# Официален вестник C 517/22 д

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 517 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 6422 декември 2021 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 517

Издание на български език

Информация и известия

Година 6422 декември 2021 г.

---

| Съдържание | Страница |
| --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | СТАНОВИЩА |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 563-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет — Interactio, 22.9.2021 г. — 23.9.2021 г. |
| 2021/C 517/01 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Ролята на политиката на сближаване в борбата с неравенствата в новия програмен период след кризата с COVID-19. Взаимно допълване и възможно припокриване с Механизма за възстановяване и устойчивост (МВУ) и националните планове за възстановяване (становище по собствена инициатива) | 1 |
| 2021/C 517/02 | Становище на Европейски икономически и социален комитет относно Укрепване на свободата и плурализма на медиите в Европа (становище по собствена инициатива) | 9 |
| 2021/C 517/03 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Спешни мерки в подкрепа на заетостта и доходите по време на пандемичната криза (становище по собствена инициатива) | 16 |
| 2021/C 517/04 | Становище на Европейски икономически и социален комитет относно Основни компоненти на устойчивата и качествена работа по време на възстановяването и след него (проучвателно становище по искане на словенското председателство) | 23 |
| 2021/C 517/05 | Становище на Европейски икономически и социален комитет относно Към справедлива верига за доставки на храни (Проучвателно становище) | 38 |

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

563-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет — Interactio, 22.9.2021 г. — 23.9.2021 г.

2021/C 517/01

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Ролята на политиката на сближаване в борбата с неравенствата в новия програмен период след кризата с COVID-19. Взаимно допълване и възможно припокриване с Механизма за възстановяване и устойчивост (МВУ) и националните планове за възстановяване (становище по собствена инициатива)

1

2021/C 517/02

Становище на Европейски икономически и социален комитет относно Укрепване на свободата и плурализма на медиите в Европа (становище по собствена инициатива)

9

2021/C 517/03

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Спешни мерки в подкрепа на заетостта и доходите по време на пандемичната криза (становище по собствена инициатива)

16

2021/C 517/04

Становище на Европейски икономически и социален комитет относно Основни компоненти на устойчивата и качествена работа по време на възстановяването и след него (проучвателно становище по искане на словенското председателство)

23

2021/C 517/05

Становище на Европейски икономически и социален комитет относно Към справедлива верига за доставки на храни (Проучвателно становище)

38

---

| | III   Подготвителни актове |
| --- | --- |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 563-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет — Interactio, 22.9.2021 г. — 23.9.2021 г. |
| 2021/C 517/06 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — По-добро регулиране: обединяване на силите за по-добро законотворчество(COM(2021) 219 final) | 45 |
| 2021/C 517/07 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за Директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2013/34/ЕС, Директива 2004/109/ЕО, Директива 2006/43/ЕО и Регламент (ЕО) No 537/2014 относно отчитането на предприятията във връзка с устойчивостта(COM(2021) 189 final — 2021/104 (COD) | 51 |
| 2021/C 517/08 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Насърчаване на европейски подход към изкуствения интелект(COM(2021) 205 final) | 56 |
| 2021/C 517/09 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на хармонизирани правила относно изкуствения интелект (Законодателен акт за изкуствения интелект) и за изменение на някои законодателни актове на Съюза(COM(2021) 206 final — 2021/106 (COD) | 61 |
| 2021/C 517/10 | Становище на Европейски икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно машиностроителните изделия (COM(2021) 202 final – 2021/0105 (COD) | 67 |
| 2021/C 517/11 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Таксономия на ЕС, отчитане на предприятията във връзка с устойчивостта, предпочитания по отношение на устойчивостта и доверителни задължения: Насочване на финансирането към Европейския зелен пакт(COM(2021) 188 final) | 72 |
| 2021/C 517/12 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно стратегията на ЕС за борба с трафика на хора 2021— 2025 г. (COM(2021) 171 final) | 78 |
| 2021/C 517/13 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение от Комисията до Европейския парламент и Съвета — Стратегия на ЕС за доброволното връщане и реинтеграцията(COM(2021) 120 final) | 86 |
| 2021/C 517/14 | Становище на Европейски икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно стратегията на ЕС за борба с организираната престъпност за периода 2021—2025 г.(COM(2021) 170 final) | 91 |
| 2021/C 517/15 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Съвета относно насоки за политиките за заетост на държавите членки(COM(2021) 282 final) | 97 |
| 2021/C 517/16 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Стратегически насоки за по-устойчив и конкурентоспособен сектор на аквакултурите в ЕС за периода 2021—2030 г.(COM (2021) 236 final) | 103 |
| 2021/C 517/17 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно нов подход за устойчива синя икономика в ЕС — Трансформиране на синята икономика на ЕС за устойчиво бъдеще(COM(2021) 240 final) | 108 |
| 2021/C 517/18 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите: Относно План за действие за развитие на биологичното производство на ЕС(COM(2021) 141 final) | 114 |
| 2021/C 517/19 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2020/2222 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на трансграничната инфраструктура, свързваща Съюза и Обединеното кралство чрез фиксираната транспортна връзка през Ламанша[COM(2021) 402 final — 2021/0228(COD)] | 120 |
| 2021/C 517/20 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Съвета относно позицията, която трябва да се заеме от името на Европейския съюз в рамките на Регионалния управителен комитет на Транспортната общност по отношение на приемането на бюджета на Транспортната общност за 2022 година(COM(2021) 479 final — 2021/0272 (NLE) | 121 |
| 2021/C 517/21 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно определени разпоредби за риболова в зоната по Споразумението за GFCM (Генералната комисия по рибарство в Средиземно море) (преработен) (COM(2021) 434 final — 2021/0248 (COD) | 122 |
| 2021/C 517/22 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. по отношение на ограниченията за достъп до водите на Съюза(COM(2021) 356 final — 2021/0176 (COD) | 123 |

III   Подготвителни актове

Европейски икономически и социален комитет

563-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет — Interactio, 22.9.2021 г. — 23.9.2021 г.

2021/C 517/06

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — По-добро регулиране: обединяване на силите за по-добро законотворчество(COM(2021) 219 final)

(COM(2021) 219 final)

45

2021/C 517/07

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за Директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2013/34/ЕС, Директива 2004/109/ЕО, Директива 2006/43/ЕО и Регламент (ЕО) No 537/2014 относно отчитането на предприятията във връзка с устойчивостта(COM(2021) 189 final — 2021/104 (COD)

(COM(2021) 189 final — 2021/104 (COD)

51

2021/C 517/08

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Насърчаване на европейски подход към изкуствения интелект(COM(2021) 205 final)

(COM(2021) 205 final)

56

2021/C 517/09

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на хармонизирани правила относно изкуствения интелект (Законодателен акт за изкуствения интелект) и за изменение на някои законодателни актове на Съюза(COM(2021) 206 final — 2021/106 (COD)

(COM(2021) 206 final — 2021/106 (COD)

61

2021/C 517/10

Становище на Европейски икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно машиностроителните изделия (COM(2021) 202 final – 2021/0105 (COD)

(COM(2021) 202 final – 2021/0105 (COD)

67

2021/C 517/11

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Таксономия на ЕС, отчитане на предприятията във връзка с устойчивостта, предпочитания по отношение на устойчивостта и доверителни задължения: Насочване на финансирането към Европейския зелен пакт(COM(2021) 188 final)

(COM(2021) 188 final)

72

2021/C 517/12

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно стратегията на ЕС за борба с трафика на хора 2021— 2025 г. (COM(2021) 171 final)

(COM(2021) 171 final)

78

2021/C 517/13

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение от Комисията до Европейския парламент и Съвета — Стратегия на ЕС за доброволното връщане и реинтеграцията(COM(2021) 120 final)

(COM(2021) 120 final)

86

2021/C 517/14

Становище на Европейски икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно стратегията на ЕС за борба с организираната престъпност за периода 2021—2025 г.(COM(2021) 170 final)

(COM(2021) 170 final)

91

2021/C 517/15

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Съвета относно насоки за политиките за заетост на държавите членки(COM(2021) 282 final)

(COM(2021) 282 final)

97

2021/C 517/16

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Стратегически насоки за по-устойчив и конкурентоспособен сектор на аквакултурите в ЕС за периода 2021—2030 г.(COM (2021) 236 final)

(COM (2021) 236 final)

103

2021/C 517/17

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно нов подход за устойчива синя икономика в ЕС — Трансформиране на синята икономика на ЕС за устойчиво бъдеще(COM(2021) 240 final)

(COM(2021) 240 final)

108

2021/C 517/18

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите: Относно План за действие за развитие на биологичното производство на ЕС(COM(2021) 141 final)

(COM(2021) 141 final)

114

2021/C 517/19

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2020/2222 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на трансграничната инфраструктура, свързваща Съюза и Обединеното кралство чрез фиксираната транспортна връзка през Ламанша[COM(2021) 402 final — 2021/0228(COD)]

[COM(2021) 402 final — 2021/0228(COD)]

120

2021/C 517/20

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Съвета относно позицията, която трябва да се заеме от името на Европейския съюз в рамките на Регионалния управителен комитет на Транспортната общност по отношение на приемането на бюджета на Транспортната общност за 2022 година(COM(2021) 479 final — 2021/0272 (NLE)

(COM(2021) 479 final — 2021/0272 (NLE)

121

2021/C 517/21

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно определени разпоредби за риболова в зоната по Споразумението за GFCM (Генералната комисия по рибарство в Средиземно море) (преработен) (COM(2021) 434 final — 2021/0248 (COD)

(COM(2021) 434 final — 2021/0248 (COD)

122

2021/C 517/22

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. по отношение на ограниченията за достъп до водите на Съюза(COM(2021) 356 final — 2021/0176 (COD)

(COM(2021) 356 final — 2021/0176 (COD)

123

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

563-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет — Interactio, 22.9.2021 г. — 23.9.2021 г.

| 22.12.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 517/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 517/1

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Ролята на политиката на сближаване в борбата с неравенствата в новия програмен период след кризата с COVID-19. Взаимно допълване и възможно припокриване с Механизма за възстановяване и устойчивост (МВУ) и националните планове за възстановяване“

(становище по собствена инициатива)

(2021/C 517/01)

| Докладчик: | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Judith VORBACH |

Докладчик:

Ioannis VARDAKASTANIS

Съдокладчик:

Judith VORBACH

| Решение на пленарната асамблея | 25.3.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 32, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване |
| Приемане от секцията | 8.9.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 23.9.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 563 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 211/0/6 |

Решение на пленарната асамблея

25.3.2021 г.

Правно основание

член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване

Приемане от секцията

8.9.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

23.9.2021 г.

