# Euroopan unionin L 62/2023

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 62 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 66. vuosikerta27. helmikuu 2023 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 62

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

66. vuosikerta27. helmikuu 2023

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | E-sääntö nro 17 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvojen hyväksyntää istuimien, niiden kiinnityspisteiden ja mahdollisten pääntukien osalta [2023/406] | 1 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

E-sääntö nro 17 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvojen hyväksyntää istuimien, niiden kiinnityspisteiden ja mahdollisten pääntukien osalta [2023/406]

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 27.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 62/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 62/1

---

Vain alkuperäiset UN/ECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UN/ECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa https://unece.org/status-1958-agreement-and-annexed-regulations

E-sääntö nro 17 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvojen hyväksyntää istuimien, niiden kiinnityspisteiden ja mahdollisten pääntukien osalta [2023/406]

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Muutossarja 10 – voimaantulopäivä: 9. kesäkuuta 2021

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Todistusvoimaiset, oikeudellisesti sitovat tekstit ovat seuraavat:

| | ECE/TRANS/WP.29/2015/47 |
| --- | --- |

ECE/TRANS/WP.29/2015/47

| | ECE/TRANS/WP.29/2017/121 |
| --- | --- |

ECE/TRANS/WP.29/2017/121

| | ECE/TRANS/WP.29/2017/122 |
| --- | --- |

ECE/TRANS/WP.29/2017/122

| | ECE/TRANS/WP.29/2018/142 |
| --- | --- |

ECE/TRANS/WP.29/2018/142

| | ECE/TRANS/WP.29/2019/116 |
| --- | --- |

ECE/TRANS/WP.29/2019/116

| | ECE/TRANS/WP.29/2019/35 |
| --- | --- |

ECE/TRANS/WP.29/2019/35

| | ECE/TRANS/WP.29/2020/106 |
| --- | --- |

ECE/TRANS/WP.29/2020/106

Sisällys

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vaatimukset |
| --- | --- |

5.

| 6. | Testit |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

7.

| 8. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ajoneuvotyypin muutokset ja hyväksynnän laajentaminen istuinten tai niiden kiinnityspisteiden ja/tai pääntukien osalta |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Käyttöohjeet |
| --- | --- |

11.

| 12. | Hyväksyntätestauksesta vastaavien tutkimuslaitosten sekä tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

12.

| 13. | Siirtymämääräykset |
| --- | --- |

13.

LIITTEET

| 1 | Ilmoitus |
| --- | --- |

1

| 2 | Hyväksyntämerkki |
| --- | --- |

2

| 3 | Menetelmä moottoriajoneuvojen istumapaikkojen H-pisteen ja istumapaikan todellisen ylävartalokulman määrittämiseksi |
| --- | --- |

3

| Lisäys 1 – | Kolmiulotteisen H-pisteen määrityslaitteen kuvaus |
| --- | --- |

Lisäys 1 –

| Lisäys 2 – | Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä |
| --- | --- |

Lisäys 2 –

| Lisäys 3 – | Istumapaikkojen vertailutiedot |
| --- | --- |

Lisäys 3 –

| 4 | Pienimmän leveyden mittauksessa käytettävä testausmenetelmä |
| --- | --- |

4

| 5 | Siirtymä- ja lujuustestausmenetelmä |
| --- | --- |

5

| 6 | Testausmenetelmä istuimen selkänojan energianvaimennuksen tarkastamiseksi |
| --- | --- |

6

| 7 | Menetelmä istuimien kiinnityspisteiden ja niiden säätö-, lukitus- ja siirtojärjestelmien lujuuden testaamiseksi |
| --- | --- |

7

| 8 | Aukkojen mittauksessa käytettävä testausmenetelmä |
| --- | --- |

8

| 9 | Testausmenetelmä laitteille, joiden on tarkoitus suojata matkustajia matkatavaroiden siirtymiseltä |
| --- | --- |

9

| Lisäys – | Testausvaunun hidastuvuuden tai kiihtyvyyden vaihtelualue ajan funktiona (etutörmäyksen simulointi) |
| --- | --- |

Lisäys –

| 10 | Korkeuden mittauksessa käytettävä testausmenetelmä |
| --- | --- |

10

| 11 | Pääntuen etäisyyttä takaraivosta mitattaessa käytettävä testausmenetelmä |
| --- | --- |

11

| 12 | Menetelmä pääntuen energianvaimennuksen testaamiseksi edestä tulevan iskun tapauksessa |
| --- | --- |

12

| 13 | Korkeuden pysymisen testaamisessa käytettävä menetelmä |
| --- | --- |

13

| 14 | Dynaamisen rasituksen siedon testaamisessa käytettävä menetelmä |
| --- | --- |

14

| 15 | Menetelmä pääntuen testaamiseksi pois käytöstä -asennossa |
| --- | --- |

15

1.   SOVELTAMISALA

Tätä sääntöä sovelletaan seuraaviin:

| a) | luokkien M1 ja N (1) ajoneuvot istuinten ja niiden kiinnityspisteiden lujuuden sekä pääntukien osalta |
| --- | --- |

a)

luokkien M1 ja N (1) ajoneuvot istuinten ja niiden kiinnityspisteiden lujuuden sekä pääntukien osalta

1

1

| b) | luokkien M2 ja M3
  1 ajoneuvot istuinten ja niiden kiinnityspisteiden lujuuden sekä pääntukien osalta, kun kyse on istuimista, jotka eivät kuulu säännön nro 80 soveltamisalaan |
| --- | --- |

b)

luokkien M2 ja M3
  1 ajoneuvot istuinten ja niiden kiinnityspisteiden lujuuden sekä pääntukien osalta, kun kyse on istuimista, jotka eivät kuulu säännön nro 80 soveltamisalaan

2

3

1

| c) | luokan M1 ajoneuvot istuinten selkänojien takaosien rakenteen sekä sellaisten varusteiden osalta, joiden on tarkoitus suojata matkustajia matkatavaroiden liikkumisen aiheuttamalta vaaralta etutörmäyksessä. |
| --- | --- |

c)

luokan M1 ajoneuvot istuinten selkänojien takaosien rakenteen sekä sellaisten varusteiden osalta, joiden on tarkoitus suojata matkustajia matkatavaroiden liikkumisen aiheuttamalta vaaralta etutörmäyksessä.

1

Sääntöä ei sovelleta sivuttain tai taaksepäin suunnattuihin istuimiin eikä tällaisiin istuimiin asennettuihin pääntukiin. Poikkeuksena ovat luokkien M2 ja M3 alaluokkien A ja I ajoneuvot, ellei kohdasta 5.1.1 muuta johdu.

2

3

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 2.1 | ’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää istuinten ja niiden kiinnityspisteiden lujuuden, istuinten selkänojien takaosien rakenteen sekä pääntukien ominaisuuksien osalta. |
| --- | --- |

2.1

’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää istuinten ja niiden kiinnityspisteiden lujuuden, istuinten selkänojien takaosien rakenteen sekä pääntukien ominaisuuksien osalta.

| 2.2 | ’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan moottoriajoneuvoluokkaa, johon kuuluvat ajoneuvot eivät eroa toisistaan seuraavassa mainituilta olennaisilta osin: |
| --- | --- |

2.2

’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan moottoriajoneuvoluokkaa, johon kuuluvat ajoneuvot eivät eroa toisistaan seuraavassa mainituilta olennaisilta osin:

| 2.2.1 | istuimien rakenne, muoto, mitat, materiaalit ja massa, mutta istuimet voivat erota toisistaan päällyksen ja värin osalta; eroja, jotka ovat enintään 5 prosenttia hyväksytyn istuintyypin massasta, ei pidetä merkittävinä |
| --- | --- |

2.2.1

istuimien rakenne, muoto, mitat, materiaalit ja massa, mutta istuimet voivat erota toisistaan päällyksen ja värin osalta; eroja, jotka ovat enintään 5 prosenttia hyväksytyn istuintyypin massasta, ei pidetä merkittävinä

| 2.2.2 | istuimen selkänojan ja istuinosan ja näiden osien säätö-, siirto- ja lukitusjärjestelmien tyyppi ja mitat |
| --- | --- |

2.2.2

istuimen selkänojan ja istuinosan ja näiden osien säätö-, siirto- ja lukitusjärjestelmien tyyppi ja mitat

| 2.2.3 | istuimien kiinnityspisteiden tyyppi ja mitat |
| --- | --- |

2.2.3

istuimien kiinnityspisteiden tyyppi ja mitat

| 2.2.4 | pääntukien mitat, runko, materiaalit ja täyte; pääntuet voivat kuitenkin erota toisistaan värin ja päällyksen osalta |
| --- | --- |

2.2.4

pääntukien mitat, runko, materiaalit ja täyte; pääntuet voivat kuitenkin erota toisistaan värin ja päällyksen osalta

| 2.2.5 | pääntuen kiinnitysten tyyppi ja mitat ja erillisen pääntuen osalta ajoneuvon sen osan ominaisuudet, johon pääntuki kiinnitetään. |
| --- | --- |

2.2.5

pääntuen kiinnitysten tyyppi ja mitat ja erillisen pääntuen osalta ajoneuvon sen osan ominaisuudet, johon pääntuki kiinnitetään.

| 2.3 | ’Istuimella’ tarkoitetaan yhdelle henkilölle tarkoitettua ajoneuvon rakenteeseen kuuluvaa tai erillistä rakennetta verhoiluineen. Istuimet jaetaan suuntauksen mukaan seuraavasti: |
| --- | --- |

2.3

’Istuimella’ tarkoitetaan yhdelle henkilölle tarkoitettua ajoneuvon rakenteeseen kuuluvaa tai erillistä rakennetta verhoiluineen. Istuimet jaetaan suuntauksen mukaan seuraavasti:

| 2.3.1 | ’Eteenpäin suunnatulla istuimella’ tarkoitetaan istuinta, jota voidaan käyttää ajoneuvon liikkuessa ja joka on suunnattu ajoneuvon etuosaa kohti siten, että istuimen pystysuuntaisen symmetriatason ja ajoneuvon pystysuuntaisen symmetriatason välinen kulma on pienempi kuin +10 tai –10 astetta. |
| --- | --- |

2.3.1

’Eteenpäin suunnatulla istuimella’ tarkoitetaan istuinta, jota voidaan käyttää ajoneuvon liikkuessa ja joka on suunnattu ajoneuvon etuosaa kohti siten, että istuimen pystysuuntaisen symmetriatason ja ajoneuvon pystysuuntaisen symmetriatason välinen kulma on pienempi kuin +10 tai –10 astetta.

| 2.3.2 | ’Taaksepäin suunnatulla istuimella’ tarkoitetaan istuinta, jota voidaan käyttää ajoneuvon liikkuessa ja joka on suunnattu ajoneuvon takaosaa kohti siten, että istuimen pystysuuntaisen symmetriatason ja ajoneuvon pystysuuntaisen symmetriatason välinen kulma on pienempi kuin +10 tai –10 astetta. |
| --- | --- |

2.3.2

’Taaksepäin suunnatulla istuimella’ tarkoitetaan istuinta, jota voidaan käyttää ajoneuvon liikkuessa ja joka on suunnattu ajoneuvon takaosaa kohti siten, että istuimen pystysuuntaisen symmetriatason ja ajoneuvon pystysuuntaisen symmetriatason välinen kulma on pienempi kuin +10 tai –10 astetta.

| 2.3.3 | ’Sivuttain suunnatulla istuimella’ tarkoitetaan istuinta, jota voidaan käyttää ajoneuvon liikkuessa ja joka on suunnattu ajoneuvon kylkeä kohti siten, että istuimen pystysuuntaisen symmetriatason ja ajoneuvon pystysuuntaisen symmetriatason välinen kulma on 90 ± 10 astetta. |
| --- | --- |

2.3.3

’Sivuttain suunnatulla istuimella’ tarkoitetaan istuinta, jota voidaan käyttää ajoneuvon liikkuessa ja joka on suunnattu ajoneuvon kylkeä kohti siten, että istuimen pystysuuntaisen symmetriatason ja ajoneuvon pystysuuntaisen symmetriatason välinen kulma on 90 ± 10 astetta.

| 2.4 | ’Yhdistelmäistuimella’ tarkoitetaan vähintään kahden aikuisen istuttavaksi tarkoitettua rakennetta verhoiluineen. |
| --- | --- |

2.4

’Yhdistelmäistuimella’ tarkoitetaan vähintään kahden aikuisen istuttavaksi tarkoitettua rakennetta verhoiluineen.

| 2.5 | ’Kiinnityspisteellä’ tarkoitetaan järjestelmää, jolla istuinkokonaisuus on kiinnitetty ajoneuvon rakenteeseen, mukaan luettuina asiaankuuluvat osat ajoneuvon rakenteessa. |
| --- | --- |

2.5

’Kiinnityspisteellä’ tarkoitetaan järjestelmää, jolla istuinkokonaisuus on kiinnitetty ajoneuvon rakenteeseen, mukaan luettuina asiaankuuluvat osat ajoneuvon rakenteessa.

| 2.6 | ’Matkustajakäyttöön tarkoitetulla’ tarkoitetaan istuimen ja pääntuen säätöasentoja, joita istuvat matkustajat käyttävät ajoneuvon ollessa liikkeessä mutta joita ei ole tarkoitettu yksinomaan helpottamaan matkustajien nousemista ajoneuvoon ja poistumista siitä, pääsyä tavaratiloihin ja/tai tavaran säilyttämistä ajoneuvossa. |
| --- | --- |

2.6

’Matkustajakäyttöön tarkoitetulla’ tarkoitetaan istuimen ja pääntuen säätöasentoja, joita istuvat matkustajat käyttävät ajoneuvon ollessa liikkeessä mutta joita ei ole tarkoitettu yksinomaan helpottamaan matkustajien nousemista ajoneuvoon ja poistumista siitä, pääsyä tavaratiloihin ja/tai tavaran säilyttämistä ajoneuvossa.

| 2.7 | ’Säätöjärjestelmällä’ tarkoitetaan laitetta, jonka avulla istuin tai istuimen osat voidaan säätää käyttäjälle sopivaan asentoon. Tällaisella laitteella voidaan säätää erityisesti: |
| --- | --- |

2.7

’Säätöjärjestelmällä’ tarkoitetaan laitetta, jonka avulla istuin tai istuimen osat voidaan säätää käyttäjälle sopivaan asentoon. Tällaisella laitteella voidaan säätää erityisesti:

| 2.7.1 | istuimen asentoa pituussuunnassa |
| --- | --- |

2.7.1

istuimen asentoa pituussuunnassa

| 2.7.2 | istuimen asentoa pystysuunnassa |
| --- | --- |

2.7.2

istuimen asentoa pystysuunnassa

| 2.7.3 | istuinkulmaa. |
| --- | --- |

2.7.3

istuinkulmaa.

| 2.8 | ’Siirtojärjestelmällä’ tarkoitetaan laitetta, jonka avulla istuinta tai jotakin sen osaa voidaan portaattomasti siirtää ja/tai kääntää, jotta matkustajien olisi helpompi siirtyä asianomaisen istuimen takana olevaan tilaan. |
| --- | --- |

2.8

’Siirtojärjestelmällä’ tarkoitetaan laitetta, jonka avulla istuinta tai jotakin sen osaa voidaan portaattomasti siirtää ja/tai kääntää, jotta matkustajien olisi helpompi siirtyä asianomaisen istuimen takana olevaan tilaan.

| 2.9 | ’Lukitusjärjestelmällä’ tarkoitetaan laitetta, jonka avulla istuin ja sen osat lukitaan istuimen käyttöasentoon. |
| --- | --- |

2.9

’Lukitusjärjestelmällä’ tarkoitetaan laitetta, jonka avulla istuin ja sen osat lukitaan istuimen käyttöasentoon.

| 2.10 | ’Kokoontaitettavalla istuimella’ tarkoitetaan istuinta, joka on tavallisesti taitettuna kokoon, joka voidaan ottaa helposti käyttöön ja joka on tarkoitettu matkustajan tilapäiseen käyttöön. |
| --- | --- |

2.10

’Kokoontaitettavalla istuimella’ tarkoitetaan istuinta, joka on tavallisesti taitettuna kokoon, joka voidaan ottaa helposti käyttöön ja joka on tarkoitettu matkustajan tilapäiseen käyttöön.

| 2.11 | ’Poikittaistasolla’ tarkoitetaan ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden kohtisuorassa olevaa pystytasoa. |
| --- | --- |

2.11

’Poikittaistasolla’ tarkoitetaan ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden kohtisuorassa olevaa pystytasoa.

| 2.12 | ’Pitkittäistasolla’ tarkoitetaan liitteen 3 lisäyksessä 2 määriteltyyn ajoneuvon pystysuuntaiseen pitkittäisnollatasoon nähden yhdensuuntaista tasoa. |
| --- | --- |

2.12

’Pitkittäistasolla’ tarkoitetaan liitteen 3 lisäyksessä 2 määriteltyyn ajoneuvon pystysuuntaiseen pitkittäisnollatasoon nähden yhdensuuntaista tasoa.

| 2.13 | ’Pääntuella’ tarkoitetaan missä tahansa istumapaikassa laitetta, joka rajoittaa istuvan matkustajan pään siirtymistä taaksepäin suhteessa hänen ylävartaloonsa ja jonka korkeus on vähintään 700 mm missä tahansa pisteessä kahden sellaisen pystysuuntaisen pitkittäistason välissä, jotka kulkevat 85 mm:n etäisyydellä ylävartalolinjan kummallakin puolella millä tahansa pääntuen etäisyydellä takaraivosta ja korkeussäädöllä. Mittaukset tehdään liitteen 10 mukaisesti. |
| --- | --- |

2.13

’Pääntuella’ tarkoitetaan missä tahansa istumapaikassa laitetta, joka rajoittaa istuvan matkustajan pään siirtymistä taaksepäin suhteessa hänen ylävartaloonsa ja jonka korkeus on vähintään 700 mm missä tahansa pisteessä kahden sellaisen pystysuuntaisen pitkittäistason välissä, jotka kulkevat 85 mm:n etäisyydellä ylävartalolinjan kummallakin puolella millä tahansa pääntuen etäisyydellä takaraivosta ja korkeussäädöllä. Mittaukset tehdään liitteen 10 mukaisesti.

| 2.13.1 | ’Kiinteällä pääntuella’ tarkoitetaan pääntukea, joka muodostuu istuimen selkänojan yläosasta. |
| --- | --- |

2.13.1

’Kiinteällä pääntuella’ tarkoitetaan pääntukea, joka muodostuu istuimen selkänojan yläosasta.

| 2.13.2 | ’Irrotettavalla pääntuella’ tarkoitetaan pääntukea, joka koostuu istuimesta irrotettavasta osasta, joka on suunniteltu asetettavaksi ja kiinnitettäväksi istuimen selkänojan rakenteeseen. Irrotettava pääntuki, joka voidaan irrottaa istuimesta vain työkaluja käyttäen ja/tai sen jälkeen, kun istuimen päällyste on osittain tai kokonaan poistettu, on tämän määritelmän mukainen. |
| --- | --- |

2.13.2

’Irrotettavalla pääntuella’ tarkoitetaan pääntukea, joka koostuu istuimesta irrotettavasta osasta, joka on suunniteltu asetettavaksi ja kiinnitettäväksi istuimen selkänojan rakenteeseen. Irrotettava pääntuki, joka voidaan irrottaa istuimesta vain työkaluja käyttäen ja/tai sen jälkeen, kun istuimen päällyste on osittain tai kokonaan poistettu, on tämän määritelmän mukainen.

| 2.13.3 | ’Erillisellä pääntuella’ tarkoitetaan pääntukea, joka on istuimesta erillinen ja suunniteltu asetettavaksi ja/tai kiinnitettäväksi ajoneuvon rakenteeseen. |
| --- | --- |

2.13.3

’Erillisellä pääntuella’ tarkoitetaan pääntukea, joka on istuimesta erillinen ja suunniteltu asetettavaksi ja/tai kiinnitettäväksi ajoneuvon rakenteeseen.

| 2.13.4 | ’Säädettävällä pääntuella’ tarkoitetaan pääntukea, joka voi liikkua istuimen selkänojasta riippumatta vähintään kahden matkustajakäyttöön tarkoitetun säätöasennon välillä. |
| --- | --- |

2.13.4

’Säädettävällä pääntuella’ tarkoitetaan pääntukea, joka voi liikkua istuimen selkänojasta riippumatta vähintään kahden matkustajakäyttöön tarkoitetun säätöasennon välillä.

| 2.14 | ’Takaikkunalla’ tarkoitetaan taaksepäin suunnattua ikkunalasia, joka sijaitsee kattopaneelin takaosassa. |
| --- | --- |

2.14

’Takaikkunalla’ tarkoitetaan taaksepäin suunnattua ikkunalasia, joka sijaitsee kattopaneelin takaosassa.

| 2.15 | ’Pääntuen etäisyydellä takaraivosta’ tarkoitetaan pääntuen etupinnan vaakasuuntaista etäisyyttä pään takimmaisesta pisteestä. |
| --- | --- |

2.15

’Pääntuen etäisyydellä takaraivosta’ tarkoitetaan pääntuen etupinnan vaakasuuntaista etäisyyttä pään takimmaisesta pisteestä.

| 2.16 | ’R-pisteeseen perustuvalla pääntuen etäisyydellä takaraivosta’ tarkoitetaan liitteen 11 mukaisesti mitattua pääntuen etäisyyttä takaraivosta. |
| --- | --- |

2.16

’R-pisteeseen perustuvalla pääntuen etäisyydellä takaraivosta’ tarkoitetaan liitteen 11 mukaisesti mitattua pääntuen etäisyyttä takaraivosta.

| 2.17 | ’BioRID-nukkeen perustuvalla pääntuen etäisyydellä takaraivosta’ tarkoitetaan liitteen 14 mukaisesti mitattua pääntuen etäisyyttä takaraivosta. |
| --- | --- |

2.17

’BioRID-nukkeen perustuvalla pääntuen etäisyydellä takaraivosta’ tarkoitetaan liitteen 14 mukaisesti mitattua pääntuen etäisyyttä takaraivosta.

| 2.18 | ’H-pisteellä’ tarkoitetaan ajoneuvon istuimelle asennetun kolmiulotteisen H-pisteen määrityslaitteen ylävartalon ja reisien akselin liitteen 3 mukaisesti määritettyä sijaintia. Kun H-piste on määritetty liitteessä 3 esitetyn menetelmän mukaisesti, sen katsotaan olevan kiinteä suhteessa istuin–tyyny-rakenteeseen ja liikkuvan rakenteen mukana, kun istuinta säädetään X-akselin suunnassa. |
| --- | --- |

2.18

’H-pisteellä’ tarkoitetaan ajoneuvon istuimelle asennetun kolmiulotteisen H-pisteen määrityslaitteen ylävartalon ja reisien akselin liitteen 3 mukaisesti määritettyä sijaintia. Kun H-piste on määritetty liitteessä 3 esitetyn menetelmän mukaisesti, sen katsotaan olevan kiinteä suhteessa istuin–tyyny-rakenteeseen ja liikkuvan rakenteen mukana, kun istuinta säädetään X-akselin suunnassa.

| 2.19 | ’R-pisteellä’ tarkoitetaan valmistajan kullekin istumapaikalle osoittamaa suunnittelupistettä, joka määritetään kolmiulotteisen vertailujärjestelmän mukaisesti. R-piste määritellään liitteessä 3. Lisäksi sillä |
| --- | --- |

2.19

’R-pisteellä’ tarkoitetaan valmistajan kullekin istumapaikalle osoittamaa suunnittelupistettä, joka määritetään kolmiulotteisen vertailujärjestelmän mukaisesti. R-piste määritellään liitteessä 3. Lisäksi sillä

| 2.19.1 | määritetään ajoneuvon kunkin istumapaikan takimmainen normaali suunniteltu ajoasento |
| --- | --- |

2.19.1

määritetään ajoneuvon kunkin istumapaikan takimmainen normaali suunniteltu ajoasento

| 2.19.2 | on ajoneuvon suunniteltuun rakenteeseen nähden määritellyt koordinaatit |
| --- | --- |

2.19.2

on ajoneuvon suunniteltuun rakenteeseen nähden määritellyt koordinaatit

| 2.19.3 | jäljitellään ihmisen ylävartalon ja reisien akselin sijaintia. |
| --- | --- |

2.19.3

jäljitellään ihmisen ylävartalon ja reisien akselin sijaintia.

| 2.20 | ’Vertailulinjalla’ tarkoitetaan tämän säännön liitteen 3 lisäyksessä 1 olevassa kuvassa 1 esitetyssä nukessa olevaa linjaa. |
| --- | --- |

2.20

’Vertailulinjalla’ tarkoitetaan tämän säännön liitteen 3 lisäyksessä 1 olevassa kuvassa 1 esitetyssä nukessa olevaa linjaa.

| 2.21 | ’Suunnitellulla ylävartalokulmalla’ tarkoitetaan R-pisteen kautta kulkevan pystysuoran linjan ja ylävartalon linjan välistä H-pisteen määrityslaitteella mitattua kulmaa, joka vastaa ajoneuvon valmistajan määrittelemää istuimen selkänojan suunniteltua asentoa. |
| --- | --- |

2.21

’Suunnitellulla ylävartalokulmalla’ tarkoitetaan R-pisteen kautta kulkevan pystysuoran linjan ja ylävartalon linjan välistä H-pisteen määrityslaitteella mitattua kulmaa, joka vastaa ajoneuvon valmistajan määrittelemää istuimen selkänojan suunniteltua asentoa.

| 2.22 | ’Pääntuen todellisella yläreunalla’ tarkoitetaan pääntuen keskiviivalla olevaa ylintä pistettä, joka määritetään liitteen 10 mukaisesti ja nimetään leikkauspisteeksi (IP). |
| --- | --- |

2.22

’Pääntuen todellisella yläreunalla’ tarkoitetaan pääntuen keskiviivalla olevaa ylintä pistettä, joka määritetään liitteen 10 mukaisesti ja nimetään leikkauspisteeksi (IP).

| 2.23 | ’Pääntuen korkeudella’ tarkoitetaan ylävartalolinjan suuntaisesti mitattua pääntuen todellisen yläreunan (IP) etäisyyttä R-pisteestä ylävartalolinjaan nähden kohtisuoralla tasolla. |
| --- | --- |

2.23

’Pääntuen korkeudella’ tarkoitetaan ylävartalolinjan suuntaisesti mitattua pääntuen todellisen yläreunan (IP) etäisyyttä R-pisteestä ylävartalolinjaan nähden kohtisuoralla tasolla.

| 2.24 | ’Kolmiulotteisella H-pisteen määrityslaitteella’ tarkoitetaan laitetta, jolla määritetään H-pisteet ja todelliset ylävartalokulmat. Tämä laite on määritelty liitteessä 3. |
| --- | --- |

2.24

’Kolmiulotteisella H-pisteen määrityslaitteella’ tarkoitetaan laitetta, jolla määritetään H-pisteet ja todelliset ylävartalokulmat. Tämä laite on määritelty liitteessä 3.

| 2.25 | ’Ylävartalolinjalla’ tarkoitetaan kolmiulotteisen H-pisteen määrityslaitteen koetintangon keskiviivaa koetintangon ollessa takimmaisessa asennossa. |
| --- | --- |

2.25

’Ylävartalolinjalla’ tarkoitetaan kolmiulotteisen H-pisteen määrityslaitteen koetintangon keskiviivaa koetintangon ollessa takimmaisessa asennossa.

| 2.26 | ’Todellisella ylävartalokulmalla’ tarkoitetaan kulmaa, joka mitataan H-pisteen määrityslaitteella H-pisteen kautta kulkevan pystysuoran linjan ja ylävartalolinjan välistä kolmiulotteisen H-pisteen määrityslaitteen selkäkulman mittauslaitteella. |
| --- | --- |

2.26

’Todellisella ylävartalokulmalla’ tarkoitetaan kulmaa, joka mitataan H-pisteen määrityslaitteella H-pisteen kautta kulkevan pystysuoran linjan ja ylävartalolinjan välistä kolmiulotteisen H-pisteen määrityslaitteen selkäkulman mittauslaitteella.

| 2.27 | ’R50-pisteellä’ tarkoitetaan suunnittelupistettä, jonka ajoneuvon valmistaja on määritellyt asianomaisella istumapaikalla istuvalle 50. persentiilin miehelle. |
| --- | --- |

2.27

’R50

| 2.28 | ’Kimpoamisella’ tarkoitetaan pään liikettä sen osuttua pääntukeen (ts. kimpoamat hetken T-HRC(end) jälkeen). |
| --- | --- |

2.28

’Kimpoamisella’ tarkoitetaan pään liikettä sen osuttua pääntukeen (ts. kimpoamat hetken T-HRC(end)

| 2.29 | ’Sivutuella’ tarkoitetaan istuintyynyn ja/tai istuimen selkänojan sivuilla olevia istuimen osia, jotka tukevat matkustajaa sivusuunnassa. |
| --- | --- |

2.29

’Sivutuella’ tarkoitetaan istuintyynyn ja/tai istuimen selkänojan sivuilla olevia istuimen osia, jotka tukevat matkustajaa sivusuunnassa.

| 2.30 | ’Tilanjakojärjestelmällä’ tarkoitetaan osia tai laitteita, jotka istuinten selkänojien lisäksi suojaavat matkustajia siirtyviltä matkatavaroilta. Tilanjakojärjestelmä voi koostua istuinten ylösnostettujen tai kokoontaitettujen selkänojien yläpuolelle asennetusta verkosta tai metalliverkosta. Tällaisilla osilla tai laitteilla varustettuihin ajoneuvoihin vakiovarusteina asennetut pääntuet katsotaan osaksi tilanjakojärjestelmää. Pääntuella varustettua istuinta ei kuitenkaan katsota yksinään tilanjakojärjestelmäksi. |
| --- | --- |

2.30

’Tilanjakojärjestelmällä’ tarkoitetaan osia tai laitteita, jotka istuinten selkänojien lisäksi suojaavat matkustajia siirtyviltä matkatavaroilta. Tilanjakojärjestelmä voi koostua istuinten ylösnostettujen tai kokoontaitettujen selkänojien yläpuolelle asennetusta verkosta tai metalliverkosta. Tällaisilla osilla tai laitteilla varustettuihin ajoneuvoihin vakiovarusteina asennetut pääntuet katsotaan osaksi tilanjakojärjestelmää. Pääntuella varustettua istuinta ei kuitenkaan katsota yksinään tilanjakojärjestelmäksi.

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

| 3.1 | Ajoneuvotyypin hyväksyntää hakee ajoneuvon valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja. |
| --- | --- |

3.1

Ajoneuvotyypin hyväksyntää hakee ajoneuvon valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja.

| 3.2 | Hakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot: |
| --- | --- |

3.2

Hakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot:

| 3.2.1 | ajoneuvotyypin yksityiskohtainen kuvaus sen istuinten, niiden kiinnityspisteiden sekä säätö-, siirto- ja lukitusjärjestelmien osalta |
| --- | --- |

3.2.1

ajoneuvotyypin yksityiskohtainen kuvaus sen istuinten, niiden kiinnityspisteiden sekä säätö-, siirto- ja lukitusjärjestelmien osalta

| 3.2.1.1 | tapauksen mukaan yksityiskohtainen kuvaus ja/tai piirustukset tilanjakojärjestelmästä |
| --- | --- |

3.2.1.1

tapauksen mukaan yksityiskohtainen kuvaus ja/tai piirustukset tilanjakojärjestelmästä

| 3.2.2 | piirustukset istuimista, niiden kiinnityspisteistä ajoneuvossa sekä niiden säätö-, siirto- ja lukitusjärjestelmästä sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina |
| --- | --- |

3.2.2

piirustukset istuimista, niiden kiinnityspisteistä ajoneuvossa sekä niiden säätö-, siirto- ja lukitusjärjestelmästä sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina

| 3.2.3 | kun kyseessä on istuin, jossa on irrotettava pääntuki: |
| --- | --- |

3.2.3

kun kyseessä on istuin, jossa on irrotettava pääntuki:

| 3.2.3.1 | pääntuen yksityiskohtainen kuvaus, jossa mainitaan erityisesti käytetyn täytemateriaalin tai -materiaalien laatu |
| --- | --- |

3.2.3.1

pääntuen yksityiskohtainen kuvaus, jossa mainitaan erityisesti käytetyn täytemateriaalin tai -materiaalien laatu

| 3.2.3.2 | yksityiskohtainen kuvaus pääntuen sijainnista ja tukirakenteesta sekä kiinnityksistä, joilla pääntuki kiinnitetään istuimeen |
| --- | --- |

3.2.3.2

yksityiskohtainen kuvaus pääntuen sijainnista ja tukirakenteesta sekä kiinnityksistä, joilla pääntuki kiinnitetään istuimeen

| 3.2.4 | kun kyseessä on erillinen pääntuki: |
| --- | --- |

3.2.4

kun kyseessä on erillinen pääntuki:

| 3.2.4.1 | pääntuen yksityiskohtainen kuvaus, jossa mainitaan erityisesti käytetyn täytemateriaalin tai -materiaalien laatu |
| --- | --- |

3.2.4.1

pääntuen yksityiskohtainen kuvaus, jossa mainitaan erityisesti käytetyn täytemateriaalin tai -materiaalien laatu

| 3.2.4.2 | yksityiskohtainen kuvaus pääntuen sijainnista ja kiinnityksistä, joilla pääntuki asennetaan ajoneuvon rakenteeseen. |
| --- | --- |

3.2.4.2

yksityiskohtainen kuvaus pääntuen sijainnista ja kiinnityksistä, joilla pääntuki asennetaan ajoneuvon rakenteeseen.

| 3.3 | Hyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava |
| --- | --- |

3.3

Hyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava

| 3.3.1 | hyväksyttävää tyyppiä edustava ajoneuvo tai ajoneuvon ne osat, joita tutkimuslaitos katsoo tarvittavan testeissä |
| --- | --- |

3.3.1

hyväksyttävää tyyppiä edustava ajoneuvo tai ajoneuvon ne osat, joita tutkimuslaitos katsoo tarvittavan testeissä

| 3.3.2 | ylimääräinen istuinsarja, jollaisella ajoneuvo on varustettu, ja istuinten kiinnityspisteet. |
| --- | --- |

3.3.2

ylimääräinen istuinsarja, jollaisella ajoneuvo on varustettu, ja istuinten kiinnityspisteet.

| 3.3.3 | Kun kyseessä on ajoneuvo, jonka istuimet on varustettu tai voidaan varustaa pääntuilla, on kohdissa 3.3.1 ja 3.3.2 vaadittujen lisäksi toimitettava seuraavat: |
| --- | --- |

3.3.3

Kun kyseessä on ajoneuvo, jonka istuimet on varustettu tai voidaan varustaa pääntuilla, on kohdissa 3.3.1 ja 3.3.2 vaadittujen lisäksi toimitettava seuraavat:

| 3.3.3.1 | irrotettavien pääntukien tapauksessa ylimääräinen pääntuilla varustettu istuinsarja, jollaisella ajoneuvo on varustettu, sekä istuinten kiinnityspisteet |
| --- | --- |

3.3.3.1

irrotettavien pääntukien tapauksessa ylimääräinen pääntuilla varustettu istuinsarja, jollaisella ajoneuvo on varustettu, sekä istuinten kiinnityspisteet

| 3.3.3.2 | erillisten pääntukien tapauksessa ylimääräinen istuinsarja, jollaisella ajoneuvo on varustettu, sekä istuinten kiinnityspisteet, ylimääräinen sarja vastaavia pääntukia sekä se osa ajoneuvon rakenteesta, johon pääntuki asennetaan, tai koko rakenne. |
| --- | --- |

3.3.3.2

erillisten pääntukien tapauksessa ylimääräinen istuinsarja, jollaisella ajoneuvo on varustettu, sekä istuinten kiinnityspisteet, ylimääräinen sarja vastaavia pääntukia sekä se osa ajoneuvon rakenteesta, johon pääntuki asennetaan, tai koko rakenne.

