Żmigród, część gminy Oborniki Śląskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 340 w powiecie trzebnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Prusice, Żmigród, część gminy Oborniki Śląskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 340 w powiecie trzebnickim,

| — | część gminy Zagrodno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin – Modlikowice – Zagrodno oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Zagrodno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin – Modlikowice – Zagrodno oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim,

| — | gmina Gromadka w powiecie bolesławieckim, |
| --- | --- |

—

gmina Gromadka w powiecie bolesławieckim,

| — | gminy Chocianów i Przemków w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Chocianów i Przemków w powiecie polkowickim,

| — | gminy Chojnów i miasto Chojnów, Krotoszyce, Miłkowice w powiecie legnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Chojnów i miasto Chojnów, Krotoszyce, Miłkowice w powiecie legnickim,

| — | powiat miejski Legnica, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Legnica,

| — | część gminy Wołów położona na wschód od linii wyznaczonej przez lnię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy, część gminy Wińsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 36 biegnącą od północnej do zachodniej granicy gminy, część gminy Brzeg Dolny położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową od północnej do południowej granicy gminy w powiecie wołowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Wołów położona na wschód od linii wyznaczonej przez lnię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy, część gminy Wińsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 36 biegnącą od północnej do zachodniej granicy gminy, część gminy Brzeg Dolny położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową od północnej do południowej granicy gminy w powiecie wołowskim,

| — | część gminy Milicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Poradów – Piotrkosice - Sulimierz-Sułów - Gruszeczka w powiecie milickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Milicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Poradów – Piotrkosice - Sulimierz-Sułów - Gruszeczka w powiecie milickim,

| | w województwie świętokrzyskim:






  — | gminy Gnojno, Pacanów w powiecie buskim, |
| --- | --- | --- |

w województwie świętokrzyskim:

—

gminy Gnojno, Pacanów w powiecie buskim,

| — | gminy Łubnice, Oleśnica, Połaniec, część gminy Rytwiany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łubnice, Oleśnica, Połaniec, część gminy Rytwiany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim,

| — | gminy Chmielnik, Masłów, Miedziana Góra, Mniów, Łopuszno, Piekoszów, Pierzchnica, Sitkówka-Nowiny, Strawczyn, Zagnańsk, część gminy Raków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764, część gminy Chęciny położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 762, część gminy Górno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna – Cedzyna oraz na północ od linii wyznczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Daleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 764 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Daleszyce – Słopiec – Borków, dalej na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 764 do przecięcia z linią rzeki Belnianka, następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzeki Belnianka i Czarna Nida biegnącej do zachodniej granicy gminy w powiecie kieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Chmielnik, Masłów, Miedziana Góra, Mniów, Łopuszno, Piekoszów, Pierzchnica, Sitkówka-Nowiny, Strawczyn, Zagnańsk, część gminy Raków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764, część gminy Chęciny położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 762, część gminy Górno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna – Cedzyna oraz na północ od linii wyznczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Daleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 764 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Daleszyce – Słopiec – Borków, dalej na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 764 do przecięcia z linią rzeki Belnianka, następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzeki Belnianka i Czarna Nida biegnącej do zachodniej granicy gminy w powiecie kieleckim,

| — | powiat miejski Kielce, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Kielce,

| — | gminy Krasocin, część gminy Włoszczowa położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno – Rogienice – Dąbie – Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec – Nowiny – Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr 742 i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminyw powiecie włoszczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krasocin, część gminy Włoszczowa położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno – Rogienice – Dąbie – Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec – Nowiny – Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr 742 i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminyw powiecie włoszczowskim,

| — | gmina Kije w powiecie pińczowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kije w powiecie pińczowskim,

| — | gminy Małogoszcz, Oksa w powiecie jędrzejowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Małogoszcz, Oksa w powiecie jędrzejowskim,

| | w województwie małopolskim:






  — | gminy Dąbrowa Tarnowska, Radgoszcz, Szczucin w powiecie dąbrowskim. |
| --- | --- | --- |

w województwie małopolskim:

—

gminy Dąbrowa Tarnowska, Radgoszcz, Szczucin w powiecie dąbrowskim.

6.   Rumeenia

Järgmised III taseme piirangutsoonid Rumeenias:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Bistrița Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Năsăud,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Suceava |
| --- | --- |

—

Județul Suceava

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

7.   Slovakkia

Järgmised III taseme piirangutsoonid Slovakkias:

| — | The whole district of Vranov and Topľou, |
| --- | --- |

—

The whole district of Vranov and Topľou,

| — | In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov, Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou, Závada, Nižná Sitnica, Vyšná Sitnica, Rohožník, Prituľany, Ruská Poruba, Ruská Kajňa, |
| --- | --- |

—

In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov, Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou, Závada, Nižná Sitnica, Vyšná Sitnica, Rohožník, Prituľany, Ruská Poruba, Ruská Kajňa,

| — | In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petrovce nad Laborcom, Trnava pri Laborci, Vinné, Kaluža, Klokočov, Kusín, Jovsa, Poruba pod Vihorlatom, Hojné, Lúčky,Závadka, Hažín, Zalužice, Michalovce, Krásnovce, Šamudovce, Vŕbnica, Žbince, Lastomír, Zemplínska Široká, Čečehov, Jastrabie pri Michalovciach, Iňačovce, Senné, Palín, Sliepkovce, Hatalov, Budkovce, Stretava, Stretávka, Pavlovce nad Uhom, Vysoká nad Uhom, Bajany, |
| --- | --- |

—

In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petrovce nad Laborcom, Trnava pri Laborci, Vinné, Kaluža, Klokočov, Kusín, Jovsa, Poruba pod Vihorlatom, Hojné, Lúčky,Závadka, Hažín, Zalužice, Michalovce, Krásnovce, Šamudovce, Vŕbnica, Žbince, Lastomír, Zemplínska Široká, Čečehov, Jastrabie pri Michalovciach, Iňačovce, Senné, Palín, Sliepkovce, Hatalov, Budkovce, Stretava, Stretávka, Pavlovce nad Uhom, Vysoká nad Uhom, Bajany,

| — | In the district of Gelnica: Hrišovce, Jaklovce, Kluknava, Margecany, Richnava, |
| --- | --- |

—

In the district of Gelnica: Hrišovce, Jaklovce, Kluknava, Margecany, Richnava,

| — | In the district Of Sabinov: Daletice, |
| --- | --- |

—

In the district Of Sabinov: Daletice,

| — | In the district of Prešov: Hrabkov, Krížovany, Žipov, Kvačany, Ondrašovce, Chminianske Jakubovany, Klenov, Bajerov, Bertotovce, Brežany, Bzenov, Fričovce, Hendrichovce, Hermanovce, Chmiňany, Chminianska Nová Ves, Janov, Jarovnice, Kojatice, Lažany, Mikušovce, Ovčie, Rokycany, Sedlice, Suchá Dolina, Svinia, Šindliar, Široké, Štefanovce, Víťaz, Župčany, |
| --- | --- |

—

In the district of Prešov: Hrabkov, Krížovany, Žipov, Kvačany, Ondrašovce, Chminianske Jakubovany, Klenov, Bajerov, Bertotovce, Brežany, Bzenov, Fričovce, Hendrichovce, Hermanovce, Chmiňany, Chminianska Nová Ves, Janov, Jarovnice, Kojatice, Lažany, Mikušovce, Ovčie, Rokycany, Sedlice, Suchá Dolina, Svinia, Šindliar, Široké, Štefanovce, Víťaz, Župčany,

| — | the whole district of Medzilaborce, |
| --- | --- |

—

the whole district of Medzilaborce,

| — | In the district of Stropkov: Havaj, Malá Poľana, Bystrá, Mikové, Varechovce, Vladiča, Staškovce, Makovce, Veľkrop, Solník, Korunková, Bukovce, Krišľovce, Jakušovce, Kolbovce, |
| --- | --- |

—

In the district of Stropkov: Havaj, Malá Poľana, Bystrá, Mikové, Varechovce, Vladiča, Staškovce, Makovce, Veľkrop, Solník, Korunková, Bukovce, Krišľovce, Jakušovce, Kolbovce,

| — | In the district of Svidník: Pstruša, |
| --- | --- |

—

In the district of Svidník: Pstruša,

| — | In the district of Zvolen: Očová, Zvolen, Sliač, Veľká Lúka, Lukavica, Sielnica, Železná Breznica, Tŕnie, Turová, Kováčová, Budča, Hronská Breznica, Ostrá Lúka, Bacúrov, Breziny, Podzámčok, Michalková, Zvolenská Slatina, Lieskovec, |
| --- | --- |

—

In the district of Zvolen: Očová, Zvolen, Sliač, Veľká Lúka, Lukavica, Sielnica, Železná Breznica, Tŕnie, Turová, Kováčová, Budča, Hronská Breznica, Ostrá Lúka, Bacúrov, Breziny, Podzámčok, Michalková, Zvolenská Slatina, Lieskovec,

| — | In the district of Banská Bystrica: Sebedín-Bečov, Čerín, Dúbravica, Oravce, Môlča, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Vlkanová, Hronsek, Badín, Horné Pršany, Malachov, Banská Bystrica, |
| --- | --- |

—

In the district of Banská Bystrica: Sebedín-Bečov, Čerín, Dúbravica, Oravce, Môlča, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Vlkanová, Hronsek, Badín, Horné Pršany, Malachov, Banská Bystrica,

| — | The whole district of Sobrance except municipalities included in zone II. |
| --- | --- |

—

The whole district of Sobrance except municipalities included in zone II.

---

II LISA

PIIRKONNAD, MIS ON LIIDU TASANDIL KEHTESTATUD NAKKUSEGA TSOONINA VÕI KAITSETSOONIST JA JÄRELEVALVETSOONIST KOOSNEVA PIIRANGUTSOONINA

(osutatud artikli 6 lõikes 2 ja artikli 7 lõikes 2)

A osa – piirkonnad, mis on kehtestatud nakkusega tsoonina pärast sigade Aafrika katku puhangut uluksigadel varem taudivabas liikmesriigis või tsoonis

Liikmesriik:

| Puhangu viitenumber ADISes (1) | Piirkond | Kehtivuse lõppkuupäev |
| --- | --- | --- |
| | | |

Puhangu viitenumber ADISes (1)

Piirkond

Kehtivuse lõppkuupäev

B osa – piirkonnad, mis on kehtestatud kaitsetsoonist ja järelevalvetsoonist koosneva piirangutsoonina pärast sigade Aafrika katku puhangut peetavatel sigadel varem taudivabas liikmesriigis või tsoonis

Liikmesriik:

| Puhangu viitenumber ADISes | Piirkond | Kehtivuse lõppkuupäev |
| --- | --- | --- |
| | Kaitsetsoon:


  Järelevalvetsoon: | |

Puhangu viitenumber ADISes

Piirkond

Kehtivuse lõppkuupäev

Kaitsetsoon:

Järelevalvetsoon:

---

(1)  ELi loomataudide infosüsteem.

---

III LISA

TÕHUSTATUD BIOTURVAMEETMED I, II VÕI III TASEME PIIRANGUTSOONIS ASUVATE SEAPIDAMISETTEVÕTETE PUHUL

(osutatud artikli 16 lõike 1 punkti b alapunktis i)

| 1. | Artikli 16 lõike 1 punkti b alapunktis i osutatud, allpool kirjeldatud tõhustatud bioturvameetmeid rakendatakse asjaomases liikmesriigis I, II või III taseme piirangutsoonis asuvates seapidamisettevõtetes järgmiste saadetiste vedamisel, mille jaoks pädev asutus on käesoleva määruse kohaselt loa andnud:






  a) | I, II või III taseme piirangutsoonis peetavate sigade vedu nendes tsoonides ja neist väljaspool vastavalt artiklitele 22–25, 28 ja 29; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

I, II või III taseme piirangutsoonis peetavate sigade vedu nendes tsoonides ja neist väljaspool vastavalt artiklitele 22–25, 28 ja 29;

| b) | II taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud paljundusmaterjali vedu sellest tsoonist väljaspool vastavalt artiklitele 32–34; |
| --- | --- |

b)

II taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud paljundusmaterjali vedu sellest tsoonist väljaspool vastavalt artiklitele 32–34;

| c) | II taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud loomsete kõrvalsaaduste vedu sellest tsoonist väljaspool vastavalt artiklitele 37 ja 39; |
| --- | --- |

c)

II taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud loomsete kõrvalsaaduste vedu sellest tsoonist väljaspool vastavalt artiklitele 37 ja 39;

| d) | II või III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud värske liha ja lihatoodete, sealhulgas kestade vedu nendest tsoonidest väljaspool vastavalt artiklitele 41–43. |
| --- | --- |

d)

II või III taseme piirangutsoonis peetavatelt sigadelt saadud värske liha ja lihatoodete, sealhulgas kestade vedu nendest tsoonidest väljaspool vastavalt artiklitele 41–43.

| 2. | Asjaomases liikmesriigis I, II või III taseme piirangutsoonis asuvate seapidamisettevõtete käitajad tagavad, et nendes tsoonides ja neist väljaspool toimuval punktis 1 osutatud lubatud veol rakendatakse seapidamisettevõtetes järgmisi tõhustatud bioturvameetmeid:






  a) | ettevõttes peetavad sead ei tohi puutuda otseselt ega kaudselt kokku vähemalt:






  i) | muudest ettevõtetest pärit teiste peetavate sigadega, välja arvatud peetavad sead, keda käitaja lubab ettevõttesse vedada ja kelle veoks on olemas pädeva asutuse luba, kui see on käesoleva määruse kohaselt nõutav; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

ettevõttes peetavad sead ei tohi puutuda otseselt ega kaudselt kokku vähemalt:

i)

muudest ettevõtetest pärit teiste peetavate sigadega, välja arvatud peetavad sead, keda käitaja lubab ettevõttesse vedada ja kelle veoks on olemas pädeva asutuse luba, kui see on käesoleva määruse kohaselt nõutav;

| ii) | uluksigadega; |
| --- | --- |

ii)

uluksigadega;

| b) | asjakohased hügieenimeetmed, näiteks rõivaste ja jalanõude vahetamine seapidamisruumidesse sisenemisel ja neist väljumisel; |
| --- | --- |

b)

asjakohased hügieenimeetmed, näiteks rõivaste ja jalanõude vahetamine seapidamisruumidesse sisenemisel ja neist väljumisel;

| c) | käte pesemine ja desinfitseerimine ning jalanõude desinfitseerimine seapidamisruumide sissepääsu juures; |
| --- | --- |

c)

käte pesemine ja desinfitseerimine ning jalanõude desinfitseerimine seapidamisruumide sissepääsu juures;

| d) | peetavate sigadega kokku puutumisest hoidumine vähemalt 48 tunni jooksul pärast uluksigadega seotud jahipidamist või muud kokkupuudet uluksigadega; |
| --- | --- |

d)

peetavate sigadega kokku puutumisest hoidumine vähemalt 48 tunni jooksul pärast uluksigadega seotud jahipidamist või muud kokkupuudet uluksigadega;

| e) | volitamata isikud ja veovahendid ei tohi siseneda seapidamisettevõttesse, sealhulgas seapidamisruumidesse ega -hoonetesse; |
| --- | --- |

e)

volitamata isikud ja veovahendid ei tohi siseneda seapidamisettevõttesse, sealhulgas seapidamisruumidesse ega -hoonetesse;

| f) | seapidamisettevõttesse saabuvate isikute ja veovahendite nõuetekohane registreerimine; |
| --- | --- |

f)

seapidamisettevõttesse saabuvate isikute ja veovahendite nõuetekohane registreerimine;

| g) | seapidamisettevõtte ruumid ja hooned peavad:






  i) | olema ehitatud nii, et ükski muu sigade Aafrika katku viirust edasi kanda võiv loom ei saaks neisse siseneda ega peetavate sigade ning nende sööda ja allapanuga kokku puutuda. Eelkõige peab ettevõtte konstruktsiooni ja hoonete puhul olema tagatud, et peetavad sead ei puutu kokku uluksigadega; |
| --- | --- | --- |

g)

seapidamisettevõtte ruumid ja hooned peavad:

i)

olema ehitatud nii, et ükski muu sigade Aafrika katku viirust edasi kanda võiv loom ei saaks neisse siseneda ega peetavate sigade ning nende sööda ja allapanuga kokku puutuda. Eelkõige peab ettevõtte konstruktsiooni ja hoonete puhul olema tagatud, et peetavad sead ei puutu kokku uluksigadega;

| ii) | võimaldama käsi pesta ja desinfitseerida; |
| --- | --- |

ii)

võimaldama käsi pesta ja desinfitseerida;

| iii) | võimaldama vajaduse korral ruume ja hooneid puhastada ja desinfitseerida, välja arvatud maa-alal ettevõtte nende hoonete lähedal, kus sigu peetakse välitingimustes ning kus selline puhastamine ja desinfitseerimine ei oleks võimalik; |
| --- | --- |

iii)

võimaldama vajaduse korral ruume ja hooneid puhastada ja desinfitseerida, välja arvatud maa-alal ettevõtte nende hoonete lähedal, kus sigu peetakse välitingimustes ning kus selline puhastamine ja desinfitseerimine ei oleks võimalik;

| iv) | hõlmama nõuetekohaseid riietusruume jalanõude ja rõivaste vahetamiseks seapidamisruumide ja -hoonete sissepääsu juures; |
| --- | --- |

iv)

hõlmama nõuetekohaseid riietusruume jalanõude ja rõivaste vahetamiseks seapidamisruumide ja -hoonete sissepääsu juures;