Пленарна сесия No

563

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

211/0/6

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Инструментът NextGenerationEU (NGEU) не само се основава на солидарност между държавите членки, но и символизира факта, че те имат споделено виждане за бъдещето. Ефектът му за повишаване на доверието вече помогна за намаляване на вероятността от дълбока криза в някои държави, а положителното му въздействие ще се усети напълно, когато започне действителното изразходване на средствата. Въпреки че оценява високо факта, че ЕС успя да изготви и приеме толкова широкообхватен механизъм в толкова кратък срок, ЕИСК отправя искане да се положат и всички възможни усилия за по-нататъшното му подобряване и за преодоляване на евентуалните недостатъци. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Като цяло ЕИСК се застъпва за насочена към просперитет икономическа и социална политика, при която се отдава приоритет на благоденствието на хората и никой не е пренебрегнат. В настоящото становище се съсредоточаваме върху начините, по които се предлага политиката на сближаване и NGEU — основно чрез водещия си Механизъм за възстановяване и устойчивост (МВУ) (1), да допринесат за преодоляване на неравенствата. Всъщност NGEU ще допринесе за възходящото сближаване между държавите членки и също така може да укрепи фискалното пространство за мерки на социалната политика. В крайна сметка обаче голямото предизвикателство през идните години се изразява в степента и начина, по който посредством NGEU следва да се води борбата с неравенствата в рамките на държавите и с дисбалансите между регионите. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Още преди пандемията от COVID-19 вече съществуваше огромен проблем с неравенствата. Кризата открои още по-ясно и изостри тези отдавна съществуващи разлики в нашите общества, включително неравномерното разпределение на доходите и богатството и достъпа до здравеопазване и образование. Тези неравенства варират по пол, възраст, образование и увреждания, както и сред регионите, секторите и професиите. Пандемията засегна непропорционално жените и младите хора. Заболеваемостта от COVID-19 е най-висока сред най-нуждаещите се хора, което на свой ред може да засегне отрицателно дохода им. За по-бедните хора е по-малко вероятно да бъдат в състояние да работят дистанционно, което се оказа съществен фактор по отношение на загубата на работни места. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕС следва да се възползва от уникалната възможност, която представлява NGEU, за да преодолее недостатъците в социалната, икономическата и екологичната политика и да приложи съсредоточен върху просперитета подход. ЕИСК приветства факта, че в шестте стълба на МВУ са залегнали социални цели, и по-специално целта за икономическо, социално и териториално сближаване, и че в критериите за оценяване на националните планове за възстановяване и устойчивост (НПВУ) е включено тяхното социално въздействие. С право държавите членки трябва да обяснят и как НПВУ допринасят за равенство между половете и равни възможности за всички. Въпреки това ЕИСК счита, че акцентът върху справедливото разпределение в рамките на НПВУ и NGEU като цяло трябва да бъде доста по-засилен и конкретизиран. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | За да се осигури по-силно социално измерение на НПВУ, ЕИСК предлага Комисията да разработи не само методика за докладване относно социалните разходи, както е предвидено в член 29, параграф 4 от Регламента за МВУ, но и методика за оценяване на социалното въздействие на предложените в НПВУ структурни реформи. В този контекст много спорове поражда фактът, че делегираният акт, с който ще бъдат предоставени спецификациите относно социалното измерение, ще бъде на разположение едва след изготвянето и дори след одобрението на НПВУ. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Голямо предизвикателство е гарантирането на съгласуваност и полезни взаимодействия между политиката на сближаване и NGEU, по-специално МВУ и React-EU. Въпреки че е важно да се избягва припокриване и объркване в прилагането на програмите, от съществено значение е и да се гарантира, че те не са в противоречие помежду си или не се подкопават взаимно. Освен това потенциалното извеждане като приоритет на финансирането по линия на МВУ спрямо политиката на сближаване поради натиска за бързо усвояване може да намали вниманието и капацитета за осъществяване на програмирането и прилагането на финансирането по линия на политиката на сближаване за периода 2021—2027 г., допринасяйки за допълнителни закъснения и проблеми с усвояването на ресурсите за сближаване. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК изразява загриженост, че поради различното си правно основание (вж. параграф 3.4), залегналите в политиката на сближаване разпоредби за намаляване на неравенствата не са отразени по подходящ начин в правилата, регламентиращи използването на NGEU и МВУ. Важно е степента и яснотата на социалното измерение в рамките на политиката на сближаване да послужат като модел за NGEU и МВУ. Освен това строгите правила на политиката на сближаване относно консултациите със заинтересованите страни, и по-специално принципът на партньорство, следва да се вземат най-малкото като модел за процедурите по линия на МВУ, за да може инвестициите да бъдат насочени ефективно към мерки за социално приобщаване и да се води борба с неравенството. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Предвид обвързването на изплащането на средства с изпълнението на специфичните за всяка държава препоръки е още по-важно европейският семестър да бъде реформиран, включително чрез посочване на минимални стандарти за консултации със социалните партньори и гражданското общество, както е очертано в резолюцията на ЕИСК относно участието на организираното гражданско общество в НПВУ (2). В контекста на политиката на сближаване, NGEU и специфичните за всяка държава препоръки ЕИСК силно препоръчва да се постави подробен акцент върху различните аспекти на неравенството и да има стремеж към устойчив и приобщаващ растеж, както и проследяване отблизо на начина, по който са изразходени средствата. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Освен това ЕИСК призовава за системно интегриране на Европейския стълб на социалните права и набора от социални показатели в NGEU и в оценяването на НПВУ. Като част от това интегриране трябва да се потвърди, че NGEU позволява да се създават достойни работни места. Поради това отпускането на средства от Механизма за възстановяване и устойчивост на дружествата следва да бъде обвързано с определени критерии, като например прилагането на колективни трудови договори или осигуряването на висококачествени работни места въз основа на националните законови и подзаконови актове, произтичащи от националните споразумения на социалните партньори. Трябва да се гарантира, че ползите както от възстановяването, така и от екологичния и цифровия преход се споделят сред всички, които живеят в Европейския съюз. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Общи бележки

| 2.1. | ЕС от дълго време разчита на политиката си на сближаване, и по-специално на фондове като Фонда за регионално развитие и Социалния фонд, за да намалява неравенствата както между държавите членки, така и вътре в тях. През 2020 г. пандемията от COVID-19 предизвика извънредно системно и икономическо сътресение и изостри съществуващите дисбаланси между държавите членки до такава степен, че за справяне с тях не бяха достатъчно само средствата от Кохезионния фонд. Това доведе до създаването на нова инициатива за финансиране, известна с името NextGenerationEU (NGEU), която представлява пакет за възстановяване на стойност 750 милиарда евро, който да бъде споделен между държавите членки. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Освен че се основава на солидарността между държавите членки, NGEU представлява и значителен напредък в процеса на европейска интеграция, включително например по отношение на споделянето на дълг, под което разбираме общото емитиране на облигации и колективното поемане на дълг. Ефектът на NGEU за повишаване на доверието вече помогна за намаляване на вероятността от дълбока криза в някои държави, а положителното му въздействие ще се усети напълно, когато започне действителното изразходване на средствата. Поради стимулиращия си ефект върху икономическия растеж, той ще спомогне за намаляване на безработицата. В дългосрочен план се очаква NGEU да има значителен принос за екологичната, икономическата и социалната устойчивост. ЕИСК счита, че NGEU представлява уникална възможност за укрепване на европейския социален модел и за изграждане на конкурентоспособен и интегриран Европейски съюз, като се допринася за бързо, справедливо и устойчиво икономическо възстановяване. В крайна сметка вероятно всички държави членки ще бъдат нетни бенефициери (3). И накрая, ЕИСК счита, че европейските фондове не са просто числа, цели и срокове, а символ на факта, че държавите — членки на ЕС, имат споделена визия за бъдещето. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | МВУ е централният компонент на NGEU в размер на 672,5 милиарда евро под формата на заеми и безвъзмездно финансиране, които са на разположение за подпомагане на реформи и инвестиции, предприемани от държавите — членки на ЕС. Целта е да се смекчи икономическото и социалното въздействие на пандемията от коронавирус и европейските икономики и общества да станат по-устойчиви, приобщаващи, издръжливи и по-добре подготвени за предизвикателствата и възможностите на екологичния и цифровия преход. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Той е структуриран около шест „стълба“, включително икономическо, социално и териториално сближаване; здравеопазване и социална устойчивост; и политики за следващото поколение, децата и младежите. От държавите членки се изисква да насърчават полезни взаимодействия и тясна координация между националните планове за възстановяване и устойчивост (НПВУ) и програмирането по линия на политиката на сближаване. Освен това в НПВУ следва да се разглеждат по ефективен начин предизвикателствата вследствие на все по-различаващите се икономически условия и различни пътища към възстановяване, които не са идентифицирани пряко в европейския семестър. Особено значими са специфичните за всяка държава препоръки от 2019 г. и 2020 г. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.4. | Както МВУ, NGEU също включва помощ за възстановяване в полза на сближаването и териториите на Европа (REACT-EU) в размер на 47,5 милиарда евро. Това е нова инициатива, чиято цел е да бъдат продължени мерките за реагиране на кризата и възстановяване от нея, реализирани посредством Инвестиционната инициатива в отговор на коронавируса и Инвестиционната инициатива в отговор на коронавируса плюс. В сравнение с други мерки обаче наличният бюджет е доста малък. Следователно приносът на инициативата по отношение на екологичното, цифровото, устойчивото, приобщаващото и издръжливото възстановяване на икономиката е ограничен. Средствата по линия на REACT-EU ще бъдат предоставени на Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Европейския социален фонд (ЕСФ) и Фонда за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица (ФЕПНЛ). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Освен това посредством програмите за сближаване за програмния период 2021—2027 г. на държавите членки ще бъде отпуснато безвъзмездно финансиране в размер на 377,8 милиарда евро. Тази сума ще бъде разпределена посредством следните фондове:






  — | Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) с цел коригиране на дисбаланси в развитието между регионите; |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) с цел коригиране на дисбаланси в развитието между регионите;

| — | Кохезионния фонд с цел подпомагане на проекти на ЕС в областта на трансевропейските транспортни мрежи, екологосъобразната инфраструктура и проекти в областта на енергийната ефективност и използването на енергия от възобновяеми източници или устойчива градска мобилност; |
| --- | --- |

—

Кохезионния фонд с цел подпомагане на проекти на ЕС в областта на трансевропейските транспортни мрежи, екологосъобразната инфраструктура и проекти в областта на енергийната ефективност и използването на енергия от възобновяеми източници или устойчива градска мобилност;

| — | Европейския социален фонд (ЕСФ); и |
| --- | --- |

—

Европейския социален фонд (ЕСФ); и

| — | новосъздадения Фонд за справедлив преход |
| --- | --- |

—

новосъздадения Фонд за справедлив преход

3.   Взаимно допълване, полезни взаимодействия и непълноти между МВУ и политиката на сближаване