4.   HYVÄKSYNTÄ

| 4.1 | Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvo täyttää soveltuvat vaatimukset (istuimet, jotka on varustettu tai voidaan varustaa pääntuilla), ajoneuvotyypille on myönnettävä hyväksyntä. |
| --- | --- |

4.1

Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvo täyttää soveltuvat vaatimukset (istuimet, jotka on varustettu tai voidaan varustaa pääntuilla), ajoneuvotyypille on myönnettävä hyväksyntä.

| 4.2 | Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan tyyppihyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 09, mikä vastaa muutossarjaa 09) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa samalle ajoneuvotyypille, joka on varustettu toisentyyppisillä istuimilla tai pääntuilla taikka ajoneuvoon eri tavoin kiinnitetyillä istuimilla (tämä koskee sekä istuimia, joissa on pääntuki, että istuimia, joissa ei ole pääntukea), eikä toiselle ajoneuvotyypille. |
| --- | --- |

4.2

Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan tyyppihyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 09, mikä vastaa muutossarjaa 09) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa samalle ajoneuvotyypille, joka on varustettu toisentyyppisillä istuimilla tai pääntuilla taikka ajoneuvoon eri tavoin kiinnitetyillä istuimilla (tämä koskee sekä istuimia, joissa on pääntuki, että istuimia, joissa ei ole pääntukea), eikä toiselle ajoneuvotyypille.

| 4.3 | Tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvotyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

4.3

Tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvotyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

| 4.4 | Kaikkiin tämän säännön mukaisesti hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaisiin ajoneuvoihin on kiinnitettävä näkyvästi hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista osista: |
| --- | --- |

4.4

Kaikkiin tämän säännön mukaisesti hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaisiin ajoneuvoihin on kiinnitettävä näkyvästi hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista osista:

| 4.4.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, (2) jotka ovat ympyrän sisällä |
| --- | --- |

4.4.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, (2

| 4.4.2 | kohdassa 4.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero. |
| --- | --- |

4.4.2

kohdassa 4.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero.

| 4.4.3 | Jos ajoneuvo on varustettu yhdellä tai useammalla istuimella, johon on asennettu tai voidaan asentaa kohtien 5.2 ja 5.3 vaatimusten mukaisesti hyväksytty pääntuki, tämän säännön numeron jälkeen on merkittävä kirjaimet RA. Tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisessa lomakkeessa on ilmoitettava, mitkä ajoneuvon istuimet on varustettu tai voidaan varustaa pääntuilla. Merkinnässä on osoitettava myös se, että kaikki ajoneuvon muut istuimet, joita ei ole varustettu tai joita ei voida varustaa pääntuilla, on hyväksytty ja että ne täyttävät tämän säännön kohdan 5.2 vaatimukset. |
| --- | --- |

4.4.3

Jos ajoneuvo on varustettu yhdellä tai useammalla istuimella, johon on asennettu tai voidaan asentaa kohtien 5.2 ja 5.3 vaatimusten mukaisesti hyväksytty pääntuki, tämän säännön numeron jälkeen on merkittävä kirjaimet RA. Tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisessa lomakkeessa on ilmoitettava, mitkä ajoneuvon istuimet on varustettu tai voidaan varustaa pääntuilla. Merkinnässä on osoitettava myös se, että kaikki ajoneuvon muut istuimet, joita ei ole varustettu tai joita ei voida varustaa pääntuilla, on hyväksytty ja että ne täyttävät tämän säännön kohdan 5.2 vaatimukset.

| 4.5 | Kohdassa 4.4.1 määriteltyä tunnusta ei tarvitse toistaa, jos ajoneuvo vastaa ajoneuvotyyppiä, joka on hyväksytty yhden tai useamman sopimukseen sisältyvän muun säännön perusteella maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella. Tällöin sääntöjen ja hyväksyntien numerot sekä kaikkien niiden sääntöjen mukaiset muut merkit, joiden perusteella hyväksyntä on myönnetty tämän säännön mukaisesti hyväksynnän myöntäneessä maassa, on sijoitettava pystysarakkeisiin kohdassa 4.4.1 määrätyn tunnuksen oikealle puolelle. |
| --- | --- |

4.5

Kohdassa 4.4.1 määriteltyä tunnusta ei tarvitse toistaa, jos ajoneuvo vastaa ajoneuvotyyppiä, joka on hyväksytty yhden tai useamman sopimukseen sisältyvän muun säännön perusteella maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella. Tällöin sääntöjen ja hyväksyntien numerot sekä kaikkien niiden sääntöjen mukaiset muut merkit, joiden perusteella hyväksyntä on myönnetty tämän säännön mukaisesti hyväksynnän myöntäneessä maassa, on sijoitettava pystysarakkeisiin kohdassa 4.4.1 määrätyn tunnuksen oikealle puolelle.

| 4.6 | Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä. |
| --- | --- |

4.6

Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

| 4.7 | Hyväksyntämerkki on sijoitettava valmistajan kiinnittämään ajoneuvon tyyppikilpeen tai lähelle sitä. |
| --- | --- |

4.7

Hyväksyntämerkki on sijoitettava valmistajan kiinnittämään ajoneuvon tyyppikilpeen tai lähelle sitä.

| 4.8 | Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä. |
| --- | --- |

4.8

Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä.

5.   VAATIMUKSET

| 5.1 | Yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

5.1

Yleiset vaatimukset

| 5.1.1 | Luokkien M1, N1, M2 (alaluokat II, III ja B) ja M3 ajoneuvoihin, joiden teknisesti sallittu kokonaismassa on enintään 10 tonnia (alaluokat II, III ja B), ei saa asentaa sivuttain suunnattuja istuimia. |
| --- | --- |

5.1.1

Luokkien M1

1

2

3

| 5.1.2 | Tätä vaatimusta ei sovelleta ambulansseihin eikä puolustusvoimien, väestönsuojeluviranomaisten, palolaitosten ja yleisen järjestyksen ylläpitämisestä vastuussa olevien viranomaisten käyttöön tarkoitettuihin ajoneuvoihin. |
| --- | --- |

5.1.2

Tätä vaatimusta ei sovelleta ambulansseihin eikä puolustusvoimien, väestönsuojeluviranomaisten, palolaitosten ja yleisen järjestyksen ylläpitämisestä vastuussa olevien viranomaisten käyttöön tarkoitettuihin ajoneuvoihin.

| 5.2 | Luokan M1 (3) ajoneuvojen kaikkiin istuimiin sovellettavat yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

5.2

Luokan M1

3

| 5.2.1 | Jokaiseen säätö- ja siirtojärjestelmään on sisällyttävä automaattisesti toimiva lukitusjärjestelmä.
  Käsinojien tai muiden mukavuusvälineiden lukitusjärjestelmiä ei tarvita, elleivät nämä välineet lisää ajoneuvon matkustajien loukkaantumisvaaraa törmäystilanteessa.
  Kokoontaitettavien istuinten on lukituttava automaattisesti käyttöasentoon. |
| --- | --- |

5.2.1

Jokaiseen säätö- ja siirtojärjestelmään on sisällyttävä automaattisesti toimiva lukitusjärjestelmä.

Käsinojien tai muiden mukavuusvälineiden lukitusjärjestelmiä ei tarvita, elleivät nämä välineet lisää ajoneuvon matkustajien loukkaantumisvaaraa törmäystilanteessa.

Kokoontaitettavien istuinten on lukituttava automaattisesti käyttöasentoon.

| 5.2.2 | Tämän säännön kohdassa 2.7 tarkoitetun laitteen lukituksen aukaisulaite on sijoitettava oven lähellä olevan istuimen ulkosivulle. Sen on oltava helposti myös heti kyseisen istuimen takana olevan matkustajan ulottuvilla. |
| --- | --- |

5.2.2

Tämän säännön kohdassa 2.7 tarkoitetun laitteen lukituksen aukaisulaite on sijoitettava oven lähellä olevan istuimen ulkosivulle. Sen on oltava helposti myös heti kyseisen istuimen takana olevan matkustajan ulottuvilla.

| 5.2.3 | Kohdassa 6.8.1.1 määritellyllä alueella 1 sijaitsevien istuimien takaosien on läpäistävä energianvaimennustesti tämän säännön liitteen 6 vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

5.2.3

Kohdassa 6.8.1.1 määritellyllä alueella 1 sijaitsevien istuimien takaosien on läpäistävä energianvaimennustesti tämän säännön liitteen 6 vaatimusten mukaisesti.

| 5.2.3.1 | Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos liitteessä 6 määritellyllä menetelmällä suoritetuissa testeissä päätä edustavan kappaleen hidastuvuus ei ylitä arvoa 80 g keskeytyksettä kolmea millisekuntia pitempään. Lisäksi testin aikana ei saa työntyä esiin eikä sen jälkeen saa jäädä jäljelle vaarallisia reunoja. |
| --- | --- |

5.2.3.1

Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos liitteessä 6 määritellyllä menetelmällä suoritetuissa testeissä päätä edustavan kappaleen hidastuvuus ei ylitä arvoa 80 g keskeytyksettä kolmea millisekuntia pitempään. Lisäksi testin aikana ei saa työntyä esiin eikä sen jälkeen saa jäädä jäljelle vaarallisia reunoja.

| 5.2.3.2 | Kohdan 5.2.3 vaatimuksia ei sovelleta takimmaisiin istuimiin, selkänojat vastakkain oleviin istuimiin eikä istuimiin, jotka ovat ajoneuvojen hyväksyntää niiden sisustuksen osalta koskevan säännön nro 21 vaatimusten mukaisia (E/ECE/324 E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.20/Rev.2, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna). |
| --- | --- |

5.2.3.2

Kohdan 5.2.3 vaatimuksia ei sovelleta takimmaisiin istuimiin, selkänojat vastakkain oleviin istuimiin eikä istuimiin, jotka ovat ajoneuvojen hyväksyntää niiden sisustuksen osalta koskevan säännön nro 21 vaatimusten mukaisia (E/ECE/324 E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.20/Rev.2, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna).

| 5.2.4 | Istuimien takaosien pinnassa ei saa olla vaarallisia epätasaisuuksia tai teräviä reunoja, jotka voivat lisätä matkustajien loukkaantumisvaaraa tai vammojen vakavuutta. Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos kohdassa 6.1 määritellyin edellytyksin testattujen istuimien takaosien pinnan kaarevuussäde on vähintään seuraava: | 2,5 mm alueella 1 |
| --- | --- | --- |

5.2.4

Istuimien takaosien pinnassa ei saa olla vaarallisia epätasaisuuksia tai teräviä reunoja, jotka voivat lisätä matkustajien loukkaantumisvaaraa tai vammojen vakavuutta. Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos kohdassa 6.1 määritellyin edellytyksin testattujen istuimien takaosien pinnan kaarevuussäde on vähintään seuraava:

2,5 mm alueella 1

| | 5,0 mm alueella 2 |
| --- | --- |

5,0 mm alueella 2

| | 3,2 mm alueella 3. |
| --- | --- |

3,2 mm alueella 3.

Nämä alueet määritellään kohdassa 6.8.1.

| 5.2.4.1 | Tätä vaatimusta ei sovelleta |
| --- | --- |

5.2.4.1

Tätä vaatimusta ei sovelleta

| 5.2.4.1.1 | eri alueiden alle 3,2 millimetriä ympäröivästä pinnasta kohoaviin osiin, joissa on oltava pyöristetyt reunat, sillä edellytyksellä, että kohouman korkeus on enintään puolet sen leveydestä |
| --- | --- |

5.2.4.1.1

eri alueiden alle 3,2 millimetriä ympäröivästä pinnasta kohoaviin osiin, joissa on oltava pyöristetyt reunat, sillä edellytyksellä, että kohouman korkeus on enintään puolet sen leveydestä

| 5.2.4.1.2 | takimmaisiin ja selkänojat vastakkain oleviin istuimiin tai istuimiin, jotka ovat ajoneuvojen hyväksyntää niiden sisustuksen osalta koskevan säännön nro 21 vaatimusten mukaisia (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.20/Rev.2, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna) |
| --- | --- |

5.2.4.1.2

takimmaisiin ja selkänojat vastakkain oleviin istuimiin tai istuimiin, jotka ovat ajoneuvojen hyväksyntää niiden sisustuksen osalta koskevan säännön nro 21 vaatimusten mukaisia (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.20/Rev.2, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna)

| 5.2.4.1.3 | kunkin istuinrivin alimman R-pisteen kautta kulkevan vaakatason alapuolella sijaitseviin istuimien takaosiin (jos istuinrivit ovat erikorkuisia, taso alkaa takaa ja käännetään ylös- tai alaspäin, jolloin se muodostaa pystysuoran portaan, joka kulkee välittömästi edessä olevan istuinrivin R-pisteen kautta) |
| --- | --- |

5.2.4.1.3

kunkin istuinrivin alimman R-pisteen kautta kulkevan vaakatason alapuolella sijaitseviin istuimien takaosiin (jos istuinrivit ovat erikorkuisia, taso alkaa takaa ja käännetään ylös- tai alaspäin, jolloin se muodostaa pystysuoran portaan, joka kulkee välittömästi edessä olevan istuinrivin R-pisteen kautta)

| 5.2.4.1.4 | taipuisan metallilankaverkon kaltaisiin osiin. |
| --- | --- |

5.2.4.1.4

taipuisan metallilankaverkon kaltaisiin osiin.

| 5.2.4.2 | Kohdassa 6.8.1.2 määritellyllä alueella 2 pintojen säteet saavat olla alle 5 mm, kuitenkin vähintään 2,5 mm, sillä edellytyksellä, että ne läpäisevät tämän säännön lisäyksessä 6 esitetyn energianvaimennustestin. Lisäksi nämä pinnat on pehmustettava siten, että estetään pään suora kosketus istuimen kehysrakenteen kanssa. |
| --- | --- |

5.2.4.2

Kohdassa 6.8.1.2 määritellyllä alueella 2 pintojen säteet saavat olla alle 5 mm, kuitenkin vähintään 2,5 mm, sillä edellytyksellä, että ne läpäisevät tämän säännön lisäyksessä 6 esitetyn energianvaimennustestin. Lisäksi nämä pinnat on pehmustettava siten, että estetään pään suora kosketus istuimen kehysrakenteen kanssa.

| 5.2.4.3 | Jos edellä määritellyillä alueilla on osia, jotka on verhoiltu Shore A -kovuutta 50 pehmeämmällä materiaalilla, sovelletaan edellä esitettyjä vaatimuksia, lukuun ottamatta liitteen 6 mukaista energianvaimennustestiä koskevia vaatimuksia, ainoastaan jäykkiin osiin. |
| --- | --- |

5.2.4.3

Jos edellä määritellyillä alueilla on osia, jotka on verhoiltu Shore A -kovuutta 50 pehmeämmällä materiaalilla, sovelletaan edellä esitettyjä vaatimuksia, lukuun ottamatta liitteen 6 mukaista energianvaimennustestiä koskevia vaatimuksia, ainoastaan jäykkiin osiin.

| 5.2.5 | Kohdissa 6.2 ja 6.3 määrättyjen testien aikana tai niiden jälkeen istuimen kehyksessä tai istuimen kiinnityspisteissä, säätö- ja siirtojärjestelmissä tai niiden lukituslaitteissa ei saa näkyä merkkejä niiden pettämisestä. Pysyvät muodonmuutokset, mukaan luettuina repeämät, voidaan hyväksyä, kunhan ne eivät lisää loukkaantumisvaaraa törmäystilanteessa ja rakenne on kestänyt vaaditut kuormitukset. |
| --- | --- |

5.2.5

Kohdissa 6.2 ja 6.3 määrättyjen testien aikana tai niiden jälkeen istuimen kehyksessä tai istuimen kiinnityspisteissä, säätö- ja siirtojärjestelmissä tai niiden lukituslaitteissa ei saa näkyä merkkejä niiden pettämisestä. Pysyvät muodonmuutokset, mukaan luettuina repeämät, voidaan hyväksyä, kunhan ne eivät lisää loukkaantumisvaaraa törmäystilanteessa ja rakenne on kestänyt vaaditut kuormitukset.

| 5.2.6 | Lukitusjärjestelmät eivät saa aueta tämän säännön kohdassa 6.3 ja liitteen 9 kohdassa 2.1 määrättyjen testien aikana. |
| --- | --- |

5.2.6

Lukitusjärjestelmät eivät saa aueta tämän säännön kohdassa 6.3 ja liitteen 9 kohdassa 2.1 määrättyjen testien aikana.

| 5.2.7 | Testien jälkeen on matkustajien pääsyn mahdollistamiseen tai helpottamiseen tarkoitettujen siirtojärjestelmien oltava käyttökunnossa. Ne on voitava avata vähintään kerran, ja niillä on voitava siirtää sitä istuinta tai istuimen osaa, jota varten ne on tarkoitettu.
  Minkään muiden siirtojärjestelmien, säätöjärjestelmien ja niiden lukitusjärjestelmien ei vaadita olevan käyttökunnossa.
  Pääntuilla varustettujen istuimien selkänojan ja sen lukituslaitteiden lujuuden katsotaan täyttävän kohdassa 6.2 määrätyt vaatimukset, kun liitteen 5 mukaisen testauksen jälkeen istuimessa tai istuimen selkänojassa ei ole vaurioita. Muutoin on osoitettava, että istuin pystyy täyttämään kohdan 6.2 testausvaatimukset.
  Sellaisille istuimille (yhdistelmille), joissa on enemmän istumapaikkoja kuin pääntukia, on siinä tapauksessa, että valmistaja päättää olla käyttämättä 53 daNm:n voimaa liitteen 5 kohdan 3.1 mukaisessa testissä, tehtävä liitteen 5 kohdan 3.1 mukaisen testin lisäksi kohdan 6.2 mukainen selkänojan lujuuden testi. |
| --- | --- |

5.2.7

Testien jälkeen on matkustajien pääsyn mahdollistamiseen tai helpottamiseen tarkoitettujen siirtojärjestelmien oltava käyttökunnossa. Ne on voitava avata vähintään kerran, ja niillä on voitava siirtää sitä istuinta tai istuimen osaa, jota varten ne on tarkoitettu.

Minkään muiden siirtojärjestelmien, säätöjärjestelmien ja niiden lukitusjärjestelmien ei vaadita olevan käyttökunnossa.

Pääntuilla varustettujen istuimien selkänojan ja sen lukituslaitteiden lujuuden katsotaan täyttävän kohdassa 6.2 määrätyt vaatimukset, kun liitteen 5 mukaisen testauksen jälkeen istuimessa tai istuimen selkänojassa ei ole vaurioita. Muutoin on osoitettava, että istuin pystyy täyttämään kohdan 6.2 testausvaatimukset.

Sellaisille istuimille (yhdistelmille), joissa on enemmän istumapaikkoja kuin pääntukia, on siinä tapauksessa, että valmistaja päättää olla käyttämättä 53 daNm:n voimaa liitteen 5 kohdan 3.1 mukaisessa testissä, tehtävä liitteen 5 kohdan 3.1 mukaisen testin lisäksi kohdan 6.2 mukainen selkänojan lujuuden testi.

| 5.3 | Luokkien N1, N2 ja N3 ajoneuvojen istuimiin sekä säännön nro 80 soveltamisalaan kuulumattomien luokkien M2 ja M3 ajoneuvojen istuimiin sovellettavat yleiset vaatimukset
  Ellei kohdan 5.1 määräyksistä muuta johdu, vaatimuksia sovelletaan myös sivuttain suunnattuihin istuimiin kaikissa ajoneuvoluokissa. |
| --- | --- |

5.3

Luokkien N1

2

3

2

3

Ellei kohdan 5.1 määräyksistä muuta johdu, vaatimuksia sovelletaan myös sivuttain suunnattuihin istuimiin kaikissa ajoneuvoluokissa.

| 5.3.1 | Istuimet ja yhdistelmäistuimet on kiinnitettävä lujasti ajoneuvoon. |
| --- | --- |

5.3.1

Istuimet ja yhdistelmäistuimet on kiinnitettävä lujasti ajoneuvoon.

| 5.3.2 | Liukuvat istuimet ja yhdistelmäistuimet on voitava lukita automaattisesti kaikkiin tarkoitettuihin asentoihin. |
| --- | --- |

5.3.2

Liukuvat istuimet ja yhdistelmäistuimet on voitava lukita automaattisesti kaikkiin tarkoitettuihin asentoihin.

| 5.3.3 | Säädettävät istuimen selkänojat on voitava lukita kaikkiin tarkoitettuihin asentoihin. |
| --- | --- |

5.3.3

Säädettävät istuimen selkänojat on voitava lukita kaikkiin tarkoitettuihin asentoihin.

| 5.3.4 | Kaikkien istuimien, jotka voidaan kallistaa eteenpäin tai joissa on kokoontaitettava selkänoja, ja kokoontaitettavien istuimien on lukkiuduttava automaattisesti käyttöasentoon.
  Näitä vaatimuksia ei sovelleta kokoontaitettaviin istuimiin, jotka on asennettu luokan M2 tai luokan M3 alaluokan I, II tai A ajoneuvojen pyörätuolitiloihin tai seisoville matkustajille varattuihin tiloihin, eikä kokoontaitettaviin istuimiin, jotka on asennettu luokan M2 tai M3 ajoneuvojen sisäänkäynneille. |
| --- | --- |

5.3.4

Kaikkien istuimien, jotka voidaan kallistaa eteenpäin tai joissa on kokoontaitettava selkänoja, ja kokoontaitettavien istuimien on lukkiuduttava automaattisesti käyttöasentoon.

Näitä vaatimuksia ei sovelleta kokoontaitettaviin istuimiin, jotka on asennettu luokan M2 tai luokan M3 alaluokan I, II tai A ajoneuvojen pyörätuolitiloihin tai seisoville matkustajille varattuihin tiloihin, eikä kokoontaitettaviin istuimiin, jotka on asennettu luokan M2 tai M3 ajoneuvojen sisäänkäynneille.

2

3

2

3

| 5.4 | Pääntukien asennus |
| --- | --- |

5.4

Pääntukien asennus

| 5.4.1 | Kaikkien luokan M1 ajoneuvojen kaikkiin uloimpiin etuistuimiin on asennettava pääntuki. Myös istuimet, jotka on varustettu pääntuilla ja jotka on tarkoitettu asennettavaksi muihin istumapaikkoihin ja muihin ajoneuvoluokkiin, voidaan hyväksyä tämän säännön mukaisesti. |
| --- | --- |

5.4.1

Kaikkien luokan M1

| 5.4.2 | Kaikkiin ulommaisiin etuistuimiin kaikissa luokan M2 ajoneuvoissa, joiden suurin massa on enintään 3 500 kg, sekä kaikissa luokan N1 ajoneuvoissa on asennettava pääntuki. Tällaisiin ajoneuvoihin asennettujen pääntukien on täytettävä E-säännön nro 25 vaatimukset, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04. |
| --- | --- |

5.4.2

Kaikkiin ulommaisiin etuistuimiin kaikissa luokan M2

1

| 5.5 | Erityiset vaatimukset istuimille, joihin on asennettu tai voidaan asentaa pääntuet |
| --- | --- |

5.5

Erityiset vaatimukset istuimille, joihin on asennettu tai voidaan asentaa pääntuet

| 5.5.1 | Pääntuki ei saa aiheuttaa ylimääräistä vaaraa ajoneuvon matkustajille. Siinä ei saa missään käyttöasennossa olla vaarallisia epätasaisuuksia tai teräviä reunoja, jotka voivat lisätä matkustajien loukkaantumisvaaraa tai vammojen vakavuutta. |
| --- | --- |

5.5.1

Pääntuki ei saa aiheuttaa ylimääräistä vaaraa ajoneuvon matkustajille. Siinä ei saa missään käyttöasennossa olla vaarallisia epätasaisuuksia tai teräviä reunoja, jotka voivat lisätä matkustajien loukkaantumisvaaraa tai vammojen vakavuutta.

| 5.5.1.1 | Pääntukien etu- ja takapintojen sellaiset osat, jotka sijaitsevat kohdassa 6.8.1.1.3 määritellyllä alueella 1, on pehmustettava siten, että voidaan estää pään suora kosketus istuimien rakenteen osien kanssa, ja niiden on täytettävä kohdassa 5.2.4 esitetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

5.5.1.1

Pääntukien etu- ja takapintojen sellaiset osat, jotka sijaitsevat kohdassa 6.8.1.1.3 määritellyllä alueella 1, on pehmustettava siten, että voidaan estää pään suora kosketus istuimien rakenteen osien kanssa, ja niiden on täytettävä kohdassa 5.2.4 esitetyt vaatimukset.

| 5.5.1.2 | Pääntukien etu- ja takapintojen sellaiset osat, jotka sijaitsevat kohdassa 6.8.1.2 määritellyllä alueella 2, on pehmustettava siten, että voidaan estää pään suora kosketus istuimien rakenteen osien kanssa, ja niiden on täytettävä alueella 2 sijaitsevien istuimien takaosiin sovellettavat kohdassa 5.2.4 esitetyt vaatimukset. Kun kohtaa 5.2.4.2 sovelletaan pääntukien etupintoihin, on tehtävä liitteen 12 mukainen energianvaimennustesti. Jos pääntuet on yhdistetty istuimen selkänojaan, pääntuen etupintaa pidetään alueena, joka sijaitsee kohtisuorassa vertailulinjaan nähden 540 mm:n etäisyydellä R-pisteestä olevan tason yläpuolella ja vertailulinjan kummallakin puolella 85 mm:n etäisyydellä olevan kahden pystysuoran pitkittäistason välissä. |
| --- | --- |

5.5.1.2

Pääntukien etu- ja takapintojen sellaiset osat, jotka sijaitsevat kohdassa 6.8.1.2 määritellyllä alueella 2, on pehmustettava siten, että voidaan estää pään suora kosketus istuimien rakenteen osien kanssa, ja niiden on täytettävä alueella 2 sijaitsevien istuimien takaosiin sovellettavat kohdassa 5.2.4 esitetyt vaatimukset. Kun kohtaa 5.2.4.2 sovelletaan pääntukien etupintoihin, on tehtävä liitteen 12 mukainen energianvaimennustesti. Jos pääntuet on yhdistetty istuimen selkänojaan, pääntuen etupintaa pidetään alueena, joka sijaitsee kohtisuorassa vertailulinjaan nähden 540 mm:n etäisyydellä R-pisteestä olevan tason yläpuolella ja vertailulinjan kummallakin puolella 85 mm:n etäisyydellä olevan kahden pystysuoran pitkittäistason välissä.

| 5.5.2 | Pääntukien takapintojen sellaisten osien, jotka sijaitsevat kohdassa 6.8.1.1.3 määritellyllä alueella 1, on läpäistävä energianvaimennustesti. |
| --- | --- |

5.5.2

Pääntukien takapintojen sellaisten osien, jotka sijaitsevat kohdassa 6.8.1.1.3 määritellyllä alueella 1, on läpäistävä energianvaimennustesti.

| 5.5.2.1 | Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos liitteessä 6 määritellyllä menetelmällä suoritetuissa testeissä päätä edustavan kappaleen osan hidastuvuus ei ylitä arvoa 80 g keskeytyksettä kolmea millisekuntia pitempään. Lisäksi testin aikana ei saa työntyä esiin eikä sen jälkeen saa jäädä jäljelle vaarallisia reunoja. |
| --- | --- |

5.5.2.1

Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos liitteessä 6 määritellyllä menetelmällä suoritetuissa testeissä päätä edustavan kappaleen osan hidastuvuus ei ylitä arvoa 80 g keskeytyksettä kolmea millisekuntia pitempään. Lisäksi testin aikana ei saa työntyä esiin eikä sen jälkeen saa jäädä jäljelle vaarallisia reunoja.

| 5.5.3 | Kohtien 5.5.1 ja 5.5.2 vaatimuksia ei sovelleta sellaisten pääntukien takapintojen osiin, jotka on suunniteltu asennettavaksi istuimiin, joiden takana ei ole istuinta. |
| --- | --- |

5.5.3

Kohtien 5.5.1 ja 5.5.2 vaatimuksia ei sovelleta sellaisten pääntukien takapintojen osiin, jotka on suunniteltu asennettavaksi istuimiin, joiden takana ei ole istuinta.

| 5.5.4 | Pääntuki on kiinnitettävä istuimeen tai ajoneuvon rakenteeseen siten, ettei pääntuen pehmusteesta tai sen kiinnityksestä istuimen selkänojaan työnny testin aikana päätä edustavan kappaleen aiheuttaman paineen vaikutuksesta esiin kovia tai vaarallisia osia. |
| --- | --- |

5.5.4

Pääntuki on kiinnitettävä istuimeen tai ajoneuvon rakenteeseen siten, ettei pääntuen pehmusteesta tai sen kiinnityksestä istuimen selkänojaan työnny testin aikana päätä edustavan kappaleen aiheuttaman paineen vaikutuksesta esiin kovia tai vaarallisia osia.

| 5.5.5 | Kun kyseessä on istuin, johon on asennettu pääntuki, kohdan 5.2.3 vaatimukset voidaan tutkimuslaitoksen suostumuksella katsoa täytetyiksi, jos istuin pääntukineen on kohdan 5.5.2 määräysten mukainen. |
| --- | --- |

5.5.5

Kun kyseessä on istuin, johon on asennettu pääntuki, kohdan 5.2.3 vaatimukset voidaan tutkimuslaitoksen suostumuksella katsoa täytetyiksi, jos istuin pääntukineen on kohdan 5.5.2 määräysten mukainen.

| 5.6 | Suorituskykyvaatimukset |
| --- | --- |

5.6

Suorituskykyvaatimukset

| 5.6.1 | Yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

5.6.1

Yleiset vaatimukset

| 5.6.1.1 | Ulompien etuistuinten pääntukien on täytettävä valmistajan valinnan mukaan joko kohdan 5.6.1.1.1 tai 5.6.1.1.2 vaatimukset. |
| --- | --- |

5.6.1.1

Ulompien etuistuinten pääntukien on täytettävä valmistajan valinnan mukaan joko kohdan 5.6.1.1.1 tai 5.6.1.1.2 vaatimukset.

| 5.6.1.1.1 | Pääntuen on täytettävä tämän säännön kohtien 5.6.2.1, 5.6.3–5.6.7, 5.7, 5.8 ja 5.10 vaatimukset. |
| --- | --- |

5.6.1.1.1

Pääntuen on täytettävä tämän säännön kohtien 5.6.2.1, 5.6.3–5.6.7, 5.7, 5.8 ja 5.10 vaatimukset.

| 5.6.1.1.2 | Pääntuen on täytettävä tämän säännön kohtien 5.6.2.1, 5.6.3–5.6.5, 5.6.7, 5.8, 5.9 ja 5.10 vaatimukset. |
| --- | --- |

5.6.1.1.2

Pääntuen on täytettävä tämän säännön kohtien 5.6.2.1, 5.6.3–5.6.5, 5.6.7, 5.8, 5.9 ja 5.10 vaatimukset.

| 5.6.1.2 | Jos ajoneuvo on varustettu keskimmäisen etuistuimen pääntuella, pääntuen on täytettävä valmistajan valinnan mukaan joko kohdan 5.6.1.2.1 tai 5.6.1.2.2 vaatimukset. |
| --- | --- |

5.6.1.2

Jos ajoneuvo on varustettu keskimmäisen etuistuimen pääntuella, pääntuen on täytettävä valmistajan valinnan mukaan joko kohdan 5.6.1.2.1 tai 5.6.1.2.2 vaatimukset.