| v) | olema nõuetekohaselt kaitstud putukate ja puukide eest, kui seda nõuab asjaomase liikmesriigi pädev asutus lähtuvalt kohandatud riskihinnangust, milles on arvesse võetud sigade Aafrika katkuga seotud konkreetset epidemioloogilist olukorda selles liikmesriigis; |
| --- | --- |

v)

olema nõuetekohaselt kaitstud putukate ja puukide eest, kui seda nõuab asjaomase liikmesriigi pädev asutus lähtuvalt kohandatud riskihinnangust, milles on arvesse võetud sigade Aafrika katkuga seotud konkreetset epidemioloogilist olukorda selles liikmesriigis;

| h) | loomakindel tara vähemalt seapidamisruumide ning sööda ja allapanu hoidmiseks kasutatavate hoonete ümber, tagamaks, et peetavatel sigadel ning nende söödal ja allapanul ei ole mingit kokkupuudet volitamata isikute ega asjakohasel juhul teiste sigadega; |
| --- | --- |

h)

loomakindel tara vähemalt seapidamisruumide ning sööda ja allapanu hoidmiseks kasutatavate hoonete ümber, tagamaks, et peetavatel sigadel ning nende söödal ja allapanul ei ole mingit kokkupuudet volitamata isikute ega asjakohasel juhul teiste sigadega;

| i) | peab olema koostatud asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse heaks kiidetud bioturvalisuse kava, milles on arvesse võetud ettevõtte profiili ja siseriiklikke õigusnorme; vajaduse korral peab see bioturvalisuse kava hõlmama vähemalt järgmist:






  i) | muu hulgas näiteks riietusruume, duširuume, söögiruumi jmt hõlmavate „puhaste“ ja „määrdunud“ alade kindlaksmääramine töötajate jaoks lähtuvalt ettevõtte liigist; |
| --- | --- | --- |

i)

peab olema koostatud asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse heaks kiidetud bioturvalisuse kava, milles on arvesse võetud ettevõtte profiili ja siseriiklikke õigusnorme; vajaduse korral peab see bioturvalisuse kava hõlmama vähemalt järgmist:

i)

muu hulgas näiteks riietusruume, duširuume, söögiruumi jmt hõlmavate „puhaste“ ja „määrdunud“ alade kindlaksmääramine töötajate jaoks lähtuvalt ettevõtte liigist;

| ii) | vajaduse korral sellise korra väljatöötamine ja läbivaatamine, mis on seotud ettevõttesse uute peetavate sigade saabumise logistikaga; |
| --- | --- |

ii)

vajaduse korral sellise korra väljatöötamine ja läbivaatamine, mis on seotud ettevõttesse uute peetavate sigade saabumise logistikaga;

| iii) | ruumide, veovahendite ja seadmete puhastamise ja desinfitseerimise kord ning töötajate hügieen; |
| --- | --- |

iii)

ruumide, veovahendite ja seadmete puhastamise ja desinfitseerimise kord ning töötajate hügieen;

| iv) | töötajatele kohapeal ette nähtud toitu käsitlevad eeskirjad ning töötajate suhtes kehtestatav seapidamise keeld, kui see on asjakohane ja asjaomase liikmesriigi siseriiklike õigusnormide alusel kohaldatav; |
| --- | --- |

iv)

töötajatele kohapeal ette nähtud toitu käsitlevad eeskirjad ning töötajate suhtes kehtestatav seapidamise keeld, kui see on asjakohane ja asjaomase liikmesriigi siseriiklike õigusnormide alusel kohaldatav;

| v) | korduv teadlikkuse suurendamise eriprogramm ettevõtte töötajatele; |
| --- | --- |

v)

korduv teadlikkuse suurendamise eriprogramm ettevõtte töötajatele;

| vi) | vajaduse korral logistikat käsitleva korra väljatöötamine ja läbivaatamine, et tagada eri epidemioloogiliste üksuste nõuetekohane eraldatus ja hoida ära sigade nii otsest kui ka kaudset kokkupuudet loomsete kõrvalsaaduste ja ettevõtte teiste üksustega; |
| --- | --- |

vi)

vajaduse korral logistikat käsitleva korra väljatöötamine ja läbivaatamine, et tagada eri epidemioloogiliste üksuste nõuetekohane eraldatus ja hoida ära sigade nii otsest kui ka kaudset kokkupuudet loomsete kõrvalsaaduste ja ettevõtte teiste üksustega;

| vii) | kord ja juhised bioturvanõuete täitmise tagamiseks ruumide või hoonete ehitamise või remondi ajal; |
| --- | --- |

vii)

kord ja juhised bioturvanõuete täitmise tagamiseks ruumide või hoonete ehitamise või remondi ajal;

| viii) | bioturvameetmete rakendamise tagamist käsitlevad siseauditid või enesehindamine; |
| --- | --- |

viii)

bioturvameetmete rakendamise tagamist käsitlevad siseauditid või enesehindamine;

| ix) | konkreetsete bioturvariskide hindamine ja asjakohaste riskivähendusmeetmete kohaldamise kord selliste ettevõtete puhul, kus sigu peetakse ajutiselt või alaliselt välitingimustes. |
| --- | --- |

ix)

konkreetsete bioturvariskide hindamine ja asjakohaste riskivähendusmeetmete kohaldamise kord selliste ettevõtete puhul, kus sigu peetakse ajutiselt või alaliselt välitingimustes.

---

IV LISA

MIINIMUMNÕUDED ULUKSIGU KÄSITLEVATELE RIIKLIKELE TEGEVUSKAVADELE SIGADE AAFRIKA KATKU LEVIKU LIIDUSISESE LEVIKU TÕKESTAMISEKS

(osutatud artiklis 56)

Uluksigu käsitlevad riiklikud tegevuskavad sigade Aafrika katku liidusisese leviku tõkestamiseks sisaldavad vähemalt järgmist:

| a) | riikliku tegevuskava strateegilised eesmärgid ja prioriteedid; |
| --- | --- |

a)

riikliku tegevuskava strateegilised eesmärgid ja prioriteedid;

| b) | kava ulatus, sealhulgas riikliku tegevuskavaga hõlmatud territoorium; |
| --- | --- |

b)

kava ulatus, sealhulgas riikliku tegevuskavaga hõlmatud territoorium;

| c) | vajaduse korral riikliku tegevuskavaga ette nähtud meetmete aluseks olevate teaduslike andmete kirjeldus või viide alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees liikmesriikidega kokku lepitud liidu suunistele sigade Aafrika katku kohta (1); |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral riikliku tegevuskavaga ette nähtud meetmete aluseks olevate teaduslike andmete kirjeldus või viide alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees liikmesriikidega kokku lepitud liidu suunistele sigade Aafrika katku kohta (1);

| d) | asjaomaste institutsioonide ja sidusrühmade rollide ja ülesannete kirjeldus; |
| --- | --- |

d)

asjaomaste institutsioonide ja sidusrühmade rollide ja ülesannete kirjeldus;

| e) | liikmesriigi või selle piirkonna ulukseapopulatsiooni hinnanguline suurus ja kasutatud hindamismeetodi kirjeldus; |
| --- | --- |

e)

liikmesriigi või selle piirkonna ulukseapopulatsiooni hinnanguline suurus ja kasutatud hindamismeetodi kirjeldus;

| f) | liikmesriigi jahipidamise korralduse kirjeldus, sealhulgas ülevaade jahipiirkondadest, jahiseltsidest, jahihooaegadest ning konkreetsetest jahipidamismeetoditest ja jahiriistadest; |
| --- | --- |

f)

liikmesriigi jahipidamise korralduse kirjeldus, sealhulgas ülevaade jahipiirkondadest, jahiseltsidest, jahihooaegadest ning konkreetsetest jahipidamismeetoditest ja jahiriistadest;

| g) | kvalitatiivsete ja/või kvantitatiivsete aastaeesmärkide, vahe-eesmärkide ja pikaajaliste eesmärkide ning ulukseapopulatsiooni arvukuse asjakohase piiramise ja vajaduse korral vähendamise viiside kirjeldus, sealhulgas asjakohasel juhul iga-aastased küttimismahu sihttasemed; |
| --- | --- |

g)

kvalitatiivsete ja/või kvantitatiivsete aastaeesmärkide, vahe-eesmärkide ja pikaajaliste eesmärkide ning ulukseapopulatsiooni arvukuse asjakohase piiramise ja vajaduse korral vähendamise viiside kirjeldus, sealhulgas asjakohasel juhul iga-aastased küttimismahu sihttasemed;

| h) | uluksigade küttimisega seotud riiklike bioturvanõuete kirjeldus või neile osutavad lingid; |
| --- | --- |

h)

uluksigade küttimisega seotud riiklike bioturvanõuete kirjeldus või neile osutavad lingid;

| i) | seapidamisettevõtete suhtes kohaldatavate, peetavaid sigu uluksigade eest kaitsvate asjakohaste liidu või riiklike bioturvameetmete kirjeldus ja neile osutavad lingid; |
| --- | --- |

i)

seapidamisettevõtete suhtes kohaldatavate, peetavaid sigu uluksigade eest kaitsvate asjakohaste liidu või riiklike bioturvameetmete kirjeldus ja neile osutavad lingid;

| j) | eri meetmete rakendamise kord, sealhulgas ajakava; |
| --- | --- |

j)

eri meetmete rakendamise kord, sealhulgas ajakava;

| k) | jahimeeste teavitamise strateegia, samuti kirjeldus sigade Aafrika katku käsitlevate jahimeestele suunatud sihipäraste teadlikkuse suurendamise ja koolituskampaaniate kohta, mis võimaldavad jahimeestel hoida ära selle taudi sissetoomist ja levikut, ning sellistele kampaaniatele osutavad lingid; |
| --- | --- |

k)

jahimeeste teavitamise strateegia, samuti kirjeldus sigade Aafrika katku käsitlevate jahimeestele suunatud sihipäraste teadlikkuse suurendamise ja koolituskampaaniate kohta, mis võimaldavad jahimeestel hoida ära selle taudi sissetoomist ja levikut, ning sellistele kampaaniatele osutavad lingid;

| l) | põllumajandus- ja keskkonnavaldkonna ühised koostööprogrammid, millega tagatakse kestlik jahipidamise korraldus, lisasöötmise keelu rakendamine ja põllumajandustavad, mille eesmärk on hõlbustada asjakohasel juhul sigade Aafrika katku ennetamist, tõrjet ja likvideerimist; |
| --- | --- |

l)

põllumajandus- ja keskkonnavaldkonna ühised koostööprogrammid, millega tagatakse kestlik jahipidamise korraldus, lisasöötmise keelu rakendamine ja põllumajandustavad, mille eesmärk on hõlbustada asjakohasel juhul sigade Aafrika katku ennetamist, tõrjet ja likvideerimist;

| m) | teiste liikmesriikide ja kolmandate riikidega tehtava, uluksigade majandamisega seotud piiriülese koostöö kirjeldus, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

m)

teiste liikmesriikide ja kolmandate riikidega tehtava, uluksigade majandamisega seotud piiriülese koostöö kirjeldus, kui see on asjakohane;

| n) | kirjeldus kogu liikmesriigi territooriumil tehtava kohustusliku pideva seire kohta, mille käigus testitakse surnud uluksigu sigade Aafrika katku patogeeni suhtes; |
| --- | --- |

n)

kirjeldus kogu liikmesriigi territooriumil tehtava kohustusliku pideva seire kohta, mille käigus testitakse surnud uluksigu sigade Aafrika katku patogeeni suhtes;

| o) | hinnang jahipidamise võimaliku olulise negatiivse mõju kohta liikidele ja elupaikadele, mis on kaitstud asjakohaste liidu keskkonnaeeskirjade alusel, mis muu hulgas hõlmavad direktiivides 2009/147/EÜ ja 92/43/EMÜ sätestatud looduskaitsenõudeid, ning vajaduse korral keskkonnamõju vähendavate ennetus- ja leevendusmeetmete kirjeldus. |
| --- | --- |

o)

hinnang jahipidamise võimaliku olulise negatiivse mõju kohta liikidele ja elupaikadele, mis on kaitstud asjakohaste liidu keskkonnaeeskirjade alusel, mis muu hulgas hõlmavad direktiivides 2009/147/EÜ ja 92/43/EMÜ sätestatud looduskaitsenõudeid, ning vajaduse korral keskkonnamõju vähendavate ennetus- ja leevendusmeetmete kirjeldus.

---

(1)  https://food.ec.europa.eu/animals/animal-diseases/diseases-and-control-measures/african-swine-fever_en.

---

| 17.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/151 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/151

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/595,

16. märts 2023,

millega kehtestatakse ringlusse võtmata plastpakendijäätmetel põhineva omavahendite aruande vorm vastavalt nõukogu määrusele (EL, Euratom) 2021/770

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. aprilli 2021. aasta määrust (EL, Euratom) 2021/770, mis käsitleb ringlusse võtmata plastpakendijäätmetel põhinevate omavahendite arvutamist, nimetatud omavahendite kättesaadavaks tegemise meetodeid ja menetlusi, rahavajaduste rahuldamise meetmeid ning kogurahvatulul põhinevate omavahendite teatavaid aspekte, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 6,

pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (2) artikli 39 alusel loodud komiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL, Euratom) 2021/770 artikli 5 lõike 5 kohaselt peavad liikmesriigid saatma komisjonile statistilised andmed tekkinud ja ringlussevõetud plastpakendijäätmete massi kohta kilogrammides ning ringlusse võtmata plastpakendijäätmetel põhinevate omavahendite summa. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL, Euratom) 2021/770 artikli 5 lõike 5 kohaselt peavad liikmesriigid saatma komisjonile statistilised andmed tekkinud ja ringlussevõetud plastpakendijäätmete massi kohta kilogrammides ning ringlusse võtmata plastpakendijäätmetel põhinevate omavahendite summa.

| (2) | Halduskoormuse vähendamiseks peaks liikmesriikidel olema võimalik edastada statistilised andmed ja omavahendite summa ühes aruandes. |
| --- | --- |

(2)

Halduskoormuse vähendamiseks peaks liikmesriikidel olema võimalik edastada statistilised andmed ja omavahendite summa ühes aruandes.

| (3) | Andmed plastpakendijäätmete tekke ja ringlussevõtu kohta on aluseks liikmesriikide liidu üldeelarvesse tehtavate osamaksete arvutamisel. Seepärast on vaja suurendada nende andmete võrreldavust, usaldusväärsust ja ammendavust. |
| --- | --- |

(3)

Andmed plastpakendijäätmete tekke ja ringlussevõtu kohta on aluseks liikmesriikide liidu üldeelarvesse tehtavate osamaksete arvutamisel. Seepärast on vaja suurendada nende andmete võrreldavust, usaldusväärsust ja ammendavust.

| (4) | Selleks et tagada liikmesriikide andmete võrreldavus, usaldusväärsus ja ammendavus, on asjakohane kehtestada üksikasjalikud eeskirjad andmete kohta, mida komisjonile esitatav aruanne peab sisaldama. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et tagada liikmesriikide andmete võrreldavus, usaldusväärsus ja ammendavus, on asjakohane kehtestada üksikasjalikud eeskirjad andmete kohta, mida komisjonile esitatav aruanne peab sisaldama.

| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/62/EÜ (3) kohaselt võib tekkinud pakendijäätmete andmetena esitada andmed turule lastud pakendite koguse kohta. Sellise andmete esitamise meetodi puhul võivad liikmesriigid jäätmekoguseid erinevalt arvutada ja seetõttu on nn turule lastud pakendite meetodit ja jäätmeanalüüsi meetodit kasutavate liikmesriikide andmed vähem võrreldavad. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/62/EÜ (3) kohaselt võib tekkinud pakendijäätmete andmetena esitada andmed turule lastud pakendite koguse kohta. Sellise andmete esitamise meetodi puhul võivad liikmesriigid jäätmekoguseid erinevalt arvutada ja seetõttu on nn turule lastud pakendite meetodit ja jäätmeanalüüsi meetodit kasutavate liikmesriikide andmed vähem võrreldavad.

| (6) | Andmete esitamiseks on vaja kehtestada ühtsed nõuded, mille alusel kõik liikmesriigid esitaksid teabe plastpakendijäätmete kohta võrreldaval viisil, et tagada nende võrdne kohtlemine andmete kontrollimisel ning selgitada plastjäätmetel põhinevate omavahendite suhtes kohaldatavat metoodikat. Seepärast tuleks täpsustada komisjoni otsuses 2005/270/EÜ (4) sätestatud arvutusmetoodikat. |
| --- | --- |

(6)

Andmete esitamiseks on vaja kehtestada ühtsed nõuded, mille alusel kõik liikmesriigid esitaksid teabe plastpakendijäätmete kohta võrreldaval viisil, et tagada nende võrdne kohtlemine andmete kontrollimisel ning selgitada plastjäätmetel põhinevate omavahendite suhtes kohaldatavat metoodikat. Seepärast tuleks täpsustada komisjoni otsuses 2005/270/EÜ (4) sätestatud arvutusmetoodikat.

| (7) | Kui tekkinud plastpakendijäätmete koguse hindamiseks kasutatakse turule lastud pakendite meetodit, tuleks andmeid turule lastud pakendite kohta täiendada parandusteguritega, et hõlmata kõik liikmesriigis tekkinud plastpakendijäätmed ning tagada esitatud andmete usaldusväärsus ja täpsus. |
| --- | --- |

(7)

Kui tekkinud plastpakendijäätmete koguse hindamiseks kasutatakse turule lastud pakendite meetodit, tuleks andmeid turule lastud pakendite kohta täiendada parandusteguritega, et hõlmata kõik liikmesriigis tekkinud plastpakendijäätmed ning tagada esitatud andmete usaldusväärsus ja täpsus.