| 3.1. | Като цяло ЕИСК се застъпва за насочена към просперитет икономическа и социална политика, при която се отдава приоритет на благоденствието на хората и никой не е пренебрегнат. Наред с другото, ключови цели на политиката трябва да бъдат устойчивият и приобщаващ растеж, качеството на живот и намаляването на неравенствата. ЕИСК призовава тези цели да бъдат интегрирани в различни области на политиката, включително в областта на данъчното облагане, пазара на труда, промишлената и паричната политика. Силно се препоръчва в рамките на европейския семестър, рамката за икономическо управление и многогодишната финансова рамка да се постави по-силен акцент върху решаването на проблема с нарастващото неравенство. В настоящото становище се съсредоточаваме върху начините, по които политиката на сближаване и NGEU, основно чрез водещата си инициатива МВУ, предлагат да бъдат преодолени тези неравенства. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Брутните изплащания по линия на NGEU не се основават на много ясни критерии. Съществува голяма вероятност NGEU сам по себе си да даде възможност на по-слабите икономики в ЕС да се възстановят по-бързо и да допринесат за възходящото истинско сближаване, което ЕИСК приветства силно. Не е много ясно обаче до каква степен и по какъв начин ще се води борба с неравенствата в рамките на държавите и с дисбалансите между регионите посредством NGEU. Във всеки случай припокриванията между политиката на сближаване и NGEU означават, че съществува голяма вероятност дори от неблагоприятни последици. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Равнопоставеността в социалната политика и политиката в областта на заетостта е от ключово значение и в разпоредбите на NGEU следва да се изискват такива реформи. ЕИСК посочва различните си предложения за преодоляване на неравенството в рамките на държавите, например посредством обвързването на системата за обществени поръчки с определени критерии и програмите за подкрепа на уязвими групи (например Гаранцията за младежта). В това отношение следва да се насърчават качеството на работните места и системите за колективно договаряне. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Подкрепата, предоставена със средствата от NGEU, може да облекчи натиска върху бюджетите и да увеличи фискалното пространство на по-задлъжнелите страни в частност, което би могло да се използва и за подобряване на мерките на социалната политика с цел смекчаване на неравенствата. Освен това ЕИСК препоръчва да се анализират факторите, които са изиграли значителна роля за влошаването на състоянието на публичните финанси в някои държави членки в контекста на кризата, предизвикана от COVID-19. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Голямо предизвикателство е гарантирането на съгласуваност и полезни взаимодействия между политиката на сближаване и NGEU, по-специално МВУ и React-EU. От вече подадените и публично оповестени НПВУ като част от процеса по МВУ на пръв поглед изглежда, че програмите по линия на МВУ и тези по линия на политиката на сближаване имат множество общи цели (4). Процесите, използвани за определяне къде да отидат инвестициите, обаче изглежда се различават в голяма степен, поради което възниква въпросът дали двата инструмента могат да работят в хармония. Въпреки че е важно да се избягва припокриване и объркване в прилагането на програмите, от съществено значение е и да се гарантира, че те не са в противоречие помежду си или не се подкопават взаимно. Принципите на политиката на сближаване с нейните строги правила относно консултациите със заинтересованите страни следва да се възприемат и в процедурите по линия на МВУ, за да може инвестициите да бъдат насочвани ефективно към мерки за социално приобщаване. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Политиката на сближаване има дълга традиция на стратегическо разпределяне на средства и ресурси за социални цели, както и партньорство и задължително създаване на мониторингови комитети, в които са представени широк кръг от заинтересовани страни и социални партньори с оглед подбор на проекти. Ефективността на тези принципи, макар да не гарантират абсолютно качествени инвестиции, е доказана като цяло във времето посредством одити и последващи оценки. За съжаление тези доказани практики са използвани само отчасти при разработването на НПВУ. ЕИСК призовава държавите членки да възприемат такива практики като създаването на мониторингови комитети по време на етапа на изпълнение на НПВУ. Мониторинговите комитети следва да включват представители на социалните партньори и организациите на гражданското общество. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ако разгледаме най-новия Регламент за общоприложимите разпоредби (РОР) (5), с който се урежда начинът за използване на средствата от Кохезионния фонд, правилата, които определят дали действията са допустими за финансиране, са доста ясни. Член 73 например гласи, че „управляващият орган определя и прилага критерии и процедури за подбор на операции, които са недискриминационни, прозрачни, гарантират достъп за лицата с увреждания, равенство между половете“. ЕИСК изразява загриженост, че поради различното правно основание (вж. параграф 3.4) предвидените в политиката на сближаване разпоредби за намаляване на неравенствата не са отразени по подходящ начин в правилата, които уреждат използването на NGEU и МВУ. Важно е степента и яснотата на социалното измерение в рамките на политиката на сближаване да послужат като модел за NGEU и МВУ. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Във връзка с партньорството член 6 гласи, че „за споразумението за партньорство и за всяка програма всяка държава членка организира и реализира всеобхватно партньорство“, което включва „съответните субекти, представляващи гражданското общество, като например партньорите от областта на околната среда, неправителствените организации и субектите, отговарящи за насърчаване на социалното приобщаване, основните права, правата на хората с увреждания, равенството между половете и недискриминацията“. В благоприятстващите условия в приложението към регламента също се посочва изрично, че финансирането от ЕС не трябва да допринася за сегрегиране на хората в места за институционална грижа. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Подобно на политиката на сближаване, икономическото, социалното и териториалното сближаване са споменати изрично в приложното поле и целите на МВУ. Въпреки това, тъй като NGEU се основава на създадения за извънредни ситуации член 122 от ДФЕС за непредвидими, сериозни икономически затруднения, основният принцип е солидарността. МВУ, от друга страна, се основава на член 175 от ДФЕС, което означава, че сближаването следва да бъде цел, отразена в НПВУ (6). Слабо териториално измерение в НПВУ може да има потенциални последици за политиката на сближаване и за териториалното сближаване, включително за намаляването на вътрешните разлики, ролята на поднационалните равнища и принципа на многостепенно управление. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Припокриването между политиката на сближаване и МВУ в някои области, включително екологичния и цифровия преход, буди особена загриженост що се отнася до припокриванията. Освен това широкият обхват на покритието на МВУ, в който влизат различни тематични области, затруднява определянето на ясен акцент и гарантирането на координация с интервенциите по линия на политиката на сближаване по отношение на разграничаването между различните източници в рамките на тази политика, което е изключително важно поради посочените по-долу причини. Това е още една причина мониторингът и участието на организираното гражданско общество да бъдат толкова важни. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Потенциалното даване на приоритет на финансирането по линия на МВУ спрямо това по линия на политиката на сближаване поради натиска за бързо прилагане/усвояване (например извънредно естество, по-кратък жизнен цикъл и график с кратки срокове за НПВУ) може да намали вниманието и капацитета за справяне с програмирането и прилагането на финансирането по линия на политиката на сближаване за периода 2021—2027 г., с което да се допринесе за по-нататъшни закъснения и проблеми с първоначалното усвояване на ресурсите за сближаване. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Гражданското общество и социалните партньори работиха неуморно, за да гарантират строга формулировка в Регламента за общоприложимите разпоредби (РОР), с който се урежда използването на средствата от Кохезионния фонд, както и на друго финансиране от ЕС. В Регламента за периода 2021—2027 г. ясно се определя по какъв начин следва да се използват ресурсите, за да се постигне напредък по социалното приобщаване на маргинализирани групи и те да не бъдат сегрегирани допълнително. В него се определят и ясни правила за включване на гражданското общество и социалните партньори в подбора, управлението и мониторинга на финансираните от ЕС операции. Това контрастира силно с МВУ. В член 18, параграф 4, буква р) от националните органи се изисква само да представят резюме на процеса на консултации. На практика липсата на по-подробни правни разпоредби относно участието на социалните партньори и гражданското общество е довела до напълно неподходящи обществени консултации от страна на държавите членки и изключително лоши равнища на прозрачност, като много държави членки въобще не оповестяват публично проекта на своя НПВУ. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.10.1. | ЕИСК подчертава, че времето между одобряването на NGEU и срока за представяне на НПВУ е било кратко. Той счита обаче, че пълната и съдържателна консултация с гражданското общество и социалните партньори е трябвало да бъде използвана от държавите членки като възможност за подпомагане на по-лесното изготвяне на качествени НПВУ, вместо да бъде разглеждано като тежест, срещу която много държави членки решиха да се възпротивят. |
| --- | --- |

3.10.1.

| 3.11. | Липсата на публичен контрол по време на периода на изготвяне породи загриженост, че държавите членки ще използват МВУ, за да заобиколят правилата, които им пречат да използват средствата от Кохезионния фонд за определени видове инвестиции. Вече е така в някои от малобройните проекти на НПВУ, които са оповестени пред обществеността, по-специално по отношение на правилата за инвестиране в социално приобщаване. Предвидените в РОР правила, по-специално в благоприятстващите условия, посочени в него, са въведени по искане на гражданското общество и социалните партньори. Ако не е необходимо да се доказва, че за да получат одобрение, действията, които са финансирани успоредно от МВУ, ще спазват строгите принципи, предвидени в РОР, не бихме могли да бъдем уверени, че тези принципи ще бъдат зачитани. Макар да трябва да се признае, че самият РОР невинаги е успявал да предотврати злоупотребата със средства, регламентът предлага най-малкото основа, на която да се оспори или да се поиска спирането на финансирането, което не отговаря на благоприятстващите условия. При МВУ остава неясно каква е възможността за оспорване или спиране на злоупотреба със средства. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | ЕИСК отправя критика във връзка с факта, че принципът на партньорство не е бил зачетен при разработването на много НПВУ. ЕИСК счита, че принципът на партньорство и участието на организираното гражданско общество са ключови за ефективните политики и усещането за ангажираност. Принципът на партньорство е част от същността на политиката на сближаване. Били сме свидетели на добри примери за активно участие на гражданите, местните общности и гражданското общество. За изпълнението и евентуалното преработване на НПВУ следва да се приложи по-амбициозна система за консултации със заинтересованите страни, като за модел следва да се използва принципът на партньорство. По въпросите на местно равнище стратегиите за водено от общностите развитие, интегрираните териториални инвестиции в градовете, иновативните дейности за градско развитие и трансграничното сътрудничество по линия на Interreg предоставят множество примери за проекти на цялата територия на ЕС и това също следва да бъде отразено при изпълнението на НПВУ. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Борба с неравенствата посредством политиката на сближаване, NextGenerationEU и МВУ