| 5.6.1.2.1 | Pääntuen on täytettävä tämän säännön kohtien 5.6.2.2, 5.6.3–5.6.5, 5.6.7, 5.7, 5.8 ja 5.10 vaatimukset. |
| --- | --- |

5.6.1.2.1

Pääntuen on täytettävä tämän säännön kohtien 5.6.2.2, 5.6.3–5.6.5, 5.6.7, 5.7, 5.8 ja 5.10 vaatimukset.

| 5.6.1.2.2 | Pääntuen on täytettävä tämän säännön kohtien 5.6.2.2, 5.6.3–5.6.5, 5.6.7, 5.8, 5.9 ja 5.10 vaatimukset. |
| --- | --- |

5.6.1.2.2

Pääntuen on täytettävä tämän säännön kohtien 5.6.2.2, 5.6.3–5.6.5, 5.6.7, 5.8, 5.9 ja 5.10 vaatimukset.

| 5.6.1.3 | Jos ajoneuvo on varustettu ulomman takaistuimen pääntuella, pääntuen on täytettävä valmistajan valinnan mukaan joko kohdan 5.6.1.3.1 tai 5.6.1.3.2 vaatimukset. |
| --- | --- |

5.6.1.3

Jos ajoneuvo on varustettu ulomman takaistuimen pääntuella, pääntuen on täytettävä valmistajan valinnan mukaan joko kohdan 5.6.1.3.1 tai 5.6.1.3.2 vaatimukset.

| 5.6.1.3.1 | Pääntuen on täytettävä tämän säännön kohtien 5.6.2.4, 5.6.3–5.6.5, 5.6.7, 5.7, 5.8 ja 5.10 vaatimukset. |
| --- | --- |

5.6.1.3.1

Pääntuen on täytettävä tämän säännön kohtien 5.6.2.4, 5.6.3–5.6.5, 5.6.7, 5.7, 5.8 ja 5.10 vaatimukset.

| 5.6.1.3.2 | Pääntuen on täytettävä tämän säännön kohtien 5.6.2.4, 5.6.3–5.6.5, 5.6.7, 5.8, 5.9 ja 5.10 vaatimukset. |
| --- | --- |

5.6.1.3.2

Pääntuen on täytettävä tämän säännön kohtien 5.6.2.4, 5.6.3–5.6.5, 5.6.7, 5.8, 5.9 ja 5.10 vaatimukset.

| 5.6.1.4 | Jos ajoneuvo on varustettu keskimmäisen takaistuimen pääntuella, pääntuen on täytettävä valmistajan valinnan mukaan joko kohdan 5.6.1.4.1 tai 5.6.1.4.2 vaatimukset. |
| --- | --- |

5.6.1.4

Jos ajoneuvo on varustettu keskimmäisen takaistuimen pääntuella, pääntuen on täytettävä valmistajan valinnan mukaan joko kohdan 5.6.1.4.1 tai 5.6.1.4.2 vaatimukset.

| 5.6.1.4.1 | Pääntuen on täytettävä tämän säännön kohtien 5.6.2.6, 5.6.3–5.6.5, 5.6.7, 5.7, 5.8 ja 5.10 vaatimukset. |
| --- | --- |

5.6.1.4.1

Pääntuen on täytettävä tämän säännön kohtien 5.6.2.6, 5.6.3–5.6.5, 5.6.7, 5.7, 5.8 ja 5.10 vaatimukset.

| 5.6.1.4.2 | Pääntuen on täytettävä tämän säännön kohtien 5.6.2.6, 5.6.3–5.6.5, 5.6.7, 5.8, 5.9 ja 5.10 vaatimukset. |
| --- | --- |

5.6.1.4.2

Pääntuen on täytettävä tämän säännön kohtien 5.6.2.6, 5.6.3–5.6.5, 5.6.7, 5.8, 5.9 ja 5.10 vaatimukset.

| 5.6.1.5 | Jos testinukkea ei voida asettaa tämän säännön kohdan 5.9 mukaisiin istumapaikkoihin, istuimen pääntuen on täytettävä tapauksen mukaan tämän säännön kohdan 5.6.1.1.1, 5.6.1.2.1, 5.6.1.3.1 tai 5.6.1.4.1 vaatimukset. |
| --- | --- |

5.6.1.5

Jos testinukkea ei voida asettaa tämän säännön kohdan 5.9 mukaisiin istumapaikkoihin, istuimen pääntuen on täytettävä tapauksen mukaan tämän säännön kohdan 5.6.1.1.1, 5.6.1.2.1, 5.6.1.3.1 tai 5.6.1.4.1 vaatimukset.

| 5.6.2 | Pääntuen korkeus
  Korkeusvaatimusten täyttyminen on osoitettava liitteen 10 määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

5.6.2

Pääntuen korkeus

Korkeusvaatimusten täyttyminen on osoitettava liitteen 10 määräysten mukaisesti.

| 5.6.2.1 | Uloimmat etuistumapaikat
  Uloimmalla etuistumapaikalla olevan pääntuen korkeuden on oltava






  a) | vähintään 830 mm ainakin yhdessä pääntuen säätöasennossa ja |
| --- | --- | --- |

5.6.2.1

Uloimmat etuistumapaikat

Uloimmalla etuistumapaikalla olevan pääntuen korkeuden on oltava

a)

vähintään 830 mm ainakin yhdessä pääntuen säätöasennossa ja

| b) | vähintään 720 mm kaikissa pääntuen säätöasennoissa, |
| --- | --- |

b)

vähintään 720 mm kaikissa pääntuen säätöasennoissa,

ellei tämän säännön kohdassa 5.6.2.3 muuta määrätä.

| 5.6.2.2 | Pääntuella varustetut keskimmäiset etuistumapaikat
  Keskimmäisellä etuistumapaikalla olevan pääntuen korkeuden on oltava vähintään 720 mm kaikissa säätöasennoissa, ellei tämän säännön kohdassa 5.6.2.3 muuta määrätä. |
| --- | --- |

5.6.2.2

Pääntuella varustetut keskimmäiset etuistumapaikat

Keskimmäisellä etuistumapaikalla olevan pääntuen korkeuden on oltava vähintään 720 mm kaikissa säätöasennoissa, ellei tämän säännön kohdassa 5.6.2.3 muuta määrätä.

| 5.6.2.3 | Poikkeus
  Jos ajoneuvon kattopaneeli sisäkatto mukaan luettuna estää fyysisesti sen, että etuistumapaikalla olevan pääntuen korkeus voidaan säätää tapauksen mukaan tämän säännön kohdassa 5.6.2.1 tai 5.6.2.2 vaaditun mukaiseksi, pääntuen ja kattopaneelin (sisäkatto mukaan luettuna) välinen rako saa liitteen 10 kohdan 2.3.3.1 mukaisesti mitattuna olla enintään 50 mm, kun pääntuki on säädetty korkeimpaan matkustajakäyttöön tarkoitettuun säätöasentoonsa. Etuistumapaikan pääntuen korkeus ei kuitenkaan saa missään tapauksessa olla pienempi kuin 700 mm, kun pääntuki on säädetty alimpaan matkustajakäyttöön tarkoitettuun säätöasentoonsa. |
| --- | --- |

5.6.2.3

Poikkeus

Jos ajoneuvon kattopaneeli sisäkatto mukaan luettuna estää fyysisesti sen, että etuistumapaikalla olevan pääntuen korkeus voidaan säätää tapauksen mukaan tämän säännön kohdassa 5.6.2.1 tai 5.6.2.2 vaaditun mukaiseksi, pääntuen ja kattopaneelin (sisäkatto mukaan luettuna) välinen rako saa liitteen 10 kohdan 2.3.3.1 mukaisesti mitattuna olla enintään 50 mm, kun pääntuki on säädetty korkeimpaan matkustajakäyttöön tarkoitettuun säätöasentoonsa. Etuistumapaikan pääntuen korkeus ei kuitenkaan saa missään tapauksessa olla pienempi kuin 700 mm, kun pääntuki on säädetty alimpaan matkustajakäyttöön tarkoitettuun säätöasentoonsa.

| 5.6.2.4 | Pääntuella varustetut uloimmat takaistumapaikat
  Uloimmalla takaistumapaikalla olevan pääntuen korkeuden on oltava vähintään 720 mm kaikissa säätöasennoissa, ellei tämän säännön kohdassa 5.6.2.5 muuta määrätä. |
| --- | --- |

5.6.2.4

Pääntuella varustetut uloimmat takaistumapaikat

Uloimmalla takaistumapaikalla olevan pääntuen korkeuden on oltava vähintään 720 mm kaikissa säätöasennoissa, ellei tämän säännön kohdassa 5.6.2.5 muuta määrätä.

| 5.6.2.5 | Poikkeus
  Jos ajoneuvon kattopaneeli sisäkatto mukaan luettuna tai takaikkuna estää fyysisesti sen, että ulommalla takaistumapaikalla olevan pääntuen korkeus voidaan säätää tämän säännön kohdassa 5.6.2.4 vaaditun mukaiseksi, pääntuen ja kattopaneelin (sisäkatto mukaan luettuna) tai takaikkunan välinen rako saa liitteen 10 kohdan 2.3.3.1 mukaisesti mitattuna olla enintään 50 mm, kun pääntuki on säädetty korkeimpaan matkustajakäyttöön tarkoitettuun säätöasentoonsa. |
| --- | --- |

5.6.2.5

Poikkeus

Jos ajoneuvon kattopaneeli sisäkatto mukaan luettuna tai takaikkuna estää fyysisesti sen, että ulommalla takaistumapaikalla olevan pääntuen korkeus voidaan säätää tämän säännön kohdassa 5.6.2.4 vaaditun mukaiseksi, pääntuen ja kattopaneelin (sisäkatto mukaan luettuna) tai takaikkunan välinen rako saa liitteen 10 kohdan 2.3.3.1 mukaisesti mitattuna olla enintään 50 mm, kun pääntuki on säädetty korkeimpaan matkustajakäyttöön tarkoitettuun säätöasentoonsa.

| 5.6.2.6 | Pääntuella varustetut keskimmäiset takaistumapaikat
  Pääntuen, joka on suunniteltu käytettäväksi keskimmäisissä takaistuimissa tai takaistumapaikoilla, korkeuden on oltava liitteen 10 mukaisesti mitattuna vähintään 700 mm. |
| --- | --- |

5.6.2.6

Pääntuella varustetut keskimmäiset takaistumapaikat

Pääntuen, joka on suunniteltu käytettäväksi keskimmäisissä takaistuimissa tai takaistumapaikoilla, korkeuden on oltava liitteen 10 mukaisesti mitattuna vähintään 700 mm.

| 5.6.3 | Pienin leveys
  Kun pääntuen sivusuuntainen leveys mitataan liitteen 4 mukaisesti, sen on oltava vähintään 85 mm ylävartalolinjan molemmilla puolilla (etäisyydet L ja L’). |
| --- | --- |

5.6.3

Pienin leveys

Kun pääntuen sivusuuntainen leveys mitataan liitteen 4 mukaisesti, sen on oltava vähintään 85 mm ylävartalolinjan molemmilla puolilla (etäisyydet L ja L’).

| 5.6.4 | Pääntuen aukot
  Jos pääntuessa on liitteen 8 mukaisesti mitattuna yli 60 mm:n aukko, päätä edustava kappale saa siirtyä taaksepäin alle 102 mm, kun pääntuki testataan kyseisen aukon kohdalla liitteen 5 mukaisesti.
  Kun kyseessä on istuimen selkänojan kiinteänä osana oleva pääntuki, huomioon otettava alue on
  vertailulinjaan nähden kohtisuorassa olevan, R-pisteestä 540 mm:n etäisyydellä olevan tason yläpuolella ja kahden sellaisen pystysuuntaisen pitkittäistason välissä, jotka kulkevat 85 mm:n etäisyydellä vertailulinjasta sen kummallakin puolella. |
| --- | --- |

5.6.4

Pääntuen aukot

Jos pääntuessa on liitteen 8 mukaisesti mitattuna yli 60 mm:n aukko, päätä edustava kappale saa siirtyä taaksepäin alle 102 mm, kun pääntuki testataan kyseisen aukon kohdalla liitteen 5 mukaisesti.

Kun kyseessä on istuimen selkänojan kiinteänä osana oleva pääntuki, huomioon otettava alue on

vertailulinjaan nähden kohtisuorassa olevan, R-pisteestä 540 mm:n etäisyydellä olevan tason yläpuolella ja kahden sellaisen pystysuuntaisen pitkittäistason välissä, jotka kulkevat 85 mm:n etäisyydellä vertailulinjasta sen kummallakin puolella.

| 5.6.5 | Pääntuen ja istuimen selkänojan yläreunan väliset raot
  Pääntuen alareunan ja istuimen selkänojan yläreunan välinen rako saa liitteen 8 mukaisesti mitattuna olla enintään 60 mm, jos pääntuen korkeutta ei voida säätää.
  Jos pääntuen korkeutta voidaan säätää useampaan kuin yhteen matkustajakäyttöön tarkoitettuun asentoon, pääntuen alareunan ja istuimen selkänojan yläreunan välinen rako saa liitteen 8 mukaisesti mitattuna olla enintään 25 mm, kun pääntuki on säädetty alimpaan asentoonsa. |
| --- | --- |

5.6.5

Pääntuen ja istuimen selkänojan yläreunan väliset raot

Pääntuen alareunan ja istuimen selkänojan yläreunan välinen rako saa liitteen 8 mukaisesti mitattuna olla enintään 60 mm, jos pääntuen korkeutta ei voida säätää.

Jos pääntuen korkeutta voidaan säätää useampaan kuin yhteen matkustajakäyttöön tarkoitettuun asentoon, pääntuen alareunan ja istuimen selkänojan yläreunan välinen rako saa liitteen 8 mukaisesti mitattuna olla enintään 25 mm, kun pääntuki on säädetty alimpaan asentoonsa.

| 5.6.6 | Vaatimukset, jotka koskevat uloimpien etuistumapaikkojen pääntuen suurinta etäisyyttä takaraivosta staattisissa oloissa |
| --- | --- |

5.6.6

Vaatimukset, jotka koskevat uloimpien etuistumapaikkojen pääntuen suurinta etäisyyttä takaraivosta staattisissa oloissa

| 5.6.6.1 | Jos pääntuen korkeutta voidaan säätää, vaatimusten on täytyttävä kaikissa säätöasennoissa, joissa pääntuen todellinen yläreuna on korkeudella 720–830 mm. Jos pääntuen todellisen yläreunan korkeus on alimmassa säätöasennossa yli 830 mm, tämän säännön vaatimusten on täytyttävä vain siinä säätöasennossa.
  Jos pääntuen sijaintia voidaan säätää ajoneuvon pitkittäistasolla, pääntuen suurinta etäisyyttä takaraivosta koskevan vaatimuksen on täytyttävä kaikissa käytettävissä olevissa säätöasennoissa. |
| --- | --- |

5.6.6.1

Jos pääntuen korkeutta voidaan säätää, vaatimusten on täytyttävä kaikissa säätöasennoissa, joissa pääntuen todellinen yläreuna on korkeudella 720–830 mm. Jos pääntuen todellisen yläreunan korkeus on alimmassa säätöasennossa yli 830 mm, tämän säännön vaatimusten on täytyttävä vain siinä säätöasennossa.

Jos pääntuen sijaintia voidaan säätää ajoneuvon pitkittäistasolla, pääntuen suurinta etäisyyttä takaraivosta koskevan vaatimuksen on täytyttävä kaikissa käytettävissä olevissa säätöasennoissa.

| 5.6.6.2 | Pääntuen etäisyys takaraivosta saa liitteen 11 mukaisesti mitattuna olla enintään 45 mm. |
| --- | --- |

5.6.6.2

Pääntuen etäisyys takaraivosta saa liitteen 11 mukaisesti mitattuna olla enintään 45 mm.

| 5.6.6.3 | Jos uloimman etuistumapaikan pääntukea ei ole kiinnitetty selkänojaan, istuinta tai pääntukea ei saa voida säätää niin, että pääntuen etäisyys takaraivosta on yli 45 mm. |
| --- | --- |

5.6.6.3

Jos uloimman etuistumapaikan pääntukea ei ole kiinnitetty selkänojaan, istuinta tai pääntukea ei saa voida säätää niin, että pääntuen etäisyys takaraivosta on yli 45 mm.

| 5.6.7 | Pääntuen etukosketuspinnan korkeuden on liitteen 10 kuvan 10-6 mukaisesti mitattuna oltava vähintään 100 mm, ellei kyseessä ole kiinteä pääntuki. |
| --- | --- |

5.6.7

Pääntuen etukosketuspinnan korkeuden on liitteen 10 kuvan 10-6 mukaisesti mitattuna oltava vähintään 100 mm, ellei kyseessä ole kiinteä pääntuki.

| 5.7 | Staattista suorituskykyä koskevat vaatimukset
  Jokaisen pääntuen on täytettävä seuraavat vaatimukset staattisissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

5.7

Staattista suorituskykyä koskevat vaatimukset

Jokaisen pääntuen on täytettävä seuraavat vaatimukset staattisissa olosuhteissa.

| 5.7.1 | Energianvaimennus
  Kun pääntuen etupintaan kohdistetaan isku liitteen 12 mukaisesti, päätä edustavan kappaleen hidastuvuus ei saa ylittää arvoa 785 m/s2 (80 g) keskeytyksettä kolmea millisekuntia pitempään. Lisäksi testin aikana ei saa työntyä esiin eikä sen jälkeen saa jäädä jäljelle vaarallisia reunoja. |
| --- | --- |

5.7.1

Energianvaimennus

Kun pääntuen etupintaan kohdistetaan isku liitteen 12 mukaisesti, päätä edustavan kappaleen hidastuvuus ei saa ylittää arvoa 785 m/s2 (80 g) keskeytyksettä kolmea millisekuntia pitempään. Lisäksi testin aikana ei saa työntyä esiin eikä sen jälkeen saa jäädä jäljelle vaarallisia reunoja.

2

| 5.7.2 | Siirtymä
  Kun pääntuelle liitteen 5 mukaisesti tehtävässä testissä kohdistetaan R-pisteen ympäri 373 Nm:n vääntömomentti, päätä edustava kappale saa siirtyä siirtyneen ylävartalon jatketun vertailulinjan r1 suhteen kohtisuorassa enintään 102 mm linjan r1 taakse. |
| --- | --- |

5.7.2

Siirtymä

Kun pääntuelle liitteen 5 mukaisesti tehtävässä testissä kohdistetaan R-pisteen ympäri 373 Nm:n vääntömomentti, päätä edustava kappale saa siirtyä siirtyneen ylävartalon jatketun vertailulinjan r1 suhteen kohtisuorassa enintään 102 mm linjan r1 taakse.

| 5.7.3 | Pääntuen ja sen kiinnityspisteen lujuus
  Kun pääntukea ja sen kiinnityspistettä testataan liitteen 5 mukaisesti, pääntukeen kohdistuva kuormitus on nostettava arvoon 890 N ja pidettävä sen suuruisena vähintään 5 sekunnin ajan, ellei istuin tai pääntuki vaurioidu. |
| --- | --- |

5.7.3

Pääntuen ja sen kiinnityspisteen lujuus

Kun pääntukea ja sen kiinnityspistettä testataan liitteen 5 mukaisesti, pääntukeen kohdistuva kuormitus on nostettava arvoon 890 N ja pidettävä sen suuruisena vähintään 5 sekunnin ajan, ellei istuin tai pääntuki vaurioidu.

| 5.7.4 | Säädettävän pääntuen korkeuden pysyminen
  Säädettävän pääntuen mekanismi ei saa liitteen 13 mukaisessa testissä pettää niin, että pääntuki voi siirtyä alaspäin enempää kuin 25 mm. |
| --- | --- |

5.7.4

Säädettävän pääntuen korkeuden pysyminen

Säädettävän pääntuen mekanismi ei saa liitteen 13 mukaisessa testissä pettää niin, että pääntuki voi siirtyä alaspäin enempää kuin 25 mm.

| 5.8 | Pois käytöstä -asennot |
| --- | --- |

5.8

Pois käytöstä -asennot

| 5.8.1 | Kuljettajan pääntuella ei saa olla pois käytöstä -asentoa. |
| --- | --- |

5.8.1

Kuljettajan pääntuella ei saa olla pois käytöstä -asentoa.

| 5.8.2 | Uloimman etumatkustajan pääntuki voidaan säätää asentoon, jossa sen korkeus ei täytä tämän säännön kohdan 5.6.2.1 vaatimuksia. Tällaisessa asennossa uloimman etumatkustajan pääntuen on kuitenkin täytettävä tämän säännön kohdan 5.8.4.1 vaatimukset. |
| --- | --- |

5.8.2

Uloimman etumatkustajan pääntuki voidaan säätää asentoon, jossa sen korkeus ei täytä tämän säännön kohdan 5.6.2.1 vaatimuksia. Tällaisessa asennossa uloimman etumatkustajan pääntuen on kuitenkin täytettävä tämän säännön kohdan 5.8.4.1 vaatimukset.

| 5.8.3 | Kaikkien takaistumapaikkojen pääntuet ja mahdollinen keskimmäisen etuistumapaikan pääntuki voidaan säätää asentoon, jossa sen korkeus ei täytä tämän säännön kohdan 5.6.2.2, 5.6.2.4 tai 5.6.2.6 vaatimuksia. Näillä istumapaikoilla olevien pääntukien on kuitenkin täytettävä jokin vaihtoehtoisiin vaatimuksiin kuuluva lisävaatimus.
  Valmistajan valinnan mukaan vaihtoehtoiset vaatimukset voidaan ottaa tämän säännön kohdasta 5.8.4.1, 5.8.4.2, 5.8.4.3, 5.8.4.4 tai 5.8.4.5. |
| --- | --- |

5.8.3

Kaikkien takaistumapaikkojen pääntuet ja mahdollinen keskimmäisen etuistumapaikan pääntuki voidaan säätää asentoon, jossa sen korkeus ei täytä tämän säännön kohdan 5.6.2.2, 5.6.2.4 tai 5.6.2.6 vaatimuksia. Näillä istumapaikoilla olevien pääntukien on kuitenkin täytettävä jokin vaihtoehtoisiin vaatimuksiin kuuluva lisävaatimus.

Valmistajan valinnan mukaan vaihtoehtoiset vaatimukset voidaan ottaa tämän säännön kohdasta 5.8.4.1, 5.8.4.2, 5.8.4.3, 5.8.4.4 tai 5.8.4.5.

| 5.8.4 | Vaihtoehtoiset vaatimukset pääntuille, joilla on pois käytöstä -asento
  Kaikki kohdissa 5.8.4.1–5.8.4.5 kuvatut vaihtoehdot sallitaan. |
| --- | --- |

5.8.4

Vaihtoehtoiset vaatimukset pääntuille, joilla on pois käytöstä -asento

Kaikki kohdissa 5.8.4.1–5.8.4.5 kuvatut vaihtoehdot sallitaan.

| 5.8.4.1 | Kaikissa pääntuilla varustetuissa istumapaikoissa kuljettajan istumapaikkaa lukuun ottamatta pääntuen on automaattisesti palattava pois käytöstä -asennostaan asentoon, jossa sen vähimmäiskorkeus on vähintään tämän säännön kohdassa 5.6.2 määritelty korkeus, kun istuimelle on sijoitettu 5. persentiilin naista edustava Hybrid III -nukke liitteen 15 mukaisesti. Valmistajan niin halutessa istuimella voidaan 5. persentiilin naista edustavan Hybrid III -nuken asemesta käyttää koehenkilöä liitteen 15 mukaisesti. |
| --- | --- |

5.8.4.1

Kaikissa pääntuilla varustetuissa istumapaikoissa kuljettajan istumapaikkaa lukuun ottamatta pääntuen on automaattisesti palattava pois käytöstä -asennostaan asentoon, jossa sen vähimmäiskorkeus on vähintään tämän säännön kohdassa 5.6.2 määritelty korkeus, kun istuimelle on sijoitettu 5. persentiilin naista edustava Hybrid III -nukke liitteen 15 mukaisesti. Valmistajan niin halutessa istuimella voidaan 5. persentiilin naista edustavan Hybrid III -nuken asemesta käyttää koehenkilöä liitteen 15 mukaisesti.

| 5.8.4.2 | Keskimmäisten etuistumapaikkojen ja kaikkien takaistumapaikkojen pääntukia on liitteen 15 mukaisessa testissä voitava kääntää käsin joko eteen- tai taaksepäin vähintään 60° kaikissa matkustajakäyttöön tarkoitetuissa säätöasennoissa, joissa pääntuen vähimmäiskorkeus on vähintään tämän säännön kohdassa 5.6.2 määritelty korkeus. Kun pääntukea on käännetty vähintään 60° eteen- tai taaksepäin, sen katsotaan olevan pois käytöstä -asennossa, vaikka sen korkeus tällaisessa asennossa ylittäisi kohdassa 5.6.2 määritellyn korkeuden. |
| --- | --- |

5.8.4.2

Keskimmäisten etuistumapaikkojen ja kaikkien takaistumapaikkojen pääntukia on liitteen 15 mukaisessa testissä voitava kääntää käsin joko eteen- tai taaksepäin vähintään 60° kaikissa matkustajakäyttöön tarkoitetuissa säätöasennoissa, joissa pääntuen vähimmäiskorkeus on vähintään tämän säännön kohdassa 5.6.2 määritelty korkeus. Kun pääntukea on käännetty vähintään 60° eteen- tai taaksepäin, sen katsotaan olevan pois käytöstä -asennossa, vaikka sen korkeus tällaisessa asennossa ylittäisi kohdassa 5.6.2 määritellyn korkeuden.

| 5.8.4.3 | Pääntuen alareunan on liitteen 15 mukaisesti mitattuna oltava enintään 460 mm ja vähintään 250 mm R-pisteen yläpuolella. Tuen paksuuden S on oltava vähintään 40 mm. |
| --- | --- |

5.8.4.3

Pääntuen alareunan on liitteen 15 mukaisesti mitattuna oltava enintään 460 mm ja vähintään 250 mm R-pisteen yläpuolella. Tuen paksuuden S on oltava vähintään 40 mm.

| 5.8.4.4 | Kun pääntukea testataan liitteen 15 mukaisesti, sen on saatava todellinen ylävartalokulma vähintään 10 asteen kulmaan, kun pääntuki on sellaisessa säätöasennossa, jossa sen korkeus ei alita tämän säännön kohdassa 5.6.2 määriteltyä korkeutta. |
| --- | --- |

5.8.4.4

Kun pääntukea testataan liitteen 15 mukaisesti, sen on saatava todellinen ylävartalokulma vähintään 10 asteen kulmaan, kun pääntuki on sellaisessa säätöasennossa, jossa sen korkeus ei alita tämän säännön kohdassa 5.6.2 määriteltyä korkeutta.

| 5.8.4.5 | Jos pääntuella on pois käytöstä -asento, se on osoitettava varoitusmerkillä, jonka ohessa voi olla selittävää tekstiä. Merkinnässä on joko osoitettava, milloin pääntuki on pois käytöstä -asennossa, tai annettava tiedot, joiden perusteella matkustaja voi päätellä pääntuen olevan pois käytöstä -asennossa. Merkintä on kiinnitettävä pysyvästi ja sijoitettava siten, että matkustaja näkee sen selvästi noustessaan ajoneuvoon istuakseen asianomaiselle istumapaikalle. Kuvassa 1 annetaan esimerkkejä mahdollisista varoitusmerkeistä. |
| --- | --- |

5.8.4.5

Jos pääntuella on pois käytöstä -asento, se on osoitettava varoitusmerkillä, jonka ohessa voi olla selittävää tekstiä. Merkinnässä on joko osoitettava, milloin pääntuki on pois käytöstä -asennossa, tai annettava tiedot, joiden perusteella matkustaja voi päätellä pääntuen olevan pois käytöstä -asennossa. Merkintä on kiinnitettävä pysyvästi ja sijoitettava siten, että matkustaja näkee sen selvästi noustessaan ajoneuvoon istuakseen asianomaiselle istumapaikalle. Kuvassa 1 annetaan esimerkkejä mahdollisista varoitusmerkeistä.

Kuva 1

Kuva 1

Pois käytöstä -asennon osoittavia varoitusmerkkejä

Pois käytöstä -asennon osoittavia varoitusmerkkejä

Image 1

| 5.9 | BioRID II -nukkea koskevat vaatimukset
  Lisäarviointia odotettaessa BioRID II UN -nuken käyttö rajoitetaan istuimiin, joiden suunniteltu ylävartalokulma on vähintään 20° ja enintään 30°. Jos istuimen suunniteltu ylävartalokulma on 15–20°, testissä voidaan valmistajan pyynnöstä käyttää ylävartalokulmaa 20° tai lähintä ylempää lukitusasentoa. |
| --- | --- |

5.9

BioRID II -nukkea koskevat vaatimukset

Lisäarviointia odotettaessa BioRID II UN -nuken käyttö rajoitetaan istuimiin, joiden suunniteltu ylävartalokulma on vähintään 20° ja enintään 30°. Jos istuimen suunniteltu ylävartalokulma on 15–20°, testissä voidaan valmistajan pyynnöstä käyttää ylävartalokulmaa 20° tai lähintä ylempää lukitusasentoa.

| 5.9.1 | Kunkin pääntuen on täytettävä kohdan 5.9.2 vaatimukset, kun sille tehdään dynaamisella testausalustalla eteenpäin suuntautuvan kiihdytyksen testi, jossa käytetään 50. persentiilin miestä edustavaa BioRID II UN -testinukkea liitteen 14 mukaisesti. |
| --- | --- |

5.9.1

Kunkin pääntuen on täytettävä kohdan 5.9.2 vaatimukset, kun sille tehdään dynaamisella testausalustalla eteenpäin suuntautuvan kiihdytyksen testi, jossa käytetään 50. persentiilin miestä edustavaa BioRID II UN -testinukkea liitteen 14 mukaisesti.

| 5.9.2 | Arviointiperusteet
  Jokaisen pääntuen on pidettävä pään ja niskan liike seuraavissa rajoissa:

  Taulukko 1


  Vammojen arviointiperusteet








  Niskavamma-arviointiperusteet (NIC) | Enintään | 25 m2/s2 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| Niskan yläosa | FX | 360 N |
| MY(Flx/Ext) | 30 Nm |
| Niskan alaosa | FX | Määritettävä |
| MY(Flx/Ext) | 30 Nm |
| Huomautus: | Vamman arviointiperusteet on laskettava ottamatta huomioon pään kimpoamista takaisin. Niskan ylä- ja alaosan vamman arviointiperusteiden osalta on määritettävä sekä positiiviset että negatiiviset arvot. |

5.9.2

Arviointiperusteet

Jokaisen pääntuen on pidettävä pään ja niskan liike seuraavissa rajoissa:

Taulukko 1

Taulukko 1

Vammojen arviointiperusteet

Vammojen arviointiperusteet

Niskavamma-arviointiperusteet (NIC)

Enintään

25 m2/s2

2

2

Niskan yläosa

FX

360 N

MY(Flx/Ext)

MY(Flx/Ext)

30 Nm

Niskan alaosa

FX

Määritettävä

MY(Flx/Ext)

MY(Flx/Ext)

30 Nm

Huomautus:

Huomautus:

Vamman arviointiperusteet on laskettava ottamatta huomioon pään kimpoamista takaisin. Niskan ylä- ja alaosan vamman arviointiperusteiden osalta on määritettävä sekä positiiviset että negatiiviset arvot.

| 5.10 | Jos pääntukea voidaan säätää, sitä ei saa voida nostaa enimmäiskäyttökorkeuden yläpuolelle tai poistaa muutoin kuin sellaisella käyttäjän tarkoituksellisella toiminnalla, joka eroaa kaikista pääntuen nostamiseen tarvittavista toimista. |
| --- | --- |

5.10

Jos pääntukea voidaan säätää, sitä ei saa voida nostaa enimmäiskäyttökorkeuden yläpuolelle tai poistaa muutoin kuin sellaisella käyttäjän tarkoituksellisella toiminnalla, joka eroaa kaikista pääntuen nostamiseen tarvittavista toimista.

| 5.11 | Istuimen selkänojan ja sen lukituslaitteiden lujuuden katsotaan täyttävän kohdassa 6.2 vahvistetut vaatimukset, kun kohdan 5.7.3 mukaisen testauksen jälkeen istuimessa tai istuimen selkänojassa ei ole vaurioita. Muutoin on osoitettava, että istuin pystyy täyttämään kohdan 6.2 testausvaatimukset vaurioitumatta. |
| --- | --- |

5.11

Istuimen selkänojan ja sen lukituslaitteiden lujuuden katsotaan täyttävän kohdassa 6.2 vahvistetut vaatimukset, kun kohdan 5.7.3 mukaisen testauksen jälkeen istuimessa tai istuimen selkänojassa ei ole vaurioita. Muutoin on osoitettava, että istuin pystyy täyttämään kohdan 6.2 testausvaatimukset vaurioitumatta.

| 5.12 | Erityiset vaatimukset, jotka koskevat matkustajien suojaamista siirtyviltä matkatavaroilta |
| --- | --- |

5.12

Erityiset vaatimukset, jotka koskevat matkustajien suojaamista siirtyviltä matkatavaroilta

| 5.12.1 | Selkänojat
  Selkänojien ja/tai pääntukien, jotka sijaintinsa vuoksi muodostavat tavaratilan eturajan, kun kaikki istuimet ovat paikoillaan ja valmistajan osoittamassa tavanomaisessa käyttöasennossa, on oltava riittävän lujia matkustajien suojaamiseksi siirtyviltä matkatavaroilta etutörmäyksessä. Tämän vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos istuinten selkänojat pysyvät asennossaan ja lukitusmekanismit paikoillaan liitteessä 9 kuvatun testin aikana ja sen jälkeen. Selkänojien ja niiden kiinnitysten muodonmuutokset testin aikana sallitaan kuitenkin sillä edellytyksellä, että testattujen selkänojien ja/tai pääntukien niiden osien, joiden kovuus on suurempi kuin 50 Shore A, etuäärilinja ei siirry sen pystysuuntaisen poikittaistason etupuolelle, joka kulkee






  a) | kyseisen istuimen R-pisteestä 150 mm eteenpäin olevan pisteen kautta, kun kyseessä ovat pääntuen osat |
| --- | --- | --- |

5.12.1

Selkänojat

Selkänojien ja/tai pääntukien, jotka sijaintinsa vuoksi muodostavat tavaratilan eturajan, kun kaikki istuimet ovat paikoillaan ja valmistajan osoittamassa tavanomaisessa käyttöasennossa, on oltava riittävän lujia matkustajien suojaamiseksi siirtyviltä matkatavaroilta etutörmäyksessä. Tämän vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos istuinten selkänojat pysyvät asennossaan ja lukitusmekanismit paikoillaan liitteessä 9 kuvatun testin aikana ja sen jälkeen. Selkänojien ja niiden kiinnitysten muodonmuutokset testin aikana sallitaan kuitenkin sillä edellytyksellä, että testattujen selkänojien ja/tai pääntukien niiden osien, joiden kovuus on suurempi kuin 50 Shore A, etuäärilinja ei siirry sen pystysuuntaisen poikittaistason etupuolelle, joka kulkee

a)

kyseisen istuimen R-pisteestä 150 mm eteenpäin olevan pisteen kautta, kun kyseessä ovat pääntuen osat

| b) | kyseisen istuimen R-pisteestä 100 mm eteenpäin olevan pisteen kautta, kun kyseessä ovat selkänojan osat,
  lukuun ottamatta testikappaleiden kimpoamisvaiheita. |
| --- | --- |

b)

kyseisen istuimen R-pisteestä 100 mm eteenpäin olevan pisteen kautta, kun kyseessä ovat selkänojan osat,

lukuun ottamatta testikappaleiden kimpoamisvaiheita.