| (8) | Tekkinud plastpakendijäätmete kogus tuleks kindlaks määrata kahe olemasoleva meetodi alusel, et saada usaldusväärne tulemus, mis on arvutatud võrreldavalt kõigi liikmesriikide puhul. |
| --- | --- |

(8)

Tekkinud plastpakendijäätmete kogus tuleks kindlaks määrata kahe olemasoleva meetodi alusel, et saada usaldusväärne tulemus, mis on arvutatud võrreldavalt kõigi liikmesriikide puhul.

| (9) | Selleks et jälgida esitatud andmetes tehtud muudatusi, on vaja, et liikmesriigid näitaksid varasema aruande läbivaatamisel seda, milliseid andmeid muudeti, ja selgitaksid korrigeeritud andmete esitamise ajal erinevuste põhjuseid. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et jälgida esitatud andmetes tehtud muudatusi, on vaja, et liikmesriigid näitaksid varasema aruande läbivaatamisel seda, milliseid andmeid muudeti, ja selgitaksid korrigeeritud andmete esitamise ajal erinevuste põhjuseid.

| (10) | Kui esineb erinevusi võrreldes direktiivi 94/62/EÜ kohaselt esitatud plastpakendijäätmete andmetega, peaksid liikmesriigid selgitama ka nende erinevuste põhjuseid, |
| --- | --- |

(10)

Kui esineb erinevusi võrreldes direktiivi 94/62/EÜ kohaselt esitatud plastpakendijäätmete andmetega, peaksid liikmesriigid selgitama ka nende erinevuste põhjuseid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse ringlusse võtmata plastpakendijäätmetel põhineva omavahendite aruande vorm.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| (1) | „jäätmed“ – direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 1 määratletud jäätmed; |
| --- | --- |

(1)

„jäätmed“ – direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 1 määratletud jäätmed;

| (2) | „liigiti kogutud“ – direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 11 määratletud liigiti kogutud jäätmete kogus; |
| --- | --- |

(2)

„liigiti kogutud“ – direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 11 määratletud liigiti kogutud jäätmete kogus;

| (3) | „ringlusse võetud“ – direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 17 määratletud ringlussevõetud jäätmete kogus; |
| --- | --- |

(3)

„ringlusse võetud“ – direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 17 määratletud ringlussevõetud jäätmete kogus;

| (4) | „plast“ – direktiivi 94/62/EÜ artikli 3 punktis 1a määratletud plast; |
| --- | --- |

(4)

„plast“ – direktiivi 94/62/EÜ artikli 3 punktis 1a määratletud plast;

| (5) | „pakend“ – direktiivi 94/62/EÜ artikli 3 punktis 1 määratletud pakend; |
| --- | --- |

(5)

„pakend“ – direktiivi 94/62/EÜ artikli 3 punktis 1 määratletud pakend;

| (6) | „korduskasutuspakend“ – direktiivi 94/62/EÜ artikli 3 punktis 2a määratletud korduskasutuspakend; |
| --- | --- |

(6)

„korduskasutuspakend“ – direktiivi 94/62/EÜ artikli 3 punktis 2a määratletud korduskasutuspakend;

| (7) | „pakendijäätmed“ – direktiivi 94/62/EÜ artikli 3 punktis 2 määratletud pakendijäätmed; |
| --- | --- |

(7)

„pakendijäätmed“ – direktiivi 94/62/EÜ artikli 3 punktis 2 määratletud pakendijäätmed;

| (8) | „arvutuspunkt“ – otsuse 2005/270/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis d ja II lisas määratletud arvutuspunkt; |
| --- | --- |

(8)

„arvutuspunkt“ – otsuse 2005/270/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis d ja II lisas määratletud arvutuspunkt;

| (9) | „internetipõhine kauplemiskoht“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/83/EL (5) artikli 2 punktis 17 määratletud internetipõhine kauplemiskoht; |
| --- | --- |

(9)

„internetipõhine kauplemiskoht“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/83/EL (5) artikli 2 punktis 17 määratletud internetipõhine kauplemiskoht;

5

| (10) | „tekkinud plastpakendijäätmed“ – plastpakendite, sealhulgas komposiit- ja muude pakendite plastosade kogus, mis muutub liikmesriigis kalendriaasta jooksul jäätmeteks, väljendatuna kilogrammides; |
| --- | --- |

(10)

„tekkinud plastpakendijäätmed“ – plastpakendite, sealhulgas komposiit- ja muude pakendite plastosade kogus, mis muutub liikmesriigis kalendriaasta jooksul jäätmeteks, väljendatuna kilogrammides;

| (11) | „ringlussevõetud plastpakendijäätmed“ – plastpakendijäätmete, sealhulgas komposiit- ja muude pakendite plastosade kogus arvutuspunktis, väljendatuna kilogrammides; |
| --- | --- |

(11)

„ringlussevõetud plastpakendijäätmed“ – plastpakendijäätmete, sealhulgas komposiit- ja muude pakendite plastosade kogus arvutuspunktis, väljendatuna kilogrammides;

| (12) | „tootjavastutusorganisatsioon“ – organisatsioon, kes täidab laiendatud tootjavastutuse kohustusi toodete tootjate nimel; |
| --- | --- |

(12)

„tootjavastutusorganisatsioon“ – organisatsioon, kes täidab laiendatud tootjavastutuse kohustusi toodete tootjate nimel;

| (13) | „turule laskmine“ – toote esmakordne tarnimine liikmesriigi turule selle turustamiseks, tarbimiseks või kasutamiseks kaubandustegevuse käigus kas tasu eest või tasuta; |
| --- | --- |

(13)

„turule laskmine“ – toote esmakordne tarnimine liikmesriigi turule selle turustamiseks, tarbimiseks või kasutamiseks kaubandustegevuse käigus kas tasu eest või tasuta;

| (14) | „turule lastud pakendite meetod“ – meetod, millega hinnatakse tekkinud plastpakendijäätmete kogust andmete alusel, mille tootjavastutusorganisatsioonid ja/või muud allikad esitavad turule lastud pakendite kohta; kui see on asjakohane ja kohaldatav, täiendatakse andmeid hinnanguliste kogustega järgmiste elementide osas:






  a) | nõuete eirajad, |
| --- | --- | --- |

(14)

„turule lastud pakendite meetod“ – meetod, millega hinnatakse tekkinud plastpakendijäätmete kogust andmete alusel, mille tootjavastutusorganisatsioonid ja/või muud allikad esitavad turule lastud pakendite kohta; kui see on asjakohane ja kohaldatav, täiendatakse andmeid hinnanguliste kogustega järgmiste elementide osas:

a)

nõuete eirajad,

| b) | miinimumkünnisest allapoole jäävad tootjad, |
| --- | --- |

b)

miinimumkünnisest allapoole jäävad tootjad,

| c) | isevastutav ettevõtja, |
| --- | --- |

c)

isevastutav ettevõtja,

| d) | turule laskmise järgne eksport, |
| --- | --- |

d)

turule laskmise järgne eksport,

| e) | e-kaubandus, |
| --- | --- |

e)

e-kaubandus,

| f) | eraviisiline import, |
| --- | --- |

f)

eraviisiline import,

| g) | eraviisiline eksport, |
| --- | --- |

g)

eraviisiline eksport,

| h) | esmakordselt turule lastud korduskasutuspakendid, |
| --- | --- |

h)

esmakordselt turule lastud korduskasutuspakendid,

| i) | jäätmeteks muutunud korduskasutuspakendid, |
| --- | --- |

i)

jäätmeteks muutunud korduskasutuspakendid,

| j) | kõik muud hinnangud; |
| --- | --- |

j)

kõik muud hinnangud;

| (15) | „jäätmeanalüüsi meetod“ – meetod, mille abil hinnatakse tekkinud plastpakendijäätmete aastast üldkogust, ühendades liigiti kogutud (plast)pakendijäätmete andmed segaolmejäätmeid käsitlevate andmetega, mis põhinevad mitte üle nelja aasta vanusel jäätmete koostise analüüsil, ja mis tahes muude asjakohaste andmetega jäätmete, sealhulgas plastist tööstus- ja müügipakendite jäätmete kohta; |
| --- | --- |

(15)

„jäätmeanalüüsi meetod“ – meetod, mille abil hinnatakse tekkinud plastpakendijäätmete aastast üldkogust, ühendades liigiti kogutud (plast)pakendijäätmete andmed segaolmejäätmeid käsitlevate andmetega, mis põhinevad mitte üle nelja aasta vanusel jäätmete koostise analüüsil, ja mis tahes muude asjakohaste andmetega jäätmete, sealhulgas plastist tööstus- ja müügipakendite jäätmete kohta;

| (16) | „nõuete eiraja“ – tootja või turustaja, kes laseb turule plastpakendeid või pakendatud tooteid, kuid ei anna aru tootjavastutusorganisatsioonile või avaliku sektori asutusele ega võta muul viisil rahalist vastutust või rahalist ja korralduslikku vastutust plastpakendijäätmete käitlemise eest või teatab väiksemast kogusest, kui tegelikust turule lasti; |
| --- | --- |

(16)

„nõuete eiraja“ – tootja või turustaja, kes laseb turule plastpakendeid või pakendatud tooteid, kuid ei anna aru tootjavastutusorganisatsioonile või avaliku sektori asutusele ega võta muul viisil rahalist vastutust või rahalist ja korralduslikku vastutust plastpakendijäätmete käitlemise eest või teatab väiksemast kogusest, kui tegelikust turule lasti;

| (17) | „miinimumkünnis“ – künnis, mille võivad kindlaks määrata liikmesriigid ja millest väiksema koguse puhul ei nõuta aru andmist tootjavastutusorganisatsioonile või avaliku sektori asutusele; |
| --- | --- |

(17)

„miinimumkünnis“ – künnis, mille võivad kindlaks määrata liikmesriigid ja millest väiksema koguse puhul ei nõuta aru andmist tootjavastutusorganisatsioonile või avaliku sektori asutusele;

| (18) | „isevastutav ettevõtja“ – tootja, kes kannab rahalist või rahalist ja korralduslikku vastutust plastpakendijäätmete käitlemise eest ega ole seetõttu kohustatud tootjavastutusorganisatsioonile aru andma; |
| --- | --- |

(18)

„isevastutav ettevõtja“ – tootja, kes kannab rahalist või rahalist ja korralduslikku vastutust plastpakendijäätmete käitlemise eest ega ole seetõttu kohustatud tootjavastutusorganisatsioonile aru andma;

| (19) | „turule laskmise järgne eksport“ – pakendatud tooted ja/või pakendid, mis pärast ühes liikmesriigis turule laskmist eksporditakse teise liikmesriiki või kolmandasse riiki; |
| --- | --- |

(19)

„turule laskmise järgne eksport“ – pakendatud tooted ja/või pakendid, mis pärast ühes liikmesriigis turule laskmist eksporditakse teise liikmesriiki või kolmandasse riiki;

| (20) | „e-kaubandus“ – liidusisene elektrooniliselt toimuv kaubavahetus; |
| --- | --- |

(20)

„e-kaubandus“ – liidusisene elektrooniliselt toimuv kaubavahetus;

| (21) | „eraviisiline import“ – selliste toodete pakend, mille füüsiline isik on importinud oma lõpptarbeks teise liikmesriigi tavapoest või kolmanda riigi tavapoest või internetipõhise kauplemiskoha kaudu; |
| --- | --- |

(21)

„eraviisiline import“ – selliste toodete pakend, mille füüsiline isik on importinud oma lõpptarbeks teise liikmesriigi tavapoest või kolmanda riigi tavapoest või internetipõhise kauplemiskoha kaudu;

| (22) | „eraviisiline eksport“ – selliste toodete pakend, mille füüsiline isik on ostnud tavapoest ja eksportinud oma lõppkasutuseks teise liikmesriiki või kolmandasse riiki; |
| --- | --- |

(22)

„eraviisiline eksport“ – selliste toodete pakend, mille füüsiline isik on ostnud tavapoest ja eksportinud oma lõppkasutuseks teise liikmesriiki või kolmandasse riiki;

| (23) | „esmakordselt turule lastud korduskasutuspakend“ – toodet sisaldava korduskasutuspakendi esmakordne tarnimine liikmesriigi turule selle turustamiseks, tarbimiseks või kasutamiseks kaubandustegevuse käigus. |
| --- | --- |

(23)

„esmakordselt turule lastud korduskasutuspakend“ – toodet sisaldava korduskasutuspakendi esmakordne tarnimine liikmesriigi turule selle turustamiseks, tarbimiseks või kasutamiseks kaubandustegevuse käigus.

Artikkel 3

Aastaaruanne

1.   Määruse (EL, Euratom) 2021/770 artikli 5 lõike 5 kohane aastaaruanne sisaldab statistilisi andmeid tekkinud ja ringlusse võetud plastpakendijäätmete massi kohta ning ringlusse võtmata plastpakendijäätmetel põhinevate omavahendite summa arvutusi. Aastaaruanne on tõendav dokument, mille alusel komisjon kontrollib ringlusse võtmata plastpakendijäätmetel põhinevaid omavahendeid ja teeb nende üle järelevalvet.

2.   Tekkinud plastpakendijäätmete hindamiseks võib kasutada järgmisi meetodeid:

| a) | turule lastud pakendite meetod; |
| --- | --- |

a)

turule lastud pakendite meetod;

| b) | jäätmeanalüüsi meetod. |
| --- | --- |

b)

jäätmeanalüüsi meetod.

3.   Punktides a ja b osutatud kahel meetodil põhinevaid arvutusi kohandatakse, et tagada tulemuste võrreldavus, usaldusväärsus ja ammendavus.

4.   Liikmesriigid määravad lõike 2 punktides a ja b osutatud kahe meetodi alusel kindlaks hinnangulise koguse ning esitavad ühtse hinnangu tekkinud jäätmete kohta, tasakaalustades olemasolevad tulemused, et kasutada tulemuslikult ära kõik kättesaadavad algandmed, mis on jäätmetekke statistika koostamise eri meetodite aluseks.

5.   Lõike 2 punktides a ja b osutatud kahe meetodi abil saadud andmete erinevusi selgitatakse üksikasjalikult I lisa tabeli 3 vormi kohaselt.

6.   Lisaks statistilistele andmetele sisaldab aastaaruanne vajaduse korral selgitusi järgmise kohta:

| a) | metoodilised muudatused; |
| --- | --- |

a)

metoodilised muudatused;

| b) | varem esitatud statistiliste andmete korrigeerimised; |
| --- | --- |

b)

varem esitatud statistiliste andmete korrigeerimised;

| c) | erinevused direktiivi 94/62/EÜ kohaselt 30. juuniks esitatud plastpakendijäätmete andmete ja määruse (EL, Euratom) 2021/770 kohaselt sama aasta 31. juuliks esitatud statistiliste andmete vahel, välja arvatud erinevused, mis tulenevad kilogrammide tonnideks ümberarvestamisest. |
| --- | --- |

c)

erinevused direktiivi 94/62/EÜ kohaselt 30. juuniks esitatud plastpakendijäätmete andmete ja määruse (EL, Euratom) 2021/770 kohaselt sama aasta 31. juuliks esitatud statistiliste andmete vahel, välja arvatud erinevused, mis tulenevad kilogrammide tonnideks ümberarvestamisest.

Selgitused esitatakse II lisas esitatud vormi kohaselt.

Artikkel 4

Andmete struktuur

1.   Statistilised andmed esitatakse aastaaruandes vastavalt I lisa tabeli 1 struktuurile.

2.   Ringlusse võtmata plastpakendijäätmetel põhinevate omavahendite summa arvutused aastaaruandes esitatakse I lisa tabelis 2.

3.   Statistiliste andmete üksikasjalik jaotus esitatakse vastavalt I lisa tabelile 3.

4.   Esimese aruandeaasta aruanne sisaldab andmeid 2021. aasta kohta.

Artikkel 5

Aruande ja korrektsioonide edastamine

1.   Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostatile) elektrooniliselt aastaaruande jooksvast aastast loetuna üle-eelmise aasta („n–2“) kohta.

2.   Lõikes 1 osutatud aastaaruanne edastatakse hiljemalt iga aasta 31. juuliks.

3.   Kõik eelmiste aastate andmete korrigeerimised edastatakse komisjonile (Eurostatile) uue aastaaruande vormis, millele lisatakse selgitused tehtud muudatuste kohta.

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. märts 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 165, 11.5.2021, lk 15.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 1994. aasta direktiiv 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta (EÜT L 365, 31.12.1994, lk 10).

3

(4)  Komisjoni 22. märtsi 2005. aasta otsus 2005/270/EÜ, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta kehtestatakse andmebaasisüsteemi vormid (ELT L 86, 5.4.2005, lk 6).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiiv 2011/83/EL tarbija õiguste kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/13/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/44/EÜ ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 85/577/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/7/EÜ (ELT L 304, 22.11.2011, lk 64).

5

---

I LISA

Aruanded ringlusse võtmata plastpakendijäätmetel põhinevate omavahendite kohta

| Tabel 1. Ringlusse võtmata plastpakendijäätmete kogus (kilogrammides) |
| --- |
| Vaatlusaasta: | | |
| A. | Tekkinud plastpakendijäätmed kokku |

Tabel 1. Ringlusse võtmata plastpakendijäätmete kogus (kilogrammides)

Vaatlusaasta:

A.

Tekkinud plastpakendijäätmed kokku

| B. | Ringlusse võetud plastpakendijäätmed kokku |
| --- | --- |

B.

Ringlusse võetud plastpakendijäätmed kokku

| C. | Ringlusse võtmata plastpakendijäätmed kokku (A–B) |
| --- | --- |

C.