| 4.1. | Лицата, определящи политиката, продължават да бъдат изправени пред високо равнище на несигурност във връзка с развитието на пандемията. В няколко държави прогнозите за растежа за периода от 2019 г. до 2023 г. бяха актуализирани в низходяща посока. В рамките на ЕС ще се наблюдават значителни и нарастващи разлики в растежа, което може да се обясни до голяма степен с различните ефекти на пандемията върху отделните икономически сектори. Държавите с голям туристически сектор например пострадаха сериозно, а изкуствата и развлекателният сектор, търговията, пътуванията и настаняването, секторът за търговия на дребно и транспортът също понесоха тежък удар (7). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Освен това пандемията изостри отдавна съществуващи недостатъци в нашите общества, включително неравното разпределение на доходите и богатството, неравния достъп до здравеопазване и образование и различното излагане на екологични вреди, както и породи социалното и финансовото изключване. В Германия например броят на трайно безработните се е увеличил до над 1 милион души. Работата си са изгубили по-специално работниците с несигурна заетост, тъй като броят на безработните работници с несигурна заетост се е увеличил с 40 %, като повечето от тях са млади хора и жени. Като цяло неравенствата се различават в зависимост от пола, възрастта и образователния ценз, както и по региони, сектори и професии. Уязвимите групи, като например хората с увреждания и мигрантите, страдат най-тежко от последиците от здравната криза. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.2. | Като цяло рецесиите е вероятно да причинят повече страдание поради загуба на доходи на по-бедните, отколкото на по-богатите. Когато обаче икономиката започва пак да расте, по-бедните хора не са първите, които се възстановяват, което означава, че социалните неравенства, причинени например от финансова криза, могат да се усещат в продължение на десетилетия. Увеличаването на неравенството вследствие на настоящата криза би могло да е още по-изострено поради неблагоприятното въздействие на пандемията. Установихме, че заболеваемостта от COVID-19 е най-висока сред най-нуждаещите се хора, което на свой ред може да засегне отрицателно доходите им. За по-бедните хора е по-малко вероятно да бъдат в състояние да работят дистанционно, което се оказа съществен фактор по отношение на загубата на работни места. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Освен това секторите, в които преобладаващо работят хора с ниски доходи (например ресторанти, пътувания, развлекателни дейности), понесоха особено тежък удар (8). Тъй като пандемията ускори автоматизацията и цифровизацията, включително изкуствения интелект, търсенето на висококвалифицирана работна ръка се увеличи, докато нискоквалифицираните работници отпаднаха от пазара на труда (9). Също така е вероятно трайната безработица да има дългосрочни последици, като например загуба на умения, и би могла да възпрепятства реинтегрирането на тези работници в заетостта. Освен това затварянето на училищата и университетите засегна най-силно уязвимите части от обществото. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.3. | Отвъд въздействието на пандемията върху материалното благосъстояние, ЕИСК би искал да подчертае и непропорционалното ѝ въздействие върху безопасността на хората и упражняването на основните им права. Не е тайна, че обектите от системата на здравеопазването и грижите се превърнаха в горещи точки на зараза с голям брой починали, по-специално сред възрастните хора и хората с увреждания. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Болниците, чийто капацитет беше претоварен, въведоха и триажна система, за да определят кой да бъде приет за получаване на спешно лечение и кой не. В някои случаи възникна сериозна дискриминация. Възрастта и уврежданията бяха използвани като оправдание за връщане на пациенти, което ясно показа приоритетите, по които правителствата измерват стойността на различните граждани. От първостепенно значение е това никога повече да не се случва и уязвимите хора да не бъдат третирани като „втора категория“ граждани. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.4. | ЕИСК отбелязва и липсата на висококачествени данни относно разпределението на богатството. Още през 2016 г. обаче в своето проучване за финансите и потреблението на домакинствата ЕЦБ изведе заключението, че в еврозоната разпределението на нетното богатство сред домакинствата е „изкривено в много голяма степен“, доколкото най-заможните 10 % от домакинствата притежават 51,2 % от общото нетно богатство (10). Според други прогнози разпределението на богатството е още по-неравномерно, като според тях делът на най-богатия 1 % от домакинствата от общото богатство достига до 32 %. Голяма е вероятността COVID-19 да задълбочи още повече неравенството по отношение на разпределението на богатството. Като цяло изглежда пандемията стимулира увеличаване на спестяванията. Домакинствата с ниски доходи обаче са свили разходите си в по-малка степен от домакинствата с високи доходи. Поради необходимостта да посрещат базисните нужди за оцеляване, домакинствата с ниски доходи се върнаха по-бързо до равнищата отпреди кризата в сравнение с тези с по-високи доходи (11). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Пандемията засегна непропорционално жените. Вероятността от съкращение, пускане в принудителен отпуск или намаляване на официалното работно време беше по-висока при жените поради няколко причини. Те са по-силно представени в някои професии, които бяха сериозно засегнати от ограничителните мерки, и по-голям дял от тях работят на договори на непълно работно време или с алтернативни схеми на работа. Фирмите са склонни да защитят по-скоро работниците си на постоянен трудов договор. Освен това жените са напуснали работа или са намалили работното си време поради увеличаването на задълженията за грижи за децата вследствие на затварянето на училищата. В допълнение към това пандемията увеличи неравенството между половете по отношение на невъзнаградения домашен труд (12). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | NGEU е предназначен да бъде един от основните инструменти на ЕС за смекчаване на неблагоприятното социално въздействие на кризата посредством укрепване на социалната устойчивост и засилване на заетостта. Успехът му обаче зависи от начина на прилагането му. Важно е различните ресурси да се изразходват ефективно и своевременно, така че възстановяването да може да се осъществи. Освен това ефективното използване на ресурсите ще създаде атмосфера на доверие между държавите членки. В крайна сметка от съществено значение ще бъде NGEU да не се използва просто за продължаване на планирани преди пандемията инвестиции, а и за реагиране по ясен начин чрез въвеждането на реформи с оглед предотвратяване на повторното възникване на най-лошите последици от COVID-19 върху обществата ни. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ЕИСК приветства факта, че социалните цели, и по-специално целта за икономическо, социално и териториално сближаване, са вградени в шестте стълба на инструмента и че критериите за оценка на плановете за възстановяване и устойчивост включват тяхното социално въздействие и държавите членки трябва да обяснят как тези планове допринасят за равенството между половете и равните възможности за всички. ЕИСК изразява загриженост обаче, че социалното измерение може да не е представено по подходящ начин в НПВУ или че определени мерки са обозначени като „социални“, въпреки че не допринасят за социалните цели така, както са посочени в регламента. Към момента вероятността социалните разлики да бъдат разгледани ефективно в НПВУ изглежда малка. За да се гарантира, че всеки НПВУ има силно социално измерение, ЕИСК предлага Комисията да разработи не само методика за докладване на социалните разходи, както е предвидено в член 29, параграф 4 от Регламента за МВУ, но и методика за оценяване на социалното въздействие на предложените в НПВУ структурни реформи. Освен това трябва да се засили допълнително и да се конкретизира акцентът върху справедливото разпределение. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | МВУ следва да се използва за реформи с цел подпомагане на държавите членки да се възстановят от въздействието на пандемията. ЕИСК призовава инвестициите да достигат най-вече до групите, които са били засегнати най-тежко от COVID-19, и следва да се изведат поуки от областите, в които е установено, че хората са пострадали най-много по време на здравната криза. Специални инвестиции следва да бъдат насочени към подпомагане на завръщането на хората към качествена заетост, по-специално жените, младите хора, трайно безработните, хората от етнически малцинства, хората с увреждания и възрастните хора, чийто дял в обществото като цяло вероятно ще расте. Накрая, устойчивостта на пенсионните системи трябва да бъде защитена. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.8.1. | Задължително трябва да се укрепят услугите на общественото здравеопазване и обществените грижи, по-специално в държавите членки, в които беше разкрит голям недостиг поради кризата с COVID-19. ЕИСК счита, че МВУ е уникална възможност за държавите членки да реформират тези видове услуги и да създадат предложения за персонализирана подкрепа за хората в своята общност, включително подкрепа за дейността на личните асистенти и помощта в домашна среда. |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.9. | Освен това трябва да се потвърди, че NGEU позволява да се създават достойни работни места. ЕИСК препоръчва да се приложи политически подход, вече доказан в контекста на европейските структурни фондове, а именно да се обвърже отпускането на средства от МВУ с определени критерии. Например дружествата следва да се възползват от ресурсите на МВУ само ако прилагат колективни споразумения или осигуряват висококачествени работни места въз основа на националните законови и подзаконови актове, произтичащи от споразумението на националните социални партньори, ако се съгласят да намалят броя на несигурните работни места (например срочна, временна заетост, наложена едностранно от работодателя) или ако разполагат със силни институции за съвместно вземане на решения. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Все още предстои да бъдат представени делегираните актове относно набора от показатели за възстановяване и устойчивост и относно методиката за докладване на социалните разходи, включително за децата и младежите. ЕИСК подкрепя изрично призива на Европейския парламент Комисията „да осигури пълна прозрачност по отношение на графика за одобряване“ на тези актове, както и призива за „бързото одобряване на тези делегирани актове преди лятната ваканция“ (13). Много спорове поражда фактът, че спецификациите относно социалните измерения, ще бъдат предоставени след изготвянето и дори след одобрението на НПВУ. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | За съжаление липсва и конкретно условие за изразходване на определена сума от ресурсите по линия на МВУ за социални проекти. Действително делът на разходите, които са пряко свързани със социални цели, е неясен и изглежда, че е доста малък. ЕИСК отправя искане да се изготви ясен доклад за дела и структурата на разходите и проектите, за които се смята, че са насочени към изпълнение на социални цели като цяло, и по-специално към социално сближаване. Освен това трябва да се гарантира, че инвестициите в екологичната и цифровата област и всички други разходи по линия на NGEU се прилагат при зачитане на целите за социална устойчивост. И тук се изисква по-ясна картина на планираните инвестиции. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Фактът, че плановете за възстановяване и устойчивост разчитат на процеса на европейския семестър, специфичните за всяка държава препоръки и предвидените условия, е проблемен, тъй като през изминалите години са формулирани редица спорни препоръки, например по отношение на разходите за здравеопазване или пенсиите. Вместо МВУ да бъде обвързван с европейския семестър, по-подходящо щеше да бъде да се направи ясно разпределение на средства като строго условие, което да гарантира ефективно усвояване на средствата от ЕС. Предвид обвързването на изплащането на средства с изпълнението на специфичните за всяка държава препоръки е още по-важно европейският семестър да бъде реформиран, включително чрез посочване на минимални стандарти за консултации със социалните партньори и гражданското общество, както е очертано в резолюцията на ЕИСК относно участието на организираното гражданско общество в НПВУ (14). Необходимо е и ефективно участие на националните парламенти и Европейския парламент. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.12.1. | В контекста на политиката на сближаване, NGEU и специфичните за всяка държава препоръки ЕИСК силно препоръчва да се разгледат подробно различните аспекти на неравенството и да има стремеж към устойчив, издръжлив и приобщаващ растеж, както и проследяване отблизо на начина, по който са изразходени средствата. Необходимо е да се гарантира, че ползите както от възстановяването, така и от екологичния и цифровия преход се споделят от всички европейци, като същевременно не се забравя нуждата от изпълнението на усилия за борба с цифровото изключване и енергийната бедност, които биха могли да бъдат изострени от прехода. |
| --- | --- |

4.12.1.

| 4.12.2. | ЕИСК приветства акцента върху Европейския стълб на социалните права и набора от социални показатели в процеса на европейския семестър, а следователно и върху NGEU. Въпреки това ЕИСК призовава изрично за тяхното системно интегриране в NGEU и в оценката на националните планове за възстановяване. По-специално ЕИСК посочва положителния сигнал от срещата на високо равнище в Порто, че трябва да излезем извън границите на БВП като мярка за просперитет. NGEU не трябва да бъде оценяван само въз основа на взаимодействието си с европейския семестър, но и да бъде разглеждан като средство за териториално и социално сближаване и за прилагане на съответните програми. |
| --- | --- |

4.12.2.

| 4.13. | Като цяло ЕИСК призовава Европейският съюз да се възползва от уникалната възможност, която дава NGEU, за да ускори и насърчи осъществяването на належащите структурни реформи и да преодолее недостатъците в социалните, икономическите и екологичните политики, както и да приложи насочен към просперитета подход. Предвид дългосрочното въздействие и прилагане на фондовете, ЕИСК препоръчва да се изгради консенсус между политическите партии, социалните заинтересовани страни, предприемачите, профсъюзите и гражданското общество, за да се гарантира в максимална степен успешното осъществяване на тази възможност. ЕИСК счита, че европейските фондове не са просто числа, цели и срокове, а символ на факта, че Европейският съюз има споделена визия за бъдещето. |
| --- | --- |

4.13.

Брюксел, 23 септември 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (OB L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

1

(2)  Участие на организираното гражданско общество в националните планове за възстановяване и устойчивост — Какво работи и какво не? — Европейски икономически и социален комитет (ОВ C 155, 30.4.2021 г., стр. 1).

2

(3)  The nonsense of Next Generation EU net balance calculations (Абсурдът на изчисленията на нетното салдо на NextGenerationEU), Bruegel.

3

(4)  Механизъм за възстановяване и устойчивост, Европейска комисия.

4

(5)  Регламент (ЕС) 2021/1060 на Европейския парламент и на Съвета от 24 юни 2021 г. за установяване на общоприложимите разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд плюс, Кохезионния фонд, Фонда за справедлив преход и Европейския фонд за морско дело, рибарство и аквакултури, както и на финансовите правила за тях и за фонд „Убежище, миграция и интеграция“, фонд „Вътрешна сигурност“ и Инструмента за финансова подкрепа за управлението на границите и визовата политика (OB L 231, 30.6.202 1г., стр. 159).