Kiinteiden pääntukien tapauksessa pääntuen ja selkänojan välisen rajan määrittää taso, joka on vertailulinjaan nähden kohtisuorassa ja 540 mm:n etäisyydellä R-pisteestä.

Kaikki mittaukset on tehtävä kyseisen istuimen tai istumapaikan pituussuuntaisella keskitasolla kunkin sellaisen istumapaikan osalta, joka muodostaa tavaratilan eturajan.

Testikappaleiden on pysyttävä kyseisten selkänojien takana liitteessä 9 kuvatun testin aikana. Jos turvavyön kelauslaite vaurioituu, on varmistettava, että kelauslaite on lukittunut testin tuloksena tai että se voidaan lukita nykäisemällä hihnaa kädellä.

| 5.12.2 | Tilanjakojärjestelmät
  Liitteessä 9 kuvattu testi voidaan ajoneuvonvalmistajan pyynnöstä tehdä siten, että tilanjakojärjestelmät ovat paikallaan, jos nämä järjestelmät on asennettu kyseiseen ajoneuvotyyppiin vakiovarusteina.
  Tilanjakojärjestelmät, kuten tavanomaisessa käyttöasennossa olevien selkänojien yläpuolelle sijoitettu taipuisa metallilankaverkko, on testattava liitteen 9 kohdan 2.2 mukaisesti.
  Tämän vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos tilanjakojärjestelmä pysyy testin aikana paikallaan. Tilanjakojärjestelmän muodonmuutokset testin aikana sallitaan kuitenkin sillä edellytyksellä, että tilanjakajan (testattujen selkänojien ja/tai pääntukien osat mukaan luettuna), jonka kovuus on suurempi kuin 50 Shore A, etuäärilinja ei siirry sellaisen pystysuoran poikittaistason eteen, joka kulkee






  a) | kyseisen istuimen R-pisteestä 150 mm eteenpäin olevan pisteen kautta, kun kyseessä ovat pääntuen osat |
| --- | --- | --- |

5.12.2

Tilanjakojärjestelmät

Liitteessä 9 kuvattu testi voidaan ajoneuvonvalmistajan pyynnöstä tehdä siten, että tilanjakojärjestelmät ovat paikallaan, jos nämä järjestelmät on asennettu kyseiseen ajoneuvotyyppiin vakiovarusteina.

Tilanjakojärjestelmät, kuten tavanomaisessa käyttöasennossa olevien selkänojien yläpuolelle sijoitettu taipuisa metallilankaverkko, on testattava liitteen 9 kohdan 2.2 mukaisesti.

Tämän vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos tilanjakojärjestelmä pysyy testin aikana paikallaan. Tilanjakojärjestelmän muodonmuutokset testin aikana sallitaan kuitenkin sillä edellytyksellä, että tilanjakajan (testattujen selkänojien ja/tai pääntukien osat mukaan luettuna), jonka kovuus on suurempi kuin 50 Shore A, etuäärilinja ei siirry sellaisen pystysuoran poikittaistason eteen, joka kulkee

a)

kyseisen istuimen R-pisteestä 150 mm eteenpäin olevan pisteen kautta, kun kyseessä ovat pääntuen osat

| b) | kyseisen istuimen R-pisteestä 100 mm eteenpäin olevan pisteen kautta, kun kyseessä ovat selkänojan osat ja muut tilanjakojärjestelmän osat kuin pääntuki. |
| --- | --- |

b)

kyseisen istuimen R-pisteestä 100 mm eteenpäin olevan pisteen kautta, kun kyseessä ovat selkänojan osat ja muut tilanjakojärjestelmän osat kuin pääntuki.

Kiinteiden pääntukien tapauksessa pääntuen ja selkänojan välinen raja on sama kuin kohdassa 5.12.1 määritelty raja.

Kaikki mittaukset on tehtävä kyseisen istuimen tai istumapaikan pituussuuntaisella keskitasolla kunkin sellaisen istumapaikan osalta, joka muodostaa tavaratilan eturajan.

Testin jälkeen ei saa olla havaittavissa teräviä tai epätasaisia reunoja, jotka voivat lisätä matkustajien loukkaantumisvaaraa tai vammojen vakavuutta. Jos turvavyön kelauslaite vaurioituu, on varmistettava, että kelauslaite on lukittunut testin tuloksena tai että se voidaan lukita nykäisemällä hihnaa kädellä.

| 5.12.3 | Kohdissa 5.12.1 ja 5.12.2 esitettyjä vaatimuksia ei sovelleta matkatavaroiden kiinnitysjärjestelmiin, jotka aktivoituvat automaattisesti törmäystilanteessa. Valmistajan on osoitettava tutkimuslaitosta tyydyttävällä tavalla, että tällaisten järjestelmien tarjoama suoja vastaa kohdissa 5.12.1 ja 5.12.2 kuvattua suojaa. |
| --- | --- |

5.12.3

Kohdissa 5.12.1 ja 5.12.2 esitettyjä vaatimuksia ei sovelleta matkatavaroiden kiinnitysjärjestelmiin, jotka aktivoituvat automaattisesti törmäystilanteessa. Valmistajan on osoitettava tutkimuslaitosta tyydyttävällä tavalla, että tällaisten järjestelmien tarjoama suoja vastaa kohdissa 5.12.1 ja 5.12.2 kuvattua suojaa.

6.   TESTIT

| 6.1 | Kaikkiin testeihin sovellettavat yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

6.1

Kaikkiin testeihin sovellettavat yleiset vaatimukset

| 6.1.1 | Jos istuimen selkänojaa voidaan säätää, se on lukittava asentoon, jossa kallistus taaksepäin on mahdollisimman lähellä 25:tä astetta liitteessä 3 kuvatun nuken ylävartalon pystysuoraan vertailulinjaan nähden, ellei valmistaja muuta täsmennä. |
| --- | --- |

6.1.1

Jos istuimen selkänojaa voidaan säätää, se on lukittava asentoon, jossa kallistus taaksepäin on mahdollisimman lähellä 25:tä astetta liitteessä 3 kuvatun nuken ylävartalon pystysuoraan vertailulinjaan nähden, ellei valmistaja muuta täsmennä.

| 6.1.2 | Kun istuin, sen lukitusmekanismi ja sen asennus ovat samanlaisia tai symmetrisiä ajoneuvon toiseen istuimeen nähden, tutkimuslaitos voi päättää testata ainoastaan yhden tällaisen istuimen. |
| --- | --- |

6.1.2

Kun istuin, sen lukitusmekanismi ja sen asennus ovat samanlaisia tai symmetrisiä ajoneuvon toiseen istuimeen nähden, tutkimuslaitos voi päättää testata ainoastaan yhden tällaisen istuimen.

| 6.1.3 | Jos istuimen pääntukea voidaan säätää, testit on suoritettava siten, että pääntuet on sijoitettu epäsuotuisimpaan säätöjärjestelmän sallimaan asentoon (yleensä korkeimpaan asentoon). |
| --- | --- |

6.1.3

Jos istuimen pääntukea voidaan säätää, testit on suoritettava siten, että pääntuet on sijoitettu epäsuotuisimpaan säätöjärjestelmän sallimaan asentoon (yleensä korkeimpaan asentoon).

| 6.1.4 | Kokoontaitettavat istuimet testataan käyttöasennossaan. |
| --- | --- |

6.1.4

Kokoontaitettavat istuimet testataan käyttöasennossaan.

| 6.1.5 | Tämän säännön kohtien 5.6–5.8 noudattamisen osoittamiseksi kaikki säädettävät tuet on asetettava takimmaiseen tai avatuimpaan suunnitteluasentoonsa. |
| --- | --- |

6.1.5

Tämän säännön kohtien 5.6–5.8 noudattamisen osoittamiseksi kaikki säädettävät tuet on asetettava takimmaiseen tai avatuimpaan suunnitteluasentoonsa.

| 6.2 | Istuimen selkänojan ja sen säätöjärjestelmän lujuuden testaus |
| --- | --- |

6.2

Istuimen selkänojan ja sen säätöjärjestelmän lujuuden testaus

| 6.2.1 | Kohdistetaan istuimen selkänojan kehyksen yläosaan tämän säännön liitteen 3 lisäyksessä 1 kuvatun nuken selkäosan kautta pitkittäissuunnassa taaksepäin voima, joka aiheuttaa 53 daNm:n momentin R-pisteeseen.
  Jos on kyse yhdistelmäistuimesta, jonka tukirakenne tai osa siitä (mukaan luettuna pääntukien tukikehys) on yhteinen useammalle kuin yhdelle istumapaikalle, siirtymä- ja lujuustesti on tehtävä samanaikaisesti kaikille kyseisille istumapaikoille. |
| --- | --- |

6.2.1

Kohdistetaan istuimen selkänojan kehyksen yläosaan tämän säännön liitteen 3 lisäyksessä 1 kuvatun nuken selkäosan kautta pitkittäissuunnassa taaksepäin voima, joka aiheuttaa 53 daNm:n momentin R-pisteeseen.

Jos on kyse yhdistelmäistuimesta, jonka tukirakenne tai osa siitä (mukaan luettuna pääntukien tukikehys) on yhteinen useammalle kuin yhdelle istumapaikalle, siirtymä- ja lujuustesti on tehtävä samanaikaisesti kaikille kyseisille istumapaikoille.

| 6.3 | Istuimen kiinnityspisteen ja säätö-, lukitus- ja siirtojärjestelmien lujuuden testaus |
| --- | --- |

6.3

Istuimen kiinnityspisteen ja säätö-, lukitus- ja siirtojärjestelmien lujuuden testaus

| 6.3.1 | Kohdistetaan koko ajoneuvon koriin liitteen 7 kohdan 1 vaatimusten mukaisesti 30 millisekunnin ajan eteenpäin suuntautuva vähintään 20 g:n suuruinen pitkittäinen ja vaakasuuntainen etutörmäystä simuloiva hidastuvuus tai hakijan valinnan mukaan kiihtyvyys. Valmistajan pyynnöstä voidaan vaihtoehtoisesti käyttää liitteen 9 lisäyksen mukaista testipulssia. |
| --- | --- |

6.3.1

Kohdistetaan koko ajoneuvon koriin liitteen 7 kohdan 1 vaatimusten mukaisesti 30 millisekunnin ajan eteenpäin suuntautuva vähintään 20 g:n suuruinen pitkittäinen ja vaakasuuntainen etutörmäystä simuloiva hidastuvuus tai hakijan valinnan mukaan kiihtyvyys. Valmistajan pyynnöstä voidaan vaihtoehtoisesti käyttää liitteen 9 lisäyksen mukaista testipulssia.

| 6.3.2 | Simuloidaan takatörmäystä käyttämällä kohdan 6.3.1 vaatimusten mukaisesti pitkittäissuuntaista hidastuvuutta tai hakijan valinnan mukaan kiihtyvyyttä. |
| --- | --- |

6.3.2

Simuloidaan takatörmäystä käyttämällä kohdan 6.3.1 vaatimusten mukaisesti pitkittäissuuntaista hidastuvuutta tai hakijan valinnan mukaan kiihtyvyyttä.

| 6.3.3 | Todennetaan kohtien 6.3.1 ja 6.3.2 vaatimusten täyttyminen kaikissa istuimen asennoissa. Jos on kyse istuimista, joihin on asennettu säädettävä pääntuki, testi on suoritettava siten, että pääntuet on sijoitettu epäsuotuisimpaan säätöjärjestelmän sallimaan asentoon (yleensä korkeimpaan asentoon). Testin aikana istuimen on oltava sijoitettu siten, ettei mikään ulkoinen tekijä estä lukitusjärjestelmien aukeamista.
  Nämä vaatimukset katsotaan täytetyiksi, kun istuin testataan säädettynä seuraaviin asentoihin:
  Asetetaan pitkittäissuuntainen säätö yksi pykälä tai 10 mm taemmaksi valmistajan ilmoittamasta etummaisesta tavanomaisesta ajoasennosta tai käyttöasennosta (jos istuimessa on erillinen pystysuunnan säätö, tyyny sijoitetaan korkeimpaan asentoonsa).
  Asetetaan pitkittäissuuntainen säätö yksi pykälä tai 10 mm edemmäksi valmistajan ilmoittamasta takimmaisesta tavanomaisesta ajoasennosta tai käyttöasennosta (jos istuimessa on erillinen pystysuunnan säätö, tyyny sijoitetaan alimpaan asentoonsa) ja soveltuvissa tapauksissa kohdan 6.3.4 vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

6.3.3

Todennetaan kohtien 6.3.1 ja 6.3.2 vaatimusten täyttyminen kaikissa istuimen asennoissa. Jos on kyse istuimista, joihin on asennettu säädettävä pääntuki, testi on suoritettava siten, että pääntuet on sijoitettu epäsuotuisimpaan säätöjärjestelmän sallimaan asentoon (yleensä korkeimpaan asentoon). Testin aikana istuimen on oltava sijoitettu siten, ettei mikään ulkoinen tekijä estä lukitusjärjestelmien aukeamista.

Nämä vaatimukset katsotaan täytetyiksi, kun istuin testataan säädettynä seuraaviin asentoihin:

Asetetaan pitkittäissuuntainen säätö yksi pykälä tai 10 mm taemmaksi valmistajan ilmoittamasta etummaisesta tavanomaisesta ajoasennosta tai käyttöasennosta (jos istuimessa on erillinen pystysuunnan säätö, tyyny sijoitetaan korkeimpaan asentoonsa).

Asetetaan pitkittäissuuntainen säätö yksi pykälä tai 10 mm edemmäksi valmistajan ilmoittamasta takimmaisesta tavanomaisesta ajoasennosta tai käyttöasennosta (jos istuimessa on erillinen pystysuunnan säätö, tyyny sijoitetaan alimpaan asentoonsa) ja soveltuvissa tapauksissa kohdan 6.3.4 vaatimusten mukaisesti.

| 6.3.4 | Jos lukitusjärjestelmien rakenne on sellainen, että muissa kuin kohdassa 6.3.3 määritellyissä istuimen asennoissa kuormituksen jakautuminen lukituslaitteisiin ja istuimen kiinnityspisteisiin olisi epäsuotuisampi kuin kummassakaan kohdassa 6.3.3 määritellyssä asennossa, testit on suoritettava kyseisessä epäsuotuisammassa istuimen asennossa. |
| --- | --- |

6.3.4

Jos lukitusjärjestelmien rakenne on sellainen, että muissa kuin kohdassa 6.3.3 määritellyissä istuimen asennoissa kuormituksen jakautuminen lukituslaitteisiin ja istuimen kiinnityspisteisiin olisi epäsuotuisampi kuin kummassakaan kohdassa 6.3.3 määritellyssä asennossa, testit on suoritettava kyseisessä epäsuotuisammassa istuimen asennossa.

| 6.3.5 | Kohdan 6.3.1 testausvaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos ne valmistajan pyynnöstä korvataan jäykkää estettä vasten tehtävällä törmäystestillä, joka suoritetaan koko ajoneuvolla sen ollessa käyttökunnossa siten kuin tämän säännön liitteen 7 kohdassa 2 määrätään. Tässä tapauksessa istuin on säädettävä siten, että kuormituksen jakautuminen kiinnitysjärjestelmässä on epäsuotuisin, kuten kohdissa 6.1.1, 6.3.3 ja 6.3.4 määrätään. |
| --- | --- |

6.3.5

Kohdan 6.3.1 testausvaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos ne valmistajan pyynnöstä korvataan jäykkää estettä vasten tehtävällä törmäystestillä, joka suoritetaan koko ajoneuvolla sen ollessa käyttökunnossa siten kuin tämän säännön liitteen 7 kohdassa 2 määrätään. Tässä tapauksessa istuin on säädettävä siten, että kuormituksen jakautuminen kiinnitysjärjestelmässä on epäsuotuisin, kuten kohdissa 6.1.1, 6.3.3 ja 6.3.4 määrätään.

| 6.4 | Pääntuen toiminnan testaus |
| --- | --- |

6.4

Pääntuen toiminnan testaus

| 6.4.1 | Jos pääntukea voidaan säätää, se on sijoitettava epäsuotuisimpaan säätöjärjestelmän sallimaan asentoon (yleensä korkeimpaan asentoon). |
| --- | --- |

6.4.1

Jos pääntukea voidaan säätää, se on sijoitettava epäsuotuisimpaan säätöjärjestelmän sallimaan asentoon (yleensä korkeimpaan asentoon).

| 6.4.2 | Jos on kyse yhdistelmäistuimesta, jonka tukirakenne tai osa siitä (mukaan luettuna pääntukien tukikehys) on yhteinen useammalle kuin yhdelle istumapaikalle, testi on suoritettava samanaikaisesti kaikille kyseisille istumapaikoille. |
| --- | --- |

6.4.2

Jos on kyse yhdistelmäistuimesta, jonka tukirakenne tai osa siitä (mukaan luettuna pääntukien tukikehys) on yhteinen useammalle kuin yhdelle istumapaikalle, testi on suoritettava samanaikaisesti kaikille kyseisille istumapaikoille.

| 6.4.3 | Testi pääntuen taaksepäin suuntautuvan siirtymän määrittämiseksi |
| --- | --- |

6.4.3

Testi pääntuen taaksepäin suuntautuvan siirtymän määrittämiseksi

| 6.5 | Pääntuen korkeuden määrittäminen |
| --- | --- |

6.5

Pääntuen korkeuden määrittäminen

| 6.5.1 | Pääntuen korkeus määritetään liitteen 10 mukaisesti. |
| --- | --- |

6.5.1

Pääntuen korkeus määritetään liitteen 10 mukaisesti.

| 6.6 | Pääntuen leveyden määrittäminen |
| --- | --- |

6.6

Pääntuen leveyden määrittäminen

| 6.6.1 | Pääntuen leveys määritetään liitteen 4 mukaisesti. |
| --- | --- |

6.6.1

Pääntuen leveys määritetään liitteen 4 mukaisesti.

| 6.6.2 | Pääntuen leveys, joka on otettava huomioon sovellettaessa kohdan 5.6.3 vaatimuksia, on pystysuorien pitkittäistasojen P ja P’ välinen etäisyys L–L’ mitattuna tasolla S1. |
| --- | --- |

6.6.2

Pääntuen leveys, joka on otettava huomioon sovellettaessa kohdan 5.6.3 vaatimuksia, on pystysuorien pitkittäistasojen P ja P’ välinen etäisyys L–L’ mitattuna tasolla S1.

| 6.7 | Pääntuen aukkojen mitan ”a” määrittäminen |
| --- | --- |

6.7

Pääntuen aukkojen mitan ”a” määrittäminen

| 6.7.1 | Pääntuen aukkojen mitta ”a” määritetään liitteen 8 mukaisesti. |
| --- | --- |

6.7.1

Pääntuen aukkojen mitta ”a” määritetään liitteen 8 mukaisesti.

| 6.8 | Testit energianvaimennuksen tarkastamiseksi istuimen selkänojassa ja pääntuessa |
| --- | --- |

6.8

Testit energianvaimennuksen tarkastamiseksi istuimen selkänojassa ja pääntuessa

| 6.8.1 | Tarkastettavat pinnat ovat ne istuimien takaosien pinnat, jotka sijaitsevat jäljempänä määritellyillä alueilla ja joita voidaan koskettaa halkaisijaltaan 165 mm olevalla pallolla, kun istuin on asennettuna ajoneuvoon. |
| --- | --- |

6.8.1

Tarkastettavat pinnat ovat ne istuimien takaosien pinnat, jotka sijaitsevat jäljempänä määritellyillä alueilla ja joita voidaan koskettaa halkaisijaltaan 165 mm olevalla pallolla, kun istuin on asennettuna ajoneuvoon.

| 6.8.1.1 | Alue 1 |
| --- | --- |

6.8.1.1

Alue 1

| 6.8.1.1.1 | Kun kyse on erillisistä istuimista, joissa ei ole pääntukia, tämän alueen on sisällettävä istuimen selkänojan takaosa niiden pystysuuntaisten pitkittäistasojen välissä, jotka sijaitsevat 100 mm istuimen keskilinjan keskitason kummallakin puolella sekä vertailulinjaan nähden kohtisuorassa 100 mm istuimen selkänojan yläreunan alapuolella olevan tason yläpuolella. |
| --- | --- |

6.8.1.1.1

Kun kyse on erillisistä istuimista, joissa ei ole pääntukia, tämän alueen on sisällettävä istuimen selkänojan takaosa niiden pystysuuntaisten pitkittäistasojen välissä, jotka sijaitsevat 100 mm istuimen keskilinjan keskitason kummallakin puolella sekä vertailulinjaan nähden kohtisuorassa 100 mm istuimen selkänojan yläreunan alapuolella olevan tason yläpuolella.

| 6.8.1.1.2 | Kun kyse on yhdistelmäistuimista, joissa ei ole pääntukia, tämän alueen on katettava ala niiden pystysuuntaisten pitkittäistasojen välissä, jotka sijaitsevat 100 mm kunkin valmistajan määrittelemän uloimman istumapaikan pituussuuntaisen keskitason kummallakin puolella sekä vertailulinjaan nähden kohtisuorassa ja 100 mm istuimen selkänojan yläreunan alapuolella olevan tason yläpuolella. |
| --- | --- |

6.8.1.1.2

Kun kyse on yhdistelmäistuimista, joissa ei ole pääntukia, tämän alueen on katettava ala niiden pystysuuntaisten pitkittäistasojen välissä, jotka sijaitsevat 100 mm kunkin valmistajan määrittelemän uloimman istumapaikan pituussuuntaisen keskitason kummallakin puolella sekä vertailulinjaan nähden kohtisuorassa ja 100 mm istuimen selkänojan yläreunan alapuolella olevan tason yläpuolella.

| 6.8.1.1.3 | Kun kyse on istuimista tai yhdistelmäistuimista, joissa on pääntuet, tämän alueen on katettava ala niiden pystysuuntaisten pitkittäistasojen välissä, jotka sijaitsevat 70 mm kyseisen istuimen tai istumapaikan pituussuuntaisen keskitason kummallakin puolella sekä vertailulinjaan nähden kohtisuorassa ja 635 mm R-pisteestä sijaitsevan tason yläpuolella. Jos pääntukea voidaan säätää, se on testiä varten sijoitettava epäsuotuisimpaan säätöjärjestelmän sallimaan asentoon (yleensä korkeimpaan asentoon). |
| --- | --- |

6.8.1.1.3

Kun kyse on istuimista tai yhdistelmäistuimista, joissa on pääntuet, tämän alueen on katettava ala niiden pystysuuntaisten pitkittäistasojen välissä, jotka sijaitsevat 70 mm kyseisen istuimen tai istumapaikan pituussuuntaisen keskitason kummallakin puolella sekä vertailulinjaan nähden kohtisuorassa ja 635 mm R-pisteestä sijaitsevan tason yläpuolella. Jos pääntukea voidaan säätää, se on testiä varten sijoitettava epäsuotuisimpaan säätöjärjestelmän sallimaan asentoon (yleensä korkeimpaan asentoon).

| 6.8.1.2 | Alue 2 |
| --- | --- |

6.8.1.2

Alue 2

| 6.8.1.2.1 | Kun kyse on istuimista tai yhdistelmäistuimista, joissa ei ole pääntukia, tai istuimista tai yhdistelmäistuimista, joissa on irrotettavat tai erilliset pääntuet, alueen 2 on katettava ala vertailulinjaan nähden kohtisuorassa ja 100 mm istuimen selkänojan yläreunasta olevan tason yläpuolella lukuun ottamatta alueen 1 osia. |
| --- | --- |

6.8.1.2.1

Kun kyse on istuimista tai yhdistelmäistuimista, joissa ei ole pääntukia, tai istuimista tai yhdistelmäistuimista, joissa on irrotettavat tai erilliset pääntuet, alueen 2 on katettava ala vertailulinjaan nähden kohtisuorassa ja 100 mm istuimen selkänojan yläreunasta olevan tason yläpuolella lukuun ottamatta alueen 1 osia.

| 6.8.1.2.2 | Kun kyse on istuimista tai yhdistelmäistuimista, joissa on kiinteät pääntuet, alueen 2 on katettava ala vertailulinjaan nähden kohtisuorassa ja 440 mm kyseisen istuimen tai istumapaikan R-pisteestä olevan tason yläpuolella lukuun ottamatta alueen 1 osia. |
| --- | --- |

6.8.1.2.2

Kun kyse on istuimista tai yhdistelmäistuimista, joissa on kiinteät pääntuet, alueen 2 on katettava ala vertailulinjaan nähden kohtisuorassa ja 440 mm kyseisen istuimen tai istumapaikan R-pisteestä olevan tason yläpuolella lukuun ottamatta alueen 1 osia.

| 6.8.1.3 | Alue 3 |
| --- | --- |

6.8.1.3

Alue 3

| 6.8.1.3.1 | Alue 3 on istuimen tai yhdistelmäistuimien selkänojan se osa, joka sijaitsee kohdassa 5.2.4.1.3 määriteltyjen vaakatasojen yläpuolella, lukuun ottamatta alueilla 1 ja 2 sijaitsevia osia. |
| --- | --- |

6.8.1.3.1

Alue 3 on istuimen tai yhdistelmäistuimien selkänojan se osa, joka sijaitsee kohdassa 5.2.4.1.3 määriteltyjen vaakatasojen yläpuolella, lukuun ottamatta alueilla 1 ja 2 sijaitsevia osia.

| 6.9 | Vastaavat testausmenetelmät
  Jos käytetään muuta kuin kohdissa 6.2 ja 6.3 tai liitteissä 5, 6 tai 12 määriteltyä testausmenetelmää, sen vastaavuus on osoitettava. |
| --- | --- |

6.9

Vastaavat testausmenetelmät

Jos käytetään muuta kuin kohdissa 6.2 ja 6.3 tai liitteissä 5, 6 tai 12 määriteltyä testausmenetelmää, sen vastaavuus on osoitettava.

7.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjen on vastattava sopimuksen liitteessä 1 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) vahvistettuja menettelyjä, ja seuraavien vaatimusten on täytyttävä:

| 7.1 | Kaikki tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät ajoneuvot on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät kohdan 5 vaatimukset. Kun kyseessä ovat kohdissa 2.13.2 ja 2.13.3 määritellyt pääntuet, ajoneuvo voi kuitenkin olla hyväksytyn ajoneuvotyypin mukainen, vaikka se olisi tuotu markkinoille varustettuna istuimin, joihin ei ole asennettu pääntukia. |
| --- | --- |

7.1

Kaikki tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät ajoneuvot on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät kohdan 5 vaatimukset. Kun kyseessä ovat kohdissa 2.13.2 ja 2.13.3 määritellyt pääntuet, ajoneuvo voi kuitenkin olla hyväksytyn ajoneuvotyypin mukainen, vaikka se olisi tuotu markkinoille varustettuna istuimin, joihin ei ole asennettu pääntukia.

| 7.2 | Tyyppihyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen voi milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Viranomainen voi myös tehdä satunnaistarkastuksia sarjavalmisteisiin ajoneuvoihin kohdassa 5 esitettyjen vaatimusten osalta. |
| --- | --- |

7.2

Tyyppihyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen voi milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Viranomainen voi myös tehdä satunnaistarkastuksia sarjavalmisteisiin ajoneuvoihin kohdassa 5 esitettyjen vaatimusten osalta.

8.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

| 8.1 | Tämän säännön mukaisesti myönnetty ajoneuvon tyyppihyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdassa 7.1 vahvistettuja vaatimuksia ei täytetä tai jos ajoneuvot eivät läpäise kohdassa 7 määrättyjä tarkastuksia. |
| --- | --- |

8.1

Tämän säännön mukaisesti myönnetty ajoneuvon tyyppihyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdassa 7.1 vahvistettuja vaatimuksia ei täytetä tai jos ajoneuvot eivät läpäise kohdassa 7 määrättyjä tarkastuksia.

| 8.2 | Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava siitä välittömästi muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

8.2

Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava siitä välittömästi muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

9.   AJONEUVOTYYPIN MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN ISTUINTEN TAI NIIDEN KIINNITYSPISTEIDEN JA/TAI PÄÄNTUKIEN OSALTA

| 9.1 | Kaikista ajoneuvotyyppiin sen istuinten, niiden kiinnityspisteiden ja/tai niiden pääntukien osalta tehdyistä muutoksista on ilmoitettava ajoneuvotyypin hyväksyneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Tämän jälkeen viranomainen voi joko |
| --- | --- |

9.1

Kaikista ajoneuvotyyppiin sen istuinten, niiden kiinnityspisteiden ja/tai niiden pääntukien osalta tehdyistä muutoksista on ilmoitettava ajoneuvotyypin hyväksyneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Tämän jälkeen viranomainen voi joko

| 9.1.1 | katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että ajoneuvo joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai |
| --- | --- |

9.1.1

katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että ajoneuvo joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai

| 9.1.2 | katsoa, että muutokset ovat kohdissa 6.2, 6.3 ja 6.4 määritettyjen tulosten kannalta niin vähäpätöisiä, että ne voidaan todentaa hyväksyntätestituloksiin pohjautuvilla laskelmilla, tai |
| --- | --- |

9.1.2

katsoa, että muutokset ovat kohdissa 6.2, 6.3 ja 6.4 määritettyjen tulosten kannalta niin vähäpätöisiä, että ne voidaan todentaa hyväksyntätestituloksiin pohjautuvilla laskelmilla, tai

| 9.1.3 | vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen. |
| --- | --- |

9.1.3

vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen.

| 9.2 | Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan kohdan 4.3 mukaisella menetelmällä tiedoksi tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille. |
| --- | --- |

9.2

Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan kohdan 4.3 mukaisella menetelmällä tiedoksi tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille.

| 9.3 | Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

9.3

Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

10.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

| 10.1 | Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn laitteen valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava siitä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

10.1

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn laitteen valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava siitä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

11.   KÄYTTÖOHJEET

| 11.1 | Jos istuimiin on asennettu säädettävät pääntuet, valmistajien on toimitettava ohjeet pääntukien käytöstä, säätämisestä, lukitsemisesta ja tapauksen mukaan niiden poistamisesta. |
| --- | --- |

11.1

Jos istuimiin on asennettu säädettävät pääntuet, valmistajien on toimitettava ohjeet pääntukien käytöstä, säätämisestä, lukitsemisesta ja tapauksen mukaan niiden poistamisesta.

| 12. | Hyväksyntätestauksesta vastaavien tutkimuslaitosten sekä tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet
  Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien tutkimuslaitosten sekä niiden tyyppihyväksyntäviranomaisen nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä taikka hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta on toimitettava. |
| --- | --- |

12.

Hyväksyntätestauksesta vastaavien tutkimuslaitosten sekä tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien tutkimuslaitosten sekä niiden tyyppihyväksyntäviranomaisen nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä taikka hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta on toimitettava.