Ringlusse võtmata plastpakendijäätmed kokku (A–B)

| Tabel 2. Ringlusse võtmata plastpakendijäätmetel põhinevate omavahendite summa
   (1)
  (eurodes) |
| --- |
| Vaatlusaasta: | | |
| D. | Plastjäätmetel põhinevad omavahendid kokku (C×0,8) |

Tabel 2. Ringlusse võtmata plastpakendijäätmetel põhinevate omavahendite summa
   (1)
  (eurodes)

Vaatlusaasta:

D.

Plastjäätmetel põhinevad omavahendid kokku (C×0,8)

| E. | Kindlasummaline vähendamine |
| --- | --- |

E.

Kindlasummaline vähendamine

| F. | Plastjäätmetel põhinevad omavahendid kokku pärast vähendamist (D–E) |
| --- | --- |

F.

Plastjäätmetel põhinevad omavahendid kokku pärast vähendamist (D–E)

| Tabel 3. Hinnangute terviklikkus, kontrolli- ja järelevalvemeetmed |
| --- |
| Vaatlusaasta: | | |
| Tekkinud plastpakendijäätmed |
| Tekkinud plastpakendijäätmed – turule lastud pakendite meetod tootjavastutusorganisatsioonide andmete alusel | kg | Selgitus (vajaduse korral) |
| Turule lastud pakendid tootjavastutusorganisatsioonide andmete alusel enne mis tahes kohandamist | | |
| Miinimumkünnisest allapoole jäävad tootjad | | |
| Isevastutavad ettevõtjad | | |
| Nõuete eirajad | | |
| Turule laskmise järgne eksport | | |
| E-kaubandus | | |
| Eraviisiline import | | |
| Eraviisiline eksport | | |
| Esmakordselt turule lastud korduskasutuspakendid (2) | | |
| Jäätmeteks muutunud korduskasutuspakendid (3) | | |
| Muud kohandused | | |
| | Kohanduste loetelu | | |
| | | | |
| Tekkinud plastpakendijäätmed – turule lastud pakendite meetod muude kui tootjavastutusorganisatsioonide andmete alusel | kg | Selgitus (vajaduse korral) |
| Turule lastud pakendite meetod muude kui tootjavastutusorganisatsioonide andmete alusel – enne mis tahes kohandamist | | |
| Tootmisstatistika | | |
| Väliskaubanduse statistika | | |
| Eriotstarbelised uuringud | | |
| Elektrooniline register ja haldusandmete edastamine | | |
| Eraviisiline import | | |
| Eraviisiline eksport | | |
| Muud kohandused | | |
| | Kohanduste loetelu | | |
| | | | |
| Tekkinud plastpakendijäätmed kokku – turule lastud pakendite meetod | kg | |
| | | |
| Tekkinud plastpakendijäätmed – jäätmeanalüüsi meetod | kg | Selgitus (vajaduse korral) |
| Liigiti kogutud | | |
| Olmejäätmed | | |
| Tööstus- ja kaubandusjäätmed | | |
| Muud kohandused | | |
| | Kohanduste loetelu | | |
| | | | |
| Tekkinud plastpakendijäätmed kokku – jäätmeanalüüsi meetod | kg | |
| | | |
| Turule lastud pakendite andmete ja jäätmeanalüüsi meetodi hinnangu erinevus | kg | |
| | | |
| Tasakaalustamise otsus | Selgitus |
| | |
| Tasakaalustatud summa (nagu on esitatud tabelis 1): Tekkinud plastpakendijäätmed kokku | kg | |
| | | |
| Ringlusse võetud plastpakendijäätmed |
| Ringlusse võetud plastpakendijäätmed | kg | Selgitus (vajaduse korral) |
| Liikmesriigis ringlusse võetud plastpakendijäätmed | | |
| Muus liikmesriigis ringlusse võetud plastpakendijäätmed | | |
| Väljaspool ELi ringlusse võetud plastpakendijäätmed | | |
| Kohanduste loetelu | Selgitus |
| | |
| Ringlusse võetud plastpakendijäätmed kokku | kg | |
| | | |

Tabel 3. Hinnangute terviklikkus, kontrolli- ja järelevalvemeetmed

Vaatlusaasta:

Tekkinud plastpakendijäätmed

Tekkinud plastpakendijäätmed – turule lastud pakendite meetod tootjavastutusorganisatsioonide andmete alusel

kg

Selgitus (vajaduse korral)

Turule lastud pakendid tootjavastutusorganisatsioonide andmete alusel enne mis tahes kohandamist

Miinimumkünnisest allapoole jäävad tootjad

Isevastutavad ettevõtjad

Nõuete eirajad

Turule laskmise järgne eksport

E-kaubandus

Eraviisiline import

Eraviisiline eksport

Esmakordselt turule lastud korduskasutuspakendid (2)

Jäätmeteks muutunud korduskasutuspakendid (3)

Muud kohandused

Kohanduste loetelu

Tekkinud plastpakendijäätmed – turule lastud pakendite meetod muude kui tootjavastutusorganisatsioonide andmete alusel

kg

Selgitus (vajaduse korral)

Turule lastud pakendite meetod muude kui tootjavastutusorganisatsioonide andmete alusel – enne mis tahes kohandamist

Tootmisstatistika

Väliskaubanduse statistika

Eriotstarbelised uuringud

Elektrooniline register ja haldusandmete edastamine

Eraviisiline import

Eraviisiline eksport

Muud kohandused

Kohanduste loetelu

Tekkinud plastpakendijäätmed kokku – turule lastud pakendite meetod

kg

Tekkinud plastpakendijäätmed – jäätmeanalüüsi meetod

kg

Selgitus (vajaduse korral)

Liigiti kogutud

Olmejäätmed

Tööstus- ja kaubandusjäätmed

Muud kohandused

Kohanduste loetelu

Tekkinud plastpakendijäätmed kokku – jäätmeanalüüsi meetod

kg

Turule lastud pakendite andmete ja jäätmeanalüüsi meetodi hinnangu erinevus

kg

Tasakaalustamise otsus

Selgitus

Tasakaalustatud summa (nagu on esitatud tabelis 1): Tekkinud plastpakendijäätmed kokku

kg

Ringlusse võetud plastpakendijäätmed

Ringlusse võetud plastpakendijäätmed

kg

Selgitus (vajaduse korral)

Liikmesriigis ringlusse võetud plastpakendijäätmed

Muus liikmesriigis ringlusse võetud plastpakendijäätmed

Väljaspool ELi ringlusse võetud plastpakendijäätmed

Kohanduste loetelu

Selgitus

Ringlusse võetud plastpakendijäätmed kokku

kg

---

(1)  Vastavalt nõukogu otsuse (EL, Euratom) 2020/2053 artikli 2 lõike 1 punktile c ja artikli 2 lõike 2 kolmandale lõigule.

(2)  Maha arvata juhul, kui korduskasutuspakendid sisalduvad turule lastud pakendite üldkoguses või käesoolevas loetelus tehtud parandustes.

(3)  Hõlmab esmakordselt turule lastud ja eelnevatest perioodidest pärit korduskasutuspakendeid, mis on kõnealusel perioodil muutunud jäätmeteks.

---

II LISA

Erinevuste selgitused

| Tabel 1. Selgitus erinevuste kohta võrreldes direktiivi 94/62/EÜ alusel esitatud andmetega (esitada ainult vajaduse korral) |
| --- |
| Liik | Erinevuse summa (kg) (1) | Selgitus |
| A. | Tekkinud plastpakendijäätmed kokku |

Tabel 1. Selgitus erinevuste kohta võrreldes direktiivi 94/62/EÜ alusel esitatud andmetega (esitada ainult vajaduse korral)

Liik

Erinevuse summa (kg) (1)

Selgitus

A.

Tekkinud plastpakendijäätmed kokku

| B. | Ringlusse võetud plastpakendijäätmed kokku |
| --- | --- |

B.

Ringlusse võetud plastpakendijäätmed kokku

| C. | Ringlusse võtmata plastpakendijäätmed kokku (A–B) |
| --- | --- |

C.

Ringlusse võtmata plastpakendijäätmed kokku (A–B)

| Tabel 2. Selgitused metoodikamuudatuste kohta võrreldes eelmise aastaga (esitada ainult vajaduse korral) |
| --- |
| Liik | Selgitus metoodikamuudatuste kohta (vajaduse korral) |
| Tekkinud plastpakendijäätmed – turule lastud pakendite meetod tootjavastutusorganisatsioonide andmete alusel | |
| Turule lastud pakendid tootjavastutusorganisatsioonide andmete alusel enne mis tahes kohandamist | |
| Miinimumkünnisest allapoole jäävad tootjad | |
| Isevastutavad ettevõtjad | |
| Nõuete eirajad | |
| Turule laskmise järgne eksport | |
| E-kaubandus | |
| Eraviisiline import | |
| Eraviisiline eksport | |
| Esmakordselt turule lastud korduskasutuspakendid (2) | |
| Jäätmeteks muutunud korduskasutuspakendid (3) | |
| Muud kohandused | |
| | Kohanduste loetelu | |
| | | |
| Tekkinud plastpakendijäätmed – turule lastud pakendite meetod muude kui tootjavastutusorganisatsioonide andmete alusel | |
| Turule lastud pakendite meetod muude kui tootjavastutusorganisatsioonide andmete alusel – enne mis tahes kohandamist | |
| Tootmisstatistika | |
| Väliskaubanduse statistika | |
| Eriotstarbelised uuringud | |
| Elektrooniline register ja haldusandmete edastamine | |
| Eraviisiline import | |
| Eraviisiline eksport | |
| Muud kohandused | |
| | Kohanduste loetelu | |
| | | |
| Tekkinud jäätmed – jäätmeanalüüsi meetod | |
| Kohanduste loetelu | |
| | |
| Tekkinud plastpakendijäätmed kokku | |
| Ringlusse võetud plastpakendijäätmed | |
| Liikmesriigis ringlusse võetud plastpakendijäätmed | |
| Muus liikmesriigis ringlusse võetud plastpakendijäätmed | |
| Väljaspool ELi ringlusse võetud plastpakendijäätmed | |
| Kohanduste loetelu | |
| | |
| Ringlusse võetud plastpakendijäätmed kokku | |

Tabel 2. Selgitused metoodikamuudatuste kohta võrreldes eelmise aastaga (esitada ainult vajaduse korral)

Liik

Selgitus metoodikamuudatuste kohta (vajaduse korral)

Tekkinud plastpakendijäätmed – turule lastud pakendite meetod tootjavastutusorganisatsioonide andmete alusel

Turule lastud pakendid tootjavastutusorganisatsioonide andmete alusel enne mis tahes kohandamist

Miinimumkünnisest allapoole jäävad tootjad

Isevastutavad ettevõtjad

Nõuete eirajad

Turule laskmise järgne eksport

E-kaubandus

Eraviisiline import

Eraviisiline eksport

Esmakordselt turule lastud korduskasutuspakendid (2)

Jäätmeteks muutunud korduskasutuspakendid (3)

Muud kohandused

Kohanduste loetelu

Tekkinud plastpakendijäätmed – turule lastud pakendite meetod muude kui tootjavastutusorganisatsioonide andmete alusel

Turule lastud pakendite meetod muude kui tootjavastutusorganisatsioonide andmete alusel – enne mis tahes kohandamist

Tootmisstatistika

Väliskaubanduse statistika

Eriotstarbelised uuringud

Elektrooniline register ja haldusandmete edastamine

Eraviisiline import

Eraviisiline eksport

Muud kohandused

Kohanduste loetelu

Tekkinud jäätmed – jäätmeanalüüsi meetod

Kohanduste loetelu

Tekkinud plastpakendijäätmed kokku

Ringlusse võetud plastpakendijäätmed

Liikmesriigis ringlusse võetud plastpakendijäätmed

Muus liikmesriigis ringlusse võetud plastpakendijäätmed

Väljaspool ELi ringlusse võetud plastpakendijäätmed

Kohanduste loetelu

Ringlusse võetud plastpakendijäätmed kokku

---

(1)  Selles aruandes esitatud andmed, millest on maha arvatud direktiivi 94/62/EÜ kohaselt esitatud andmed.

(2)  Maha arvata ainult juhul, kui korduskasutuspakendid sisalduvad turule lastud pakendite üldkoguses või selles loetelus tehtud parandustes. Sellisel juhul arvutatakse see näitaja sisse- ja väljavoolu netoväärtusena.

(3)  Hõlmab esmakordselt turule lastud ja eelnevatest perioodidest pärit korduskasutuspakendeid, mis on kõnealusel perioodil muutunud jäätmeteks.

---

OTSUSED

| 17.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/161 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/161

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2023/596,

13. märts 2023,

millega nimetatakse ametisse Belgia Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305, võttes arvesse nõukogu 21. mai 2019. aasta otsust (EL) 2019/852, millega määratakse kindlaks Regioonide Komitee koosseis, (1)

võttes arvesse Belgia valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Aluslepingu artikli 300 lõike 3 kohaselt koosneb Regioonide Komitee piirkondlike ja kohalike organite esindajatest, kellel on piirkondlike või kohalike organite valimistel saadud mandaat või kes kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees. |
| --- | --- |

(1)

Aluslepingu artikli 300 lõike 3 kohaselt koosneb Regioonide Komitee piirkondlike ja kohalike organite esindajatest, kellel on piirkondlike või kohalike organite valimistel saadud mandaat või kes kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees.

| (2) | Nõukogu võttis 20. jaanuaril 2020 vastu otsuse (EL) 2020/102, (2) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2020 kuni 25. jaanuarini 2025. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 20. jaanuaril 2020 vastu otsuse (EL) 2020/102, (2) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2020 kuni 25. jaanuarini 2025.

| (3) | Seoses riiklike volituste lõppemisega, mille põhjal Alexia BERTRAND asendusliikmeks esitati, on Regioonide Komitees vabanenud üks asendusliikme koht. |
| --- | --- |

(3)

Seoses riiklike volituste lõppemisega, mille põhjal Alexia BERTRAND asendusliikmeks esitati, on Regioonide Komitees vabanenud üks asendusliikme koht.

| (4) | Belgia valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee asendusliikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025 piirkondliku organi esindaja Pierre-Yves JEHOLET, kellel on piirkondlikel valimistel saadud mandaat, Ministre-Président de la Fédération Wallonie-Bruxelles (Vallooni-Brüsseli föderatsiooni peaminister), |
| --- | --- |

(4)

Belgia valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee asendusliikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025 piirkondliku organi esindaja Pierre-Yves JEHOLET, kellel on piirkondlikel valimistel saadud mandaat, Ministre-Président de la Fédération Wallonie-Bruxelles (Vallooni-Brüsseli föderatsiooni peaminister),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee asendusliikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025 piirkondliku organi esindaja Pierre-Yves JEHOLET, kellel on piirkondlikel valimistel saadud mandaat, Ministre-Président de la Fédération Wallonie-Bruxelles (Vallooni-Brüsseli föderatsiooni peaminister).

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 13. märts 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. PEHRSON

---

(1)  
  ELT L 139, 27.5.2019, lk 13.

1

(2)  Nõukogu 20. jaanuari 2020. aasta otsus (EL) 2020/102, millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2020 kuni 25. jaanuarini 2025 (ELT L 20, 24.1.2020, lk 2).

2

---

| 17.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/163 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/163

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2023/597,

13. märts 2023,

millega nimetatakse ametisse Portugali Vabariigi esitatud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liige

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 302,

võttes arvesse nõukogu 21. mai 2019. aasta otsust (EL) 2019/853, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee koosseis, (1)

võttes arvesse Portugali valitsuse ettepanekut,

pärast konsulteerimist Euroopa Komisjoniga

ning arvestades järgmist:

| (1) | ELi toimimise lepingu artikli 300 lõike 2 kohaselt koosneb majandus- ja sotsiaalkomitee tööandjate organisatsioonide esindajatest ja töötajate organisatsioonide esindajatest ning muudest kodanikuühiskonna esindajatest, eelkõige majandus- ja ühiskonnaelu, kodanikutegevuse, kutsetegevuse ja kultuuri alal. |
| --- | --- |

(1)

ELi toimimise lepingu artikli 300 lõike 2 kohaselt koosneb majandus- ja sotsiaalkomitee tööandjate organisatsioonide esindajatest ja töötajate organisatsioonide esindajatest ning muudest kodanikuühiskonna esindajatest, eelkõige majandus- ja ühiskonnaelu, kodanikutegevuse, kutsetegevuse ja kultuuri alal.

| (2) | Nõukogu võttis 2. oktoobril 2020 vastu otsuse (EL) 2020/1392, (2) millega nimetatakse ametisse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmed ajavahemikuks 21. septembrist 2020 kuni 20. septembrini 2025. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 2. oktoobril 2020 vastu otsuse (EL) 2020/1392, (2) millega nimetatakse ametisse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmed ajavahemikuks 21. septembrist 2020 kuni 20. septembrini 2025.

| (3) | Seoses Carlos Alberto MINEIRO AIRESE tagasiastumisega on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees vabanenud liikmekoht. |
| --- | --- |

(3)

Seoses Carlos Alberto MINEIRO AIRESE tagasiastumisega on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees vabanenud liikmekoht.

| (4) | Portugali valitsus tegi ettepaneku nimetada Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 20. septembrini 2025 António Augusto DA ASCENÇÃO MENDONÇA, Bastonário da Ordem dos Economistas, Conselho Nacional das Ordens Profissionais (CNOP) (Portugali majandusteadlaste ühingu president, Portugali kutseühingute nõukogu). |
| --- | --- |

(4)

Portugali valitsus tegi ettepaneku nimetada Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 20. septembrini 2025 António Augusto DA ASCENÇÃO MENDONÇA, Bastonário da Ordem dos Economistas, Conselho Nacional das Ordens Profissionais (CNOP) (Portugali majandusteadlaste ühingu president, Portugali kutseühingute nõukogu).