5

(6)  Механизъм за възстановяване и устойчивост, Европейска комисия.

6

(7)  The great COVID-19 divergence: managing a sustainable and equitable recovery in the European Union (Голямото раздалечаване поради COVID-19: управление на устойчиво и равнопоставено възстановяване в Европейския съюз), Bruegel.

7

(8)  WP-2021-06_30032021.pdf.

8

(9)  Stantcheva_covid19_policy.pdf.

9

(10)  Европейска централна банка, Проучване за финансите и потреблението на домакинствата: резултати от втората вълна, No 18/декември 2016 г.

10

(11)  Stantcheva_covid19_policy.pdf.

11

(12)  Stantcheva_covid19_policy.pdf.

12

(13)  Предложение за резолюция относно правото на информиране на Парламента във връзка с текущата оценка на националните планове за възстановяване и устойчивост.

13

(14)  Участие на организираното гражданско общество в националните планове за възстановяване и устойчивост — Какво работи и какво не? — Европейският икономически и социален комитет?

14

---

| 22.12.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 517/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 517/9

---

Становище на Европейски икономически и социален комитет относно „Укрепване на свободата и плурализма на медиите в Европа“

(становище по собствена инициатива)

(2021/C 517/02)

| Докладчик: | Christian MOOS |
| --- | --- |

Докладчик:

Christian MOOS

| Решение на пленарната асамблея | 20.2.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 32, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 7.9.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 22.9.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 563 |
| Резултат от гласуването | |
| („за“/„против“/„въздържал се“) | 223/2/8 |

Решение на пленарната асамблея

20.2.2020 г.

Правно основание

член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

7.9.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

22.9.2021 г.

Пленарна сесия No

563

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

223/2/8

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Свободата на медиите, включително безопасността и сигурността на журналистите, и плурализмът на медиите са крайъгълните камъни на либералната демокрация, както са се договорили всички държави членки в Договорите за ЕС. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Въпреки че като цяло Европа продължава да бъде континент със свободни и разнообразни медии, развитията в рамките на ЕС са тревожни. Някои държави — членки на ЕС, вече не са либерални демокрации, като поставят независимите медии под политически контрол и активно ограничават плурализма на медиите. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Заплахите за свободата на медиите и влошаващият се плурализъм на медиите не се ограничават до няколко държави членки, а са обща тенденция в целия ЕС. Всички държави членки трябва спешно да предприемат мерки за запазване на свободата и плурализма на медиите. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Тъй като някои държави членки нямат желание да приемат необходимите мерки, задължение на институциите на ЕС е да наложат европейските ценности и да гарантират функционирането на либералната демокрация и върховенството на закона във всички държави — членки на ЕС. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Основните предизвикателства включват гарантирането на безопасността, сигурността и независимостта на журналистите във всички държави членки по всяко време, предпазването на независимите медии от политическо влияние и стъпки срещу намаляването на плурализма на медиите, водено от липса на политическа воля и икономически императиви. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК приветства широкия спектър от доклади и инициативи на Европейския парламент (1) и на Комисията; той обаче подчертава, че постигането на конкретни подобрения по отношение на свободата и плурализма на медиите на национално равнище е основната задача, която предстои, както се подчертава в годишния доклад за 2021 г. на партньорските организации до платформата на Съвета на Европа за насърчаване на защитата на журналистиката и безопасността на журналистите (2). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК призовава Комисията да използва незабавно Регламент (ЕС, Евратом) 2020/2092 на Европейския парламент и на Съвета (3) относно общ режим на обвързаност с условия за защита на бюджета на Съюза, за да реши въпроса със сериозната заплаха за свободата и плурализма на медиите в някои държави членки. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК приветства плана на Комисията да предложи мерки за повишаване на безопасността на журналистите и подчертава необходимостта от законова забрана на стратегическите съдебни производства, насочени срещу участието на обществеността (ССПНСУО). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК призовава Комисията да направи по-прозрачни и справедливи обществените поръчки в медийния сектор и публичната подкрепа за медийните дружества. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Комитетът решително подкрепя плана на Комисията за „европейски законодателен акт за свободата на медиите“, за да разполага Комисията с ефективни правни инструменти за налагане на свободата и плурализма на медиите в рамките на общия пазар. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК счита безпристрастната публична подкрепа за медийните дружества за инвестиция в качествената журналистика по същия начин, по който независимите и безпристрастни обществени радио- и телевизионни дружества са необходим принос за плурализма на медиите. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК предлага създаването на напълно независим европейски обществен радио- и телевизионен оператор. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Комитетът подчертава значението на допълнително развитие на медийната грамотност и подкрепя предложението за създаване на Европейска агенция за подпомагане на медийните умения на гражданите на ЕС чрез образователни програми. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Свободата и плурализма на медиите като предпоставка за демокрация

| 2.1. | Член 19 от Всеобщата декларация за правата на човека (ВДПЧ), член 10, параграф 1 от Европейската конвенция за правата на човека (ЕКПЧ) и член 11, параграф 1 от Хартата на основните права на Европейския съюз (ХОП) гарантират правото на всеки да търси, да получава и да разпространява информация и идеи без намеса на публичните власти и независимо от границите. Независимостта и плурализмът на медиите са от съществено значение за гарантирането на тази свобода на информацията. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Свободата и плурализмът на медиите, гарантирани от член 11, параграф 2 от ХОП, са също и предпоставка за демокрация. Те трябва да бъдат зачитани на всички равнища, така че гражданите на Съюза да могат ефективно да упражняват правото си да участват в неговия демократичен живот, както е посочено в член 10, параграф 3 от Договора за Европейския съюз (ДЕС). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Многообразната медийна среда, заедно с политическите партии и гражданското общество, имат необходим принос за формирането на мнения и намерения в демократичните процеси на вземане на решения. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Независимите медии имат необходим принос за прилагането на принципа на прозрачност, с който институциите на Съюза и други органи са обвързани съгласно член 15 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Като „четвъртата власт“ разследващите журналисти изпълняват ролята на пазител спрямо действията на изпълнителната, законодателната и съдебната власти, както и на частните субекти. Като правят това, те засилват отговорността на избраните вземащи решения лица на всички равнища. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Държавите членки, в които свободата и плурализмът на медиите са ограничени, не са демокрации и нарушават ценностите (член 2 от ДЕС) и целите на ЕС (член 3 от ДЕС). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Въпреки че някои държави — членки на ЕС, продължават да са сред световните водещи в гарантирането на свободата и плурализма на медиите, заплахите за свободата на медиите и влошаващият се плурализъм на медиите не се ограничават до отделни държави — неблагоприятните тенденции са очевидни в различна степен в целия ЕС. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Вътрешното влошаване на свободата и плурализма на медиите подкопава способността на ЕС да подкрепя демокрацията в съседните държави. Неотдавнашните кризи в някои от тези държави показаха, че положението във връзка със свободата и плурализма на медиите и сигурността на журналистите е дори по-лошо. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Някои държави — членки на ЕС, в момента са напуснали кръга да демократичните държави и през последното десетилетие демонстрират най-бързото развитие към автокрация в света. Ограничаването на свободата и плурализма на медиите е характерна черта на това развитие. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Пандемията допълнително ускори това развитие или беше използвана за легитимиране на посегателствата срещу свободата на медиите. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | „Репортери без граници“, Световният индекс за свобода на печата за 2021 г., както и годишните доклади на „Фрийдъм хаус“ и на „Media and Freedom on the Net“ ясно показват, че „ЕС се затруднява да защити ценностите вътре в Съюза“ (4). |
| --- | --- |

2.11.

3.   Заплахи за свободата и плурализма на медиите

3.1.   Заплахата за журналистите

| 3.1.1. | За да изпълняват медиите своята мисия, журналистите трябва да могат да работят безпрепятствено и да бъдат сигурни, че по всяко време са изцяло защитени като хора от страна ЕС и всички негови държави членки. В момента това вече не е така. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | От 2015 г. насам в ЕС най-малко 16 журналисти бяха убити в хода на своята работа или вследствие на нея. Daphne Caruana Galizia, Giorgos Karaivaz, Ján Kuciak и неговата годеница Martina Kušnírová, Lyra McKee, Peter de Vries и техните колеги не трябва да бъдат забравяни. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Журналистите все по-често са изложени на словесни нападки и физически нападения, а по-специално отразяването на протести и демонстрации става все по-опасно, като опасността идва както от демонстрантите, така и от силите на закона и реда. С повече от сто случая, свързани с пандемията, заплахата достигна нови размери в Европа (5). |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | В някои европейски държави извън ЕС положението на журналистите е катастрофално; драстичните развития срещу независимите журналисти в Беларус са много обезпокояващ пример. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Социалните медии и наблюдаваната там групова динамика свалят прага на толерантност по отношение на тормоз и заплахи. Съществуват някои координирани кампании, насочени към възпрепятстване на работата на медиите или на отделни журналисти. Това поставя въпроса за евентуалната необходимост от регулиране на платформите на социалните медии без ограничение на основните свободи. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | За жените журналисти вероятността да станат мишени за словесни нападки и физически нападения е по-голяма отколкото за техните колеги мъже — същото се отнася и за тормоза и заплахите онлайн, които по своя характер често са женомразки, сексуални или мачистки. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | В някои държави членки мерките за борба с дезинформацията и забраните върху клеветата са разработени така, че да могат да бъдат използвани за криминализиране на критичното отразяване и за заплашване на журналисти с хвърляне в затвора или тежки глоби. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Стратегическото съдебно производство, насочено срещу участието на обществеността (ССПНСУО), се използва все по-често за заглушаване на гласа на заинтересованите страни от гражданското общество и журналистите. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Настоящите икономически предизвикателства, с които се сблъскват медийните дружества, доведоха до съкращаване на броя на редовно заетите журналисти. За журналистите на свободна практика, които все по-често са несигурни и уязвими, правните спорове представляват заплаха за поминъка, дори когато подадените искове са необосновани. |
| --- | --- |

3.1.9.

| 3.1.10. | По-специално на местно равнище съществуват безпрецедентни „информационни пустини“ и независимите медии често са заменени с така наречените общински новини — свободни вестници, които се притежават от местни икономически и политически елити и могат да изложат на опасност свободата и плурализма на медиите. |
| --- | --- |

3.1.10.

| 3.1.11. | Целта на заплахите е да се наложи автоцензура. Те подкопават свободата на медиите в Европа. |
| --- | --- |

3.1.11.