13.   SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

| 13.1 | Mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa muutossarjan 06 virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltäytyä myöntämästä hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 06. |
| --- | --- |

13.1

Mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa muutossarjan 06 virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltäytyä myöntämästä hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 06.

| 13.2 | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat 1. lokakuuta 1999 alkaen myöntää hyväksyntiä ainoastaan, jos tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 06, vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

13.2

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat 1. lokakuuta 1999 alkaen myöntää hyväksyntiä ainoastaan, jos tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 06, vaatimukset täyttyvät.

| 13.3 | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat 1. lokakuuta 2001 alkaen kieltäytyä tunnustamasta hyväksyntiä, joita ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 06 mukaisesti. |
| --- | --- |

13.3

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat 1. lokakuuta 2001 alkaen kieltäytyä tunnustamasta hyväksyntiä, joita ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 06 mukaisesti.

| 13.4 | Mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa muutossarjan 07 virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltäytyä myöntämästä hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 07. |
| --- | --- |

13.4

Mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa muutossarjan 07 virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltäytyä myöntämästä hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 07.

| 13.5 | Kahdenkymmenenneljän kuukauden kuluttua muutossarjan 07 voimaantulopäivästä tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää hyväksyntiä ainoastaan, jos ajoneuvotyyppi täyttää tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 07, vaatimukset. |
| --- | --- |

13.5

Kahdenkymmenenneljän kuukauden kuluttua muutossarjan 07 voimaantulopäivästä tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää hyväksyntiä ainoastaan, jos ajoneuvotyyppi täyttää tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 07, vaatimukset.

| 13.6 | Neljänkymmenenkahdeksan kuukauden kuluttua muutossarjan 07 voimaantulopäivästä tämän säännön mukaiset aiemmat hyväksynnät eivät enää ole voimassa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa ajoneuvotyyppi täyttää tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 07, vaatimukset. |
| --- | --- |

13.6

Neljänkymmenenkahdeksan kuukauden kuluttua muutossarjan 07 voimaantulopäivästä tämän säännön mukaiset aiemmat hyväksynnät eivät enää ole voimassa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa ajoneuvotyyppi täyttää tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 07, vaatimukset.

| 13.7 | Mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa muutossarjan 08 virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltäytyä myöntämästä hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 08. |
| --- | --- |

13.7

Mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa muutossarjan 08 virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltäytyä myöntämästä hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 08.

| 13.8 | Kahdenkymmenenneljän kuukauden kuluttua muutossarjan 08 voimaantulopäivästä tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää hyväksyntiä ainoastaan, jos tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 08, vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

13.8

Kahdenkymmenenneljän kuukauden kuluttua muutossarjan 08 voimaantulopäivästä tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää hyväksyntiä ainoastaan, jos tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 08, vaatimukset täyttyvät.

| 13.9 | Kolmenkymmenenkuuden kuukauden kuluttua muutossarjan 08 voimaantulopäivästä tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat kieltäytyä tunnustamasta hyväksyntiä, joita ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 08 mukaisesti. |
| --- | --- |

13.9

Kolmenkymmenenkuuden kuukauden kuluttua muutossarjan 08 voimaantulopäivästä tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat kieltäytyä tunnustamasta hyväksyntiä, joita ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 08 mukaisesti.

| 13.10 | Sen estämättä, mitä kohdissa 13.8 ja 13.9 määrätään, sellaisia ajoneuvoluokkia koskevat hyväksynnät, joihin muutossarjalla 08 ei ole vaikutusta, pysyvät edelleen voimassa, ja sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä ne. |
| --- | --- |

13.10

Sen estämättä, mitä kohdissa 13.8 ja 13.9 määrätään, sellaisia ajoneuvoluokkia koskevat hyväksynnät, joihin muutossarjalla 08 ei ole vaikutusta, pysyvät edelleen voimassa, ja sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä ne.

| 13.11 | Jos sopimuspuolten kansallisissa vaatimuksissa ei tähän sääntöön liittymisen hetkellä kielletä sivuttain suunnattuja istuimia, sopimuspuolet voivat edelleen sallia sivuttain suunnattujen istuimien asentamisen kansallisessa hyväksynnässä, mutta tässä tapauksessa kyseisiä linja-autoluokkia ei voida tyyppihyväksyä tämän säännön perusteella. |
| --- | --- |

13.11

Jos sopimuspuolten kansallisissa vaatimuksissa ei tähän sääntöön liittymisen hetkellä kielletä sivuttain suunnattuja istuimia, sopimuspuolet voivat edelleen sallia sivuttain suunnattujen istuimien asentamisen kansallisessa hyväksynnässä, mutta tässä tapauksessa kyseisiä linja-autoluokkia ei voida tyyppihyväksyä tämän säännön perusteella.

| 13.12 | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät muutossarjan 09 virallisen voimaantulopäivän jälkeen saa kieltäytyä myöntämästä tai hyväksymästä tähän sääntöön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 09, perustuvaa tyyppihyväksyntää. |
| --- | --- |

13.12

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät muutossarjan 09 virallisen voimaantulopäivän jälkeen saa kieltäytyä myöntämästä tai hyväksymästä tähän sääntöön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 09, perustuvaa tyyppihyväksyntää.

| 13.12.1 | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat 1. syyskuuta 2020 alkaen kieltäytyä hyväksymästä edelliseen muutossarjaan perustuvia tyyppihyväksyntiä, jotka on ensimmäistä kertaa myönnetty 1. syyskuuta 2020 tai sen jälkeen. |
| --- | --- |

13.12.1

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat 1. syyskuuta 2020 alkaen kieltäytyä hyväksymästä edelliseen muutossarjaan perustuvia tyyppihyväksyntiä, jotka on ensimmäistä kertaa myönnetty 1. syyskuuta 2020 tai sen jälkeen.

| 13.12.2 | Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on 1. syyskuuta 2022 saakka hyväksyttävä edelliseen muutossarjaan perustuvat tyyppihyväksynnät, joka on myönnetty ennen 1. päivää syyskuuta 2020. |
| --- | --- |

13.12.2

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on 1. syyskuuta 2022 saakka hyväksyttävä edelliseen muutossarjaan perustuvat tyyppihyväksynnät, joka on myönnetty ennen 1. päivää syyskuuta 2020.

| 13.12.3 | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat 1. syyskuuta 2022 alkaen kieltäytyä hyväksymästä edellisen muutossarjan perusteella myönnettyjä tyyppihyväksyntiä. |
| --- | --- |

13.12.3

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat 1. syyskuuta 2022 alkaen kieltäytyä hyväksymästä edellisen muutossarjan perusteella myönnettyjä tyyppihyväksyntiä.

| 13.12.4 | Sen estämättä, mitä kohdassa 13.12.3 määrätään, tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä sellaisille ajoneuvoille, joita muutossarjan 09 muutokset eivät koske, säännön edellisen muutossarjan perusteella myönnetyt tyyppihyväksynnät. |
| --- | --- |

13.12.4

Sen estämättä, mitä kohdassa 13.12.3 määrätään, tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä sellaisille ajoneuvoille, joita muutossarjan 09 muutokset eivät koske, säännön edellisen muutossarjan perusteella myönnetyt tyyppihyväksynnät.

| 13.12.5 | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa kieltäytyä myöntämästä minkään tämän säännön edellisen muutossarjan mukaisia tyyppihyväksyntiä tai niiden laajennuksia. |
| --- | --- |

13.12.5

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa kieltäytyä myöntämästä minkään tämän säännön edellisen muutossarjan mukaisia tyyppihyväksyntiä tai niiden laajennuksia.

| 13.13 | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät muutossarjan 10 virallisen voimaantulopäivän jälkeen saa kieltäytyä myöntämästä tai hyväksymästä tähän sääntöön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 10, perustuvia E-tyyppihyväksyntiä. |
| --- | --- |

13.13

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät muutossarjan 10 virallisen voimaantulopäivän jälkeen saa kieltäytyä myöntämästä tai hyväksymästä tähän sääntöön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 10, perustuvia E-tyyppihyväksyntiä.

| 13.13.1 | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat 1. syyskuuta 2022 alkaen kieltäytyä hyväksymästä edelliseen muutossarjaan perustuvia E-tyyppihyväksyntiä, jotka on ensimmäistä kertaa myönnetty 1. syyskuuta 2022 tai sen jälkeen. |
| --- | --- |

13.13.1

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat 1. syyskuuta 2022 alkaen kieltäytyä hyväksymästä edelliseen muutossarjaan perustuvia E-tyyppihyväksyntiä, jotka on ensimmäistä kertaa myönnetty 1. syyskuuta 2022 tai sen jälkeen.

| 13.13.2 | Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on 1. syyskuuta 2026 saakka hyväksyttävä edelliseen muutossarjaan perustuvat tyyppihyväksynnät, joka on myönnetty ennen 1. päivää syyskuuta 2022. |
| --- | --- |

13.13.2

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on 1. syyskuuta 2026 saakka hyväksyttävä edelliseen muutossarjaan perustuvat tyyppihyväksynnät, joka on myönnetty ennen 1. päivää syyskuuta 2022.

| 13.13.3 | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat 1. syyskuuta 2026 alkaen kieltäytyä hyväksymästä edellisen muutossarjan perusteella myönnettyjä tyyppihyväksyntiä. |
| --- | --- |

13.13.3

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat 1. syyskuuta 2026 alkaen kieltäytyä hyväksymästä edellisen muutossarjan perusteella myönnettyjä tyyppihyväksyntiä.

| 13.13.4 | Sen estämättä, mitä kohdassa 13.13.3 määrätään, tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä sellaisille ajoneuvoille, joita muutossarjan 10 muutokset eivät koske, säännön edellisen muutossarjan perusteella myönnetyt E-tyyppihyväksynnät. |
| --- | --- |

13.13.4

Sen estämättä, mitä kohdassa 13.13.3 määrätään, tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä sellaisille ajoneuvoille, joita muutossarjan 10 muutokset eivät koske, säännön edellisen muutossarjan perusteella myönnetyt E-tyyppihyväksynnät.

| 13.13.5 | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa kieltäytyä myöntämästä minkään tämän säännön edellisen muutossarjan mukaisia E-tyyppihyväksyntiä tai niiden laajennuksia. |
| --- | --- |

13.13.5

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa kieltäytyä myöntämästä minkään tämän säännön edellisen muutossarjan mukaisia E-tyyppihyväksyntiä tai niiden laajennuksia.

---

(1)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman määritelmän mukaisesti (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, kohta 2) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3 (asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6/Annex 3) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

(3)  Myös luokan M2 ajoneuvojen, joiden hyväksyntä perustuu tähän sääntöön vaihtoehtona säännölle nro 80 (kyseisen säännön kohdan 1.2 mukaisesti), on täytettävä tämän kohdan vaatimukset.

3

2

---

LIITE 1

Ilmoitus

(enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Antaja: | Viranomaisen nimi:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 2

Antaja:

Viranomaisen nimi:

...

...

...

| Aihe: Ajoneuvotyypin (2) | hyväksynnän myöntäminen
  hyväksynnän laajentaminen
  hyväksynnän epääminen
  hyväksynnän peruuttaminen
  tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

Aihe: Ajoneuvotyypin (2)

hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

istuinten ja niiden kiinnityspisteiden lujuuden osalta sekä pääntukien ominaisuuksien osalta E-säännön nro 17 mukaisesti, kun kyseessä ovat joko pääntuilla varustetut istuimet taikka pääntuilla varustettavissa olevat istuimet tai istuimet, joita ei voida varustaa pääntuilla

| Hyväksyntänumero: ... | Laajennuksen numero: ... |
| --- | --- |

Hyväksyntänumero: ...

Laajennuksen numero: ...

1.

Moottoriajoneuvon kauppanimi tai tavaramerkki ...

2.

Ajoneuvotyyppi ...

3.

Valmistajan nimi ja osoite ...

4.

...

5.

Istuinten kuvaus ...

6.

...

7.

...

8.

Istuinten kiinnityksen kuvaus: . ...

9.

Istuinten sijainti pitkittäissuunnassa testien aikana:...

10.

Laitteen tyyppi: hidastuslaite/kiihdytyslaite2

11.

Päivä, jona ajoneuvo on toimitettu hyväksyttäväksi:...

12.

...

13.

Tutkimuslaitoksen laatiman selosteen päiväys: ...

14.

Tutkimuslaitoksen laatiman selosteen numero: . ...

15.

Huomautukset (ilmoitetaan myös seuranta-arvot):

16.

Hyväksyntä myönnetty/laajennettu/evätty/peruutettu2

17.

Laajentamisen syyt (tapauksen mukaan): ...

18.

Hyväksyntämerkin sijainti ajoneuvossa ...

19.

Paikka: ...

20.

Päiväys: ...

21.

Allekirjoitus: . ...

22.

| | piirustukset ja kaaviot istuimista, istuinten kiinnityspisteistä, istuinten ja niiden osien säätö- ja siirtojärjestelmistä sekä istuinten lukituslaitteista |
| --- | --- |

piirustukset ja kaaviot istuimista, istuinten kiinnityspisteistä, istuinten ja niiden osien säätö- ja siirtojärjestelmistä sekä istuinten lukituslaitteista

| | valokuvat istuimista, istuinten kiinnityspisteistä, istuinten ja niiden osien säätö- ja siirtojärjestelmistä sekä istuinten lukituslaitteista ja lisäturvajärjestelmästä, jolla matkustajia suojellaan matkatavaroiden liikkumiselta. |
| --- | --- |

valokuvat istuimista, istuinten kiinnityspisteistä, istuinten ja niiden osien säätö- ja siirtojärjestelmistä sekä istuinten lukituslaitteista ja lisäturvajärjestelmästä, jolla matkustajia suojellaan matkatavaroiden liikkumiselta.

| Huomautus: | Kun kyseessä ovat tämän säännön kohdissa 2.13.2 ja 2.13.3 tarkoitetuilla pääntuilla varustetut istuimet, pääntuki on esitettävä kaikissa piirustuksissa, kaavioissa ja valokuvissa. |
| --- | --- |

Huomautus:

Huomautus

Kun kyseessä ovat tämän säännön kohdissa 2.13.2 ja 2.13.3 tarkoitetuilla pääntuilla varustetut istuimet, pääntuki on esitettävä kaikissa piirustuksissa, kaavioissa ja valokuvissa.

---

(1)  Hyväksynnän myöntäneen/laajentaneen/evänneen/peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännön hyväksyntämääräykset).

1

(2)  Tarpeeton viivataan yli.

2

---

LIITE 2

Hyväksyntämerkki

Malli A

(ks. tämän säännön kohdat 4.4, 4.4.1, 4.4.2 ja 4.4.3)

Ajoneuvo, jossa vähintään yksi istuin on varustettu tai voidaan varustaa pääntuella

Image 3

a = vähintään 8 mm

Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E4) E-säännön nro 17 mukaisesti hyväksyntänumerolla 102439 istuinten lujuuden osalta, kun kyseessä ovat joko pääntuilla varustetut istuimet taikka pääntuilla varustettavissa olevat istuimet, sekä pääntukien ominaisuuksien osalta. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä numeroa osoittavat, että hyväksynnän myöntämishetkellä E-sääntöön sisältyivät muutossarjan 10 vaatimukset. Edellä olevasta hyväksyntämerkistä käy ilmi myös, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty E-säännön nro 17 mukaisesti ajoneuvon sellaisten istuinten lujuuden osalta, joita ei ole varustettu tai joita ei voida varustaa pääntuilla.

Malli B

(ks. tämän säännön kohdat 4.4, 4.4.1 ja 4.4.2)

Ajoneuvo, jonka istuimia ei ole varustettu tai ei voida varustaa pääntuilla

Image 4

a = vähintään 8 mm

Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseisen ajoneuvotyypin istuimia ei ole varustettu tai ei voida varustaa pääntuilla ja että se on hyväksytty Alankomaissa (E4) E-säännön nro 17 mukaisesti hyväksyntänumerolla 102439 istuinten ja niiden kiinnityspisteiden lujuuden osalta. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä numeroa osoittavat, että hyväksynnän myöntämishetkellä E-sääntöön sisältyivät muutossarjan 10 vaatimukset.

Malli C

(ks. tämän säännön kohta 4.5)

Ajoneuvo, jossa vähintään yksi istuin on varustettu tai voidaan varustaa pääntuella

Image 5

a = vähintään 8 mm

Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseisessä ajoneuvotyypissä on vähintään yksi istuin, joka on varustettu tai voidaan varustaa pääntuilla, ja että se on hyväksytty Alankomaissa (E4) sääntöjen nro 17 ja 33 mukaisesti. (1)

Hyväksyntänumerot osoittavat, että hyväksyntien myöntämispäivinä E-sääntö nro 17 sisälsi muutossarjan 10 muutokset ja E-sääntö nro 33 oli alkuperäisessä muodossaan. Edellä olevasta hyväksyntämerkistä käy ilmi myös, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty E-säännön nro 17 mukaisesti ajoneuvon sellaisten istuinten lujuuden osalta, joita ei ole varustettu tai joita ei voida varustaa pääntuilla.

Malli D

(ks. tämän säännön kohta 4.5)

Ajoneuvo, jonka istuimia ei ole varustettu tai ei voida varustaa pääntuilla

Image 6

a = vähintään 8 mm

Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseisen ajoneuvotyypin istuimia ei ole varustettu tai ei voida varustaa pääntuilla ja että se on hyväksytty Alankomaissa (E4) E-sääntöjen nro 17 ja 33 mukaisesti.1 Hyväksyntänumerot osoittavat, että hyväksyntien myöntämispäivinä E-sääntö nro 17 sisälsi muutossarjan 10 muutokset ja E-sääntö nro 33 oli alkuperäisessä muodossaan.

---

(1)  Toinen numero annetaan ainoastaan esimerkkinä.

---

LIITE 3

Menetelmä moottoriajoneuvojen istumapaikkojen H-pisteen ja todellisen ylävartalokulman määrittämiseksi (1):

| Lisäys 1 – | Kolmiulotteisen H-pisteen määrityslaitteen kuvaus1 |
| --- | --- |

Lisäys 1 –

Kolmiulotteisen H-pisteen määrityslaitteen kuvaus1

| Lisäys 2 – | Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä1 |
| --- | --- |

Lisäys 2 –

Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä1

| Lisäys 3 – | Istumapaikkojen vertailutiedot1 |
| --- | --- |

Lisäys 3 –

Istumapaikkojen vertailutiedot1

---

(1)  Kuvattu ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 1 ja sen lisäyksissä 1, 2 ja 3 (asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

---

LIITE 4

Pienimmän leveyden mittauksessa käytettävä testausmenetelmä

1.   Tarkoitus

Tämän testausmenetelmän tarkoituksena on osoittaa, että tämän säännön kohdassa 5.6.3 kuvattuja pienintä leveyttä koskevia vaatimuksia noudatetaan.

2.   Leveyden mittaaminen

| 2.1 | Säädetään istuin niin, että sen H-piste on sama kuin R-piste. Jos istuimen selkänojaa voidaan säätää, se asetetaan vastaamaan suunniteltua ylävartalokulmaa. Molemmat säädöt on tehtävä liitteen 11 kohdan 2.1 vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Taso S1 on 65 ± 3 mm pääntuen todellisen yläreunan alapuolella oleva vertailulinjaan nähden kohtisuorassa oleva taso. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Tasot P ja P’ ovat pituussuuntaisia pystytasoja, jotka sivuavat mitattavan pääntuen sivuja. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Mitataan etäisyydet L ja L’ tasolla S1 ylävartalolinjan kautta kulkevasta pituussuuntaisesta pystytasosta tasoihin ja P ja P’. |
| --- | --- |

2.4

Kuva 4-1

Image 7

---

LIITE 5

Siirtymä- ja lujuustestausmenetelmä

1.   Tarkoitus

Menetelmällä osoitetaan, että tämän säännön kohdan 5.6.4 mukaiset siirtymää koskevat vaatimukset täyttyvät tämän liitteen kohdan 2 mukaista menetelmää sovellettaessa.

Menetelmällä osoitetaan, että tämän säännön kohdan 5.7.2 mukaiset siirtymää koskevat vaatimukset täyttyvät tämän liitteen kohdan 2 mukaista menetelmää sovellettaessa.

Menetelmällä osoitetaan, että tämän säännön kohdan 5.7.3 mukaiset lujuutta koskevat vaatimukset täyttyvät tämän liitteen kohdan 3 mukaista menetelmää sovellettaessa.

2.   Siirtymätestausmenetelmä

Kuormitusvektorit, jotka tuottavat momenttia pääntukeen, sijoitetaan aluksi ajoneuvon pituussuuntaisen nollatason kanssa yhdensuuntaiselle pystytasolle.

| 2.1 | Istuimen säätäminen
  Jos istuimen selkänojaa voidaan säätää, se säädetään ajoneuvon valmistajan täsmentämään asentoon. Jos valmistajan täsmentämää asentoa lähimpänä on useampi kuin yksi kaltevuusasento, istuimen selkänojan kaltevuus asetetaan tällaisista asennoista taempaan. Jos pääntuen asento ei riipu istuimen selkänojan asennosta, vaatimustenmukaisuus määritetään käyttämällä valmistajan täsmentämää selkänojan asentoa. Säädetään pääntuen korkeus korkeimpaan matkustajakäyttöön tarkoitettuun asentoon. Säädetään pääntuki (istuimeen nähden) takimmaiseen asentoon, jossa sen etäisyys takaraivosta on suurin. |
| --- | --- |

2.1

Jos istuimen selkänojaa voidaan säätää, se säädetään ajoneuvon valmistajan täsmentämään asentoon. Jos valmistajan täsmentämää asentoa lähimpänä on useampi kuin yksi kaltevuusasento, istuimen selkänojan kaltevuus asetetaan tällaisista asennoista taempaan. Jos pääntuen asento ei riipu istuimen selkänojan asennosta, vaatimustenmukaisuus määritetään käyttämällä valmistajan täsmentämää selkänojan asentoa. Säädetään pääntuen korkeus korkeimpaan matkustajakäyttöön tarkoitettuun asentoon. Säädetään pääntuki (istuimeen nähden) takimmaiseen asentoon, jossa sen etäisyys takaraivosta on suurin.

| 2.2 | Asetetaan istuimelle testauslaite, jonka selkäkaukalon mitat ja ylävartalovertailulinja (pystysuuntainen keskilinja) vastaavat sivulta katsottuna liitteessä 3 tarkoitettua kolmiulotteista H-pisteen määrityslaitetta, kun päätila-anturi on säädetty täysin taakse. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Määritetään siirtynyt ylävartalolinja tuottamalla R-pisteen ympäri 373 ± 7,5 Nm:n vääntömomentti siten, että istuimen selkänojaan kohdistetaan selkäkaukalon läpi voima nopeudella 2,5–3,7 Nm/s. Aloitetaan vääntömomenttia tuottavan voimavektorin kohdistaminen selkäkaukalolla korkeudella 290 ± 13 mm. Kohdistetaan voimavektori kohtisuorassa ylävartalolinjaan nähden ja pidetään sen kulma 2 asteen sisällä pystytasosta, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pystysuuntaisen pitkittäisnollatason kanssa. Rajoitetaan selkäkaukalon liikettä niin, että se kiertää R-pistettä. Kierretään voimavektoria selkäkaukalon mukana. Jos yhdistelmäistuimen istuimia testataan samanaikaisesti, kohdistetaan taaksepäin suuntautuva momentti yhtä aikaa kaikkiin yhdistelmän istumapaikkoihin riippumatta siitä, onko kyseinen istuin varustettu pääntuella. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Pidetään selkäkaukalo tämän liitteen kohdan 2.3 mukaisessa asennossa. Saatetaan pallomainen päätä edustava kappale, jonka halkaisija on 165 ± 2 mm, alkuasemaansa (vertailuasema) suuntaamalla siirtyneeseen ylävartalolinjaan nähden kohtisuorassa istuimen keskilinjalla 65 ± 3 mm pääntuen todellisen yläreunan alapuolella kohti ajoneuvon takaosaa voima, joka tuottaa 373 ± 7,5 Nm:n vääntömomentin R-pisteen ympärille. Pidetään tätä vääntömomenttia yllä 5 sekuntia ja kirjataan pääntuen taaksepäin suuntautuva siirtymä, jonka käytetty voima aiheuttaa. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kun pääntuen taaksepäin suuntautuva siirtymä määritetään sellaisen aukon kohdalta, jonka suuruus on yli 60 mm (ks. tämän säännön kohta 5.6.4), edellä mainittu voima kohdistetaan aukon pienimmän osuuden painopisteen läpi ylävartalolinjan kanssa yhdensuuntaisilla poikittaistasoilla. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Jos tämän liitteen kohdassa 2.4 kuvattua voimaa ei aukkojen vuoksi voida kohdistaa 65 ± 3 mm pääntuen todellisen yläreunan alapuolelle, etäisyyttä voidaan lyhentää siten, että voiman akseli kulkee aukkoa lähinnä olevan kehyksen osan keskilinjan kautta. |
| --- | --- |

2.6

3.   Lujuus

| 3.1 | Kasvatetaan tämän liitteen kohdassa 2.4 määrättyä voimaa nopeudella 5–200 N/s arvoon 890 ± 5 N saakka ja pidetään tätä voimaa yllä 5 sekuntia istuimen tai pääntuen vaurioitumatta. |
| --- | --- |

3.1

Kuva 5-1

| r | : | vertailulinja |
| --- | --- | --- |
| r1 | : | siirtynyt vertailulinja |

r

:

vertailulinja

r1

:

siirtynyt vertailulinja

Image 8

---

LIITE 6

Testausmenetelmä energianvaimennuksen tarkastamiseksi

1.   Asentaminen, testauslaite, tallennusvälineet ja menettely

| 1.1 | Valmistelu
  Kiinnitetään istuin, sellaisena kuin se on ajoneuvoon asennettuna, testauspenkkiin lujasti valmistajan toimittamilla kiinnitysosilla, jottei se liiku iskujen vaikutuksesta.
  Jos istuimen selkänojaa voidaan säätää, se lukitaan tämän säännön kohdassa 6.1.1 määriteltyyn asentoon.
  Jos istuimeen on asennettu pääntuki, se asennetaan istuimen selkänojaan siten kuin se on ajoneuvossa. Jos pääntuki on erillinen, se on kiinnitettävä siihen ajoneuvon rakenteen osaan, johon se tavanomaisesti kiinnitetään.
  Jos pääntukea voidaan säätää, se on sijoitettava epäsuotuisimpaan kiinnityslaitteen sallimaan asentoon. |
| --- | --- |

1.1

Kiinnitetään istuin, sellaisena kuin se on ajoneuvoon asennettuna, testauspenkkiin lujasti valmistajan toimittamilla kiinnitysosilla, jottei se liiku iskujen vaikutuksesta.

Jos istuimen selkänojaa voidaan säätää, se lukitaan tämän säännön kohdassa 6.1.1 määriteltyyn asentoon.

Jos istuimeen on asennettu pääntuki, se asennetaan istuimen selkänojaan siten kuin se on ajoneuvossa. Jos pääntuki on erillinen, se on kiinnitettävä siihen ajoneuvon rakenteen osaan, johon se tavanomaisesti kiinnitetään.

Jos pääntukea voidaan säätää, se on sijoitettava epäsuotuisimpaan kiinnityslaitteen sallimaan asentoon.

| 1.2 | Testauslaite |
| --- | --- |

1.2

| 1.2.1 | Testauslaitteessa on heiluri, jonka nivel on laakeroitu kuulalaakereilla ja jonka redusoitu massa (*1) iskukeskipisteessä 6,8 kg. Heilurin alaosan muodostaa jäykkä päätä edustava kappale, jonka halkaisija on 165 mm ja jonka keskipiste on täsmälleen samassa kohdassa kuin heilurin iskukeskipiste. |
| --- | --- |

1.2.1

| 1.2.2 | Päätä edustavaan kappaleeseen on asennettava kaksi kiihtyvyysanturia ja yksi nopeusanturi, joilla pystytään mittaamaan arvot iskun suunnassa. |
| --- | --- |

1.2.2

| 1.3 | Tallennusvälineet
  Käytettävien tallennusvälineiden on oltava sellaiset, että mittaukset voidaan suorittaa seuraavilla tarkkuuksilla: |
| --- | --- |

1.3

Käytettävien tallennusvälineiden on oltava sellaiset, että mittaukset voidaan suorittaa seuraavilla tarkkuuksilla:

| 1.3.1 | Kiihtyvyys: | tarkkuus ±5 % todellisesta arvosta |
| --- | --- | --- |

1.3.1

tarkkuus ±5 % todellisesta arvosta

| | datakanavan taajuusluokka: luokka 600, joka vastaa standardia ISO 6487 (1980) |
| --- | --- |

datakanavan taajuusluokka: luokka 600, joka vastaa standardia ISO 6487 (1980)

| | poikittaisherkkyys < 5 % asteikon alimmasta kohdasta. |
| --- | --- |

poikittaisherkkyys < 5 % asteikon alimmasta kohdasta.

| 1.3.2 | Nopeus: | Tarkkuus: ±2,5 % todellisesta arvosta |
| --- | --- | --- |

1.3.2

Tarkkuus: ±2,5 % todellisesta arvosta

| | Herkkyys: 0,5 km/h. |
| --- | --- |

Herkkyys: 0,5 km/h.

| 1.3.3 | Ajanotto:
  Tallennusvälineiden on tallennettava tapahtumia koko testin ajan ja kirjattava lukemat tuhannesosasekunnin tarkkuudella.
  Iskun alkuvaiheen, jolloin ensimmäinen kosketus päätä edustavan kappaleen ja testattavan kappaleen välillä tapahtuu, on käytävä ilmi tallenteista, joita käytetään testin analysoinnissa. |
| --- | --- |

1.3.3

Tallennusvälineiden on tallennettava tapahtumia koko testin ajan ja kirjattava lukemat tuhannesosasekunnin tarkkuudella.

Iskun alkuvaiheen, jolloin ensimmäinen kosketus päätä edustavan kappaleen ja testattavan kappaleen välillä tapahtuu, on käytävä ilmi tallenteista, joita käytetään testin analysoinnissa.

| 1.4 | Testausmenettely |
| --- | --- |

1.4

| 1.4.1 | Istuimen selkänojan testit
  Kun istuin on asennettu tämän liitteen kohdan 1.1 mukaisesti, iskun suunnan takaa eteenpäin on oltava pitkittäistasossa 45 asteen kulmassa pystysuoraan nähden.
  Testauslaboratorio valitsee iskupisteet tämän säännön kohdassa 6.8.1.1 määritellyltä alueelta 1 tai tarvittaessa tämän säännön kohdassa 6.8.1.2 määritellyltä alueelta 2 pinnoilta, joiden kaarevuussäde on alle 5 mm. |
| --- | --- |

1.4.1

Kun istuin on asennettu tämän liitteen kohdan 1.1 mukaisesti, iskun suunnan takaa eteenpäin on oltava pitkittäistasossa 45 asteen kulmassa pystysuoraan nähden.

Testauslaboratorio valitsee iskupisteet tämän säännön kohdassa 6.8.1.1 määritellyltä alueelta 1 tai tarvittaessa tämän säännön kohdassa 6.8.1.2 määritellyltä alueelta 2 pinnoilta, joiden kaarevuussäde on alle 5 mm.

| 1.4.2 | Takaapäin tehtävät pääntuen testit
  Kiinnitetään ja säädetään pääntuki tämän liitteen kohdan 1.1 mukaisesti. Kohdistetaan iskuja pisteisiin, jotka testauslaboratorio on valinnut tämän säännön kohdassa 6.8.1.1 määritellyltä alueelta 1 ja mahdollisesti tämän säännön kohdassa 6.8.1.2 määritellyltä alueelta 2 pinnoilta, joiden kaarevuussäde on alle 5 mm. |
| --- | --- |

1.4.2

Kiinnitetään ja säädetään pääntuki tämän liitteen kohdan 1.1 mukaisesti. Kohdistetaan iskuja pisteisiin, jotka testauslaboratorio on valinnut tämän säännön kohdassa 6.8.1.1 määritellyltä alueelta 1 ja mahdollisesti tämän säännön kohdassa 6.8.1.2 määritellyltä alueelta 2 pinnoilta, joiden kaarevuussäde on alle 5 mm.

| 1.4.2.1 | Etupinnan tapauksessa iskun suunnan edestä taaksepäin on oltava vaakasuorassa pitkittäistasossa. |
| --- | --- |

1.4.2.1

| 1.4.2.2 | Etu- ja taka-alueiden rajana on tämän säännön kohdassa 6.5 määritelty pääntuen yläreunaan nähden tangentiaalinen vaakataso. |
| --- | --- |

1.4.2.2

| 1.4.3 | Päätä edustavan kappaleen on iskeydyttävä testikappaleeseen nopeudella 24,1 km/h. Tämä nopeus on saatava aikaan joko kappaleelle annettavalla liike-energialla tai käyttämällä lisäkäyttövoimalaitetta. |
| --- | --- |

1.4.3

2.   Tulokset

Hidastuvuuslukemaksi on otettava kahden kiihtyvyysanturin lukemien keskiarvo.