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 20. septembrini 2025 António Augusto DA ASCENÇÃO MENDONÇA, Bastonário da Ordem dos Economistas, Conselho Nacional das Ordens Profissionais (CNOP) (Portugali majandusteadlaste ühingu president, Portugali kutseühingute nõukogu).

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 13. märts 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. PEHRSON

---

(1)  
  ELT L 139, 27.5.2019, lk 15.

1

(2)  Nõukogu 2. oktoobri 2020. aasta otsus (EL) 2020/1392, millega nimetatakse ametisse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmed ajavahemikuks 21. septembrist 2020 kuni 20. septembrini 2025 ning tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse nõukogu 18. septembril 2020 vastuvõetud otsus, millega nimetatakse ametisse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmed ajavahemikuks 21. septembrist 2020 kuni 20. septembrini 2025 (ELT L 322, 5.10.2020, lk 1).

2

---

| 17.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/165 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/165

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2023/598,

14. märts 2023,

millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2021/698, et hõlmata sellega liidu turvalise ühenduse programm

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2023/588 (1) kehtestatud liidu turvalise ühenduse programmi raames loodud süsteemide ja teenuste kasutuselevõtmisest, toimimisest ja kasutamisest võivad tuleneda võimalikud ohud liidu ja selle liikmesriikide julgeolekule ja olulistele huvidele. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2023/588 (1) kehtestatud liidu turvalise ühenduse programmi raames loodud süsteemide ja teenuste kasutuselevõtmisest, toimimisest ja kasutamisest võivad tuleneda võimalikud ohud liidu ja selle liikmesriikide julgeolekule ja olulistele huvidele.

| (2) | Seepärast on asjakohane laiendada nõukogu otsuse (ÜVJP) 2021/698 (2) kohaldamisala liidu turvalise ühenduse programmi raames loodud süsteemidele ja teenustele, |
| --- | --- |

(2)

Seepärast on asjakohane laiendada nõukogu otsuse (ÜVJP) 2021/698 (2) kohaldamisala liidu turvalise ühenduse programmi raames loodud süsteemidele ja teenustele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Nõukogu otsust (ÜVJP) 2021/698 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/698, 30. aprill 2021, mis käsitleb liidu julgeolekut mõjutada võivate liidu kosmoseprogrammi ja liidu turvalise ühenduse programmi raames kasutusele võetavate, toimivate ja kasutatavate süsteemide ja teenuste turvalisust ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/496/ÜVJP“. |
| --- | --- |

1)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

„Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/698, 30. aprill 2021, mis käsitleb liidu julgeolekut mõjutada võivate liidu kosmoseprogrammi ja liidu turvalise ühenduse programmi raames kasutusele võetavate, toimivate ja kasutatavate süsteemide ja teenuste turvalisust ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/496/ÜVJP“.

| 2) | Artikli 1 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | et kõrvaldada selline oht liidu või ühe või mitme liikmesriigi julgeolekule või leevendada sellist tõsist kahju liidu või ühe või mitme liikmesriigi olulistele huvidele, mis tuleneb liidu kosmoseprogrammi või liidu turvalise ühenduse programmi („programmid“) komponentide raames loodud süsteemide ja pakutavate teenuste kasutuselevõtmisest, toimimisest või kasutamisest, või“ |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 1 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

et kõrvaldada selline oht liidu või ühe või mitme liikmesriigi julgeolekule või leevendada sellist tõsist kahju liidu või ühe või mitme liikmesriigi olulistele huvidele, mis tuleneb liidu kosmoseprogrammi või liidu turvalise ühenduse programmi („programmid“) komponentide raames loodud süsteemide ja pakutavate teenuste kasutuselevõtmisest, toimimisest või kasutamisest, või“

| 3) | Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Käesoleva otsuse rakendamisel tuleb võtta igakülgselt arvesse programmide komponentide vahelisi erinevusi, eelkõige seoses liikmesriikide otsustusõiguse ja kontrolliga, mis neil on programmidega seotud sensorite, süsteemide või muu suutlikkuse üle.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Käesoleva otsuse rakendamisel tuleb võtta igakülgselt arvesse programmide komponentide vahelisi erinevusi, eelkõige seoses liikmesriikide otsustusõiguse ja kontrolliga, mis neil on programmidega seotud sensorite, süsteemide või muu suutlikkuse üle.“

| 4) | Artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Kosmoseprogrammi amet või asjaomane turvaseireks määratud struktuur ja komisjon annavad kõrgele esindajale nõu selle kohta, milline on mis tahes juhiste tõenäoline laiem mõju programmide komponentide raames loodud süsteemidele ja pakutavatele teenustele, mille ettepaneku ta kavatseb esitada lõike 1 kohaselt nõukogule.“ |
| --- | --- |

4)

Artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kosmoseprogrammi amet või asjaomane turvaseireks määratud struktuur ja komisjon annavad kõrgele esindajale nõu selle kohta, milline on mis tahes juhiste tõenäoline laiem mõju programmide komponentide raames loodud süsteemidele ja pakutavatele teenustele, mille ettepaneku ta kavatseb esitada lõike 1 kohaselt nõukogule.“

| 5) | Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Ühe aasta jooksul pärast seda, kui määruse (EL) 2021/696 artikli 107 lõike 1 punkti e kohaselt moodustatud julgeolekukoosseisus kokku tulev komitee on komisjoni poolt määruse (EL) 2021/696 artikli 34 lõike 2 kohaselt koostatud riski- ja ohuanalüüsi alusel teinud nimetatud määruse artikli 107 lõikes 3 osutatud menetluse teel kindlaks, kas programmide konkreetse komponendi raames loodud süsteem või selle alusel pakutav teenus või mõlemad on julgeoleku seisukohast tundlikud, valmistab kõrge esindaja seoses vastavate asjaomaste süsteemide või teenuste või mõlemaga ette käesoleva otsuse praktiliseks rakendamiseks vajalikud korralduslikud meetmed ja edastab need heakskiitmiseks poliitika- ja julgeolekukomiteele. Kõrget esindajat toetavad sel eesmärgil liikmesriikide eksperdid, komisjon, kosmoseprogrammi amet ja asjaomane turvaseireks määratud struktuur, kui see on asjakohane.“ |
| --- | --- |

5)

Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Ühe aasta jooksul pärast seda, kui määruse (EL) 2021/696 artikli 107 lõike 1 punkti e kohaselt moodustatud julgeolekukoosseisus kokku tulev komitee on komisjoni poolt määruse (EL) 2021/696 artikli 34 lõike 2 kohaselt koostatud riski- ja ohuanalüüsi alusel teinud nimetatud määruse artikli 107 lõikes 3 osutatud menetluse teel kindlaks, kas programmide konkreetse komponendi raames loodud süsteem või selle alusel pakutav teenus või mõlemad on julgeoleku seisukohast tundlikud, valmistab kõrge esindaja seoses vastavate asjaomaste süsteemide või teenuste või mõlemaga ette käesoleva otsuse praktiliseks rakendamiseks vajalikud korralduslikud meetmed ja edastab need heakskiitmiseks poliitika- ja julgeolekukomiteele. Kõrget esindajat toetavad sel eesmärgil liikmesriikide eksperdid, komisjon, kosmoseprogrammi amet ja asjaomane turvaseireks määratud struktuur, kui see on asjakohane.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 14. märts 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

E. SVANTESSON

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2023. aasta määrus (EL) 2023/588, millega kehtestatakse liidu turvalise ühenduse programm aastateks 2023–2027 (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).

1

Euroopa Liidu Teataja

(2)  Nõukogu 30. aprilli 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/698, mis käsitleb liidu julgeolekut mõjutada võivate liidu kosmoseprogrammi raames kasutusele võetavate, toimivate ja kasutatavate süsteemide ja teenuste turvalisust ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/496/ÜVJP (ELT L 170, 12.5.2021, lk 178).

2

---

| 17.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/167 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/167

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2023/599,

16. märts 2023,

mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Põhja-Makedoonia armee suutlikkuse suurendamiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1 ja artikli 41 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsusega (ÜVJP) 2021/509 (1) loodi Euroopa rahutagamisrahastu, et liikmesriigid saaksid rahastada ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames võetavaid liidu meetmeid rahu säilitamiseks, konfliktide ennetamiseks ja rahvusvahelise julgeoleku tugevdamiseks aluslepingu artikli 21 lõike 2 punkti c kohaselt. Eelkõige kasutatakse Euroopa rahutagamisrahastut vastavalt otsuse (ÜVJP) 2021/509 artikli 1 lõikele 2 selliste abimeetmete rahastamiseks nagu kolmandate riikide ning piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonide sõjaliste ja kaitseküsimustega seotud suutlikkuse suurendamise meetmed. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsusega (ÜVJP) 2021/509 (1) loodi Euroopa rahutagamisrahastu, et liikmesriigid saaksid rahastada ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames võetavaid liidu meetmeid rahu säilitamiseks, konfliktide ennetamiseks ja rahvusvahelise julgeoleku tugevdamiseks aluslepingu artikli 21 lõike 2 punkti c kohaselt. Eelkõige kasutatakse Euroopa rahutagamisrahastut vastavalt otsuse (ÜVJP) 2021/509 artikli 1 lõikele 2 selliste abimeetmete rahastamiseks nagu kolmandate riikide ning piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonide sõjaliste ja kaitseküsimustega seotud suutlikkuse suurendamise meetmed.

| (2) | Liit kiitis 21. märtsil 2022 heaks strateegilise kompassi, eesmärgiga muuta EL tugevamaks ja võimekamaks julgeoleku tagajaks, sealhulgas kasutades Euroopa rahutagamisrahastut rohkem partnerite kaitsevõime toetamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Liit kiitis 21. märtsil 2022 heaks strateegilise kompassi, eesmärgiga muuta EL tugevamaks ja võimekamaks julgeoleku tagajaks, sealhulgas kasutades Euroopa rahutagamisrahastut rohkem partnerite kaitsevõime toetamiseks.

| (3) | Liidu ja selle liikmesriikide juhid, konsulteerides Lääne-Balkani juhtidega, kutsusid 6. oktoobri 2021. aasta Brdo deklaratsioonis üles jätkama Lääne-Balkani partnerite võimete edasiarendamist Euroopa rahutagamisrahastu abil. |
| --- | --- |

(3)

Liidu ja selle liikmesriikide juhid, konsulteerides Lääne-Balkani juhtidega, kutsusid 6. oktoobri 2021. aasta Brdo deklaratsioonis üles jätkama Lääne-Balkani partnerite võimete edasiarendamist Euroopa rahutagamisrahastu abil.

| (4) | Tirana 6. detsembri 2022. aasta deklaratsioonis kohustus liit jätkama koostööd, et arendada edasi kõnealuse piirkonna kaitsevõimet ja kaitsealast suutlikkust, sealhulgas Euroopa rahutagamisrahastu abil. |
| --- | --- |

(4)

Tirana 6. detsembri 2022. aasta deklaratsioonis kohustus liit jätkama koostööd, et arendada edasi kõnealuse piirkonna kaitsevõimet ja kaitsealast suutlikkust, sealhulgas Euroopa rahutagamisrahastu abil.

| (5) | Poliitika- ja julgeolekukomitee 26. oktoobri 2022. aasta järeldustes, mis käsitlevad Euroopa rahutagamisrahastu strateegilisi suuniseid 2023. aastaks, märgitakse, et mitmele Lääne-Balkani riigile suunatud kahepoolsed abimeetmed on selle perioodi peamine prioriteet. |
| --- | --- |

(5)

Poliitika- ja julgeolekukomitee 26. oktoobri 2022. aasta järeldustes, mis käsitlevad Euroopa rahutagamisrahastu strateegilisi suuniseid 2023. aastaks, märgitakse, et mitmele Lääne-Balkani riigile suunatud kahepoolsed abimeetmed on selle perioodi peamine prioriteet.

| (6) | Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja“) sai 7. detsembril 2022 taotluse, et liit abistaks Põhja-Makedoonia relvajõude nende operatsioonivõime tugevdamiseks vajaliku olulise varustuse hankimisel, eelkõige seoses logistika, meditsiinilise, keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumarünnakutega (KBRT) ning kaitsevõime ja varajase hoiatamise võime valdkonnas. |
| --- | --- |

(6)

Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja“) sai 7. detsembril 2022 taotluse, et liit abistaks Põhja-Makedoonia relvajõude nende operatsioonivõime tugevdamiseks vajaliku olulise varustuse hankimisel, eelkõige seoses logistika, meditsiinilise, keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumarünnakutega (KBRT) ning kaitsevõime ja varajase hoiatamise võime valdkonnas.

| (7) | Kõnealuse abimeetme lõpetamisel hindab kõrge esindaja selle mõju ning antud varustuse haldamist ja kasutamist. Saadud teadmisi kasutatakse analüüsis, mille eesmärk on hinnata abimeetme tõhusust ning selle kooskõla liidu üldise strateegia ja poliitikameetmetega Põhja-Makedoonias. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealuse abimeetme lõpetamisel hindab kõrge esindaja selle mõju ning antud varustuse haldamist ja kasutamist. Saadud teadmisi kasutatakse analüüsis, mille eesmärk on hinnata abimeetme tõhusust ning selle kooskõla liidu üldise strateegia ja poliitikameetmetega Põhja-Makedoonias.

| (8) | Abimeetmete rakendamisel võetakse arvesse otsuses (ÜVJP) 2021/509 sätestatud põhimõtteid ja nõudeid ning eelkõige järgitakse vastavust nõukogu ühisele seisukohale 2008/944/ÜVJP (2) ja Euroopa rahutagamisrahastust rahastatavate tulude ja kulude rakendamise korrale. |
| --- | --- |

(8)

Abimeetmete rakendamisel võetakse arvesse otsuses (ÜVJP) 2021/509 sätestatud põhimõtteid ja nõudeid ning eelkõige järgitakse vastavust nõukogu ühisele seisukohale 2008/944/ÜVJP (2) ja Euroopa rahutagamisrahastust rahastatavate tulude ja kulude rakendamise korrale.

| (9) | Nõukogu kinnitab taas oma kindlat kavatsust kaitsta, edendada ja järgida inimõigusi, põhivabadusi ja demokraatlikke põhimõtteid ning tugevdada õigusriiki ja head valitsemistava, järgides Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja, inimõiguste ülddeklaratsiooni ja rahvusvahelist õigust, eelkõige rahvusvahelist inimõigustealast õigust ja rahvusvahelist humanitaarõigust, |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu kinnitab taas oma kindlat kavatsust kaitsta, edendada ja järgida inimõigusi, põhivabadusi ja demokraatlikke põhimõtteid ning tugevdada õigusriiki ja head valitsemistava, järgides Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja, inimõiguste ülddeklaratsiooni ja rahvusvahelist õigust, eelkõige rahvusvahelist inimõigustealast õigust ja rahvusvahelist humanitaarõigust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Loomine, eesmärgid, kohaldamisala ja kestus

1.   Luuakse Euroopa rahutagamisrahastust rahastatav abimeede (edaspidi „abimeede“), millega toetatakse Põhja-Makedooniat (edaspidi „toetusesaaja“).

2.   Abimeetme eesmärk on suurendada Põhja-Makedoonia relvajõudude suutlikkust, tõhustades ja ajakohastades riigi kergjalaväe pataljoni rühma. Asjakohast varustust andes aidatakse selle abimeetmega suurendada Põhja-Makedoonia relvajõudude suutlikkust anda panus ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames läbiviidavatesse missioonidesse ja operatsioonidesse, mis on täiendav toetus bilateraalsele rahvusvaheliste partnerite toetusele.

3.   Lõikes 2 sätestatud eesmärgi saavutamiseks rahastatakse abimeetmest järgmist liiki varustust mis pole mõeldud surmava jõu kasutamiseks:

| a) | logistika; |
| --- | --- |

a)

logistika;

| b) | meditsiiniseadmed; |
| --- | --- |

b)

meditsiiniseadmed;

| c) | side- ja infosüsteemid; |
| --- | --- |

c)

side- ja infosüsteemid;

| d) | luuresuutlikkus; |
| --- | --- |

d)

luuresuutlikkus;

| e) | KBRT-varustus; |
| --- | --- |

e)

KBRT-varustus;

| f) | inseneeria; |
| --- | --- |

f)

inseneeria;

| g) | koolitusvarustus. |
| --- | --- |

g)

koolitusvarustus.

4.   Abimeetme kestus on 36 kuud alates kuupäevast, mil sõlmiti leping, millele kirjutas alla eelarvevahendite käsutajana tegutsev abimeetmete haldur ning käesoleva otsuse artikli 4 lõikes 2 osutatud üksus vastavalt otsuse (ÜVJP) 2021/509 artikli 32 lõike 2 punktile a.

Artikkel 2

Rahastamiskord

1.   Abimeetmega seotud kulutuste katmiseks ettenähtud lähtesumma on 9 000 000 eurot.

2.   Kõiki kulutusi hallatakse vastavalt otsusele (ÜVJP) 2021/509 ning Euroopa rahutagamisrahastust rahastatavate tulude ja kulude haldamise korrale.

Artikkel 3

Kokkulepped toetusesaajaga

1.   Kõrge esindaja sõlmib toetusesaajaga vajalikud kokkulepped tagamaks, et toetusesaaja järgib käesoleva otsusega kehtestatud nõudeid ja tingimusi, mis on abimeetmest toetuse andmise tingimus.