3.2.   Заплахи за свободата на медиите

| 3.2.1. | За да функционират медиите свободно, нормативната уредба, която гарантира тяхната свобода и плурализъм, трябва да гарантира, че журналистите и медийните дружества могат да осъществяват дейността си без политическа намеса. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | В редица държави членки съществуват сериозни опасения относно независимостта на медийните регулатори, които в някои случаи служат като фактически инструмент на правителствата за оказване на влияние върху медийната среда. Истински независимите органи за доброволно саморегулиране на медиите могат да бъдат средство за защита на медиите от политическо влияние. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Някои държави членки използват дискриминационно данъчно законодателство и целеви рекламни бюджети, за да оказват влияние върху медиите. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Някои държави членки използваха опасността от разпространяване на дезинформация относно пандемията, за да легитимират ограничения върху свободата на пресата с цел предотвратяване на критичното отразяване на управлението на кризата. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Обществените медии под пряк политически контрол или под непряк политически контрол, осъществяван от надзорни органи, които не се управляват при пълно зачитане на журналистическата свобода, представляват сериозна заплаха за свободата на медиите. Увеличават се опитите за оказване на пряко политическо влияние върху отразяването от страна на независимите медии, както и словесните нападки от страна на политици и съдебните производства срещу критични медии и журналисти. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | В няколко държави членки прекалената близост на медийни предприемачи до правителството или тези, които то е назначило в правителствените служби, както и факта, че медийни дружества с прекомерно голям пазарен дял са собственост на политически партии или държави, водят до значителни ограничения на свободата и плурализма на медиите. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Дори във функциониращи либерални демокрации съществуването на независими и безпристрастни обществени радио- и телевизионни оператори като гаранция за плурализъм на мненията е поставено под въпрос и се отправят призиви за политическо влияние над състава на програмите и над разпространяваното съдържание. |
| --- | --- |

3.2.7.

3.3.   Заплахи за плурализма на медиите

| 3.3.1. | Според мониторинга на плурализма на медиите за 2020 г. (6) през последните три години консолидирането на медийния пазар в ЕС, включително рекламния пазар и каналите за разпространение, се увеличи значително и представлява среден или висок риск за свободата на медиите в целия ЕС. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Промените в моделите на използване на медиите в резултат на цифровата революция поставят под въпрос бизнес моделите на утвърдените медии. Вестниците и малките медии на местно равнище, които са гръбнакът на плурализма на медиите в ЕС, са особено засегнати. Те се превръщат в лесни мишени за политически мотивирана консолидация. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Непрекъснато нарастващото значение на цифровите медии увеличава пазарната сила — и оттам влиянието върху мненията — на големи платформи, които като чуждестранни дружества често заобикалят европейското законодателство. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Икономическите последици от пандемията, по-специално спадът на приходите от реклама, ускоряват текущите промени на медийния пазар и допълнително ограничават плурализма на медиите. |
| --- | --- |

3.3.4.

4.   Препоръки за укрепване на свободата и плурализма на медиите в Европа

4.1.   Общи препоръки

| 4.1.1. | ЕИСК отбелязва, че лица и правителства, които със своите думи или действия хвърлят сянка на съмнение относно свободата или плурализма на медиите, не са подходящи да председателстват институциите на ЕС или техните подготвителни органи, или да представляват Съюза. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Комитетът приветства факта, че с Регламент (ЕС, Евратом) 2020/2092 относно общ режим на обвързаност с условия за защита на бюджета на Съюза се укрепват корективните мерки на инструментариума за върховенството на закона, включително свободата и плурализма на медиите. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | ЕИСК приветства факта, че докладът на Европейската комисия относно върховенството на закона, включително мониторингът по държави относно плурализма и свободата на медиите, и дебатът в Съвета на Европейския съюз също укрепиха превантивните мерки на инструментариума за върховенството на закона в ЕС. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Комитетът призовава за укрепване на ефективността на превантивните мерки чрез включването в бъдещите специфични за всяка държава членка препоръки за реформи в главите по държави от доклада относно върховенството на закона, чието изпълнение ще бъде оценявано в доклада от следващата година. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | ЕИСК се ангажира да превърне защитата на свободата и плурализма на медиите в акцент на Конференцията относно бъдещето на Европа, за да се повиши информираността за значението на това предизвикателство и допълнително да се засили дебатът относно необходимите мерки. |
| --- | --- |

4.1.5.

4.2.   Препоръки относно защитата на журналистите

| 4.2.1. | Комитетът подчертава, че най-добрата защита за журналистите е непреклонното наказателно преследване на всички случаи на тормоз, заплахи и нападения срещу тях. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | ЕИСК призовава Комисията да използва незабавно Регламент (ЕС, Евратом) 2020/2092 относно общ режим на обвързаност с условия за защита на бюджета на Съюза, за да реши въпроса със сериозната заплаха за свободата и плурализма на медиите в някои държави членки. Това без съмнение включва отказа на достъп до европейско финансиране за държави членки, които нарушават свободата на медиите. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Комитетът подкрепя позицията на Европейския парламент (7) за предприемане на действия съгласно член 265 от ДФЕС в случай на бездействие от страна на Комисията. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | ЕИСК приветства плана на Комисията да направи конкретни предложения за последователното изпълнение на Препоръката на Комитета на министрите относно защитата на журналистиката и безопасността на журналистите и другите работещи в медиите лица (8) във всички държави членки и да наблюдава спазването ѝ в рамките на доклада относно върховенството на закона. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Комитетът приветства ангажиментите на Комисията да предоставя финансова подкрепа за проекти във връзка с правна и практическа защита на журналистите и освен това предлага да се обърне внимание на начините за гарантиране, че системите за социална сигурност на държавите членки обхващат професионалните рискове за журналистите, по-специално за тези на свободна практика. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | ЕИСК отбелязва, че органите за сигурност на държавите членки са задължени да защитават журналистите. Комитетът предлага да се засили обучението на полицията за работа с журналисти, с участието на прес-асоциации и организации на журналисти, за да се насърчи обменът на най-добри практики. |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | По отношение на защитата на журналистите срещу тормоз и заплахи онлайн ЕИСК обръща внимание на своето становище относно борбата с незаконното онлайн съдържание (9) и подчертава тяхната особена уязвимост поради ясно видимата им обществена роля. |
| --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.8. | ЕИСК отбелязва, че мерките, които ще бъдат приети, трябва да отделят внимание на равенството между половете и на защитата на журналистите от малцинствата. |
| --- | --- |

4.2.8.

| 4.2.9. | Комитетът признава, че гарантирането на принципа на прозрачност и на правото на свобода на информацията се подобри на равнището на ЕС, но не във всички държави членки. ЕИСК призовава държавите членки стриктно да съблюдават стандартите на ЕС и посочва необходимостта от по-нататъшно подобряване, включително на равнището на ЕС (10). |
| --- | --- |

4.2.9.

| 4.2.10. | Комитетът приветства създаването на експертната група по въпросите на ССПНСУО и плана на Комисията до края на 2021 г. да внесе предложение за защита на журналистите и гражданското общество от ССПНСУО. ЕИСК счита, че законовата забрана на ССПНСУО има предимство пред допълващите мерки за подпомагане на засегнатите лица. |
| --- | --- |

4.2.10.

| 4.2.11. | Комитетът подчертава значението на инициативите от гражданското общество, като например Коалицията срещу ССПНСУО в Европа (CASE) (11), с цел да се защитят журналистите срещу ССПНСУО, и призовава за по-голяма подкрепа от ЕС. |
| --- | --- |

4.2.11.

| 4.2.12. | ЕИСК отбелязва във връзка със ССПНСУО, че разпоредбите на регламентите Брюксел I (12) и Рим II (13) не трябва да водят до намаляване на правната закрила чрез избора на юрисдикция за неоснователни съдебни дела (туризъм с цел дело за клевета). Комитетът подчертава, че е необходимо този въпрос да се има предвид при предстоящия преглед на двата регламента. |
| --- | --- |

4.2.12.

4.3.   Препоръки за укрепване на независимостта на медиите

| 4.3.1. | ЕИСК призовава Комисията да допълни методологията за доклада относно върховенството на закона с оценка на независимостта на държавното и общественото радио- и телевизионно разпространение. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Комитетът отбелязва, че ефективното наказателно преследване на корупцията позволява известна защита срещу правителствена намеса в медиите, и затова призовава Комисията в допълнение към прилагането на стандарти за борба с корупцията да предприеме всички необходими мерки, независимо от политическите съображения, за да се гарантира, че средства от новата многогодишна финансова рамка и от инструмента NextGenerationEU за възстановяване не се използват за намаляване на плурализма на медиите или за други форми на корупция. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | ЕИСК призовава всички държави членки да създадат национални регистри за прозрачност по подобие на европейския регистър за прозрачност, тъй като те правят прозрачни контактите между политиците и медийните предприемачи. Регистрите за прозрачност следва да бъдат включени в многостепенен регистър за прозрачност за целия ЕС. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Комитетът призовава Комисията да проучи дали пилотен проект за създаването на обществено достъпна база данни за информация относно собствеността в медийната икономика може да бъде разработен по такъв начин, че да включва информация относно подкрепата и възлагането с договор на медийни дружества от страна на ЕС, негови държави членки, регионални и местни власти, публичноправни организации, публични и частни предприятия, в които един или повече от тези субекти притежават мажоритарен пакет от акции с право на глас. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | ЕИСК призовава Комисията да внесе предложение за минимални стандарти за целия ЕС за всички обществени поръчки и за подпомагането на медийни дружества от посочените в параграф 4.3.4 субекти. |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | Комитетът приветства предложенията на Комисията за борба с дезинформацията изобщо (14) и в частност във връзка с COVID-19 в социалните медии (15), но посочва риска, че държавите членки може да използват борбата с дезинформацията, за да оправдават ограничаването на свободата на медиите. Явленията дезинформация и слово на омразата трябва спешно да бъдат разгледани задълбочено, включително и в последващи становища на ЕИСК. |
| --- | --- |

4.3.6.

4.4.   Препоръки за укрепване на плурализма на медиите

| 4.4.1. | ЕИСК изразява критично отношение към факта, че в доклада на Комисията за върховенството на закона въпросът за пазарния плурализъм се принизява до въпроса за прозрачността на собствеността на медиите и се пренебрегва степента на пазарна консолидация. Комитетът призовава Комисията да адаптира методологията на доклада, за да се отразява в бъдеще по-добре степента, до която плурализмът на медиите е изложен на риск във всички държави членки. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | ЕИСК приветства плана за действие на Комисията относно „Европейските медии в цифровото десетилетие“ (16) и целта му да се запазят информационните медии като обществено благо, по-специално предоставянето на европейска подкрепа, за да се предотврати намаляването на плурализма на медиите като последица от пандемията. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Комитетът подчертава, че качествената журналистика изисква устойчива икономическа база и призовава за продължаване на подкрепата от ЕС за медийните дружества като инвестиция в добра журналистика. Инвестициите ще послужат за прекратяване на процеса на консолидация в медийния сектор, която заплашва плурализма на медийния пазар. Това не изключва способността на медийните дружества да закупуват законно други медии или да изграждат стратегически съюзи, тъй като икономически устойчивите медийни дружества са гарант за тяхната независимост дотолкова, доколкото се спазва принципът на прозрачност и не се създават монополи. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | ЕИСК отбелязва, че стойността на медийните дружества е в техния плурализъм и че създаването на „национални първенци“ разрушава тази стойност, което е нещо, което отличава медиите и творческите отрасли от други сектори на икономиката. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Свиването на пространството за независимите медии изисква механизми за спешна публична и частна подкрепа, за да се запази журналистиката като обществено благо. Необходими са повече научни изследвания за ефикасни механизми за публична подкрепа, които гарантират независими критерии и иновативни устойчиви бизнес модели за журналистика в обществен интерес. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | Комитетът решително подкрепя плана на Комисията за „европейски законодателен акт за свободата на медиите“, за да разполага Комисията с ефективни правни инструменти за прилагане на свободата и плурализма на медиите във всички държави —членки на ЕС. ЕИСК призовава Комисията да проучи как европейското законодателство в областта на конкуренцията може да се разгърне и развие, за да се преустанови по-нататъшната консолидация на медийния пазар, по-специално водената от националните правителства консолидация, за да се избегне създаването на медийни монополи на националните медийни пазари в ЕС, особено от правителствата или свързани с тях субекти. |
| --- | --- |