3.   Vastaavat menettelyt (ks. tämän säännön kohta 6.9).

---

(*1)  Heilurin redusoidun massan mr ja kokonaismassan m suhde saadaan iskukeskipisteen ja heilahdusakselin etäisyyden a sekä massakeskipisteen ja heilahdusakselin etäisyyden l avulla kaavasta

Image 9

---

LIITE 7

Menetelmä istuimien kiinnityspisteiden ja niiden säätö-, lukitus- ja siirtojärjestelmien lujuuden testaamiseksi

1.   Inertiavaikutuskestävyyden testaus

| 1.1 | Asennetaan testattavat istuimet sellaiseen ajoneuvon koriin, johon ne on suunniteltu. Kiinnitetään ajoneuvon kori lujasti testivaunuun siten kuin seuraavissa kohdissa määrätään. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Ajoneuvon koria ei saa kiinnittää testivaunuun menetelmällä, joka vahvistaa istuimen kiinnityspisteitä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Säädetään ja lukitaan istuimet ja niiden osat tämän säännön kohdan 6.1.1 mukaisesti johonkin tämän säännön kohdassa 6.3.3 tai 6.3.4 esitetyistä asennoista. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Jos ryhmän istuimissa ei ole olennaisia eroja tämän säännön kohdassa 2.2 tarkoitetussa merkityksessä, voidaan tämän säännön kohdissa 6.3.1 ja 6.3.2 määrätyt testit tehdä niin, että toinen istuin on säädettynä etummaiseen ja toinen istuin takimmaiseen asentoonsa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Mitataan vaunun hidastuvuus tai kiihtyvyys datakanavilla, joiden taajuusluokka (CFC) on 60 ja ominaisuudet kansainvälisen standardin ISO 6487 (2002) mukaiset. |
| --- | --- |

1.5

2.   Koko ajoneuvon törmäystesti jäykkää estettä vasten

| 2.1 | Esteenä käytetään teräsbetonikappaletta, joka on vähintään 3 m leveä, vähintään 1,5 m korkea ja vähintään 0,6 m paksu. Esteen etuseinämän on oltava kohtisuorassa vauhdinottoradan loppuosaan nähden, ja se on päällystettävä 19 ± 1 mm paksuilla vanerilevyillä. Teräsbetonikappaleen taakse on tiivistettävä vähintään 90 tonnia maata. Teräsbetonieste ja maa voidaan korvata esteillä, joiden etuseinämän pinta-ala on sama, kunhan ne tuottavat vastaavat tulokset. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Törmäyshetkellä ajoneuvon on liikuttava vapaasti. Ajoneuvon on osuttava esteeseen kohtisuorassa suunnassa törmäysseinään nähden. Ajoneuvon etuosan pystysuoran keskiviivan ja törmäysseinämän pystysuoran keskiviivan välinen suurin sallittu sivuttaispoikkeama on ±30 cm. Törmäyshetkellä ajoneuvoon ei saa enää vaikuttaa minkään lisäohjaus- tai lisävoimalaitteen toiminta. Nopeuden on oltava törmäyshetkellä 48,3–53,1 km/h. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Polttoaineensyöttöjärjestelmä on täytettävä vähintään 90-prosenttisesti polttoaineella tai vastaavalla nesteellä. |
| --- | --- |

2.3

---

LIITE 8

Aukkojen mittauksessa käytettävä testausmenetelmä

1.   Tarkoitus

Tällä testausmenetelmällä arvioidaan pääntuissa mahdollisesti olevat aukot sekä pääntuen alareunan ja istuimen selkänojan yläreunan väliset raot tämän säännön kohtien 5.6.4 ja 5.6.5 vaatimusten mukaisesti.

Kaikki pääntuen aukot mitataan tämän liitteen kohdassa 2 kuvatulla pallomenetelmällä.

Pääntuen alareunan ja istuimen selkänojan yläreunan väliset raot mitataan tämän liitteen kohdissa 2.1–2.5 kuvatulla pallomenetelmällä tai valmistajan valinnan mukaan käyttämällä tämän liitteen kohdassa 3 kuvattua lineaarista menetelmää.

2.   Aukon mittaaminen käyttämällä palloa

| 2.1 | Säädetään istuin niin, että sen H-piste on sama kuin R-piste. Jos istuimen selkänojaa voidaan säätää, se asetetaan vastaamaan suunniteltua ylävartalokulmaa. Molemmat säädöt on tehtävä liitteen 11 kohdan 2.1 vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Säädetään pääntuki alimpaan asentoonsa ja mihin tahansa matkustajakäyttöön tarkoitettuun asentoon, jolla säädetään pääntuen etäisyyttä takaraivosta. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Mittaus tehdään alueelta, joka sijaitsee kahden sellaisen pituussuuntaisen pystytason välissä, jotka kulkevat 85 mm:n etäisyydellä ylävartalolinjasta sen eri puolilla yli 540 mm:n korkeudella istuimen selkänojan yläreunan yläpuolella. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kohdistetaan enintään 5 N:n kuorma kohdassa 2.2 määriteltyyn alueeseen ja asetetaan halkaisijaltaan 165 ± 2 mm:n pallomainen päätä edustava kappale johonkin aukkoon tai rakoon siten, että alueella on vähintään kaksi kosketuspistettä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Mitataan aukon koko määrittämällä kahden toisistaan kauimpana sijaitsevan kosketuspisteen välinen suora etäisyys kuvien 8-1, 8-2 ja 8-3 mukaisesti. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Jos pääntuessa oleva aukko on tämän liitteen kohdan 2.5 mukaisesti mitattuna suurempi kuin 60 mm, tämän säännön kohdan 5.6.4 vaatimusten täyttymiseksi on tehtävä liitteessä 5 kuvattu istuimen selkänojan siirtymätesti. Testissä käytetään halkaisijaltaan 165 mm:n palloa, jolla aukkoon kohdistetaan sen pienimmän osuuden painopisteen läpi ylävartalolinjan kanssa yhdensuuntaisia poikittaistasoja pitkin voima, joka tuottaa 373 Nm:n vääntömomentin R-pisteen ympäri. |
| --- | --- |

2.6

Kuva 8-1

Pystysuuntaisen aukon mitan ”a” määrittäminen

Image 10

| Huomautus: | Leikkaus A–A määritetään sellaisessa aukon alueen pisteessä, jossa pallo tunkeutuu syvimmälle aukkoon, kun siihen ei kohdisteta kuormitusta. |
| --- | --- |

Huomautus:

Kuva 8-2

Vaakasuuntaisen aukon mitan ”a” määrittäminen

Image 11

| Huomautus: | Leikkaus A–A määritetään sellaisessa aukon alueen pisteessä, jossa pallo tunkeutuu syvimmälle aukkoon, kun siihen ei kohdisteta kuormitusta. |
| --- | --- |

Huomautus:

Kuva 8-3

Yli 540 mm:n korkeudelle ulottuva aukon osuus

Image 12

3.   Aukon mittaaminen lineaarisella menettelyllä

| 3.1 | Säädetään istuin niin, että sen H-piste on sama kuin R-piste. Jos istuimen selkänojaa voidaan säätää, se asetetaan vastaamaan suunniteltua ylävartalokulmaa. Molemmat säädöt on tehtävä liitteen 10 kohdan 2.1 vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Säädetään pääntuki alimpaan tavanomaiseen matkustajakäyttöön tarkoitettuun asentoonsa ja mihin tahansa matkustajakäyttöön tarkoitettuun asentoon, jolla säädetään pääntuen etäisyyttä takaraivosta. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Mitataan aukko R-pisteen kautta kulkevalla pituussuuntaisella pystytasolla kahden seuraavassa kuvatun yhdensuuntaisen tason välisenä etäisyytenä (ks. kuva 8-4):






  a) | kukin taso on kohtisuorassa suunniteltuun ylävartalolinjaan nähden |
| --- | --- | --- |

3.3

a)

kukin taso on kohtisuorassa suunniteltuun ylävartalolinjaan nähden

| b) | yksi taso sivuaa pääntuen alareunaa |
| --- | --- |

b)

yksi taso sivuaa pääntuen alareunaa

| c) | toinen taso sivuaa istuimen selkänojan yläreunaa. |
| --- | --- |

c)

toinen taso sivuaa istuimen selkänojan yläreunaa.

Kuva 8-4

Pääntuen ja istuimen selkänojan yläreunan välisen raon mittaaminen

Image 13

---

LIITE 9

Testausmenetelmä laitteille, joiden on tarkoitus suojata matkustajia matkatavaroiden siirtymiseltä

1.   Testikappaleet

Jäykkiä kappaleita, joiden inertiakeskus on geometrisessa keskipisteessä.

Tyyppi 1

| Mitat: | 300 mm × 300 mm × 300 mm
  Kaikki reunat ja nurkat pyöristetty 20 mm:iin. |
| --- | --- |
| Massa: | 18 kg |

Mitat:

300 mm × 300 mm × 300 mm

Kaikki reunat ja nurkat pyöristetty 20 mm:iin.

Massa:

18 kg

Inertiamomentti 0,3 ± 0,05 kgm2 (testikappaleiden kaikkien kolmen pääakselin ympärillä)

Tyyppi 2

| Mitat: | 500 mm × 350 mm × 125 mm
  Kaikki reunat ja nurkat pyöristetty 20 mm:iin. |
| --- | --- |
| Massa: | 10 kg |

Mitat:

500 mm × 350 mm × 125 mm

Kaikki reunat ja nurkat pyöristetty 20 mm:iin.

Massa:

10 kg

2.   Testin valmistelu

| 2.1 | Selkänojien testi (ks. kuva 1) |
| --- | --- |

2.1

| 2.1.1 | Yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.1.1 | Ajoneuvon valmistajalla on halutessaan mahdollisuus poistaa testattavasta istuimesta ja pääntuesta testejä varten osat, joiden kovuus on pienempi kuin 50 Shore A. |
| --- | --- |

2.1.1.1

| 2.1.1.2 | Matkatavaratilan lattialle asetetaan kaksi tyypin 1 testikappaletta. Testikappaleiden pituussuuntaisen sijainnin määrittämiseksi ne asetetaan ensin siten, että niiden etusivu koskettaa sitä ajoneuvon osaa, joka muodostaa tavaratilan eturajan, ja niiden alasivu on tavaratilan lattiaa vasten. Tämän jälkeen kappaleita siirretään taaksepäin ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason suuntaisesti, kunnes niiden geometrinen keskipiste on siirtynyt 200 mm. Jos testikappaleita ei tavaratilan mittojen vuoksi voida siirtää 200 mm:n matkaa ja jos takaistuimet ovat säädettävissä vaakasuunnassa, takaistuimia siirretään eteenpäin tavanomaiseen matkustajakäyttöön tarkoitetun säätöalueen äärirajaan asti tai siihen asti, että 200 mm:n etäisyys toteutuu, sen mukaan, kumpi johtaa pienempään siirtoon. Muissa tapauksissa testikappaleet sijoitetaan mahdollisimman kauas takaistuinten taakse. Ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason ja kunkin testikappaleen sisäsivun välisen etäisyyden on oltava 25 mm, jolloin kappaleiden väliseksi etäisyydeksi saadaan 50 mm. |
| --- | --- |

2.1.1.2

| 2.1.1.3 | Istuinten on oltava testin aikana säädettyinä siten, etteivät ulkoiset tekijät voi vapauttaa lukitusjärjestelmää. Jos mahdollista, istuimet säädetään seuraavasti:
  Pituussuuntainen säätö asetetaan yksi pykälä tai 10 mm valmistajan ilmoittamasta takimmaisesta tavanomaisesta käyttöasennosta eteenpäin (niissä istuimissa, joissa on erillinen pystysuuntainen säätö, istuintyyny asetetaan alimpaan mahdolliseen asentoon). Selkänojien on testissä oltava tavanomaisessa käyttöasennossaan. |
| --- | --- |

2.1.1.3

Pituussuuntainen säätö asetetaan yksi pykälä tai 10 mm valmistajan ilmoittamasta takimmaisesta tavanomaisesta käyttöasennosta eteenpäin (niissä istuimissa, joissa on erillinen pystysuuntainen säätö, istuintyyny asetetaan alimpaan mahdolliseen asentoon). Selkänojien on testissä oltava tavanomaisessa käyttöasennossaan.

| 2.1.1.4 | Jos selkänoja on varustettu pääntuella ja jos pääntuki on säädettävä, pääntuen on testissä oltava korkeimmassa asennossaan. |
| --- | --- |

2.1.1.4

| 2.1.1.5 | Jos takaistuinten selkänojat voidaan laskea alas, ne on kiinnitettävä tavanomaiseen pystyasentoonsa tavanomaisella lukitusmekanismillaan. |
| --- | --- |

2.1.1.5

| 2.1.1.6 | Istuimille, joiden taakse ei voida asettaa tyypin 1 testikappaleita, ei tarvitse tehdä tätä testiä. |
| --- | --- |

2.1.1.6

| 2.1.1.7 | Kaikki testattavan istuinrivin istumapaikat on varustettava kaikilla sen turvavyön komponenteilla, jotka pitävät matkustajaa paikallaan ja ovat osa istuinta. |
| --- | --- |

2.1.1.7

Kuva 9-1

Testikappaleiden sijainti ennen takaselkänojien testiä

Image 14

| 2.1.2 | Ajoneuvot, joissa on enemmän kuin kaksi istuinriviä |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.2.1 | Jos takimmainen istuinrivi on irrotettava ja/tai käyttäjä voi laskea sen alas valmistajan ohjeiden mukaisesti tavaratilan kasvattamiseksi, on testattava myös välittömästi tämän takimmaisen istuinrivin edessä oleva istuinrivi. |
| --- | --- |

2.1.2.1

| 2.1.2.2 | Tutkimuslaitos voi kuitenkin tässä tapauksessa valmistajaa kuultuaan päättää jättää toisen takimmaisista istuinriveistä testaamatta, jos istuimet ja niiden kiinnitykset ovat samanlaisia ja jos 200 mm:n testivaatimus täyttyy. |
| --- | --- |

2.1.2.2

| 2.1.3 | Jos ajoneuvossa on aukko, jonka kautta yksi tyypin 1 testikappale voi liukua istuinten ohi, testikuormat (kaksi tyypin 1 kappaletta) on asennettava istuinten taakse tutkimuslaitoksen ja valmistajan sopimalla tavalla. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Testijärjestely on kirjattava tarkasti testausselosteeseen. |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.2 | Tilanjakojärjestelmien testi
  Selkänojien yläpuolella olevien tilanjakojärjestelmien testaamista varten ajoneuvoon on asennettava kiinteä korotettu testilattia, jonka kuormauspinnalle asetetun testikappaleen painopiste sijoittuu rajana olevan selkänojan (ottamatta huomioon pääntukia) ja sisäkaton verhoilun alareunan puoliväliin. Korotetulle testilattialle asetetaan tyypin 2 testikappale siten, että sen suurin sivu, jonka mitat ovat 500 × 350 mm, on ajoneuvon pituussuuntaiseen akseliin nähden keskellä, ja sivu, jonka mitat ovat 500 × 125 mm, on edessä. Tilanjakojärjestelmille, joiden taakse ei voida asettaa tyypin 2 testikappaleita, ei tarvitse tehdä tätä testiä. Testikappale asetetaan suoraan kosketukseen tilanjakojärjestelmän kanssa. Lisäksi asetetaan kaksi tyypin 1 testikappaletta kohdan 2.1 mukaisesti, jotta voidaan samanaikaisesti testata selkänojia (ks. kuva 2). |
| --- | --- |

2.2

Selkänojien yläpuolella olevien tilanjakojärjestelmien testaamista varten ajoneuvoon on asennettava kiinteä korotettu testilattia, jonka kuormauspinnalle asetetun testikappaleen painopiste sijoittuu rajana olevan selkänojan (ottamatta huomioon pääntukia) ja sisäkaton verhoilun alareunan puoliväliin. Korotetulle testilattialle asetetaan tyypin 2 testikappale siten, että sen suurin sivu, jonka mitat ovat 500 × 350 mm, on ajoneuvon pituussuuntaiseen akseliin nähden keskellä, ja sivu, jonka mitat ovat 500 × 125 mm, on edessä. Tilanjakojärjestelmille, joiden taakse ei voida asettaa tyypin 2 testikappaleita, ei tarvitse tehdä tätä testiä. Testikappale asetetaan suoraan kosketukseen tilanjakojärjestelmän kanssa. Lisäksi asetetaan kaksi tyypin 1 testikappaletta kohdan 2.1 mukaisesti, jotta voidaan samanaikaisesti testata selkänojia (ks. kuva 2).

Kuva 9-2

Selkänojan yläpuolisen tilanjakojärjestelmän testaus

Image 15

| 2.2.1 | Jos selkänoja on varustettu pääntuella ja jos pääntuki on säädettävä, pääntuen on testissä oltava korkeimmassa asennossaan. |
| --- | --- |

2.2.1

3.   Matkatavaroiden kiinnitysjärjestelminä käytettävien selkänojien ja tilanjakojärjestelmien dynaaminen testaus

| 3.1 | Henkilöauton kori kiinnitettään lujasti testivaunuun siten, että kiinnitys ei vahvista selkänojia ja tilanjakojärjestelmää. Kun testikappaleet on asetettu paikoilleen kohtien 2.1 ja 2.2 mukaisesti, henkilöauton korin liikettä hidastetaan tai kiihdytetään hakijan valinnan mukaan niin, että käyrä pysyy liitteen 9 lisäyksessä olevassa kuviossa esitetyllä alueella ja että nopeuden kokonaismuutos ΔV on 50 +0/–2 km/h. Edellä kuvattua testipulssialuetta voidaan valmistajan suostumuksella käyttää vaihtoehtona tämän säännön kohdan 6.3.1 mukaisessa istuinten lujuuden testaamisessa. |
| --- | --- |

3.1

---

Lisäys

Testausvaunun hidastuvuuden tai kiihtyvyyden vaihtelualue ajan funktiona

Kuva 9-3

(etutörmäyksen simulointi)

Image 16

---

LIITE 10

Korkeuden mittauksessa käytettävä testausmenetelmä

1.   Tarkoitus

Tämän testausmenetelmän tarkoituksena on osoittaa, että tämän säännön kohdassa 5.6.2 kuvattuja korkeutta koskevia vaatimuksia noudatetaan.

2.   Korkeuden mittaaminen

Tämän säännön kohdan 5.6.2 vaatimusten täyttyminen on osoitettava käyttämällä tämän liitteen kohdissa 2.2 ja 2.3 määriteltyä korkeusmittausmenetelmää.

| 2.1 | H-pisteen ja R-pisteen välinen suhde
  Säädetään istuin niin, että sen H-piste on sama kuin R-piste. Jos istuimen selkänojaa voidaan säätää, säädetään selkänojan kaltevuus suunnitellun ylävartalokulman mukaiseksi. H-pisteen ja R-pisteen välisen suhteen on oltava liitteen 11 kohdan 2.1.1 vaatimusten mukainen.
  Jos H-pisteen ja todellisen ylävartalokulman on jossain muussa vaiheessa pääntuen testausta todettu vastaavan liitteen 11 kohdan 2.1.1 vaatimuksia, suhdetta ei tarvitse tarkastaa uudelleen tämän liitteen mukaista korkeuden mittaamista varten.
  Vaihtoehto:
  Jos H-pisteen ja/tai todellisen ylävartalokulman on jossain muussa vaiheessa pääntuen testausta todettu poikkeavan liitteen 11 kohdan 2.1.1 vaatimuksista ja sen vuoksi on sovellettu liitteen 11 kohtaa 2.1.3 tai 2.1.4, suhdetta ei tarkasteta uudelleen korkeuden mittaamista varten. |
| --- | --- |

2.1

Säädetään istuin niin, että sen H-piste on sama kuin R-piste. Jos istuimen selkänojaa voidaan säätää, säädetään selkänojan kaltevuus suunnitellun ylävartalokulman mukaiseksi. H-pisteen ja R-pisteen välisen suhteen on oltava liitteen 11 kohdan 2.1.1 vaatimusten mukainen.

Jos H-pisteen ja todellisen ylävartalokulman on jossain muussa vaiheessa pääntuen testausta todettu vastaavan liitteen 11 kohdan 2.1.1 vaatimuksia, suhdetta ei tarvitse tarkastaa uudelleen tämän liitteen mukaista korkeuden mittaamista varten.

Vaihtoehto:

Jos H-pisteen ja/tai todellisen ylävartalokulman on jossain muussa vaiheessa pääntuen testausta todettu poikkeavan liitteen 11 kohdan 2.1.1 vaatimuksista ja sen vuoksi on sovellettu liitteen 11 kohtaa 2.1.3 tai 2.1.4, suhdetta ei tarkasteta uudelleen korkeuden mittaamista varten.

| 2.2 | Korkeuden mittaamisessa käytettävä laite
  Korkeuden mittaamisessa käytetään laitetta, joka helpottaa koordinaattien määrittämistä. |
| --- | --- |

2.2

Korkeuden mittaamisessa käytetään laitetta, joka helpottaa koordinaattien määrittämistä.

| 2.3 | Korkeuden mittaaminen
  Kaikki mittaukset tehdään istumapaikan pituussuuntaisella keskitasolla. |
| --- | --- |

2.3

Kaikki mittaukset tehdään istumapaikan pituussuuntaisella keskitasolla.

| 2.3.1 | Kosketuspisteen (CP) määrittäminen (ks. kuva 10-1)
  Säädetään pääntuki keskikokoiselle miehelle (1) tarkoitettuun asentoon valmistajan ohjeiden mukaisesti. Jos ohjeita ei ole annettu, pääntuki säädetään mahdollisimman lähelle keskiasentoa. Jos pääntuella on kaksi säätöasentoa yhtä lähellä keskiasentoa, tuki säädetään asentoon, joka on keskiasentoon nähden korkeammalla ja/tai taempana.
  Jos pääntuen korkeutta ei voida säätää, käytetään kiinteää asentoa.
  Jos käyttöasentoja on vain yksi, pääntukea pidetään sellaisena, jonka korkeutta ei voida säätää.
  Kosketuspiste CP on piste, jossa keskikokoisen miehen takaraivon Z-koordinaatin (taulukko 10-1) korkeudella kulkeva vaakasuora linja leikkaa pääntuen etupinnan (kuva 10-1).
  Näin määritetty kosketuspiste CP toimii istuimen virtuaalisena vertailupisteenä (x- ja z-koordinaatit).
  Jos kosketuspistettä CP ei voida määrittää sen vuoksi, että keskikokoisen miehen takaraivon kautta kulkeva vaakasuora linja on pääntuen yläpuolella, pääntukea nostetaan kosketuspisteen määrittämiseksi seuraavaan lukitusasentoon.
  Jos leikkauspistettä ei saada näinkään muodostettua, kosketuspisteeksi otetaan pääntuen vaakatasoinen huippu.
  Pääntuen vaakatasoiseksi huipuksi katsotaan pääntuen ylimmäinen piste, joka määritetään laskemalla vaakasuoraa linjaa istumapaikan pituussuuntaisella keskitasolla, kunnes se koskettaa pääntukea (ks. kuva 10-4).
  Jos tällaisia pisteitä on samalla korkeudella useita, kosketuspisteeksi CP otetaan pituussuunnassa etummaisena oleva pääntuen yläreunan piste.
  Huomautus: Tämä kohta 2.3.1 koskee ainoastaan kosketuspistettä CP.
  Jos kosketuspistettä CP ei voida määrittää sen vuoksi, että keskikokoisen miehen takaraivon kautta kulkeva vaakasuora linja on pääntuen aukon tasolla, kosketuspiste määritetään käyttämällä halkaisijaltaan 165 mm:n palloa, jonka keskipiste on samalla tasolla kuin keskikokoisen miehen takaraivon kautta kulkeva vaakasuora linja.
  Kun pallo tulee ensimmäisen kerran kosketukseen pääntuen kanssa, kosketuspisteeksi CP otetaan pallon takimmainen piste aukon alueella (ks. kuva 10-5). |
| --- | --- |

2.3.1

Säädetään pääntuki keskikokoiselle miehelle (1) tarkoitettuun asentoon valmistajan ohjeiden mukaisesti. Jos ohjeita ei ole annettu, pääntuki säädetään mahdollisimman lähelle keskiasentoa. Jos pääntuella on kaksi säätöasentoa yhtä lähellä keskiasentoa, tuki säädetään asentoon, joka on keskiasentoon nähden korkeammalla ja/tai taempana.

Jos pääntuen korkeutta ei voida säätää, käytetään kiinteää asentoa.

Jos käyttöasentoja on vain yksi, pääntukea pidetään sellaisena, jonka korkeutta ei voida säätää.

Kosketuspiste CP on piste, jossa keskikokoisen miehen takaraivon Z-koordinaatin (taulukko 10-1) korkeudella kulkeva vaakasuora linja leikkaa pääntuen etupinnan (kuva 10-1).

Näin määritetty kosketuspiste CP toimii istuimen virtuaalisena vertailupisteenä (x- ja z-koordinaatit).

Jos kosketuspistettä CP ei voida määrittää sen vuoksi, että keskikokoisen miehen takaraivon kautta kulkeva vaakasuora linja on pääntuen yläpuolella, pääntukea nostetaan kosketuspisteen määrittämiseksi seuraavaan lukitusasentoon.

Jos leikkauspistettä ei saada näinkään muodostettua, kosketuspisteeksi otetaan pääntuen vaakatasoinen huippu.

Pääntuen vaakatasoiseksi huipuksi katsotaan pääntuen ylimmäinen piste, joka määritetään laskemalla vaakasuoraa linjaa istumapaikan pituussuuntaisella keskitasolla, kunnes se koskettaa pääntukea (ks. kuva 10-4).

Jos tällaisia pisteitä on samalla korkeudella useita, kosketuspisteeksi CP otetaan pituussuunnassa etummaisena oleva pääntuen yläreunan piste.

Huomautus: Tämä kohta 2.3.1 koskee ainoastaan kosketuspistettä CP.

Jos kosketuspistettä CP ei voida määrittää sen vuoksi, että keskikokoisen miehen takaraivon kautta kulkeva vaakasuora linja on pääntuen aukon tasolla, kosketuspiste määritetään käyttämällä halkaisijaltaan 165 mm:n palloa, jonka keskipiste on samalla tasolla kuin keskikokoisen miehen takaraivon kautta kulkeva vaakasuora linja.

Kun pallo tulee ensimmäisen kerran kosketukseen pääntuen kanssa, kosketuspisteeksi CP otetaan pallon takimmainen piste aukon alueella (ks. kuva 10-5).

| 2.3.2 | Leikkauspisteen (IP) määrittäminen
  Säädetään pääntuki ylimpään asentoon. Jos pääntukea voidaan kallistaa tai säätää eteen ja taakse, se asetetaan samaan asentoon kuin kosketuspistettä CP määritettäessä.
  Leikkauspiste on piste, jossa pääntuen etupinta leikkaa etäisyydellä x (taulukko 10-1) kosketuspisteen CP takana olevan pystysuoran linjan (ks. kuva 10-2).
  Jos leikkauspiste IP olisi pääntuen vaakatasoisen huipun takana, leikkauspisteeksi otetaan pääntuen vaakatasoinen huippu (ks. kuva 10-4).
  Huom. Viittauksilla ”vaakatasoiseen huippuun” on kaikissa tapauksissa sama merkitys.
  Jos kosketuspisteeksi CP on kohdan 2.3.1 mukaisesti otettu pääntuen vaakatasoinen huippu eikä pääntuen etupinnalle ole määritetty leikkauspistettä IP, myös leikkauspisteeksi IP otetaan tämän liitteen kohdan 2.3.1 mukaisesti määritetty pääntuen vaakatasoinen huippu.
  Näin määritetty leikkauspiste IP pysyy samana kaikissa säätöasennoissa.
  Jos pääntuen korkeutta ei voida säätää, leikkauspiste IP määritetään kiinteässä asennossa.

  Taulukko 10-1


  Pään asennon osoittava taulukko


  Kahden ajoasennossa olevan miesnuken takaraivon sijainti suhteessa R-pisteeseen suunnitellun ylävartalokulman eri arvoilla sekä sijaintien keskinäinen ”etäisyys x”













  Suunniteltu ylävartalokulma | Keskikokoista miestä edustavan nuken takaraivon laskennallinen x-koordinaatti | Keskikokoista miestä edustavan nuken takaraivon laskennallinen z-koordinaatti | Suurikokoista miestä edustavan nuken (2) takaraivon laskennallinen x-koordinaatti | ”Etäisyys x”:
  miesnukkien takaraivon x-koordinaattien välinen etäisyys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 504,5*sin(suunniteltu ylävartalokulma – 2,6) + 71 | 504,5*cos(suunniteltu ylävartalokulma – 2,6) + 203 | 593*sin(suunniteltu ylävartalokulma – 2,6) + 76 | 88,5*sin(suunniteltu ylävartalokulma – 2,6) + 5 |
| 5 | 92 | 707 | 101 | 9 |
| 6 | 101 | 707 | 111 | 10 |
| 7 | 110 | 706 | 121 | 12 |
| 8 | 118 | 705 | 132 | 13 |
| 9 | 127 | 704 | 142 | 15 |
| 10 | 136 | 703 | 152 | 16 |
| 11 | 145 | 702 | 163 | 18 |
| 12 | 153 | 701 | 173 | 19 |
| 13 | 162 | 699 | 183 | 21 |
| 14 | 171 | 698 | 193 | 22 |
| 15 | 179 | 696 | 203 | 24 |
| 16 | 188 | 694 | 213 | 26 |
| 17 | 196 | 692 | 223 | 27 |
| 18 | 205 | 689 | 233 | 29 |
| 19 | 213 | 687 | 243 | 30 |
| 20 | 222 | 684 | 253 | 31 |
| 21 | 230 | 682 | 263 | 33 |
| 22 | 239 | 679 | 273 | 34 |
| 23 | 247 | 676 | 283 | 36 |
| 24 | 255 | 673 | 292 | 37 |
| 25 | 263 | 669 | 302 | 39 |
| 26 | 271 | 666 | 312 | 40 |
| 27 | 279 | 662 | 321 | 42 |
| 28 | 287 | 659 | 330 | 43 |
| 29 | 295 | 655 | 340 | 44 |
| 30 | 303 | 651 | 349 | 46 |

2.3.2

Säädetään pääntuki ylimpään asentoon. Jos pääntukea voidaan kallistaa tai säätää eteen ja taakse, se asetetaan samaan asentoon kuin kosketuspistettä CP määritettäessä.

Leikkauspiste on piste, jossa pääntuen etupinta leikkaa etäisyydellä x (taulukko 10-1) kosketuspisteen CP takana olevan pystysuoran linjan (ks. kuva 10-2).

Jos leikkauspiste IP olisi pääntuen vaakatasoisen huipun takana, leikkauspisteeksi otetaan pääntuen vaakatasoinen huippu (ks. kuva 10-4).

Huom. Viittauksilla ”vaakatasoiseen huippuun” on kaikissa tapauksissa sama merkitys.

Jos kosketuspisteeksi CP on kohdan 2.3.1 mukaisesti otettu pääntuen vaakatasoinen huippu eikä pääntuen etupinnalle ole määritetty leikkauspistettä IP, myös leikkauspisteeksi IP otetaan tämän liitteen kohdan 2.3.1 mukaisesti määritetty pääntuen vaakatasoinen huippu.

Näin määritetty leikkauspiste IP pysyy samana kaikissa säätöasennoissa.

Jos pääntuen korkeutta ei voida säätää, leikkauspiste IP määritetään kiinteässä asennossa.

Taulukko 10-1

Pään asennon osoittava taulukko

Kahden ajoasennossa olevan miesnuken takaraivon sijainti suhteessa R-pisteeseen suunnitellun ylävartalokulman eri arvoilla sekä sijaintien keskinäinen ”etäisyys x”

Suunniteltu ylävartalokulma

Keskikokoista miestä edustavan nuken takaraivon laskennallinen x-koordinaatti

Keskikokoista miestä edustavan nuken takaraivon laskennallinen z-koordinaatti

Suurikokoista miestä edustavan nuken (2) takaraivon laskennallinen x-koordinaatti

”Etäisyys x”:

miesnukkien takaraivon x-koordinaattien välinen etäisyys

504,5*sin(suunniteltu ylävartalokulma – 2,6) + 71

504,5*cos(suunniteltu ylävartalokulma – 2,6) + 203

593*sin(suunniteltu ylävartalokulma – 2,6) + 76

88,5*sin(suunniteltu ylävartalokulma – 2,6) + 5

5

92

707

101

9

6

101

707

111

10

7

110

706

121

12

8

118

705

132

13

9

127

704

142

15

10

136

703

152

16

11

145

702

163

18

12

153

701

173

19

13

162

699

183

21

14

171

698

193

22

15

179

696

203

24

16

188

694

213

26

17

196

692

223

27

18

205

689

233

29

19

213

687

243

30

20

222

684

253

31

21

230

682

263

33

22

239

679

273

34

23

247

676

283

36

24

255

673

292

37

25

263

669

302

39

26

271

666

312

40

27

279

662

321

42

28

287

659

330

43

29

295

655

340

44

30

303

651

349

46

| 2.3.3 | Pääntuen suurimman korkeuden määrittäminen
  Pääntuen korkeus on sen etäisyys R-pisteestä ylävartalovertailulinjan suunnassa pisteeseen, jossa ylävartalovertailulinjan suhteen kohtisuorassa oleva suora leikkaa leikkauspisteen IP (ks. kuva 10-3).
  Kun leikkauspisteen IP koordinaatit on määritetty, pääntuen suurin korkeus voidaan laskea käyttämällä sen etäisyyttä R-pisteestä pituussuunnassa (ΔX) ja pystysuunnassa (ΔZ) (ks. kuva 10-3):
  Pääntuen korkeus = ΔX sin(suunniteltu ylävartalokulma) + ΔZ cos(suunniteltu ylävartalokulma) |
| --- | --- |

2.3.3

Pääntuen korkeus on sen etäisyys R-pisteestä ylävartalovertailulinjan suunnassa pisteeseen, jossa ylävartalovertailulinjan suhteen kohtisuorassa oleva suora leikkaa leikkauspisteen IP (ks. kuva 10-3).

Kun leikkauspisteen IP koordinaatit on määritetty, pääntuen suurin korkeus voidaan laskea käyttämällä sen etäisyyttä R-pisteestä pituussuunnassa (ΔX) ja pystysuunnassa (ΔZ) (ks. kuva 10-3):

Pääntuen korkeus = ΔX sin(suunniteltu ylävartalokulma) + ΔZ cos(suunniteltu ylävartalokulma)

| 2.3.3.1 | Pääntuen suurimman korkeuden määrittäminen poikkeustapauksissa kohtien 5.6.2.3 ja 5.6.2.5 mukaisesti
  Säädetään pääntuki korkeimpaan matkustajakäyttöön tarkoitettuun asentoonsa ja mitataan pääntuen keskilinjan korkeimman pisteen ja kattopaneelin tai takaikkunan välinen etäisyys yrittämällä sijoittaa niiden väliin halkaisijaltaan 50 ± 0,5 mm:n pallo. |
| --- | --- |

2.3.3.1

Säädetään pääntuki korkeimpaan matkustajakäyttöön tarkoitettuun asentoonsa ja mitataan pääntuen keskilinjan korkeimman pisteen ja kattopaneelin tai takaikkunan välinen etäisyys yrittämällä sijoittaa niiden väliin halkaisijaltaan 50 ± 0,5 mm:n pallo.

| 2.3.4 | Pääntuen pienimmän korkeuden määrittäminen
  Säädetään pääntuki alimpaan tavanomaiseen käyttöön tarkoitettuun asentoon, joka ei ole tämän säännön kohdassa 5.8 tarkoitettu pois käytöstä -asento.
  Tässä alimmassa käyttöasennossa olevan pääntuen korkeus on sen etäisyys R-pisteestä ylävartalovertailulinjan suunnassa pisteeseen, jossa ylävartalovertailulinjan suhteen kohtisuorassa oleva suora leikkaa leikkauspisteen IP (joka määritettiin pääntuen suurinta korkeutta varten kohdan 2.3.3 mukaisesti). |
| --- | --- |

2.3.4

Säädetään pääntuki alimpaan tavanomaiseen käyttöön tarkoitettuun asentoon, joka ei ole tämän säännön kohdassa 5.8 tarkoitettu pois käytöstä -asento.