2.   Lõikes 1 osutatud kokkulepped hõlmavad sätteid, millega kohustatakse toetusesaajat tagama, et:

| a) | abimeetmest toetatavad Põhja-Makedoonia relvajõudude üksused järgivad asjakohast rahvusvahelist õigust, eelkõige rahvusvahelist inimõigustealast õigust ja rahvusvahelist humanitaarõigust; |
| --- | --- |

a)

abimeetmest toetatavad Põhja-Makedoonia relvajõudude üksused järgivad asjakohast rahvusvahelist õigust, eelkõige rahvusvahelist inimõigustealast õigust ja rahvusvahelist humanitaarõigust;

| b) | kogu abimeetme raames antud vara kasutatakse nõuetekohaselt ja tõhusalt eesmärkidel, milleks see anti; |
| --- | --- |

b)

kogu abimeetme raames antud vara kasutatakse nõuetekohaselt ja tõhusalt eesmärkidel, milleks see anti;

| c) | kogu abimeetme raames antud vara hooldatakse piisavalt, et tagada selle kasutatavus ja operatiivne kättesaadavus kogu olelusringi jooksul; |
| --- | --- |

c)

kogu abimeetme raames antud vara hooldatakse piisavalt, et tagada selle kasutatavus ja operatiivne kättesaadavus kogu olelusringi jooksul;

| d) | abimeetme raames antud vara ei lähe kaduma ega anta tema olelusringi lõpus ilma otsuse (ÜVJP) 2021/509 kohaselt loodud rahastu komitee nõusolekuta üle muudele isikutele või üksustele kui need, kes on nimetatud kokkulepetes kindlaks määratud. |
| --- | --- |

d)

abimeetme raames antud vara ei lähe kaduma ega anta tema olelusringi lõpus ilma otsuse (ÜVJP) 2021/509 kohaselt loodud rahastu komitee nõusolekuta üle muudele isikutele või üksustele kui need, kes on nimetatud kokkulepetes kindlaks määratud.

3.   Lõikes 1 osutatud kokkulepped hõlmavad sätteid abimeetmest toetuse andmise peatamise ja lõpetamise kohta, kui leitakse, et toetusesaaja on lõikes 2 sätestatud kohustusi rikkunud.

Artikkel 4

Rakendamine

1.   Kõrge esindaja vastutab käesoleva otsuse rakendamise tagamise eest kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2021/509 ning Euroopa rahutagamisrahastust rahastatavate tulude ja kulude haldamise korraga, järgides terviklikku metoodikaraamistikku Euroopa rahutagamisrahastust rahastatavate abimeetmete jaoks nõutavate meetmete ja kontrollide hindamiseks ja kindlaksmääramiseks.

2.   Artikli 1 lõikes 3 nimetatud tegevusi rakendab ITF Enhancing Human Security.

Artikkel 5

Järelevalve, kontroll ja hindamine

1.   Kõrge esindaja teeb järelevalvet toetusesaaja artikli 3 kohaselt kehtestatud kohustuste täitmise üle. Nimetatud järelevalve abil suurendatakse teadlikkust artikli 3 kohaselt sätestatud kohustuste rikkumise kontekstist ja riskidest ning aidatakse vältida selliseid rikkumisi, sealhulgas rahvusvahelise inimõigustealase õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumisi, abimeetme raames toetust saavate üksuste poolt.

2.   Varustuse ja varude tagamisele järgnev kontroll korraldatakse järgmiselt:

| a) | tarne nõuetekohasuse tõendamine, mille puhul lõppkasutaja relvajõud allkirjastavad Euroopa rahutagamisrahastu tarnesertifikaadid omandiõiguse üleminekul; |
| --- | --- |

a)

tarne nõuetekohasuse tõendamine, mille puhul lõppkasutaja relvajõud allkirjastavad Euroopa rahutagamisrahastu tarnesertifikaadid omandiõiguse üleminekul;

| b) | tegevust puudutav aruandlus, mille puhul toetusesaaja esitab igal aastal aruandeid kindlaksmääratud varustusühikute kasutuse kohta seni, kuni poliitika- ja julgeolekukomitee ei pea seda aruandlust enam vajalikuks; |
| --- | --- |

b)

tegevust puudutav aruandlus, mille puhul toetusesaaja esitab igal aastal aruandeid kindlaksmääratud varustusühikute kasutuse kohta seni, kuni poliitika- ja julgeolekukomitee ei pea seda aruandlust enam vajalikuks;

| c) | kontrollid, mille puhul toetusesaaja võimaldab kõrgele esindajale taotluse korral juurdepääsu kohapealsete külastuste läbiviimiseks. |
| --- | --- |

c)

kontrollid, mille puhul toetusesaaja võimaldab kõrgele esindajale taotluse korral juurdepääsu kohapealsete külastuste läbiviimiseks.

3.   Kõrge esindaja viib pärast abimeetme lõpuleviimist läbi lõpphindamise, et teha kindlaks, kas abimeede on aidanud kaasa artikli 1 lõikes 2 sätestatud eesmärkide saavutamisele.

Artikkel 6

Aruandlus

Rakendamisperioodil esitab kõrge esindaja poliitika- ja julgeolekukomiteele iga kuue kuu järel aruande abimeetme rakendamise kohta kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2021/509 artikliga 63. Abimeetmete haldur annab otsuse (ÜVJP) 2021/509 kohaselt loodud rahastu komiteele korrapäraselt teavet tulude ja kulude haldamise kohta, kooskõlas nimetatud otsuse artikliga 38, edastades sealhulgas teavet seotud tarnijate ja alltöövõtjate kohta.

Artikkel 7

Peatamine ja lõpetamine

1.   Poliitika- ja julgeolekukomitee võib kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2021/509 artikliga 64 otsustada abimeetme rakendamise täielikult või osaliselt peatada.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomitee võib samuti soovitada nõukogul abimeede lõpetada.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 16. märts 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

R. POURMOKHTARI

---

(1)  Nõukogu 22. märtsi 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/509, millega luuakse Euroopa rahutagamisrahastu ja tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2015/528 (ELT L 102, 24.3.2021, lk 14).

1

(2)  Nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühine seisukoht 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (ELT L 335, 13.12.2008, lk 99).

2

---

| 17.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/171 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/171

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2023/600,

13. märts 2023,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2019/1956 ruumikütteseadmeid, akvaariumivalgusteid, voolukatkestusseadmeid ja trummelkuivateid käsitlevate harmoneeritud standardite osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/35/EL (2) artiklile 12 eeldatakse, et elektriseadmed, mis vastavad harmoneeritud standarditele või nende osadele, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, on vastavuses kõnealuse direktiivi artiklis 3 ja selle I lisas sätestatud ohutuseesmärkidega, mida nimetatud harmoneeritud standardid või nende osad käsitlevad. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/35/EL (2) artiklile 12 eeldatakse, et elektriseadmed, mis vastavad harmoneeritud standarditele või nende osadele, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, on vastavuses kõnealuse direktiivi artiklis 3 ja selle I lisas sätestatud ohutuseesmärkidega, mida nimetatud harmoneeritud standardid või nende osad käsitlevad.

| (2) | 8. novembri 2012. aasta kirjas M/511 Euroopa Standardikomiteele (CEN), Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteele (Cenelec) ja Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituudile (ETSI) palus komisjon neil esitada esimene täielik loetelu harmoneeritud standardite pealkirjadest ning töötada välja, vaadata läbi ja täiendada harmoneeritud standardeid, mis käsitlevad teatavates pingevahemikes kasutatavaid elektriseadmeid, et toetada direktiivi 2014/35/EL (edaspidi „taotlus“). Direktiivi 2014/35/EL artiklis 3 osutatud ja kõnealuse direktiivi I lisas sätestatud ohutuseesmärgid ei ole pärast CEN-ile, Cenelec-ile ja ETSI-le taotluse esitamist muutunud. |
| --- | --- |

(2)

8. novembri 2012. aasta kirjas M/511 Euroopa Standardikomiteele (CEN), Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteele (Cenelec) ja Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituudile (ETSI) palus komisjon neil esitada esimene täielik loetelu harmoneeritud standardite pealkirjadest ning töötada välja, vaadata läbi ja täiendada harmoneeritud standardeid, mis käsitlevad teatavates pingevahemikes kasutatavaid elektriseadmeid, et toetada direktiivi 2014/35/EL (edaspidi „taotlus“). Direktiivi 2014/35/EL artiklis 3 osutatud ja kõnealuse direktiivi I lisas sätestatud ohutuseesmärgid ei ole pärast CEN-ile, Cenelec-ile ja ETSI-le taotluse esitamist muutunud.

| (3) | Taotluse alusel muutsid CEN ja Cenelec trummelkuivateid käsitlevat harmoneeritud standardit EN 60335-2–11:2010, mida on muudetud standarditega EN 60335-2–11:2010/A1:2015 ja EN 60335-2–11:2010/A11:2012 ning mille viited on avaldatud komisjoni teatisega 2018/C 326/02 (3). Selle tulemusena võeti vastu harmoneeritud standard EN IEC 60335-2–11:2022 ja selle muudatus EN IEC 60335-2–11:2022/A11:2022. |
| --- | --- |

(3)

Taotluse alusel muutsid CEN ja Cenelec trummelkuivateid käsitlevat harmoneeritud standardit EN 60335-2–11:2010, mida on muudetud standarditega EN 60335-2–11:2010/A1:2015 ja EN 60335-2–11:2010/A11:2012 ning mille viited on avaldatud komisjoni teatisega 2018/C 326/02 (3). Selle tulemusena võeti vastu harmoneeritud standard EN IEC 60335-2–11:2022 ja selle muudatus EN IEC 60335-2–11:2022/A11:2022.

| (4) | Taotluse alusel muutsid ja parandasid CEN ja Cenelec järgmisi harmoneeritud standardeid, mille viited on avaldatud komisjoni rakendusotsusega (EL) 2019/1956: (4) EN 60335-2–30:2009, mida on muudetud standarditega EN 60335-2–30:2009/A11:2012, EN 60335-2–30:2009/A1:2020 ja EN 60335-2–30:2009/A12:2020 ning parandatud standarditega EN 60335-2–30:2009/AC:2010 ja EN 60335-2–30:2009/AC:2014, ruumikütteseadmete kohta; ning EN 62423:2012, mida on muudetud standardiga EN 62423:2012/A11:2021, kaitselülitite kohta. Selle tulemusena võeti vastu kaks järgmist muudatusettepanekut: EN 60335-2–30:2009/A2:2022 ja EN 60335-2–30:2009/A13:2002; ning EN 62423:2012/A12:2022. |
| --- | --- |

(4)

Taotluse alusel muutsid ja parandasid CEN ja Cenelec järgmisi harmoneeritud standardeid, mille viited on avaldatud komisjoni rakendusotsusega (EL) 2019/1956: (4) EN 60335-2–30:2009, mida on muudetud standarditega EN 60335-2–30:2009/A11:2012, EN 60335-2–30:2009/A1:2020 ja EN 60335-2–30:2009/A12:2020 ning parandatud standarditega EN 60335-2–30:2009/AC:2010 ja EN 60335-2–30:2009/AC:2014, ruumikütteseadmete kohta; ning EN 62423:2012, mida on muudetud standardiga EN 62423:2012/A11:2021, kaitselülitite kohta. Selle tulemusena võeti vastu kaks järgmist muudatusettepanekut: EN 60335-2–30:2009/A2:2022 ja EN 60335-2–30:2009/A13:2002; ning EN 62423:2012/A12:2022.

| (5) | Taotluse alusel vaatasid CEN ja Cenelec läbi ka akvaariumivalgusteid käsitleva harmoneeritud standardi EN 60598-2–11:2013, mille viide on avaldatud komisjoni teatisega 2018/C 326/02. Selle tulemusena võeti vastu muudetud harmoneeritud standard EN 60598-2–11:2013/A1:2022. |
| --- | --- |

(5)

Taotluse alusel vaatasid CEN ja Cenelec läbi ka akvaariumivalgusteid käsitleva harmoneeritud standardi EN 60598-2–11:2013, mille viide on avaldatud komisjoni teatisega 2018/C 326/02. Selle tulemusena võeti vastu muudetud harmoneeritud standard EN 60598-2–11:2013/A1:2022.

| (6) | Koos CENi ja CENELECiga analüüsis komisjon, kas need harmoneeritud standardid ja nende muudatused vastavad taotlusele. |
| --- | --- |

(6)

Koos CENi ja CENELECiga analüüsis komisjon, kas need harmoneeritud standardid ja nende muudatused vastavad taotlusele.

| (7) | Järgmised harmoneeritud standardid vastavad direktiivis 2014/35/EL sätestatud ohutuseesmärkidele, mida nad peavad käsitlema: EN IEC 60335-2–11:2022, mida on muudetud standardiga EN IEC 60335-2–11:2022/A11:2022; EN 60335-2–30:2009, mida on muudetud standarditega EN 60335-2–30:2009/A11:2012, EN 60335-2–30:2009/A1:2020, EN 60335-2–30:2009/A12:2020, EN 60335-2–30:2009/A2:2022 ja EN 60335-2–30:2009/A13:2022 ning parandatud standarditega EN 60335-2–30:2009/AC:2010 ja EN 60335-2–30:2009/AC:2014; EN 62423:2012, mida on muudetud standarditega EN 62423:2012/A11:2021 ja EN 62423:2012/A12:2022; ning EN 60598-2–11:2013, mida on muudetud standardiga EN 60598-2–11:2013/A1:2022. Seepärast on asjakohane avaldada viited nendele standarditele ja nende muudatustele Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(7)

Järgmised harmoneeritud standardid vastavad direktiivis 2014/35/EL sätestatud ohutuseesmärkidele, mida nad peavad käsitlema: EN IEC 60335-2–11:2022, mida on muudetud standardiga EN IEC 60335-2–11:2022/A11:2022; EN 60335-2–30:2009, mida on muudetud standarditega EN 60335-2–30:2009/A11:2012, EN 60335-2–30:2009/A1:2020, EN 60335-2–30:2009/A12:2020, EN 60335-2–30:2009/A2:2022 ja EN 60335-2–30:2009/A13:2022 ning parandatud standarditega EN 60335-2–30:2009/AC:2010 ja EN 60335-2–30:2009/AC:2014; EN 62423:2012, mida on muudetud standarditega EN 62423:2012/A11:2021 ja EN 62423:2012/A12:2022; ning EN 60598-2–11:2013, mida on muudetud standardiga EN 60598-2–11:2013/A1:2022. Seepärast on asjakohane avaldada viited nendele standarditele ja nende muudatustele Euroopa Liidu Teatajas.

| (8) | Rakendusotsuse (EL) 2019/1956 I lisas on esitatud viited harmoneeritud standarditele, mille puhul eeldatakse vastavust direktiivile 2014/35/EL. Selleks et direktiivi 2014/35/EL toetuseks koostatud harmoneeritud standardid oleksid loetletud ühes õigusaktis, tuleks nende standardite ja nende muudatuste viited lisada kõnealusesse lisasse. |
| --- | --- |

(8)

Rakendusotsuse (EL) 2019/1956 I lisas on esitatud viited harmoneeritud standarditele, mille puhul eeldatakse vastavust direktiivile 2014/35/EL. Selleks et direktiivi 2014/35/EL toetuseks koostatud harmoneeritud standardid oleksid loetletud ühes õigusaktis, tuleks nende standardite ja nende muudatuste viited lisada kõnealusesse lisasse.

| (9) | Seepärast on vaja Euroopa Liidu Teataja L-seeriast välja jätta viited harmoneeritud standarditele EN 60335-2–30:2009 ja EN 62423:2012 koos viidetega nende muutmis- või parandamisstandarditele, kuna need standardid on läbi vaadatud või neid on muudetud. Seepärast on asjakohane need viited rakendusotsuse (EL) 2019/1956 I lisast välja jätta. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast on vaja Euroopa Liidu Teataja L-seeriast välja jätta viited harmoneeritud standarditele EN 60335-2–30:2009 ja EN 62423:2012 koos viidetega nende muutmis- või parandamisstandarditele, kuna need standardid on läbi vaadatud või neid on muudetud. Seepärast on asjakohane need viited rakendusotsuse (EL) 2019/1956 I lisast välja jätta.

| (10) | Samuti on vaja Euroopa Liidu Teataja C-seeriast välja jätta viited harmoneeritud standarditele EN 60335-2–11:2010 ja EN 60598-2–11:2013 koos viidetega nende muutmis- või parandamisstandarditele, kuna need standardid on läbi vaadatud. Rakendusotsuse (EL) 2019/1956 II lisas on loetletud direktiivi 2014/35/EL toetuseks koostatud harmoneeritud standardite viited, mis Euroopa Liidu Teataja C-seeriast välja jäetakse. Seega on asjakohane lisada nimetatud viited kõnealusesse lisasse. |
| --- | --- |

(10)

Samuti on vaja Euroopa Liidu Teataja C-seeriast välja jätta viited harmoneeritud standarditele EN 60335-2–11:2010 ja EN 60598-2–11:2013 koos viidetega nende muutmis- või parandamisstandarditele, kuna need standardid on läbi vaadatud. Rakendusotsuse (EL) 2019/1956 II lisas on loetletud direktiivi 2014/35/EL toetuseks koostatud harmoneeritud standardite viited, mis Euroopa Liidu Teataja C-seeriast välja jäetakse. Seega on asjakohane lisada nimetatud viited kõnealusesse lisasse.

| (11) | Selleks et anda tootjatele piisavalt aega, et kohandada oma elektriseadmeid, mis on hõlmatud harmoneeritud standardiga EN 60335-2–11:2010, mida on muudetud standarditega EN 60335-2–11:2010/A1:2015 ja EN 60335-2–11:2010/A11:2012; EN 60335-2–30:2009, mida on muudetud standarditega EN 60335-2–30:2009/A1:2020, EN 60335-2–30:2009/A11:2012 ja EN 60335-2–30:2009/A12:2020 ning parandatud standarditega EN 60335-2–30:2009/AC:2010 ja EN 60335-2–30:2009/AC:2014; EN 62423:2012, mida on muudetud standardiga EN 62423:2012/A11:2021; või EN 60598-2–11:2013, on vaja nende harmoneeritud standardite viidete kustutamine edasi lükata. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et anda tootjatele piisavalt aega, et kohandada oma elektriseadmeid, mis on hõlmatud harmoneeritud standardiga EN 60335-2–11:2010, mida on muudetud standarditega EN 60335-2–11:2010/A1:2015 ja EN 60335-2–11:2010/A11:2012; EN 60335-2–30:2009, mida on muudetud standarditega EN 60335-2–30:2009/A1:2020, EN 60335-2–30:2009/A11:2012 ja EN 60335-2–30:2009/A12:2020 ning parandatud standarditega EN 60335-2–30:2009/AC:2010 ja EN 60335-2–30:2009/AC:2014; EN 62423:2012, mida on muudetud standardiga EN 62423:2012/A11:2021; või EN 60598-2–11:2013, on vaja nende harmoneeritud standardite viidete kustutamine edasi lükata.

| (12) | Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2019/1956 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(12)

Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2019/1956 vastavalt muuta.

| (13) | Harmoneeritud standardi järgimine lubab alates sellise standardi viite Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast eeldada vastavust asjakohastele olulistele nõuetele, sealhulgas ohutuseesmärkidele, mis on sätestatud liidu ühtlustamisõigusaktides. Seepärast peaks käesolev otsus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(13)

Harmoneeritud standardi järgimine lubab alates sellise standardi viite Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast eeldada vastavust asjakohastele olulistele nõuetele, sealhulgas ohutuseesmärkidele, mis on sätestatud liidu ühtlustamisõigusaktides. Seepärast peaks käesolev otsus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsust (EL) 2019/1956 muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse I lisale. |
| --- | --- |

1)

I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse I lisale.

| 2) | II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse II lisale. |
| --- | --- |

2)

II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse II lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

I lisa punkti 1 kohaldatakse alates 17. septembrist 2024.