4.4.6.

| 4.4.7. | Комитетът обръща внимание на своето становище относно инициативата на Комисията за обща система на данък върху цифровите услуги, начисляван върху приходите от предоставянето на някои цифрови услуги (17), и отбелязва, че този данък вероятно ще компенсира нарушенията на конкуренцията между традиционните и цифровите медии (особено чуждестранните). |
| --- | --- |

4.4.7.

| 4.4.8. | ЕИСК подчертава значението на независимата и обективна обществена услуга радио- и телевизионно разпространение за гарантирането на плурализма на медиите и обръща внимание към споразумението в Протокол No 29 към ДЕС. |
| --- | --- |

4.4.8.

| 4.4.9. | Комитетът отбелязва, че свободният пазар не може да предоставя медийни услуги в областта на радио- и телевизионното разпространение в целия ЕС и поради това призовава за създаването на европейски обществен радио- и телевизионен разпространител. |
| --- | --- |

4.4.9.

| 4.4.10. | Във всички случаи, в които свободният пазар не е в състояние да гарантира плурализъм на медиите, ЕИСК счита независимата и обективна обществена услуга радио- и телевизионно разпространение като модел за неговото гарантиране, включително в медиите онлайн и в печатните медии. |
| --- | --- |

4.4.10.

| 4.4.11. | Комитетът подчертава, че достъпът без пречки до медиите е основна част от свободата на медиите и изразява безпокойство от увеличените форми на пряка или непряка дискриминация въз основа на увреждане в медиите. ЕИСК призовава за приемането на законодателство за премахване на ограничителните практики, които имат ефект на намаляване или неутрализиране на участието на дадено лице в свободата и плурализма на медиите. |
| --- | --- |

4.4.11.

4.5.   Препоръки за засилване на медийната грамотност

| 4.5.1. | Комитетът приветства многобройните предложения на Комисията за засилване на медийната грамотност на гражданите (18), с особен акцент върху цифровите умения. Това е от изключително значение, за да се подобри устойчивостта на гражданите към дезинформация. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | ЕИСК подкрепя предложението за създаване на „Европейска агенция за гражданско образование“, за да се подпомогнат медийните умения на гражданите на ЕС чрез образователни програми. Комитетът призовава Комисията да проучи възможността за своевременно създаване на такава централна институция и да гарантира, че една от задачите ѝ е предоставянето на обучение за работа с медиите, особено с цифровите медии. |
| --- | --- |

4.5.2.

Брюксел, 22 септември 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Доклад на Magdalena Adamowicz, член на ЕП, ЕП — Резолюция на Европейския парламент от 25 ноември 2020 г. относно „Укрепването на свободата на медиите: защита на журналистите в Европа, слово на омразата, дезинформация и роля на платформите“ (ОВ C 425, 20.10.2021 г., стр. 28).

1

(2)  https://www.coe.int/en/web/media-freedom.

2

(3)  Регламент (ЕС,Евратом) 2020/2092 на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2020 г. относно общ режим на обвързаност с условия за защита на бюджета на Съюза (OB L 433 I , 22.12.2020 г., стр. 1).

3

(4)  Репортери без граници: Световен индекс за свобода на печата за 2021 г., https://rsf.org/en/ranking (достъп: 24 май 2021 г.).

4

(5)  Международен институт по печата: COVID-19: Брой нарушения на свободата на медиите по региони, https://ipi.media/covid19-media-freedom-monitoring/ (достъп: 8 април 2021 г.).

5

(6)  Elda Brogi и др. 2020: Monitoring Media Pluralism in the Digital Age (2020 г.: наблюдение на плурализма на медиите в цифровата ера). Прилагане на мониторинга на плурализма на медиите в Европейския съюз, Албания и Турция през периода 2018—2019 г., Fiesole, стр. 50.

6

(7)  P9_TA(2021)0103.

7

(8)  CM/Rec(2016)4.

8

(9)  ОВ C 237, 6.7.2018 г., стр. 19.

9

(10)  ОВ C 487, 28.12.2016 г., стp. 51; ОВ C 13, 15.1.2016 г., стp. 192.

10

(11)  https://www.the-case.eu.

11

(12)  Регламент (ЕС) No 1215/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 12 декември 2012 г. относно компетентността, признаването и изпълнението на съдебни решения по граждански и търговски дела (ОВ L 351, 20.2.2012 г., стр. 1).

12

(13)  Регламент (ЕО) No 864/2007 на Европейския парламент и на Съвета от 11 юли 2007 г. относно приложимото право към извъндоговорни задължения (Рим II) (ОВ L 199, 31.7.2007 г., стр. 40).

13

(14)  COM(2020) 790 final.

14

(15)  JOIN(2020) 8 final.

15

(16)  COM(2020) 784 final.

16

(17)  ОВ C 367, 10.10.2018 г., стр. 73.

17

(18)  JOIN(2020) 8 final; COM(2020) 624 final; COM(2020) 784 final; COM(2020) 790 final.

18

---

| 22.12.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 517/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 517/16

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Спешни мерки в подкрепа на заетостта и доходите по време на пандемичната криза“

(становище по собствена инициатива)

(2021/C 517/03)

| Докладчик: | Cinzia DEL RIO |
| --- | --- |

Докладчик:

Cinzia DEL RIO

| Решение на Пленарната асамблея | 26.4.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 32, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 7.9.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 22.9.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 563 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 211/1/4 |

Решение на Пленарната асамблея

26.4.2021 г.

Правно основание

член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

7.9.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

22.9.2021 г.

Пленарна сесия No

563

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

211/1/4

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК одобрява стратегията на ЕС за справяне с пандемичната криза, за даване на нов тласък и укрепване на икономическите, социалните и здравните системи на държавите членки и за защита на производствената система, заетостта и подпомагането на доходите на физическите лица. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК подкрепя създаването на SURE като иновативен финансов инструмент за европейска солидарност с цел запазване на работните места, подпомагане на доходите на работниците и подкрепа за предприятията, както и инструмент за интеграция и социално-икономическа устойчивост в ЕС. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК подчертава социалната стойност на SURE, който чрез емитирането на облигации за финансиране на инициативи със социални цели вече извършва действия, предвидени в механизма Next Generation EU. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК приветства действието на SURE, който, чрез финансирането на схемите за намаляване на работното време, на форми на подпомагане на доходите и подкрепа на бизнеса, защити една четвърт от цялото работещо население, като запази работните места и производствения капацитет на предприятията и оказа положително въздействие върху икономиката и пазара на труда. Отбелязва се обаче, че тези данни не подчертават в достатъчна степен индивидуалните мерки, финансирани от различните държави, техните вноски и категориите работници, обхванати от помощта. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК предлага да се създаде обсерватория за функционирането на SURE през целия му срок на действие, с участието на социалните партньори и други организации на гражданското общество, с цел наблюдение и оценка на въздействието на финансираните мерки в отделните държави, включително с оглед на определянето на модели, които да са валидни за бъдещото развитие на системите за намаляване на работното време и подкрепа на доходите в подобни кризисни ситуации. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | По време на икономическа криза бързината на вземане на решения и на избор е определящ фактор. Поради тази причина ЕИСК оценява бързината, с която Европейската комисия създаде SURE и приключи в кратък срок преговорите с държавите членки, което показа способност да се отговори на сериозността на кризата. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК препоръчва използването на SURE да се съчетае с активни политики по отношение на пазара на труда и с програми за професионално обучение и преквалификация, насочени към създаване на стабилна и качествена заетост, борба с формите на бедност на работещите, както и с формите на разпокъсан и нестабилен труд, които не предоставят никакви гаранции за адекватна социална сигурност и засягат и обществените системи за социална закрила. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК счита, че SURE е един от подходящите инструменти за осигуряване на стимули за работодателите да задържат работници въпреки намаляването на производствената дейност. Мерките за предназначение на част от работното време за обучение могат да бъдат насърчавани чрез колективни трудови договори. Това позволява на предприятията да адаптират уменията на своите работници, чрез предназначаване на част от работното време за обучение, като възнаграждението на персонала, който преминава обучение, се поема от SURE. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК подчертава необходимостта от последователно определяне и допълване на европейското социално измерение, като същевременно се гарантира конкурентоспособността на Европа в световен план, включително с оглед на новите предизвикателства на зеления и цифровия преход, като се вземат предвид мерките, набелязани в плана за действие на Европейския стълб на социалните права, включително интервенциите и инвестициите в подкрепа на политиките в областта на заетостта, на обучението и активните политики на пазара на труда. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК подкрепя съобщението на ЕК за суспендиране на общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж и призовава да се премине към преразгледана и уравновесена рамка за икономическо управление, насочена към насърчаване на инвестициите в производството. От съществено значение ще бъде да се помогне на държавите членки да поставят публичните си финанси на устойчива основа, като по този начин се укрепи доверието в инвестициите. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК счита, че одобрението и участието на социалните партньори носят добавена стойност на европейските и националните политики. Поради това тяхното участие и в дейностите, съфинансирани от SURE, е от решаващо значение, като се акцентира и върху колективното договаряне в конкретните сектори, които са най-силно засегнати от кризата. От решаващо значение е обаче ролята на социалните партньори да бъде съществена и легитимна, а не формална. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК признава напълно положителните резултати от SURE, изтъкнати в доклада на Комисията от март 2021 г., и се присъединява към предложението за неговото стабилизиране в подкрепа на работниците и предприятията като инструмент за интеграция и социално-икономическа устойчивост на ЕС по време на криза като настоящата, също и след наблюдението и оценката на Обсерваторията за функционирането на SURE, която ЕИСК предлага да бъде създадена. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК приветства Препоръка (ЕС) 2021/402 на Комисията (1) (ЕАПЗ), в която се възприема стратегическият подход за постепенно преминаване от спешните мерки, предприети по време на пандемията, към новите мерки, необходими за осигуряване на придружено от създаването на работни места възстановяване, по-специално активни политики по заетостта, като стимули за временно наемане на работа на хора от уязвимите групи, възможности за повишаване на квалификацията и за преквалификация и подкрепа за предприемачестното, включително за социалната икономика. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Въведение

| 2.1. | Европейската икономика пострада сериозно от продължаващата пандемия. ЕИСК приветства икономическите и социалните мерки, въведени от ЕС с извънредни инструменти за справяне с последиците от пандемичната криза, тъй като те представляват чудесна възможност за преначертаване на една по-справедлива и основана в по-голяма степен на солидарност Европа, конкурентоспособна социална пазарна икономика, както и за справяне с новите предизвикателства, свързани със зеления и цифровия преход. Тези инструменти, в допълнение към плана Next Generation EU са:






  — | национални мерки, предприети като част от гъвкавостта на бюджетните правила на ЕС; |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

национални мерки, предприети като част от гъвкавостта на бюджетните правила на ЕС;

| — | национални мерки за подкрепа на ликвидността, одобрени съгласно временни и гъвкави правила за държавна помощ; |
| --- | --- |

—

национални мерки за подкрепа на ликвидността, одобрени съгласно временни и гъвкави правила за държавна помощ;

| — | укрепване на кредитните линии, гарантирани от Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) за предприятията, чрез създаването на нов гаранционен фонд; |
| --- | --- |