Tässä alimmassa käyttöasennossa olevan pääntuen korkeus on sen etäisyys R-pisteestä ylävartalovertailulinjan suunnassa pisteeseen, jossa ylävartalovertailulinjan suhteen kohtisuorassa oleva suora leikkaa leikkauspisteen IP (joka määritettiin pääntuen suurinta korkeutta varten kohdan 2.3.3 mukaisesti).

Kuva 10-1

Koordinaattien määrittämistä helpottavan laitteen käyttö (kulmat)

Image 17

H-pisteen määrityslaite esitetään vain havainnollisuuden vuoksi. Sitä ei tarvita tässä testausmenettelyssä.

Kuva 10-2

Image 18

Kuva 10-3

Image 19

Kuva 10-4

Image 20

Kuva 10-5

Image 21

Kuva 10-6

Image 22

---

(1)  Keskikokoisen miehen takaraivoa edustavat kolmiulotteiseen H-pisteen määrityslaitteeseen kiinnitetty pääntuen mittauslaite sekä ylävartalo-kaulatankoyhdistelmä ja 71 mm:n etäisyydelle taakse kiinnitetty pääntilakoetin (ks. kuva 10-1).

(2)  Suurikokoista miestä edustaa virtuaalisesti suuremmaksi skaalattu ylävartalo-kaulatankoyhdistelmä. Kun keskikokoista miestä edustavan nuken tapauksessa ylävartalotangon mitta on 504,5 mm ja kaulatangon mitta 203 mm ja pääntilakoetin on sijoitettu 71 mm taaksepäin, suurikokoista miestä edustavan nuken tapauksessa ylävartalotangon mitta on 593 mm ja kaulatangon mitta 219 mm ja pääntilakoetin on sijoitettu 76 mm taaksepäin.

---

LIITE 11

Pääntuen etäisyyttä takaraivosta mitattaessa käytettävä testausmenetelmä

1.   Tarkoitus

Testausmenetelmällä osoitetaan kohdan 5.6.6 vaatimusten täyttyminen siten, että mitataan pääntuen etäisyys takaraivosta käyttämällä vertailupisteenä R-pistettä.

2.   Menetelmä, jolla mitataan pääntuen etäisyys takaraivosta käyttämällä vertailupisteenä R-pistettä

Osoitetaan kohdan 5.6.6 vaatimusten täyttyminen mittaamalla pääntuen etäisyys takaraivosta R-pisteen perusteella käyttäen koordinaattien määrittämistä helpottavaa laitetta. Mitat perustuvat liitteen 10 kuvaan 10-2.

| 2.1 | Säädetään istuin siten, että sen H-piste on sama kuin R-piste, seuraavien vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

2.1

| 2.1.1 | H-pisteen ja R-pisteen välinen suhde
  Kun istuin on säädetty valmistajan ohjeiden ja liitteessä 3 esitetyn menetelmän mukaisesti ja todellinen ylävartalokulma poikkeaa enintään 5° suunnitellusta ylävartalokulmasta, koordinaattiensa määrittelemän H-pisteen on sijaittava sellaisen neliön sisällä, jonka pysty- ja vaakasivujen pituus on 50 mm ja jonka lävistäjät leikkaavat toisensa R-pisteessä. |
| --- | --- |

2.1.1

Kun istuin on säädetty valmistajan ohjeiden ja liitteessä 3 esitetyn menetelmän mukaisesti ja todellinen ylävartalokulma poikkeaa enintään 5° suunnitellusta ylävartalokulmasta, koordinaattiensa määrittelemän H-pisteen on sijaittava sellaisen neliön sisällä, jonka pysty- ja vaakasivujen pituus on 50 mm ja jonka lävistäjät leikkaavat toisensa R-pisteessä.

| 2.1.2 | Jos nämä ehdot täyttyvät, R-pistettä ja suunniteltua ylävartalokulmaa käytetään tämän säännön kohdan 5.6.6 vaatimusten täyttymisen osoittamiseen. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Jos H-piste tai todellinen ylävartalokulma ei täytä kohdan 2.1.1 vaatimuksia, H-piste ja todellinen ylävartalokulma määritetään vielä kahdesti (kaikkiaan kolmesti). Jos kahdessa näistä kolmesta määrityksestä saadaan vaatimukset täyttävät tulokset, sovelletaan kohdassa 2.1.2 tarkoitettuja ehtoja. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Jos kohdassa 2.1.3 tarkoitetuista määrityksistä vähintään kahdessa saadaan tulokset, jotka eivät täytä kohdan 2.1.1 vaatimuksia, käytetään kolmen mitatun pisteen muodostaman kolmion painopistettä tai kolmen mitatun kulman keskiarvoa. Näitä arvoja voidaan soveltaa kaikissa tapauksissa, kun tässä liitteessä viitataan R-pisteeseen tai suunniteltuun ylävartalokulmaan. |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.2 | Säädetään istuimen selkänoja suunnittelukulmaansa. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Säädetään etuistuimen pääntuki niin, että sen leikkauspiste IP on korkeudella 720–830 mm (ks. tämän säännön kohta 5.6.2.1) mitattuna liitteen 10 mukaisesti. Jos pääntuen alin säätökorkeus on yli 830 mm, pääntuki säädetään alimpaan asentoonsa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Jos pääntuen etäisyyttä takaraivosta voidaan säätää, pääntuki säädetään takimmaiseen asentoonsa, jolloin sen etäisyys takaraivosta on suurimmillaan. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Määritetään pääntuen D-piste. D-piste on piste, jossa C-pisteestä x-akselin suuntaan piirretty suuntainen vaakasuora linja leikkaa pääntuen etupinnan (ks. liitteen 10 kuva 10-1). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Määritetään D-pisteen x-koordinaatti. R-pisteeseen perustuva pääntuen etäisyys takaraivosta on D-pisteen x-koordinaatin etäisyys liitteen 10 taulukossa 10-1 annetusta keskikokoista miestä edustavan nuken takaraivon x-koordinaatista. |
| --- | --- |

2.6

---

LIITE 12

Menetelmä pääntuen energianvaimennuksen testaamiseksi edestä tulevan iskun tapauksessa

1.   Tarkoitus

Arvioidaan pääntuen energianvaimennuskyky osoittamalla tämän säännön kohdan 5.7.1 vaatimusten täyttyminen tämän liitteen mukaisesti.

2.   Istuimen säätäminen

Asennetaan istuin ajoneuvoon tai kiinnitetään se valmistajan toimittamilla kiinnitysosilla lujasti testauspenkkiin siten kuin se on ajoneuvoon asennettuna, jottei se liiku iskujen vaikutuksesta. Säädetään istuimen selkänoja säännön kohdan 6.1.1 mukaisesti. Asennetaan pääntuki istuimen selkänojaan siten kuin se on ajoneuvossa. Jos pääntuki on erillinen, se on kiinnitettävä siihen ajoneuvon rakenteen osaan, johon se tavanomaisesti kiinnitetään.

| 2.1 | Etualueiden rajana on tämän säännön kohdassa 6.5 määritelty pääntuen yläreunaan nähden tangentiaalinen vaakataso. |
| --- | --- |

2.1

3.   Energianvaimennuksen testaaminen

Säädettävien pääntukien korkeus ja etäisyys takaraivosta voidaan säätää mittausta varten mihin tahansa säätöasentoon.

| 3.1 | Testilaitteisto |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Käytetään iskulaitetta, jossa on halkaisijaltaan 165 ± 2 mm:n puolipallon muotoinen päätä edustava kappale. Päätä edustavan kappaleen ja sen kiinnitysalustan massan on oltava sellainen, että kun iskulaitteen nopeus on iskuhetkellä 24,1 km/h, tuotetaan 152 joulen energia. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Varustetaan iskulaite kiihtyvyysanturilla, jonka lukemat kirjataan datakanavassa, joka täyttää standardissa ISO 6487:2002 vahvistetut 600 Hz:n kanavaluokkaa koskevat vaatimukset. Kiihdytysanturin akselin on kuljettava päätä edustavan kappaleen geometrisen keskipisteen kautta ja oltava iskun suuntainen. Iskulaite voidaan vaihtoehtoisesti varustaa kahdella kiihtyvyysanturilla, joiden mittaussuunta asetetaan iskun suuntaiseksi ja jotka sijoitetaan symmetrisesti pallomaisen päätä edustavan kappaleen geometrisen keskipisteen suhteen. Tässä tapauksessa hidastuvuuslukemaksi otetaan näiden kahden kiihtyvyysanturin lukemien keskiarvo. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.2 | Testilaitteiston tarkkuus
  Käytettävien tallennusvälineiden on oltava sellaiset, että mittaukset voidaan suorittaa seuraavilla tarkkuuksilla: |
| --- | --- |

3.2

Käytettävien tallennusvälineiden on oltava sellaiset, että mittaukset voidaan suorittaa seuraavilla tarkkuuksilla:

| 3.2.1 | Kiihtyvyys: | tarkkuus ±5 % todellisesta arvosta |
| --- | --- | --- |

3.2.1

tarkkuus ±5 % todellisesta arvosta

| | poikittaisherkkyys < 5 % asteikon alimmasta kohdasta. |
| --- | --- |

poikittaisherkkyys < 5 % asteikon alimmasta kohdasta.

| 3.2.2 | Nopeus: | tarkkuus: ±2,5 % todellisesta arvosta |
| --- | --- | --- |

3.2.2

tarkkuus: ±2,5 % todellisesta arvosta

| | herkkyys: 0,5 km/h. |
| --- | --- |

herkkyys: 0,5 km/h.

| 3.2.3 | Ajanotto
  Tallennusvälineiden on tallennettava tapahtumia koko testin ajan ja kirjattava lukemat tuhannesosasekunnin tarkkuudella.
  Iskun alkuvaiheen, jolloin ensimmäinen kosketus päätä edustavan kappaleen ja testattavan kappaleen välillä tapahtuu, on käytävä ilmi tallenteista, joita käytetään testin analysoinnissa. |
| --- | --- |

3.2.3

Tallennusvälineiden on tallennettava tapahtumia koko testin ajan ja kirjattava lukemat tuhannesosasekunnin tarkkuudella.

Iskun alkuvaiheen, jolloin ensimmäinen kosketus päätä edustavan kappaleen ja testattavan kappaleen välillä tapahtuu, on käytävä ilmi tallenteista, joita käytetään testin analysoinnissa.

| 3.3 | Testausmenettely |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Ohjataan iskulaite pääntukea kohti. Iskuhetkellä iskulaitteen pituusakselin on oltava ±2 asteen tarkkuudella vaakasuorassa ja yhdensuuntainen ajoneuvon pituusakselin kanssa. Iskulaitteen nopeuden on tuolloin oltava 24,1 km/h. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Kohdistetaan isku istuimen tai pääntuen etupintaan pisteessä, jonka korkeus R-pisteestä on suurempi kuin 635 mm ja sivuttaisetäisyys pääntuen pystysuuntaisesta keskilinjasta 70 mm. Mitataan kiihtyvyys. |
| --- | --- |

3.3.2

---

LIITE 13

Korkeuden pysymisen testaamisessa käytettävä menetelmä

1.   Tarkoitus

Menetelmällä osoitetaan, että tämän säännön kohdassa 5.7.4 asetetut korkeuden pysymistä koskevat vaatimukset täyttyvät tämän liitteen mukaisesti.

2.   Korkeuden pysymisen mittaaminen

| 2.1 | Istuimen säätäminen
  Säädetään säädettävä pääntuki niin, että sen todellisen yläreunan korkeus on jokin seuraavista millä tahansa pääntuen etäisyydellä takaraivosta: |
| --- | --- |

2.1

Säädetään säädettävä pääntuki niin, että sen todellisen yläreunan korkeus on jokin seuraavista millä tahansa pääntuen etäisyydellä takaraivosta:

| 2.1.1 | Uloimmat etuistumapaikat: |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.1.1 | korkein asento ja |
| --- | --- |

2.1.1.1

| 2.1.1.2 | vähintään mutta mahdollisimman vähän yli 830 mm |
| --- | --- |

2.1.1.2

| 2.1.2 | Uloimmat takaistumapaikat ja keskimmäiset etuistumapaikat: |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.2.1 | korkein asento ja |
| --- | --- |

2.1.2.1

| 2.1.2.2 | vähintään mutta mahdollisimman vähän yli 720 mm |
| --- | --- |

2.1.2.2

| 2.1.3 | Keskimmäiset takaistumapaikat: |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.3.1 | korkein asento ja |
| --- | --- |

2.1.3.1

| 2.1.3.2 | vähintään mutta mahdollisimman vähän yli 700 mm. |
| --- | --- |

2.1.3.2

| 2.2 | Suunnataan lieriömäinen testauslaite, jonka halkaisija on tasoon projisoituna 165 ± 2 mm (kohtisuorassa pyörimisakseliin nähden) ja poikkileikkauksen pituus 152 ± 2 mm (pyörimisakselin läpi), siten että pyörimisakseli on vaakasuorassa ja sijaitsee pääntuen pystysuuntaisen pitkittäisnollatason kautta kulkevalla pituussuuntaisella pystytasolla. Saatetaan lieriön pohjan keskipiste kosketuksiin pääntuen kanssa. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Saatetaan laite alkuasemaansa (vertailuasema) kohdistamalla siihen pystysuunnassa alaspäin 50 ± 1 N:n voima nopeudella 250 ± 50 N/min. Vertailuasema saadaan, kun voimaa on kohdistettu viiden sekunnin ajan. Merkitään pääntuen alkuvertailuasema. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Mitataan pääntuen alapuolen alimman pisteen ja istuimen selkänojan yläreunan välinen pystysuora etäisyys (ks. tämän liitteen kohta 2.9). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Lisätään kuormitusta nopeudella 250 ± 50 N/min vähintään 500 N:iin ja pidetään kuormitusta yllä vähintään viisi sekuntia. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Vähennetään kuormitusta nopeudella 250 ± 50 N/min, kunnes kuormitus on nolla. Pidetään kuormitus nollassa enintään kahden minuutin ajan. Lisätään sitten kuormitusta nopeudella 250 ± 50 N/min arvoon 50 ± 1 N. Pidetään kuormitus tällä tasolla ja määritetään viiden sekunnin kuluttua lieriömäisen laitteen sijainti suhteessa alkuvertailuasemaansa. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Mitataan uudelleen pääntuen alapuolen alimman pisteen ja istuimen selkänojan yläreunan välinen pystysuora etäisyys (ks. tämän liitteen kohta 2.9). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Vertaillaan tämän liitteen kohdissa 2.4 ja 2.7 esitettyjä mittauksia. Mittaustulosten eron on oltava tämän säännön kohdan 5.7.4 mukainen. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Jos pääntuen rakenne on sellainen, ettei korkeutta voi mitata istuimen selkänojan yläreunan perusteella, merkitään selkänojan etuosaan vähintään 25 mm pääntuen alimman pisteen alapuolelle vaakasuora viiva ja mitataan sen etäisyys pääntuen alareunasta. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Jos valmistaja osoittaa, että tämän liitteen kohtien 2.3 ja 2.6 mukaisesti mitattujen lieriön vertailuasemien ero on pienempi kuin tämän säännön kohdassa 5.7.4 vaadittu arvo, testitulos on myös tämän säännön kohdan 5.7.4 mukainen. Kohtien 2.4 ja 2.7 mukaisten mittausten tuloksia ei tällöin tarvitse kirjata. |
| --- | --- |

2.10

---

LIITE 14

Dynaamisen rasituksen siedon testaamisessa käytettävä menetelmä

1.   Tarkoitus

Osoitetaan kohdan 5.9 vaatimusten täyttyminen tämän säännön mukaisesti käyttämällä 50. persentiilin miestä edustavaa BioRID II UN -testinukkea.

2.   Testilaitteisto

| 2.1 | Kiihdytystestikelkka |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | 50. persentiilin miestä edustava nukke |
| --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | BioRID II UN -nukke |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.1.1 | Keskinäisen päätöslauselman M.R.1 lisäyksen 1 mukainen (ECE/TRANS/WP.29/1101/Add.1) |
| --- | --- |

2.2.1.1

| 2.2.2 | Laitteisto kelkan kiihtyvyyksien mittaamista ja tallentamista varten |
| --- | --- |

2.2.2

3.   Testin järjestelyt

| 3.1 | Istuimen ja nuken asettelu kelkkaan |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Käytetään kelkkaa, johon asetetaan nukke istumaan kasvot menosuuntaan. Kelkan kiihtyvyydet mitataan sopivalla kiihtyvyysmittarilla, joka on kiinnitetty kelkan alustaan.
  Testauslaboratorion lämpötilan on oltava 22,5 ± 3 °C ja suhteellisen kosteuden 10–70 prosenttia. Testattavaa nukkea ja istuinta seisotetaan tässä lämpötilassa vähintään kolmen tunnin ajan ennen testiä.
  Kaikki testit on suoritettava siten, että järjestelmän aktiiviset osat, jotka on suunniteltu toimimaan takatörmäyksen aikana, asetetaan toimintakuntoonsa (esim. aktiivinen pääntuki, istuinvyön esikiristin). Ajoneuvon valmistajan on määriteltävä aktiivisen pääntuen eri osien aktivoitumiseen tarvittava aika. |
| --- | --- |

3.1.1

Testauslaboratorion lämpötilan on oltava 22,5 ± 3 °C ja suhteellisen kosteuden 10–70 prosenttia. Testattavaa nukkea ja istuinta seisotetaan tässä lämpötilassa vähintään kolmen tunnin ajan ennen testiä.

Kaikki testit on suoritettava siten, että järjestelmän aktiiviset osat, jotka on suunniteltu toimimaan takatörmäyksen aikana, asetetaan toimintakuntoonsa (esim. aktiivinen pääntuki, istuinvyön esikiristin). Ajoneuvon valmistajan on määriteltävä aktiivisen pääntuen eri osien aktivoitumiseen tarvittava aika.

| 3.1.2 | Kiihdytyskelkka |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.2.1 | Kelkkaan on kiinnitettävä ne ajoneuvon rakenneosat, joita pidetään olennaisina sille, että testissä pystytään simuloimaan realistisesti ajoneuvon jäykkyyttä istuinten ja niiden kiinnityspisteiden, turvavöiden kiinnityspisteiden ja pääntukien osalta.
  Kelkan on oltava rakenteeltaan sellainen, ettei siinä ilmene mitään pysyviä muodonmuutoksia testin jälkeen. Jos yläkiinnityspisteen korkeutta voidaan säätää, se on säädettävä niin lähelle keskiasentoa kuin rakenne sallii. |
| --- | --- |

3.1.2.1

Kelkan on oltava rakenteeltaan sellainen, ettei siinä ilmene mitään pysyviä muodonmuutoksia testin jälkeen. Jos yläkiinnityspisteen korkeutta voidaan säätää, se on säädettävä niin lähelle keskiasentoa kuin rakenne sallii.

| 3.1.2.2 | Kelkkaan on pystyttävä sijoittamaan asianmukaisella tavalla sellaiset laitteet, joiden valmistaja katsoo olevan välttämättömiä kehittyneiden (aktiivisten) pääntukijärjestelmien oikean toiminnan kannalta. |
| --- | --- |

3.1.2.2

| 3.1.2.3 | Kelkassa on oltava jalkatuki, jossa on vaakasuuntainen osa ja eteenpäin suuntautuva osa, joka on suunnattu 45 asteen kulmaan vaakatasosta. |
| --- | --- |

3.1.2.3

| 3.1.2.4 | Kelkka saa testin alussa (T = 0) liikkua jonkin verran, mutta nuken pään, T1-nikaman ja kelkan nopeuden on tuolloin oltava sama tarkkuudella ±0,1 m/s. Testijärjestelyn olisi oltava sellainen, että testin alussa (T = 0) nuken takaraivon ja T1-nikaman sijainti suhteessa pääntukeen on sama (± 5 mm). |
| --- | --- |

3.1.2.4

| 3.1.3 | Istuimen asentaminen kelkkaan |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.3.1 | Asennetaan istuin ja kaikki sen säätömekanismit ja osat, joilla se tavanomaisesti kiinnitetään ajoneuvon lattiaan, kelkkaan siten, että istuin on suunnattu vaakatasoon nähden samoin kuin ajoneuvossa. Istuimen etureunan ja jalkatuen välinen rako saa olla enintään 100 mm. Asennetaan kelkkaan kiihtyvyysmittari siten, että sen mittausakseli on yhdensuuntainen kelkan kulkusuunnan kanssa. |
| --- | --- |

3.1.3.1

| 3.1.4 | Istuimen säädöt |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.4.1 | Säädetään sekä istuimen selkänojan suunnitteluasento (ks. tämän säännön kohta 2.21) että itse istuimen asento valmistajan ohjeiden mukaisesti. Asennon on oltava sellainen, että istuimen H-piste on sama kuin R50-piste.
  Jos valmistaja ei ole antanut asiasta ohjeita, toimitaan kohtien 3.1.4.2–3.1.4.5 mukaisesti. |
| --- | --- |

3.1.4.1

Jos valmistaja ei ole antanut asiasta ohjeita, toimitaan kohtien 3.1.4.2–3.1.4.5 mukaisesti.

| 3.1.4.2 | Jos säätöohjeita ei ole annettu, säädetään istuin keskiasentoonsa sekä vaaka- että pystysuunnassa.
  Jos keskiasentoa ei ole käytettävissä, asetetaan istuin etu- ja takaääriasentojensa puoleen väliin. Valitaan lähin puolivälin takapuolella oleva säätöasento. |
| --- | --- |

3.1.4.2

Jos keskiasentoa ei ole käytettävissä, asetetaan istuin etu- ja takaääriasentojensa puoleen väliin. Valitaan lähin puolivälin takapuolella oleva säätöasento.

| 3.1.4.3 | Jos istuintyynylle ei ole määritelty säätöasentoa ja tyynyä voidaan säätää selkänojasta riippumatta, säädetään tyynyn kaltevuus keskiasentoon. Kaikki muut istuintyynyn säädettävät osat on vedettävä täysin sisään lukuun ottamatta sivutukia, jotka on säädettävä leveimpään asentoonsa. |
| --- | --- |

3.1.4.3

| 3.1.4.4 | Säädettävät lannetuet on asetettava alimpaan pois käytöstä -asentoonsa (vedetty sisään tai tyhjiä). Myös käsinojat on taitettava pois käytöstä -asentoon. |
| --- | --- |

3.1.4.4

| 3.1.4.5 | Istuimen mahdolliset muut säädettävät osat on asetettava pois käytöstä -asentoon (vedetty sisään tai tyhjät). |
| --- | --- |

3.1.4.5

| 3.1.4.6 | Jos suunniteltua ylävartalokulmaa ei ole määritelty ja istuimen selkänojaa voidaan säätää, asetetaan selkänoja mahdollisimman tarkasti kulmaan, joka on 25 ± 1 astetta pystysuorasta, mitattuna liitteessä 3 tarkoitetulla kolmiulotteisella H-pisteen määrityslaitteella. Jos 25 asteen ylävartalokulmaa lähimpänä on useampi kuin yksi kaltevuusasento, valitaan näistä asennoista se, joka on 25 asteen kulmaa taempi. |
| --- | --- |

3.1.4.6

| 3.1.5 | Pääntuen korkeuden säätäminen |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.5.1 | Jos pääntuki säätyy automaattisesti, sovelletaan kohtien 3.1.4.1–3.1.4.6 mukaisia säätöjä. |
| --- | --- |

3.1.5.1

| 3.1.5.2 | Säädetään pääntuki 50. persentiilin miehelle tarkoitettuun asentoon valmistajan ohjeiden mukaisesti. Jos valmistaja ei ole antanut ohjeita, säädetään pääntuki alimman ja ylimmän korkeuden puoleen väliin ja toimitaan tämän liitteen kohdan 3.1.5.2.2 mukaisesti. |
| --- | --- |

3.1.5.2

| 3.1.5.2.1 | Jos pääntuen säätö ei ole automaattinen, se on säädettävä valmistajan ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

3.1.5.2.1

| 3.1.5.2.2 | Jos pääntukea ei voida lukita alimman ja ylimmän korkeuden puoleen väliin, se säädetään seuraavasti:
  Jos pääntuki voidaan lukita enintään 10 mm geometrisen keskiasennon yläpuolelle, testissä käytetään tätä säätöasentoa. Jos pääntukea ei voida lukita enintään 10 mm geometrisen keskiasennon yläpuolelle, testissä käytetään seuraavaa säätöasentoa. Mitat määritetään pääntuen yläreunasta. |
| --- | --- |

3.1.5.2.2

Jos pääntuki voidaan lukita enintään 10 mm geometrisen keskiasennon yläpuolelle, testissä käytetään tätä säätöasentoa. Jos pääntukea ei voida lukita enintään 10 mm geometrisen keskiasennon yläpuolelle, testissä käytetään seuraavaa säätöasentoa. Mitat määritetään pääntuen yläreunasta.

Kuva 14-1

| | | |
| --- | --- | --- |
| Esimerkki A
  (säätöasento geometrisessa keskiasennossa) | Esimerkki B
  (säätöasento enintään 10 mm geometrisen keskiasennon yläpuolella) | Esimerkki C
  (säätöasento yli 10 mm geometrisen keskiasennon yläpuolella) |

Image 23

Image 24

Image 25

Esimerkki A

(säätöasento geometrisessa keskiasennossa)

Esimerkki B

(säätöasento enintään 10 mm geometrisen keskiasennon yläpuolella)

Esimerkki C

(säätöasento yli 10 mm geometrisen keskiasennon yläpuolella)

| 1: | Pääntuki alimmassa asennossaan |
| --- | --- |
| 2: | Pääntuki ylimmässä asennossaan |
| 3: | Testiasento |
| | Vaakataso, joka vastaa pääntuen alimman ja ylimmän säätöasennon puolessa välissä olevaa keskiasentoa. |

1:

Pääntuki alimmassa asennossaan

2:

Pääntuki ylimmässä asennossaan

3:

Testiasento

Image 26

Vaakataso, joka vastaa pääntuen alimman ja ylimmän säätöasennon puolessa välissä olevaa keskiasentoa.

Jos pääntuki voidaan lukita eteen–taakse-suunnassa, se lukitaan keskiasentoon. Jos pääntuki voidaan lukita enintään 10 mm geometrisen keskiasennon etupuolelle, testissä käytetään tätä säätöasentoa. Jos pääntukea ei voida lukita enintään 10 mm geometrisen keskiasennon etupuolelle, testissä käytetään seuraavaksi taempaa säätöasentoa (ks. kuva 14.1).

Jos pääntukea ei voida lukita eteen–taakse-suunnassa, se taitetaan täysin taakse.

| 3.1.6 | BioRID II UN -nukkea varten tehtävät vertailumittaukset |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.6.1 | Tarkastetaan kolmiulotteisella H-pisteen määrityslaitteella, että H-piste on sama kuin R50-piste, seuraavien vaatimusten mukaisesti.
  Määritetään liitteessä 3 esitetyllä menetelmällä H-pisteen suhde valmistajan ilmoittamaan R50-pisteeseen.
  R- ja H-pisteiden suhteelliset sijainnit katsotaan kyseisen istumapaikan osalta hyväksyttäviksi, kun H-piste sijaitsee sellaisen neliön sisällä, jonka pysty- ja vaakasivujen pituus on 50 mm ja jonka lävistäjät leikkaavat toisensa R50-pisteessä, ja kun todellinen ylävartalokulma poikkeaa enintään 5 astetta suunnitellusta ylävartalokulmasta. |
| --- | --- |

3.1.6.1

Määritetään liitteessä 3 esitetyllä menetelmällä H-pisteen suhde valmistajan ilmoittamaan R50-pisteeseen.

R- ja H-pisteiden suhteelliset sijainnit katsotaan kyseisen istumapaikan osalta hyväksyttäviksi, kun H-piste sijaitsee sellaisen neliön sisällä, jonka pysty- ja vaakasivujen pituus on 50 mm ja jonka lävistäjät leikkaavat toisensa R50-pisteessä, ja kun todellinen ylävartalokulma poikkeaa enintään 5 astetta suunnitellusta ylävartalokulmasta.

| 3.1.6.2 | Takaraivon vertailusijainti
  BioRID II UN -nuken takaraivon vertailusijainti on tämän säännön liitteen 10 taulukossa 10-1 annettu 50. persentiilin miestä edustavan nuken takaraivon sijainti, joka määritetään suhteessa määrättyyn ylävartalokulmaan ja josta vähennetään 15 mm (jolloin pääntuen etäisyys takaraivosta kasvaa kuvassa 14-2 esitetyllä tavalla).
  Jos suunniteltua ylävartalokulmaa ei ole annettu, kulma asetetaan kohdan 3.1.4.6 mukaisesti. Liitteen 10 taulukkoa 10-1 sovellettaessa käytetään mitattua H-pistettä ja mitattua kulmaa. |
| --- | --- |

3.1.6.2

BioRID II UN -nuken takaraivon vertailusijainti on tämän säännön liitteen 10 taulukossa 10-1 annettu 50. persentiilin miestä edustavan nuken takaraivon sijainti, joka määritetään suhteessa määrättyyn ylävartalokulmaan ja josta vähennetään 15 mm (jolloin pääntuen etäisyys takaraivosta kasvaa kuvassa 14-2 esitetyllä tavalla).