Brüssel, 13. märts 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 316, 14.11.2012, lk 12.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/35/EL teatavates pingevahemikes kasutatavate elektriseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 96, 29.3.2014, lk 357).

2

(3)  Komisjoni teatis (2018/C 326/02), mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/35/EL (teatavates pingevahemikes kasutatavate elektriseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) rakendamisega (ELT C 326, 14.9.2018, lk 4).

3

(4)  Komisjoni 26. novembri 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/1956 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/35/EL toetuseks koostatud teatavates pingevahemikes kasutatavaid elektriseadmeid käsitlevate harmoneeritud standardite kohta (ELT L 306, 27.11.2019, lk 26).

4

---

I LISA

I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Read 78 ja 92 jäetakse välja. |
| --- | --- |

1)

Read 78 ja 92 jäetakse välja.

| 2) | Lisatakse viitenumbrite järjekorras järgmised read:






  Nr | Viide standardile |
| --- | --- | --- |
| „78a. | EN 60335-2–30:2009
  Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2–30: Erinõuded ruumikütteseadmetele
  EN 60335-2–30:2009/A1:2020
  EN 60335-2–30:2009/A11:2012
  EN 60335-2–30:2009/A12:2020
  EN 60335-2–30:2009/A13:2022
  EN 60335-2–30:2009/A2:2022
  EN 60335-2–30:2009/AC:2010
  EN 60335-2–30:2009/AC:2014“; |
| „92a. | EN 62423:2012
  Majapidamises ja muuks taoliseks kasutamiseks ette nähtud, tüüpidesse F ja B kuuluvad rikkevoolukaitselülitid sisseehitatud liigvoolukaitsega või ilma selleta
  EN 62423:2012/A11:2021
  EN 62423:2012/A12:2022“ |

2)

Lisatakse viitenumbrite järjekorras järgmised read:

Nr

Viide standardile

„78a.

EN 60335-2–30:2009

Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2–30: Erinõuded ruumikütteseadmetele

EN 60335-2–30:2009/A1:2020

EN 60335-2–30:2009/A11:2012

EN 60335-2–30:2009/A12:2020

EN 60335-2–30:2009/A13:2022

EN 60335-2–30:2009/A2:2022

EN 60335-2–30:2009/AC:2010

EN 60335-2–30:2009/AC:2014“;

„92a.

EN 62423:2012

Majapidamises ja muuks taoliseks kasutamiseks ette nähtud, tüüpidesse F ja B kuuluvad rikkevoolukaitselülitid sisseehitatud liigvoolukaitsega või ilma selleta

EN 62423:2012/A11:2021

EN 62423:2012/A12:2022“

| 3) | Lisatakse järgmised read:






  Nr | Viide standardile |
| --- | --- | --- |
| „131. | EN IEC 60335-2–11:2022
  Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2–11: Erinõuded trummelkuivatitele
  EN IEC 60335-2–11:2022/A11:2022 |
| 132. | EN 60598-2–11:2013
  Valgustid. Osa 2–11: Erinõuded. Akvaariumivalgustid
  EN 60598-2–11:2013/A1:2022“. |

3)

Lisatakse järgmised read:

Nr

Viide standardile

„131.

EN IEC 60335-2–11:2022

Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2–11: Erinõuded trummelkuivatitele

EN IEC 60335-2–11:2022/A11:2022

132.

EN 60598-2–11:2013

Valgustid. Osa 2–11: Erinõuded. Akvaariumivalgustid

EN 60598-2–11:2013/A1:2022“.

---

II LISA

II lisasse lisatakse järgmised read:

| Nr | Viide standardile | Kustutamise kuupäev |
| --- | --- | --- |
| „120. | EN 60335-2–11:2010
  Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2–11: Erinõuded trummelkuivatitele
  EN 60335-2–11:2010/A11:2012
  EN 60335-2–11:2010/A1:2015 | 17.9.2024 |
| 121. | EN 60598-2–11:2013
  Valgustid. Osa 2–11: Erinõuded. Akvaariumivalgustid | 17.9.2024” |

Nr

Viide standardile

Kustutamise kuupäev

„120.

EN 60335-2–11:2010

Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2–11: Erinõuded trummelkuivatitele

EN 60335-2–11:2010/A11:2012

EN 60335-2–11:2010/A1:2015

17.9.2024

121.

EN 60598-2–11:2013

Valgustid. Osa 2–11: Erinõuded. Akvaariumivalgustid

17.9.2024”

---

| 17.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/176 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/176

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2023/601,

13. märts 2023,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2022/1668 plahvatusohtlikus keskkonnas kasutatavate tolmuimejate projekteerimist ja katsetamist ning põlevgaasidetektorite toimivusnõudeid käsitlevate harmoneeritud standardite osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/34/EL (2) artikli 12 kohaselt eeldatakse, et tooted, mis on vastavuses selliste harmoneeritud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, vastavad kõnealuse direktiivi II lisas sätestatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/34/EL (2) artikli 12 kohaselt eeldatakse, et tooted, mis on vastavuses selliste harmoneeritud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, vastavad kõnealuse direktiivi II lisas sätestatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad.

| (2) | 12. detsembri 1994. aasta kirjaga BC/CEN/46-92 – BC/CLC/05-92 esitas Euroopa Komisjon Euroopa Standardikomiteele (CEN) ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteele (Cenelec) taotluse koostada ja läbi vaadata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/9/EÜ (3) toetavad harmoneeritud standardid (edaspidi „taotlus“). Kõnealune direktiiv asendati direktiiviga 2014/34/EL, ilma et oleks muudetud direktiivi 94/9/EÜ II lisas sätestatud olulisi tervisekaitse- ja ohutusnõudeid. Need nõuded on praegu sätestatud direktiivi 2014/34/EL II lisas. |
| --- | --- |

(2)

12. detsembri 1994. aasta kirjaga BC/CEN/46-92 – BC/CLC/05-92 esitas Euroopa Komisjon Euroopa Standardikomiteele (CEN) ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteele (Cenelec) taotluse koostada ja läbi vaadata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/9/EÜ (3) toetavad harmoneeritud standardid (edaspidi „taotlus“). Kõnealune direktiiv asendati direktiiviga 2014/34/EL, ilma et oleks muudetud direktiivi 94/9/EÜ II lisas sätestatud olulisi tervisekaitse- ja ohutusnõudeid. Need nõuded on praegu sätestatud direktiivi 2014/34/EL II lisas.

| (3) | Eelkõige paluti CENil ja CENELECil koostada uued standardid plahvatusohtlikus keskkonnas kasutatavate seadmete projekteerimise ja katsetamise kohta, nagu on osutatud CENi ja CENELECi ning komisjoni vahel kokku lepitud ja taotlusele lisatud standardimiskava I peatükis. Samuti paluti CENil ja CENELECil läbi vaadata kehtivad standardid, et viia need vastavusse direktiivi 94/9/EÜ oluliste tervisekaitse- ja ohutusnõuetega. |
| --- | --- |

(3)

Eelkõige paluti CENil ja CENELECil koostada uued standardid plahvatusohtlikus keskkonnas kasutatavate seadmete projekteerimise ja katsetamise kohta, nagu on osutatud CENi ja CENELECi ning komisjoni vahel kokku lepitud ja taotlusele lisatud standardimiskava I peatükis. Samuti paluti CENil ja CENELECil läbi vaadata kehtivad standardid, et viia need vastavusse direktiivi 94/9/EÜ oluliste tervisekaitse- ja ohutusnõuetega.

| (4) | Taotluse alusel koostas CEN harmoneeritud standardi EN 17348:2022 „Plahvatusohtlikus keskkonnas kasutatavate tolmuimejate projekteerimise ja katsetamise nõuded“. CEN muutis ka järgmist harmoneeritud standardit, mille viide on avaldatud komisjoni rakendusotsuses (EL) 2022/1668: (4) EN 60079-29-1:2016 „Plahvatusohtlikud keskkonnad. Osa 29-1: Gaasidetektorid. Põlevgaasidetektorite toimivusnõuded“. Selle tulemusena võeti vastu kaks järgmist muudatusettepanekut: EN 60079-29-1:2016/A1:2022 ja EN 60079-29-1:2016/A11:2022. |
| --- | --- |

(4)

Taotluse alusel koostas CEN harmoneeritud standardi EN 17348:2022 „Plahvatusohtlikus keskkonnas kasutatavate tolmuimejate projekteerimise ja katsetamise nõuded“. CEN muutis ka järgmist harmoneeritud standardit, mille viide on avaldatud komisjoni rakendusotsuses (EL) 2022/1668: (4) EN 60079-29-1:2016 „Plahvatusohtlikud keskkonnad. Osa 29-1: Gaasidetektorid. Põlevgaasidetektorite toimivusnõuded“. Selle tulemusena võeti vastu kaks järgmist muudatusettepanekut: EN 60079-29-1:2016/A1:2022 ja EN 60079-29-1:2016/A11:2022.

| (5) | Koos CENiga hindas komisjon, kas standardid EN 17348:2022 ja EN 60079-29-1:2016, mida on muudetud standarditega EN 60079-29-1:2016/A1:2022 ja EN 60079-29-1:2016/A11:2022, vastavad taotlusele. |
| --- | --- |

(5)

Koos CENiga hindas komisjon, kas standardid EN 17348:2022 ja EN 60079-29-1:2016, mida on muudetud standarditega EN 60079-29-1:2016/A1:2022 ja EN 60079-29-1:2016/A11:2022, vastavad taotlusele.

| (6) | Harmoneeritud standardid EN 17348:2022 ja EN 60079-29-1:2016, mida on muudetud standarditega EN 60079-29-1:2016/A1:2022 ja EN 60079-29-1:2016/A11:2022, vastavad nõuetele, mida nad peavad käsitlema ja mis on sätestatud direktiivis 2014/34/EL. Seepärast on asjakohane avaldada viited kõnealustele standarditele ning standardi EN 60079-29-1:2016 muudatustele Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(6)

Harmoneeritud standardid EN 17348:2022 ja EN 60079-29-1:2016, mida on muudetud standarditega EN 60079-29-1:2016/A1:2022 ja EN 60079-29-1:2016/A11:2022, vastavad nõuetele, mida nad peavad käsitlema ja mis on sätestatud direktiivis 2014/34/EL. Seepärast on asjakohane avaldada viited kõnealustele standarditele ning standardi EN 60079-29-1:2016 muudatustele Euroopa Liidu Teatajas.

| (7) | Rakendusotsuse (EL) 2022/1668 I lisas on esitatud viited harmoneeritud standarditele, mille puhul eeldatakse vastavust direktiivile 2014/34/EL. Tagamaks, et direktiivi 2014/34/EL toetuseks koostatud harmoneeritud standardite viited oleksid loetletud ühes õigusaktis, tuleks kõnealusesse lisasse lisada viited harmoneeritud standarditele EN 17348:2022 ja EN 60079-29-1:2016, mida on muudetud standarditega EN 60079-29-1:2016/A1:2022 ja EN 60079-29-1:2016/A11:2022. |
| --- | --- |

(7)

Rakendusotsuse (EL) 2022/1668 I lisas on esitatud viited harmoneeritud standarditele, mille puhul eeldatakse vastavust direktiivile 2014/34/EL. Tagamaks, et direktiivi 2014/34/EL toetuseks koostatud harmoneeritud standardite viited oleksid loetletud ühes õigusaktis, tuleks kõnealusesse lisasse lisada viited harmoneeritud standarditele EN 17348:2022 ja EN 60079-29-1:2016, mida on muudetud standarditega EN 60079-29-1:2016/A1:2022 ja EN 60079-29-1:2016/A11:2022.

| (8) | Euroopa Liidu Teataja L-seeriast tuleb kustutada viide harmoneeritud standardile EN 60079-29-1:2016, kuna seda on muudetud. Seepärast on asjakohane see viide rakendusotsuse (EL) 2022/1668 I lisast välja jätta. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Liidu Teataja L-seeriast tuleb kustutada viide harmoneeritud standardile EN 60079-29-1:2016, kuna seda on muudetud. Seepärast on asjakohane see viide rakendusotsuse (EL) 2022/1668 I lisast välja jätta.

| (9) | Selleks et anda tootjatele piisavalt aega, et valmistuda kohaldama harmoneeritud standardit EN 60079-29-1:2016, mida on muudetud standarditega EN 60079-29-1:2016/A1:2022 ja EN 60079-29-1:2016/A11:2022, on vaja harmoneeritud standardi EN 60079-29-1:2016 viite kustutamine edasi lükata. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et anda tootjatele piisavalt aega, et valmistuda kohaldama harmoneeritud standardit EN 60079-29-1:2016, mida on muudetud standarditega EN 60079-29-1:2016/A1:2022 ja EN 60079-29-1:2016/A11:2022, on vaja harmoneeritud standardi EN 60079-29-1:2016 viite kustutamine edasi lükata.

| (10) | Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2022/1668 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2022/1668 vastavalt muuta.

| (11) | Harmoneeritud standardi järgimine lubab alates sellise standardi viite Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast eeldada vastavust asjakohastele olulistele nõuetele, mis on sätestatud liidu ühtlustamisõigusaktides. Seepärast peaks käesolev otsus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(11)

Harmoneeritud standardi järgimine lubab alates sellise standardi viite Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast eeldada vastavust asjakohastele olulistele nõuetele, mis on sätestatud liidu ühtlustamisõigusaktides. Seepärast peaks käesolev otsus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse (EL) 2022/1668 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

I lisa punkti 1 kohaldatakse alates 17. septembrist 2024.

Brüssel, 13. märts 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 316, 14.11.2012, lk 12.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/34/EL plahvatusohtlikus keskkonnas kasutatavaid seadmeid ja kaitsesüsteeme käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 96, 29.3.2014, lk 309).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. märtsi 1994. aasta direktiiv 94/9/EÜ plahvatusohtlikus keskkonnas kasutatavaid seadmeid ja kaitsesüsteeme käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 100, 19.4.1994, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 28. septembri 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/1668 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/34/EL toetuseks koostatud plahvatusohtlikus keskkonnas kasutatavate seadmete ja kaitsesüsteemide harmoneeritud standardite kohta (ELT L 251, 29.9.2022, lk 6).

4

---

LISA

Rakendusotsuse (EL) 2022/1668 I lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | rida 82 jäetakse välja; |
| --- | --- |

1)

rida 82 jäetakse välja;

| 2) | lisatakse järgmine rida:






  „82a. | EN 60079-29-1:2016
  Plahvatusohtlikud keskkonnad. Osa 29-1: Gaasidetektorid. Põlevgaasidetektorite toimivusnõuded
  EN 60079-29-1:2016/A1:2022
  EN 60079-29-1:2016/A11:2022“; |
| --- | --- | --- |

2)

lisatakse järgmine rida:

„82a.

EN 60079-29-1:2016

Plahvatusohtlikud keskkonnad. Osa 29-1: Gaasidetektorid. Põlevgaasidetektorite toimivusnõuded

EN 60079-29-1:2016/A1:2022

EN 60079-29-1:2016/A11:2022“;

| 3) | lisatakse järgmine rida:






  „92. | EN 17348:2022
  Plahvatusohtlikus keskkonnas kasutatavate tolmuimejate projekteerimise ja katsetamise nõuded“. |
| --- | --- | --- |

3)

lisatakse järgmine rida:

„92.

EN 17348:2022

Plahvatusohtlikus keskkonnas kasutatavate tolmuimejate projekteerimise ja katsetamise nõuded“.

---

| 17.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/179 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/179

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2023/602,

16. märts 2023,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2019/245, millega kiidetakse heaks kohustused, mis on pakutud pärast Argentina päritolu imporditud biodiislikütusele lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamist

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikleid 13, 15 ja 24,

olles konsulteerinud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (2) artikli 15 lõike 1 alusel loodud komiteega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni kehtestas oma rakendusmäärusega (EL) 2019/244 (3) (edaspidi „algne uurimine“) lõpliku tasakaalustava tollimaksu Argentinast pärit biodiislikütuse impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni kehtestas oma rakendusmäärusega (EL) 2019/244 (3) (edaspidi „algne uurimine“) lõpliku tasakaalustava tollimaksu Argentinast pärit biodiislikütuse impordi suhtes.

| (2) | Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2019/245 (4) kiideti heaks kaheksa eksportiva tootja ja Argentina biokütuste koja (CARBIO) pakutud kohustused. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2019/245 (4) kiideti heaks kaheksa eksportiva tootja ja Argentina biokütuste koja (CARBIO) pakutud kohustused.

| (3) | Äriühing Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A, mille TARICi lisakood on C497 ja mille suhtes kohaldatakse individuaalset tasakaalustavat tollimaksumäära 25,0 % ja teatavat kohustust, teatas 23. mail 2022 komisjonile, et ta on oma nime muutnud ning et tema uus nimi on Viterra Argentina S.A. |
| --- | --- |

(3)

Äriühing Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A, mille TARICi lisakood on C497 ja mille suhtes kohaldatakse individuaalset tasakaalustavat tollimaksumäära 25,0 % ja teatavat kohustust, teatas 23. mail 2022 komisjonile, et ta on oma nime muutnud ning et tema uus nimi on Viterra Argentina S.A.

| (4) | Komisjon kontrollis esitatud teavet ja järeldas, et nime muutmine oli asjaomastes ametiasutustes nõuetekohaselt registreeritud ja sellega ei kaasnenud uusi suhteid teiste äriühingute gruppidega, mida komisjon algse uurimise käigus ei vaadelnud. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon kontrollis esitatud teavet ja järeldas, et nime muutmine oli asjaomastes ametiasutustes nõuetekohaselt registreeritud ja sellega ei kaasnenud uusi suhteid teiste äriühingute gruppidega, mida komisjon algse uurimise käigus ei vaadelnud.

| (5) | Komisjon muutis rakendusmäärusega (EL) 2023/592 (5) rakendusmäärust (EL) 2019/244, kuna äriühingul TARICi lisakoodiga C497 on alates 1. juulist 2022 uus nimi. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon muutis rakendusmäärusega (EL) 2023/592 (5) rakendusmäärust (EL) 2019/244, kuna äriühingul TARICi lisakoodiga C497 on alates 1. juulist 2022 uus nimi.

| (6) | Nimemuutus jõustus alates 1. juulist 2022 ja kõik rakendusmääruse (EL) 2019/244 artikli 2 kohaselt tasakaalustavast tollimaksust vabastatud vabasse ringlusse lubatud kaubad, mille kohta on olemas äriühingu poolt eelmise nime all (enne nimevahetust) väljastatud kinnitusarve, on endiselt tasakaalustava tollimaksu sissenõudmisest vabastatud. |
| --- | --- |

(6)

Nimemuutus jõustus alates 1. juulist 2022 ja kõik rakendusmääruse (EL) 2019/244 artikli 2 kohaselt tasakaalustavast tollimaksust vabastatud vabasse ringlusse lubatud kaubad, mille kohta on olemas äriühingu poolt eelmise nime all (enne nimevahetust) väljastatud kinnitusarve, on endiselt tasakaalustava tollimaksu sissenõudmisest vabastatud.

| (7) | Komisjon on jõudnud järeldusele, et nimemuutus ei mõjuta komisjoni heakskiidetud kohustust, |
| --- | --- |

(7)

Komisjon on jõudnud järeldusele, et nimemuutus ei mõjuta komisjoni heakskiidetud kohustust,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Rakendusotsuse (EL) 2019/245 artiklit 1 muudetakse järgmiselt.

| „Argentina | Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A | Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A, kes toodab ja müüb esimesele importijana tegutsevale sõltumatule kliendile liidus. | C497“ |
| --- | --- | --- | --- |

„Argentina

Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A

Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A, kes toodab ja müüb esimesele importijana tegutsevale sõltumatule kliendile liidus.

C497“

asendatakse järgmisega:

| „Argentina | Viterra Argentina S.A. | Viterra Argentina S.A., kes toodab ja müüb esimesele importijana tegutsevale sõltumatule kliendile liidus. | C497“. |
| --- | --- | --- | --- |

„Argentina

Viterra Argentina S.A.

Viterra Argentina S.A., kes toodab ja müüb esimesele importijana tegutsevale sõltumatule kliendile liidus.

C497“.

2.   TARICi lisakoodi C497, mis seni oli määratud äriühingule Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A, kuulub alates 1. juulist 2022 äriühingule Viterra Argentina S.A. Lõplik tollimaks, mis on makstud äriühingu Viterra Argentina S.A. toodetud ja müüdud toodete impordilt, mille suhtes kohaldatakse äriühingu Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A pakutud ja rakendusotsusega (EL) 2019/245 heaks kiidetud kohustust, makstakse tagasi või seda vähendatakse vastavalt kohaldatavatele tollialastele õigusaktidele.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 16. märts 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 55.

1

(2)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

2

(3)  Komisjoni 11. veebruari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/244, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Argentinast pärit biodiislikütuse impordi suhtes (ELT L 40, 12.2.2019, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 11. veebruari 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/245, millega kiidetakse heaks kohustused, mis on pakutud pärast Argentina päritolu imporditud biodiislikütusele lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamist (ELT L 40, 12.2.2019, lk 71).

4

(5)  Komisjoni 16. märtsi 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/592, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/244, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Argentinast pärit biodiislikütuse impordi suhtes (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 51).

5

Euroopa Liidu Teataja

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 17.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/181 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/181

---

EUROOPA LIIDU JA MOLDOVA VABARIIGI VAHELISE AUTOKAUBAVEO LEPINGUGA MOODUSTATUD ÜHISKOMITEE OTSUS nr 1/2022,

15. detsember 2022,

millega võetakse vastu ühiskomitee töökord [2023/603]

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelist autokaubaveo lepingut, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

Vastavalt lepingu artikli 6 lõikele 6 võtab ühiskomitee vastu oma töökorra. Seetõttu tuleks vastu võtta käesoleva otsuse lisas esitatud töökord,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Töökord

Võetakse vastu ühiskomitee töökord, mis on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 15. detsember 2022

Ühiskomitee nimel

kaaseesistujad

Mircea PĂSCĂLUȚĂ

Kristian SCHMIDT

---

(1)  
  ELT L 181, 7.7.2022, lk 4.

1

---

LISA

Ühiskomitee töökord

Artikkel 1

Delegatsiooni juhid

1.   Ühiskomiteesse kuuluvad lepingupoolte esindajad. Iga lepingupool nimetab oma delegatsiooni juhi ja vajaduse korral tema asetäitja. Delegatsiooni juhti võib asendada tema asetäitja või konkreetse koosoleku jaoks määratud isik.

2.   Ühiskomitee esimeheks on vaheldumisi Euroopa Liidu esindaja ja Moldova Vabariigi esindaja. Eesistujaks on asjaomase delegatsiooni juht või tema puudumisel juhi asetäitja või neid asendama määratud isik.

Artikkel 2

Koosolekud

1.   Ühiskomitee tuleb kokku vastavalt vajadusele. Kumbki lepingupool võib taotleda ühiskomitee kokkukutsumist. Ühiskomitee kutsutakse samuti kokku hiljemalt kolm kuud enne lepingu kehtivusaja lõppu, et hinnata lepingu jätkamise vajadust ja teha selle kohta otsus vastavalt lepingu artikli 5 lõikele 2.

2.   Ühiskomitee võib korraldada koosolekuid näost näkku või muul viisil (nt konverentsikõned või videokonverentsid).

3.   Koosolekud toimuvad võimaluse korral vaheldumisi Euroopa Liidu liikmesriigis asuvas kohas ja Moldova Vabariigis, kui lepingupooled ei ole kokku leppinud teisiti.

4.   Töökeel on inglise keel.

5.   Kui lepingupooled on koosolekute kuupäevas ja kohas kokku leppinud, kutsuvad koosolekud kokku Euroopa Komisjon Euroopa Liidu eest ning maanteetranspordi eest vastutav ministeerium Moldova Vabariigi eest.

6.   Ühiskomitee koosolekud ei ole avalikud, kui lepingupooled ei ole kokku leppinud teisiti. Vajaduse korral võib koosoleku lõpus vastastikusel kokkuleppel koostada pressiteate.

Artikkel 3

Delegatsioonid

1.   Enne iga koosolekut teavitavad delegatsioonide juhid teineteist oma delegatsiooni kavandatavast koosseisust.

2.   Maanteetranspordi valdkonna sidusrühmade esindajaid võib kutsuda koosolekutele vaatlejatena, kui ühiskomitee selles konsensuslikult kokku lepib.

3.   Ühiskomitee võib teatavates küsimustes teabe saamiseks kutsuda konsensuse alusel oma koosolekutest või koosoleku osadest osa võtma muid huvitatud isikuid või eksperte.

4.   Vaatlejad ühiskomitee otsustusprotsessis ei osale.

Artikkel 4

Sekretariaat

Üks Euroopa Komisjoni talituste ametnik ja üks Moldova Vabariigi maanteetranspordi eest vastutava ministeeriumi ametnik täidavad koos ühiskomitee sekretäride ülesandeid.

Artikkel 5

Koosoleku päevakord

1.   Delegatsioonide juhid koostavad vastastikusel kokkuleppel iga koosoleku esialgse päevakorra. Sekretärid edastavad esialgse päevakorra delegatsioonide liikmetele hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku kuupäeva.

2.   Iga koosoleku alguses võtab ühiskomitee vastu päevakorra. Esialgse päevakorra välised punktid võib päevakorda arvata ühiskomitee nõusolekul.

3.   Delegatsioonide juhid võivad konkreetsel juhul ilmnevaid vajadusi või kiireloomulisust arvesse võttes lõikes 1 sätestatud tähtaega lühendada.

Artikkel 6

Protokoll

1.   Ühiskomitee iga koosoleku järel koostatakse selle esialgne protokoll. Sinna märgitakse käsitletud teemad ja vastu võetud otsused.

2.   Võõrustava delegatsiooni juht esitab ühe kuu jooksul pärast koosolekut teise delegatsiooni juhile ühiskomitee sekretäride kaudu esialgse protokolli heakskiitmiseks kirjaliku menetluse teel.

3.   Vastuvõtmise korral kirjutavad delegatsioonide juhid protokollile kahes eksemplaris alla ja kumbki lepingupool saab ühe originaaleksemplari. Delegatsioonide juhid võivad otsustada, et see nõue täidetakse elektrooniliste koopiate allkirjastamise ja vahetamisega.

4.   Ühiskomitee koosolekute protokollid on avalikud, kui üks lepingupooltest ei taotle vastupidist.

Delegatsioonide juhid võivad konkreetsel juhul ilmnevaid vajadusi või kiireloomulisust arvesse võttes lühendada lõikes 2 sätestatud tähtaega ja leppida kokku lõikes 3 sätestatud heakskiitmise kuupäevas.

Artikkel 7

Kirjalik menetlus

Kui see on vajalik ja nõuetekohaselt põhjendatud, võib ühiskomitee otsuseid vastu võtta kirjaliku menetluse teel. Selleks vahetavad delegatsioonide juhid selliste meetmete eelnõusid, mille kohta küsitakse ühiskomitee arvamust, mille võib seejärel kinnitada kirjavahetuse teel. Iga lepingupool võib ka taotleda, et ühiskomitee tuleks asja arutamiseks kokku.

Artikkel 8

Nõupidamised

1.   Ühiskomitee võtab otsused vastu lepingupoolte konsensuse alusel.

2.   Ühiskomitee otsuste pealkiri on „otsus“, millele järgneb seerianumber, vastuvõtmise kuupäev ja käsitletava teema kirjeldus.

3.   Ühiskomitee otsustele kirjutavad alla delegatsioonide juhid ja need lisatakse koosoleku protokollile.

4.   Lepingupooled rakendavad ühiskomitee otsuseid kooskõlas oma sisemenetlustega.

5.   Lepingupooled avaldavad ühiskomitee otsused oma ametlikes väljaannetes. Iga lepingupool säilitab otsuste ühe originaaleksemplari.

Artikkel 9

Töörühmad

1.   Ühiskomitee võib moodustada töörühmi, kes abistavad ühiskomiteed tema ülesannete täitmisel. Ühiskomitee kiidab töörühma pädevuse heaks vastavalt lepingu artikli 6 lõikele 5 ja see lisatakse töörühma moodustava otsuse lisasse.

2.   Töörühmad koosnevad lepingupoolte esindajatest.

3.   Töörühmad töötavad ühiskomitee alluvuses ning annavad pärast iga oma koosolekut ühiskomiteele aru. Töörühmad ei võta vastu otsuseid, kuid nad võivad esitada ühiskomiteele soovitusi.

4.   Ühiskomitee võib igal ajal otsustada olemasoleva töörühma laiali saata, muuta selle pädevust või moodustada uusi töörühmi, kes abistavad ühiskomiteed tema ülesannete täitmisel.

Artikkel 10

Kulud

1.   Lepingupooled kannavad ise oma kulud, mis on seotud osalemisega ühiskomitee ja töörühmade koosolekutel, sealhulgas personali-, reisi-, elamis-, posti- ja sidekulud.

2.   Muud koosolekute korraldamisega seotud kulud kannab koosolekut võõrustav lepingupool.

Artikkel 11

Töökorra muutmine

Ühiskomitee võib käesolevat töökorda lepingu artikli 6 lõike 5 kohaselt tehtud otsusega igal ajal muuta.

---

| 17.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/185 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/185

---

EUROOPA LIIDU JA MOLDOVA VABARIIGI VAHELISE AUTOKAUBAVEO LEPINGUGA MOODUSTATUD ÜHISKOMITEE OTSUS nr 2/2022,

15. detsember 2022,

lepingu jätkamise kohta [2023/604]

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelist autokaubaveo lepingut, (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühiskomitee võttis oma töökorra vastu 15. detsembri 2022. aasta otsusega nr 1/2022. |
| --- | --- |

(1)

Ühiskomitee võttis oma töökorra vastu 15. detsembri 2022. aasta otsusega nr 1/2022.

| (2) | Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelise autokaubaveo lepingu (edaspidi „leping“) artikli 5 lõike 1 kohaselt kohaldatakse lepingut kuni 31. märtsini 2023. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelise autokaubaveo lepingu (edaspidi „leping“) artikli 5 lõike 1 kohaselt kohaldatakse lepingut kuni 31. märtsini 2023.

| (3) | Lepingu artikli 6 lõike 2 kohaselt kutsutakse ühiskomitee kokku hiljemalt kolm kuud enne lepingu kehtivusaja lõppu, et hinnata lepingu jätkamise vajadust, sealhulgas selle kestust, ja teha selle kohta otsus. |
| --- | --- |

(3)

Lepingu artikli 6 lõike 2 kohaselt kutsutakse ühiskomitee kokku hiljemalt kolm kuud enne lepingu kehtivusaja lõppu, et hinnata lepingu jätkamise vajadust, sealhulgas selle kestust, ja teha selle kohta otsus.

| (4) | Lepingu rakendamise kontrollimine on näidanud, et see on toonud kasu nii Euroopa Liidu kui ka Moldova Vabariigi kaubandusele ning et maanteetransporditeenuste kasv on osutunud kasulikuks mõlema lepingupoole maanteetranspordiettevõtjatele. |
| --- | --- |

(4)

Lepingu rakendamise kontrollimine on näidanud, et see on toonud kasu nii Euroopa Liidu kui ka Moldova Vabariigi kaubandusele ning et maanteetransporditeenuste kasv on osutunud kasulikuks mõlema lepingupoole maanteetranspordiettevõtjatele.

| (5) | Leping on võimaldanud Moldova Vabariigil alustada oma kaubanduse ümbersuunamist Euroopa Liitu ning on seega aidanud kaasa Moldova majanduse järkjärgulisele integreerimisele lääneriikide majandusse. Koos Ukrainaga allkirjastatud sarnase maanteetranspordi lepinguga on see lihtsustanud ka Ukraina kaupade eksporti, aidates kaasa solidaarsuskoridoride toimimisele. |
| --- | --- |

(5)

Leping on võimaldanud Moldova Vabariigil alustada oma kaubanduse ümbersuunamist Euroopa Liitu ning on seega aidanud kaasa Moldova majanduse järkjärgulisele integreerimisele lääneriikide majandusse. Koos Ukrainaga allkirjastatud sarnase maanteetranspordi lepinguga on see lihtsustanud ka Ukraina kaupade eksporti, aidates kaasa solidaarsuskoridoride toimimisele.

| (6) | Lepingu kehtivuse pikendamist tuleks mõista nii, et see aitab kaasa ka Ukraina ülesehitamisele pärast Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu. |
| --- | --- |

(6)

Lepingu kehtivuse pikendamist tuleks mõista nii, et see aitab kaasa ka Ukraina ülesehitamisele pärast Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu.

| (7) | Seetõttu on asjakohane pikendada lepingu kehtivust kuni 30. juunini 2024, |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu on asjakohane pikendada lepingu kehtivust kuni 30. juunini 2024,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu jätkamine

Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelise autokaubaveo lepingu kehtivust pikendatakse kuni 30. juunini 2024.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 15. detsember 2022

Ühiskomitee nimel

kaaseesistujad

Mircea PĂSCĂLUȚĂ

Kristian SCHMIDT

---

(1)  
  ELT L 181, 7.7.2022, lk 4.

1

---