Jos suunniteltua ylävartalokulmaa ei ole annettu, kulma asetetaan kohdan 3.1.4.6 mukaisesti. Liitteen 10 taulukkoa 10-1 sovellettaessa käytetään mitattua H-pistettä ja mitattua kulmaa.

| 3.1.7 | Nuken asentaminen |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.1.7.1 | Nuken vaatetuksena on kahdet nailonsortsit ja kaksi nailonpaitaa. Kankaan sisä- ja ulkopinnat ovat viimeistelyltään erilaiset: toinen kiiltävä ja toinen kiilloton. Nukelle puetaan molemmat vaatekerrat siten, että kankaiden kiiltävät puolet ovat vastakkain. Nukella on jaloissaan oxford-kengät, joiden amerikkalainen koko on 11 (eurooppalainen koko 45) ja jotka ovat erikoisleveät (USA:n sotilasstandardi MIL-S-13192P). Kunkin kengän paino on 0,57 ± 0,1 kg ja kokonaispituus 320–325 mm. |
| --- | --- |

3.1.7.1

| 3.1.7.2 | Istuimen on oltava kuormittamattomana vähintään 15 minuuttia ennen nuken asentamista. |
| --- | --- |

3.1.7.2

| 3.1.7.3 | Nukke asetetaan istuimelle käyttäen nuken valmistajan suosittelemia sopivia nostovälineitä ja kiinnityspisteitä. Asetetaan nukke ensin siten, että sen H-piste on tavoite-H-pisteen takana. Työnnetään sitten nuken lantiota eteenpäin, kunnes nukke saavuttaa kohdassa 3.1.7.6 kuvatun sijaintipaikan. Jos nukke siirtyy määrätyn H-pisteen etupuolelle, se poistetaan istuimelta ja koko asentamismenettely toistetaan. Nuken lantiota ei saa työntää taaksepäin sitä varten, että lantion H-piste saataisiin osumaan määrättyyn H-pisteeseen. |
| --- | --- |

3.1.7.3

| 3.1.7.4 | Säädetään testinuken keskisagittaalitaso pystysuoraksi ja istuimen keskilinjan suuntaiseksi. Päähän asennetun mittalaitepaneelin on oltava sivusuunnassa vaakasuorassa 0,5 asteen tarkkuudella. |
| --- | --- |

3.1.7.4

| 3.1.7.5 | Säädetään lantiokulma siten, että se vastaa liitteen 11 kohdan 2.1 mukaisesti mitattua todellista ylävartalokulmaa plus 1,5 ± 2,5 astetta. |
| --- | --- |

3.1.7.5

| 3.1.7.6 | BioRID-nukke on asennettava siten, että sen H-piste sijaitsee 20 ± 10 mm R50-pisteen etupuolella kuvan 14-2 mukaisesti ja että lantiokulma pysyy kohdassa 3.1.7.5 määritellyllä alueella. |
| --- | --- |

3.1.7.6

Kuva 14-2

Image 27

| 3.1.7.7 | Takaraivon säätö |
| --- | --- |

3.1.7.7

| 3.1.7.7.1 | Asetetaan BioRID-nuken takaraivo (pään takimmainen kohta sen ollessa vaakasuorassa 1 asteen tarkkuudella) tämän liitteen kohdassa 3.1.6.2 kuvattuun vertailusijaintipaikkaan 5 mm:n tarkkuudella. |
| --- | --- |

3.1.7.7.1

| 3.1.7.7.2 | Jos testinuken pään sijaintipaikka eroaa yli ±5 mm BioRID-nuken pään vertailusijaintipaikasta (saatu tämän liitteen kohdassa 3.1.6.2 kuvatulla menetelmällä), sovelletaan kohtia 3.1.7.7.2.1 ja 3.1.7.7.2.2. |
| --- | --- |

3.1.7.7.2

| 3.1.7.7.2.1 | Jotta pääntuen etäisyyttä takaraivosta koskeva vaatimus täyttyy, pää saa kallistua eteen tai taakse enintään +3,5/–0,5 astetta vaakatasosta. |
| --- | --- |

3.1.7.7.2.1

| 3.1.7.7.2.2 | Kun kohdan 3.1.7.7.2.1 mukaiset säädöt on tehty mutta pääntuen etäisyyttä testinuken takaraivosta ei vieläkään saada vastaamaan kohdassa 3.1.6.2 määrättyä takaraivon vertailusijaintia 15 ± 2 mm:n tarkkuudella, asia korjataan vaatimuksen mukaiseksi säätämällä nuken lantiokulmaa ja H-pisteen sijaintia niiden toleranssien rajoissa pitäen kuitenkin lantiokulman toleranssia ensisijaisena. Vaadittua sijaintia ei saa tavoitella työntämällä nukkea taaksepäin. |
| --- | --- |

3.1.7.7.2.2

| 3.1.7.8 | Kuljettajan paikalla olevan nuken reisien on oltava istuintyynyä vasten siinä määrin kuin jalkaterien asento sen sallii. Jalkojen välinen etäisyys säädetään siten, että polvien ja nilkkojen keskilinjojen välinen etäisyys on 200 ± 10 mm ja polvet ovat samassa tasossa keskenään. |
| --- | --- |

3.1.7.8

| 3.1.7.8.1 | Säädetään nuken jalkoja ja/tai säädettävää jalkatukea vaakatasossa siten, että nuken kengän kantapää lepää jalkatuen vaakatasoisella osalla. Kengän kärjen on levättävä jalkatuen kaltevalla tasolla 230–270 mm jalkatuen vaakatasoisen ja kaltevan osan leikkauspisteestä mitattuna jalkatuen pintaa pitkin. Kantapään paikka määräytyy ajoneuvon mittojen tai valmistajan ohjeiden perusteella. |
| --- | --- |

3.1.7.8.1

| 3.1.7.8.2 | Sijoitetaan nuken olkavarret mahdollisimman lähelle sen kylkiä siten, että olkavarsien takaosat koskettavat selkänojaa. Taivutetaan kyynärpäät niin, että nuken kumpikin pikkusormi koskettaa istuintyynyä, ja käännetään kämmenet reisiin päin. |
| --- | --- |

3.1.7.8.2

| 3.1.8 | Turvavyön säätö |
| --- | --- |

3.1.8

| 3.1.8.1 | Kun testinukke on sijoitettu istuimelle kohdan 3.1.7 mukaisesti, asetetaan turvavyö nuken ympärille ja kiinnitetään solki. Kiristetään lantiovyö. Vedetään ylävartalon vyönauha ulos kelauslaitteesta, ja annetaan sen palautua takaisin. Toistetaan tämä neljä kertaa. Kiristetään lantiovyö 9–18 N:n kireyteen. Lantiovyön näin syntynyttä reittiä ei saa muuttaa. |
| --- | --- |

3.1.8.1

4.   Testausmenettely

| 4.1 | Istuin kiihdytyskelkassa (BioRID II UN)
  Pulssin vaihtelualue esitetään kuvassa 14-3. Kelkan kiihtyvyys pidetään kuvan 14-3 ja taulukon 14-1 mukaisella vaihtelualueella koko aikavälin 0–0,15 s. Kelkan aiheuttaman pulssin on täytettävä taulukon 14-2 vaatimukset. |
| --- | --- |

4.1

Pulssin vaihtelualue esitetään kuvassa 14-3. Kelkan kiihtyvyys pidetään kuvan 14-3 ja taulukon 14-1 mukaisella vaihtelualueella koko aikavälin 0–0,15 s. Kelkan aiheuttaman pulssin on täytettävä taulukon 14-2 vaatimukset.

Taulukko 14-1

Kiihdytys–aikakäyrän toleranssit

| | | Määritelmä | Toleranssi | Yksikkö |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nopeuden muutos | ΔV | 17,6 | ±0,9 | km/h |
| Kesto | ΔT | 90,0 | ±5,0 | ms |
| Keskikiihtyvyys | Keskikiihtyvyys | 54,3 | ±5,0 | m/s2 |
| Kiihtyvyys aikana T = 0 | AT0 | 0,0 | ±3,0 | m/s2 |

Määritelmä

Toleranssi

Yksikkö

Nopeuden muutos

ΔV

17,6

±0,9

km/h

Kesto

ΔT

90,0

±5,0

ms

Keskikiihtyvyys

Keskikiihtyvyys

54,3

±5,0

m/s2

Kiihtyvyys aikana T = 0

AT0

0,0

±3,0

m/s2

Taulukko 14-2

Kelkan aiheuttaman pulssin vaihtelualueen vertailupisteet kuvassa 14-3

Alku

| Aika (ms) | Ylempi nouseva käyrä (m/s2) | Aika (ms) | Alempi nouseva käyrä (m/s2) |
| --- | --- | --- | --- |
| 4,2 | 10,8 | 8,4 | 10,8 |
| 5,3 | 14,2 | 9,5 | 14,2 |
| 6,3 | 18,0 | 10,5 | 18,0 |
| 7,4 | 22,3 | 11,6 | 22,3 |
| 8,4 | 27,0 | 12,6 | 27,0 |
| 9,5 | 32,2 | 13,7 | 32,2 |
| 10,5 | 37,8 | 14,7 | 37,8 |
| 11,6 | 43,7 | 15,8 | 43,7 |
| 12,6 | 49,8 | 16,8 | 49,8 |
| 13,7 | 56,0 | 17,9 | 56,0 |
| 14,7 | 62,2 | 18,9 | 62,2 |
| 15,8 | 68,4 | 20,0 | 68,4 |
| 16,8 | 74,3 | 21,0 | 74,3 |
| 17,9 | 80,0 | 22,1 | 80,0 |
| 18,9 | 85,2 | 23,1 | 85,2 |

Aika (ms)

Ylempi nouseva käyrä (m/s2)

Aika (ms)

Alempi nouseva käyrä (m/s2)

4,2

10,8

8,4

10,8

5,3

14,2

9,5

14,2

6,3

18,0

10,5

18,0

7,4

22,3

11,6

22,3

8,4

27,0

12,6

27,0

9,5

32,2

13,7

32,2

10,5

37,8

14,7

37,8

11,6

43,7

15,8

43,7

12,6

49,8

16,8

49,8

13,7

56,0

17,9

56,0

14,7

62,2

18,9

62,2

15,8

68,4

20,0

68,4

16,8

74,3

21,0

74,3

17,9

80,0

22,1

80,0

18,9

85,2

23,1

85,2

Huippu

| Aika (ms) | Suurin vaakasuuntainen (m/s2) | Aika (ms) | Suurin pystysuuntainen (m/s2) |
| --- | --- | --- | --- |
| 17,9 | 113,3 | 28,4 | 82,4 |
| 38,9 | 113,3 | 28,4 | 92,7 |

Aika (ms)

Suurin vaakasuuntainen (m/s2)

Aika (ms)

Suurin pystysuuntainen (m/s2)

17,9

113,3

28,4

82,4

38,9

113,3

28,4

92,7

Loppu

| Aika | Ylin taso kiihtyvyydelle 1 g (m/s2) | Aika | Alin taso kiihtyvyydelle 1 g (m/s2) |
| --- | --- | --- | --- |
| 105,0 | 10,3 | 105,0 | –10,3 |
| 147,0 | 10,3 | 147,0 | –10,3 |

Aika

Ylin taso kiihtyvyydelle 1 g (m/s2)

Aika

Alin taso kiihtyvyydelle 1 g (m/s2)

105,0

10,3

105,0

–10,3

147,0

10,3

147,0

–10,3

Kuva 14-3

Kiihtyvyys–aika-käyrä ja käyrän sallittu vaihteluväli kohdan 3.1 mukaisessa testijärjestelyssä (tavoitekiihtyvyyden ja millisekunteina ilmaistun ajan on oltava taulukossa 14-2 annettujen arvojen mukaisia)

Image 28

| 4.1.1 | Tietojen käsittely ja määritelmät |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.1.1 | Suodattaminen taajuusluokan CFC 60 suodattimella
  Jotta matalataajuinen kohina ei vaikuttaisi tuloksiin, kiihdytyssignaali on suodatettava taajuusluokan CFC 60 suodattimella. Kelkan kiihtyvyyssignaalit suodatetaan CFC 60 -suodattimella standardin SAE J211 mukaisesti. |
| --- | --- |

4.1.1.1

Jotta matalataajuinen kohina ei vaikuttaisi tuloksiin, kiihdytyssignaali on suodatettava taajuusluokan CFC 60 suodattimella. Kelkan kiihtyvyyssignaalit suodatetaan CFC 60 -suodattimella standardin SAE J211 mukaisesti.

| 4.1.1.2 | Kiihtyvyys ajankohtana T0
  Ajanoton alkuhetki T0 on 5,8 ms ennen hetkeä, jona CFC 60 -suodatettu kelkan kiihtyvyys saavuttaa tason 1,0 g. |
| --- | --- |

4.1.1.2

Ajanoton alkuhetki T0 on 5,8 ms ennen hetkeä, jona CFC 60 -suodatettu kelkan kiihtyvyys saavuttaa tason 1,0 g.

| 4.1.1.3 | Ajankohta T(end)
  T(end) on ajankohta, jolloin CFC 60 -suodatettu kelkan kiihtyvyys alittaa ensimmäisen kerran tason 0 g. |
| --- | --- |

4.1.1.3

T(end) on ajankohta, jolloin CFC 60 -suodatettu kelkan kiihtyvyys alittaa ensimmäisen kerran tason 0 g.

| 4.1.1.4 | Aikavälin määritelmä
  Kelkan aiheuttaman pulssin vaihteluvälin määrittelemisessä otetaan huomioon aikaväli dT = T(end) – T0. |
| --- | --- |

4.1.1.4

Kelkan aiheuttaman pulssin vaihteluvälin määrittelemisessä otetaan huomioon aikaväli dT = T(end) – T0.

| 4.1.1.5 | Pään ja pääntuen kosketuksen kestoaika (T-HRCstart–T-HRCend)
  Pään ja pääntuen kosketuksen alkuhetki T-HRCstart on hetki (laskettuna ajasta T = 0 lähtien), jona nuken takaraivo koskettaa pääntukea ensimmäisen kerran ja kosketus jatkuu yli 40 millisekuntia. T-HRCstart ilmaistaan millisekunteina (ms) ja pyöristetään yhden desimaalin tarkkuuteen. Kosketushetken määrittämisessä sallitaan myös kahden desimaalin toleranssi (1 millisekuntiin asti), jos voidaan osoittaa, että kyse on heikoista sähköisistä kytkennöistä. Asia on kuitenkin tutkittava filmin perusteella, jotta voidaan todeta, aiheutuvatko katkot biomekaanisista ilmiöistä, kuten nuken taipumisesta, pääntuen tai selkänojan pettämisestä tai pään vastaliikkeestä hetkellisessä kontaktissa pääntukeen. Seuraavia kriteereitä varten on määritettävä myös pääntukikosketuksen päättymishetki T-HRCend. Se on ajankohta, jona pää irtoaa pääntuesta ja jonka jälkeen kosketus ei palaa yli 40 millisekuntiin. |
| --- | --- |

4.1.1.5

Pään ja pääntuen kosketuksen alkuhetki T-HRCstart on hetki (laskettuna ajasta T = 0 lähtien), jona nuken takaraivo koskettaa pääntukea ensimmäisen kerran ja kosketus jatkuu yli 40 millisekuntia. T-HRCstart ilmaistaan millisekunteina (ms) ja pyöristetään yhden desimaalin tarkkuuteen. Kosketushetken määrittämisessä sallitaan myös kahden desimaalin toleranssi (1 millisekuntiin asti), jos voidaan osoittaa, että kyse on heikoista sähköisistä kytkennöistä. Asia on kuitenkin tutkittava filmin perusteella, jotta voidaan todeta, aiheutuvatko katkot biomekaanisista ilmiöistä, kuten nuken taipumisesta, pääntuen tai selkänojan pettämisestä tai pään vastaliikkeestä hetkellisessä kontaktissa pääntukeen. Seuraavia kriteereitä varten on määritettävä myös pääntukikosketuksen päättymishetki T-HRCend. Se on ajankohta, jona pää irtoaa pääntuesta ja jonka jälkeen kosketus ei palaa yli 40 millisekuntiin.

| 4.2 | Kirjattavat mittaukset
  Testinuken asianomaisiin osiin ja testikelkkaan asennetuista kiihtyvyysmittareista ja kuormitusantureista on kirjattava seuraavia parametreja koskevat sähköiset mittaustiedot jaksolta, joka alkaa 20 ms ennen törmäystä ja päättyy 300 ms törmäyksen jälkeen tai myöhemmin:






  a) | nuken päähän kohdistuva pituussuuntainen kiihtyvyys |
| --- | --- | --- |

4.2

Testinuken asianomaisiin osiin ja testikelkkaan asennetuista kiihtyvyysmittareista ja kuormitusantureista on kirjattava seuraavia parametreja koskevat sähköiset mittaustiedot jaksolta, joka alkaa 20 ms ennen törmäystä ja päättyy 300 ms törmäyksen jälkeen tai myöhemmin:

a)

nuken päähän kohdistuva pituussuuntainen kiihtyvyys

| b) | nuken niskan yläosaan kohdistuva pituussuuntainen voima |
| --- | --- |

b)

nuken niskan yläosaan kohdistuva pituussuuntainen voima

| c) | nuken niskan yläosaan kohdistuva pystysuuntainen voima |
| --- | --- |

c)

nuken niskan yläosaan kohdistuva pystysuuntainen voima

| d) | nuken niskan yläosaan kohdistuva sivusuuntainen aksiaalinen kiertomomentti |
| --- | --- |

d)

nuken niskan yläosaan kohdistuva sivusuuntainen aksiaalinen kiertomomentti

| e) | nuken niskan alaosaan kohdistuva pituussuuntainen voima |
| --- | --- |

e)

nuken niskan alaosaan kohdistuva pituussuuntainen voima

| f) | nuken niskan alaosaan kohdistuva pystysuuntainen voima |
| --- | --- |

f)

nuken niskan alaosaan kohdistuva pystysuuntainen voima

| g) | nuken niskan alaosaan kohdistuva sivusuuntainen aksiaalinen kiertomomentti |
| --- | --- |

g)

nuken niskan alaosaan kohdistuva sivusuuntainen aksiaalinen kiertomomentti

| h) | nuken T1-nikaman oikeaan puoleen kohdistuva pituussuuntainen kiihtyvyys |
| --- | --- |

h)

nuken T1-nikaman oikeaan puoleen kohdistuva pituussuuntainen kiihtyvyys

| i) | nuken T1-nikaman oikeaan puoleen kohdistuva pystysuuntainen kiihtyvyys |
| --- | --- |

i)

nuken T1-nikaman oikeaan puoleen kohdistuva pystysuuntainen kiihtyvyys

| j) | nuken T1-nikaman vasempaan puoleen kohdistuva pituussuuntainen kiihtyvyys |
| --- | --- |

j)

nuken T1-nikaman vasempaan puoleen kohdistuva pituussuuntainen kiihtyvyys

| k) | nuken T1-nikaman vasempaan puoleen kohdistuva pystysuuntainen kiihtyvyys |
| --- | --- |

k)

nuken T1-nikaman vasempaan puoleen kohdistuva pystysuuntainen kiihtyvyys

| l) | nuken takaraivon ja pääntuen kosketuksen ilmaiseva signaali. |
| --- | --- |

l)

nuken takaraivon ja pääntuen kosketuksen ilmaiseva signaali.

| 4.3 | Vahingoittumisperusteet
  Testinuken vahingoittumisperusteet lasketaan kohdan 4.3 mukaisesti määritetystä käyrästä. |
| --- | --- |

4.3

Testinuken vahingoittumisperusteet lasketaan kohdan 4.3 mukaisesti määritetystä käyrästä.

| 4.3.1 | Niskan vahingoittumisperuste
  Niskan vahingoittumisperusteen NIC määrittämisperustana ovat pään nopeus suhteessa T1-nikamaan ja vaakasuuntainen kiihtyvyys. Kiihtyvyydet lasketaan metreinä sekunnin neliötä kohti (m/s2), ja pään pituussuuntainen kiihtyvyys suodatetaan CFC 60 -suodattimella. T1-nikaman kiihtyvyys voidaan mitata kummaltakin puolelta, mutta NIC-laskelmissa käytetään vasemmalta ja oikealta puolelta mitattujen ja CFC 60 -suodatettujen kiihtyvyyksien keskiarvoa.
  Keskimääräinen kiihtyvyys määritetään seuraavasti:












  T1left(t) | = | kiihtyvyys mitattuna kiihtyvyysmittarilla T1-nikaman vasemmalta puolelta |
| --- | --- | --- | --- |
| T1right(t) | = | kiihtyvyys mitattuna kiihtyvyysmittarilla T1-nikaman oikealta puolelta. |

4.3.1

Niskan vahingoittumisperusteen NIC määrittämisperustana ovat pään nopeus suhteessa T1-nikamaan ja vaakasuuntainen kiihtyvyys. Kiihtyvyydet lasketaan metreinä sekunnin neliötä kohti (m/s2), ja pään pituussuuntainen kiihtyvyys suodatetaan CFC 60 -suodattimella. T1-nikaman kiihtyvyys voidaan mitata kummaltakin puolelta, mutta NIC-laskelmissa käytetään vasemmalta ja oikealta puolelta mitattujen ja CFC 60 -suodatettujen kiihtyvyyksien keskiarvoa.

Keskimääräinen kiihtyvyys määritetään seuraavasti:

Image 29

T1left(t)

=

kiihtyvyys mitattuna kiihtyvyysmittarilla T1-nikaman vasemmalta puolelta

T1right(t)

=

kiihtyvyys mitattuna kiihtyvyysmittarilla T1-nikaman oikealta puolelta.

Pään ja T1-nikaman välinen suhteellinen pituussuuntainen kiihtyvyys (
  Image 30
  ) saadaan vähentämällä pään pituussuuntainen kiihtyvyys (
  Image 31
  ) T1-nikaman pitkittäiskiihtyvyyden vasemman- ja oikeanpuoleisen arvon keskiarvosta (
  Image 32
  ).

Tämä kiihtyvyys määritetään seuraavasti:

Image 33

Pään ja T1-nikaman välinen suhteellinen pitkittäisnopeus (
  Image 34
  ) lasketaan integroimalla suhteellinen kiihtyvyys ajan suhteen seuraavasti:

Image 35

Tämän jälkeen lasketaan NIC-kanava lisäämällä 0,2-kertainen suhteellinen kiihtyvyys suhteellisen nopeuden neliöön. Laskelmassa käytetään seuraavaa yhtälöä:

Image 36

Määritetään sitten NIC:n kokonaisarvo (NICmax), jossa otetaan huomioon vain aika hetkestä T = 0 (testin alku) hetkeen T-HRC(end) (pään ja pääntuen kosketuksen päättyminen) seuraavasti:

Image 37

| 4.3.2 | Niskan yläosaan kohdistuva leikkausvoima (Upper Neck Fx) ja niskan alaosaan kohdistuva leikkausvoima (Lower Neck Fx)
  Mitataan leikkausvoimat nuken niskan ylä- ja alaosaan asennetuilla kuormitusantureilla ennen pään kimpoamista takaisin.
  Jos mittauslaitteet on konfiguroitu standardin SAE J211 mukaisesti, taaksepäin suuntautuva pään suhteellinen liike katsotaan positiiviseksi ja eteenpäin suuntautuva pään suhteellinen liike negatiiviseksi.
  Suodatetaan data CFC 1000 -suodattimella ja määritetään voiman suurin absoluuttinen arvo ottaen huomioon hetkestä T = 0 hetkeen T-HRC(end) ulottuvalla jaksolla saatu data: |
| --- | --- |

4.3.2

Mitataan leikkausvoimat nuken niskan ylä- ja alaosaan asennetuilla kuormitusantureilla ennen pään kimpoamista takaisin.

Jos mittauslaitteet on konfiguroitu standardin SAE J211 mukaisesti, taaksepäin suuntautuva pään suhteellinen liike katsotaan positiiviseksi ja eteenpäin suuntautuva pään suhteellinen liike negatiiviseksi.

Suodatetaan data CFC 1000 -suodattimella ja määritetään voiman suurin absoluuttinen arvo ottaen huomioon hetkestä T = 0 hetkeen T-HRC(end) ulottuvalla jaksolla saatu data:

Formula

| 4.3.3 | Niskan yläosaan kohdistuva sivusuuntainen aksiaalinen vääntömomentti (Upper Neck My)
  Mitataan niskan yläosaan kohdistuva sivusuuntainen aksiaalinen vääntömomentti nuken niskan yläosaan asennetulla kuormitusanturilla ennen pään kimpoamista takaisin.
  Jos mittauslaitteet on konfiguroitu standardin SAE J211 mukaisesti, sivusuuntaisen aksiaalisen vääntömomentin positiivinen arvo tarkoittaa niskan taipumista eteenpäin (pää kiertyy eteenpäin) ja negatiivinen arvo niskan taipumista taaksepäin (pää kiertyy taaksepäin). Suodatetaan data CFC 600 -suodattimella. Tehdään nuken rakenteen huomioon ottamiseksi korjaus siten, että niskan yläosan kuormitusmittarin mittaama todellinen vääntömomentti muunnetaan niskanastan (condylus occipitalis, OC) ympäri suuntautuvaksi vääntömomentiksi:





  D = 0,01778
  Määritetään niskanastan ympäri suuntautuvan vääntömomentin suurin absoluuttinen arvo hetkestä T = 0 hetkeen T-HRC(end) ulottuvalla jaksolla saadusta datasta. |
| --- | --- |

4.3.3

Mitataan niskan yläosaan kohdistuva sivusuuntainen aksiaalinen vääntömomentti nuken niskan yläosaan asennetulla kuormitusanturilla ennen pään kimpoamista takaisin.

Jos mittauslaitteet on konfiguroitu standardin SAE J211 mukaisesti, sivusuuntaisen aksiaalisen vääntömomentin positiivinen arvo tarkoittaa niskan taipumista eteenpäin (pää kiertyy eteenpäin) ja negatiivinen arvo niskan taipumista taaksepäin (pää kiertyy taaksepäin). Suodatetaan data CFC 600 -suodattimella. Tehdään nuken rakenteen huomioon ottamiseksi korjaus siten, että niskan yläosan kuormitusmittarin mittaama todellinen vääntömomentti muunnetaan niskanastan (condylus occipitalis, OC) ympäri suuntautuvaksi vääntömomentiksi:

Image 38

D = 0,01778

Määritetään niskanastan ympäri suuntautuvan vääntömomentin suurin absoluuttinen arvo hetkestä T = 0 hetkeen T-HRC(end) ulottuvalla jaksolla saadusta datasta.

Formula

| 4.3.4 | Niskan alaosaan kohdistuva sivusuuntainen aksiaalinen vääntömomentti (Lower Neck My)
  Mitataan niskan alaosaan kohdistuva sivusuuntainen aksiaalinen vääntömomentti nuken niskan alaosaan asennetulla kuormitusanturilla ennen pään kimpoamista takaisin.
  Jos mittauslaitteet on konfiguroitu standardin SAE J211 mukaisesti, sivusuuntaisen aksiaalisen vääntömomentin positiivinen arvo tarkoittaa niskan taipumista eteenpäin (pää kiertyy eteenpäin) ja negatiivinen arvo niskan taipumista taaksepäin (pää kiertyy taaksepäin). Suodatetaan data CFC 600 -suodattimella ja määritetään vääntömomentin suurin absoluuttinen arvo ottaen huomioon hetkestä T = 0 hetkeen T-HRC(end) ulottuvalla jaksolla saatu data: |
| --- | --- |

4.3.4

Mitataan niskan alaosaan kohdistuva sivusuuntainen aksiaalinen vääntömomentti nuken niskan alaosaan asennetulla kuormitusanturilla ennen pään kimpoamista takaisin.

Jos mittauslaitteet on konfiguroitu standardin SAE J211 mukaisesti, sivusuuntaisen aksiaalisen vääntömomentin positiivinen arvo tarkoittaa niskan taipumista eteenpäin (pää kiertyy eteenpäin) ja negatiivinen arvo niskan taipumista taaksepäin (pää kiertyy taaksepäin). Suodatetaan data CFC 600 -suodattimella ja määritetään vääntömomentin suurin absoluuttinen arvo ottaen huomioon hetkestä T = 0 hetkeen T-HRC(end) ulottuvalla jaksolla saatu data:

Formula

---

LIITE 15

Menetelmä pääntuen testaamiseksi pois käytöstä -asennossa

1.   Kohde

Menetelmät, joilla kaikkien muiden istumapaikkojen kuin kuljettajan istumapaikan pääntuet taitetaan tai työnnetään pois käytöstä -asentoon.

2.   Menetelmät, joilla testataan automaattisesti palautuvat pääntuet ja osoitetaan kohdan 5.8.4.1 vaatimusten täyttyminen.

Menetelmä suoritetaan virtakytkin kytkettynä päälle-asentoon käyttämällä tämän liitteen kohdan 2.1 mukaista 5. persentiilin naista edustavaa Hybrid III -testinukkea tai tämän liitteen kohdan 2.2 mukaista koehenkilöä. Vaatimustenmukaisuus määritetään lämpötilassa 23 ± 5 °C.

| 2.1 | 5. persentiilin Hybrid III -testinuken käyttö |
| --- | --- |

2.1

| 2.1.1 | Asetetaan testinukke istuimelle siten, että nuken keskisagittaalitaso kulkee 15 mm:n sisällä istumapaikan keskilinjasta yhdensuuntaisesti ajoneuvon pituussuuntaisen keskilinjan suuntaisen pystytason kanssa. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Painetaan nuken reidet alas ja työnnetään sen ylävartaloa taakse niin, että lantiokulma on mahdollisimman suuri. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Asetetaan nuken sääret niin, että ne ovat mahdollisimman tarkasti 90 asteen kulmassa reisiin nähden. Työnnetään nuken polvia taakse ja painetaan nuken lantio istuimeen niin, että lantion ja selkänojan väliin ei jää rakoa tai että nuken pohkeet osuvat istuintyynyn etuosaan siten, että nuken reisien ja säärten välinen kulma alkaa avautua. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Merkitään pääntuen asento. Poistetaan nukke istuimelta. Jos pääntuki palaa sisään vedettyyn asentoon, kun nukke on poistettu, asetetaan se käsin aiemmin merkittyyn asentoon. Tarkastetaan kohdassa 5.6.2 vahvistettujen korkeusvaatimusten täyttyminen liitteessä 10 esitetyillä testausmenettelyillä. |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.2 | Koehenkilö
  Testissä voidaan käyttää koehenkilöä, joka painaa 47–51 kg ja on 140–150 cm pitkä. Koehenkilö pukeutuu puuvillaiseen t-paitaan, pitkiin puuvillahousuihin ja lenkkitossuihin. Henkilön painoon ja pituuteen luetaan myös vaatteet. |
| --- | --- |

2.2

Testissä voidaan käyttää koehenkilöä, joka painaa 47–51 kg ja on 140–150 cm pitkä. Koehenkilö pukeutuu puuvillaiseen t-paitaan, pitkiin puuvillahousuihin ja lenkkitossuihin. Henkilön painoon ja pituuteen luetaan myös vaatteet.

| 2.2.1 | Koehenkilö istuutuu istuimen keskelle siten, että hänen lantionsa koskettaa selkänojaa ja selkänsä nojaa sitä vasten. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Tarkastetaan, että koehenkilön keskisagittaalitaso on pystysuorassa ja 15 mm:n sisällä istumapaikan keskilinjasta. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Tarkastetaan, että polvilumpioiden keskipisteiden välinen sivuttaisetäisyys on 160–170 mm ja että polvet ovat symmetrisesti istuimen keskilinjan molemmin puolin. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Tarvittaessa koehenkilö taivuttaa jalkojaan, kunnes jalkaterät eivät enää osu lattiaan. Koehenkilön reisien on levättävä istuintyynyllä. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Jos koehenkilön pää osuu sisäkattoon, siirretään istuinta taaksepäin, kunnes pään ja sisäkaton väliin jää enintään 5 mm tai istuin on lähimmässä sellaisessa asennossa, jossa kosketusta ei enää tapahdu. |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.2.6 | Matkustajan jalkaterien sijainti |
| --- | --- |

2.2.6

| 2.2.6.1 | Sijoitetaan jalkaterät niin, että jalkapohjat ovat jalkatukea vasten. |
| --- | --- |

2.2.6.1

| 2.2.6.2 | Jos matkustaja ei voi asettaa jalkapohjiaan jalkatukea vasten, hän asettaa jalkateränsä kohtisuoraan sääriin nähden siten, että kantapäät ovat mahdollisimman edessä ja lepäävät lattialla. |
| --- | --- |

2.2.6.2

| 2.2.6.3 | Jos kantapäät eivät osu lattiaan, matkustaja asettaa säärensä pystysuoraan ja jalkateränsä lattian suuntaisiksi. |
| --- | --- |

2.2.6.3

| 2.2.7 | Matkustajan käsivarsien ja käden sijainti |
| --- | --- |

2.2.7

| 2.2.7.1 | Koehenkilö sijoittaa olkavartensa ylävartaloaan pitkin siten, että olkavarren keskilinja on mahdollisimman lähellä pituussuuntaista pystytasoa. |
| --- | --- |

2.2.7.1

| 2.2.7.2 | Koehenkilö vie kämmenensä kosketuksiin ulkoreisien kanssa. |
| --- | --- |

2.2.7.2

| 2.2.7.3 | Pikkusormet koskettavat istuintyynyä. |
| --- | --- |

2.2.7.3

| 2.3 | Käynnistetään ajoneuvon moottori tai kytketään sytytysvirta päälle (sen mukaan, kumpi toimenpide kytkee turvatyynyn ohitustoiminnon päälle). Suljetaan ajoneuvon kaikki ovet. Merkitään pääntuen asento. Koehenkilö poistuu istuimelta. Jos pääntuki palaa sisään vedettyyn asentoon, kun koehenkilö on poistunut, asetetaan pääntuki käsin aiemmin merkittyyn asentoon. Tarkastetaan kohdassa 5.6.2 vahvistettujen korkeusvaatimusten täyttyminen liitteessä 10 esitetyillä testausmenettelyillä. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kytketään sytytysvirta pois päältä. |
| --- | --- |

2.4

3.   60 asteen kääntymisen arviointi

Menettelyt, joilla osoitetaan kohdan 5.8.4.2 vaatimusten täyttyminen keskimmäisillä etuistumapaikoilla ja kaikilla takaistumapaikoilla.

| 3.1 | Asetetaan pääntuki johonkin tämän säännön kohdassa 5.6.2.2, 5.6.2.4 tai 5.6.2.6 asetetut vaatimukset täyttävään asentoon. |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Merkitään pääntukeen viiva, jonka toinen pää on kiertopisteessä. Mitataan pääntuen vertailulinjan kulma tai kulma-alue, kun linja projisoidaan ajoneuvon pituussuuntaiselle pystytasolle. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Taitetaan tai työnnetään pääntuki asentoon, jossa sen vähimmäiskorkeus on alle kohdassa 5.6.2.2, 5.6.2.4 tai 5.6.2.6 annetun arvon. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Määritetään pääntuen vertailulinjan kulman pienin muutos suhteessa tämän liitteen kohdan 3.1.1 mukaisesti mitattuun kulmaan tai kulma-alueeseen, kun linja on projisoitu ajoneuvon pituussuuntaiselle pystytasolle. |
| --- | --- |

3.1.3

4.   Epämukavuusmittarit

Menettelyt, joilla osoitetaan tämän säännön kohdan 5.8.4.3 vaatimusten täyttyminen takaistumapaikoilla ja keskimmäisillä etuistumapaikoilla.

| 4.1 | Mitat HLE (pääntuen alareunan korkeus) ja S (pääntuen paksuus) määritellään kuvassa 15-1 pituussuuntaisella pystytasolla, joka kulkee R-pisteen (eli istumapaikan keskipisteen) kautta ja leikkaa istuintyynyn, selkänojan ja pääntuen. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Säädetään pääntuki pois käytöstä -asentoon. |
| --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | HLE on ylävartalolinjaa pitkin mitattu pääntuen alareunan etäisyys R-pisteestä. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | S on pääntuen alareunan suurin paksuus (25 mm:n sisällä pääntuen alareunasta) eli suorien TH ja TS välinen etäisyys mitattuna kohtisuoraan suoraan P nähden. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | P on ylävartalolinjan suuntainen suora, joka leikkaa pääntuen suoralla TS. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | TH on ylävartalolinjaan nähden kohtisuorassa oleva suora, joka sivuaa pääntuen alareunaa. |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | TS on TH:n suuntainen suora 25 mm:n etäisyydellä TH:sta. |
| --- | --- |

4.2.5

5.   Todellisen ylävartalokulman 10 asteen muutos

Menettelyt, joilla osoitetaan kohdan 5.8.4.4 vaatimusten täyttyminen takaistumapaikoilla ja keskimmäisillä etuistumapaikoilla.

| 5.1 | Asetetaan pääntuki johonkin tämän säännön kohdassa 5.6.1 asetetut vaatimukset täyttävään asentoon. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Mitataan todellinen ylävartalokulma liitteessä 3 määritellyllä kolmiulotteisella H-pisteen määrityslaitteella. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Taitetaan tai työnnetään pääntuki asentoon, jossa sen vähimmäiskorkeus on alle kohdassa 5.6.2 annetun arvon. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Mitataan todellinen ylävartalokulma uudelleen. |
| --- | --- |

5.4

Kuva 15-1

Image 39

---