—

укрепване на кредитните линии, гарантирани от Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) за предприятията, чрез създаването на нов гаранционен фонд;

| — | Европейският механизъм за стабилност (ЕМС), въведен чрез изменения на Договора от Лисабон с цел предоставяне на безусловни заеми в областта на здравеопазването; |
| --- | --- |

—

Европейският механизъм за стабилност (ЕМС), въведен чрез изменения на Договора от Лисабон с цел предоставяне на безусловни заеми в областта на здравеопазването;

| — | Европейският инструмент за временна подкрепа с цел смекчаване на рисковете от безработица при извънредни обстоятелства (SURE). |
| --- | --- |

—

Европейският инструмент за временна подкрепа с цел смекчаване на рисковете от безработица при извънредни обстоятелства (SURE).

| 2.2. | Целта на настоящото становище е да се анализира въздействието на спешните мерки за ограничаване на безработицата, да се подпомогнат доходите и подкрепят предприятията, като се обърне специално внимание на инструмента SURE. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | До април 2020 г. над 50 милиона работници в различни европейски държави бяха включени в програми за намаляване на работното време (2) или подобни мерки, създадени ad hoc за справяне с временната частична или пълна загуба на работно време. Eurofound е регистрирал 500 мерки, повечето от които са насочени към помощ за предприятията (35 %), подпомагане на доходите (в допълнение към мерките за намаляване на работното време, 20 %) и към защита на заетостта (13 %) (3). Предприятията, работещи в областта на производството, търговията, услугите, туризма и културата бяха засегнати в най-голяма степен от кризата (4). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Различните форми на обезщетения за подпомагане за часовете от работното време, в които не е полаган труд, съществуващи в повечето европейски държави, са най-използваният инструмент за защита на работните места в периодите на икономическа криза, тъй като оказват положително въздействие върху работниците и предприятията. В своя доклад от 2020 г. относно представянето на програмата SURE Европейската комисия подчертава, че „като избягват съкращенията, схемите за работа с намалено работно време могат да предотвратят по-сериозно и трайно отрицателно въздействие върху икономиката и пазара на труда в държавите членки. Това спомага за поддържане на доходите на семействата и запазване на производствените мощности и човешкия капитал на предприятията и икономиката като цяло“ (5). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | В държавите, в които такива програми вече съществуват, правителствата предприеха ad hoc мерки за улесняване на достъпа, критериите за допустимост, разширяване на обхвата и увеличаване на икономическата подкрепа, но с големи различия между отделните държави (6). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Тези мерки позволиха на предприятията да покрият намаляването на работното време в съответствие с намаляването на икономическата активност при ограничени или несъществуващи разходи, като значително намалиха броя на изложените на риск работни места поради липса на ликвидност. В редица държави — членки на ЕС, някои категории работници, заемащи нетипични работни места, останаха изключени от подкрепа, по-специално работници на временни договори, а в някои случаи дори работници, наети чрез агенции, и работници на срочни договори, докато в други държави публичната помощ беше разширена, за да обхване и някои форми на самостоятелна заетост (7). В държавите се наблюдават и различни начини и критерии за достъп до тези субсидии, свързани с обхвата, бенефициерите, продължителността и др. (8). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Схемите за намаляване на работното време спомогнаха за предотвратяване на прекъсването на трудовото правоотношение, което е много скъпо за предприятията и работниците. През второто тримесечие на 2020 г. тези мерки за запазване на работни места намалиха значително загубата на работни места в държавите от ОИСР, според оценките от 12 % на 4 %. В ЕС данните показват, че през второто тримесечие на 2020 г. официално наетите работници с договор за нула часове, са се удвоили до 17 % в сравнение със същия период през 2019 г. (9) |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Трябва да се вземе предвид въздействието на кризата със заетостта върху жените и младите хора, които често се наемат на нетипични договори и нископлатени работни места и са по-изложени на нестабилна заетост, която не предоставя никакви гаранции за адекватна соцеална сигурност. Освен това те представляват много голям дял от работната сила в секторите на туризма, хотелиерството и ресторантьорството, които са особено засегнати, както и в областта на културата и забавленията, в нестопанския сектор и социалните услуги. Икономическото възстановяване ще трябва да включва и конкретни реформи и мерки, съгласувани със социалните партньори за преодоляване на неравенството по отношение на пол и възраст, което съществуваше преди настоящата криза, и да въведе мерки в краткосрочен, средносрочен и дългосрочен план (10). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | В допълнение към мерките в подкрепа на намаляването на работното време няколко държави приеха мерки за защита срещу уволнение в дружества, получаващи публична подкрепа за фонда за обезщетения при частична безработица, както за избягване на злоупотреби по време на кризата, а също и за създаване на условия за използване на национални и европейски публични помощи, които трябва да служат за избягване на уволненията и за временна подкрепа на предприятията до възстановяването им. В някои държави самите колективни трудови договори предвиждат забрана за уволнения в случай на публична помощ (11). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Колективното договаряне със специфични споразумения и протоколи изигра важна роля както за изправянето пред и управлението на извънредната здравна ситуация на работното място, така и за въвеждането на ad hoc договорни споразумения по време на пандемията, като промени организацията и условията на труд (напр. в Германия, Франция, Италия, Швеция, Испания, Австрия, Дания). В някои държави бяха приети и други форми на подкрепа на предприятията (мораториум върху ипотеките, отлагане или спиране на плащането на данъци, наеми или социалноосигурителни вноски), които забавят ангажиментите за плащане и са създадени за да подкрепят предприятията, по-специално МСП, или самостоятелно заетите лица с цел запазване на работните места и осигуряване на ликвидност в краткосрочен план. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Характеристики, регулиране и първи резултати от SURE

| 3.1. | Европейският инструмент SURE е временен фонд, предоставящ финансова помощ под формата на заеми при преференциални условия в размер до 100 милиарда евро на държавите членки за борба с безработицата, подпомагане на доходите на всички работници и намаляването на работното време. Фондът ще продължи да функционира до 31 декември 2022 г. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Облигациите, емитирани за пръв път от Европейската комисия в рамките на инструмента SURE, са „социални облигации“, които гарантират на тези, които инвестират в такива облигации, че мобилизираните средства действително са предназначени за социални цели. Търсенето беше 10 пъти по-високо от предлагането и осигури конкурентна възвращаемост на пазара. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | След въвеждането му над 90 % от общия пакет бяха разпределени от Съвета към 19 държави членки, въз основа на предложения на Комисията (12). 15 от тях са го използвали за подпомагане на финансирането на схеми за работа с намалено работно време или подобни мерки, а 14 държави са финансирали и мерки в подкрепа на самостоятелно заетите лица. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Някои държави не кандидатстваха за средства от инструмента SURE. Причините, посочени от правителствата, са различни: в някои държави наличните национални средства са били достатъчни за покриване на допълнителните публични разходи, свързани с увеличаването на безработицата; търсенето на допълнителни ресурси на пазара би било също толкова благоприятно; в други случаи изборът се дължи на разходите, свързани с административните процедури за достъп до SURE; някои страни използваха временните мерки, въведени от ЕК по отношение на гъвкавостта на бюджетите и държавните помощи (13). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Въз основа на докладите, предоставени от държавите членки, в доклада си от март 2021 г. (14) ЕК оценява, че през 2020 г. SURE е подпомогнал между 25 и 30 милиона работници, което представлява една четвърт от цялото заето население в държавите членки бенефициери. Това са около 21,5 милиона служители и 5 милиона самостоятелно заети лица. Освен това между 1,5 милиона и 2,5 милиона предприятия са се възползвали от този механизъм, което представлява 12—16 % от предприятията в държавите членки бенефициери (15). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | В доклада се подчертава, че схемите за публично подпомагане, финансирани от SURE, водят до намаляване на разходите за труд за предприятията и предлагат алтернативно подпомагане на доходите на домакинствата, с по-добри резултати в сравнение с традиционните обезщетения за безработица. Освен това ЕК подчертава, че схемите за подпомагане на заетостта са по-ефективни в държави, които вече са разполагали с национални схеми за помощ, за да смекчат въздействието на безработицата. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | До края на 2020 г. вече са извършени 80 % от общо планираните публични разходи за допустимите мерки. Почти всички държави членки вече са изразходвали или планират да изразходват общата сума, отпусната по линия на SURE. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Благодарение на високия кредитен рейтинг на ЕК държавите членки спестиха около 5,8 млрд. евро лихви чрез използване на инструмента SURE в сравнение с това, което би трябвало да платят ако самите те бяха емитирали суверенен дълг. Бъдещите плащания вероятно ще доведат до допълнителни икономии. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Общи бележки

| 4.1. | ЕИСК одобрява стратегията на ЕС за справяне с пандемичната криза, за даване на нов тласък и укрепване на икономическите, социалните и здравните системи на държавите членки и за защита на заетостта, ЕИСК счита, че стратегията ще може да оформи и да доизгради европейското социално измерение, като същевременно гарантира конкурентоспособността на Европа в световен план. В плана за действие за прилагането на Европейския стълб на социалните права се определят мерките, които трябва да бъдат предприети за насърчаване на инвестициите, необходими за устойчив и приобщаващ растеж. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕИСК многократно е подчертавал необходимостта от постигане на по-голямо икономическо и социално сближаване в ЕС, за да се засили конкурентоспособността на европейската социална пазарна икономика и да се гарантира, че всички граждани могат да се възползват пълноценно от правата си и да подкрепят изграждането на пазар на труда, който е в състояние да отчита текущите промени с действия и стратегии, отговарящи на Европейския стълб на социалните права и на зеления и цифровия преход. От съществено значение е държавите членки да използват пълноценно подкрепата, която получават от Механизма за възстановяване и устойчивост (16). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Важно е да се подпомогнат растежът и производителността на устойчивите предприятия, включително на МСП и микропредприятията. SURE е един от подходящите инструменти за осигуряване на стимули за работодателите да задържат работници въпреки намаляването на производствената дейност. Трябва да се насърчават и колективните споразумения за нови форми на преобразуване на работното време, насочени към достъп до курсове за обучение, както и мерки за подпомагане на дружествата да запазят работните си места, компетенциите и доходите си. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | SURE е ключов инструмент за защита на работниците и смекчаване на тежкото социално-икономическо въздействие на пандемията върху системата на заетостта, тъй като от една страна се оказва финансова подкрепа на националните схеми за намаляване на работно време и подобни мерки, включително при постоянни трудови правоотношения, като се защитават работните места и се ограничават безработицата и загубата на доходи на работниците, а от друга страна, се помага на предприятията за разходите за обезщетения за безработица и социалноосигурителни вноски, които до голяма степен се покриват от публични средства чрез спешни мерки. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ЕИСК оценява бързината на изготвянето на предложението на ЕК за създаване на SURE и незабавните преговори с държавите членки, които приключиха за няколко седмици. Чрез SURE се подчертава значението на краткосрочни програми за намаляване на работното време и за подпомагане на доходите и държавите членки се насърчават да ги използват. Една от целите на европейския семестър в средносрочен и дългосрочен план е насърчаването на инвестициите, насочени към пълна и стабилна заетост и борбата с новите форми на бедност, включително чрез социално устойчиви структурни реформи. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК счита, че е важно да се предоставя финансова подкрепа под формата на заеми при преференциални условия, отпускани от ЕС на държавите членки, и приветства факта, че емитираните от ЕК облигации са „социални облигации“ за конкретни цели. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Финансирането на схемите за намаляване на работното време и на формите на подпомагане на доходите оказва положително въздействие върху икономиката като цяло, тъй като отношенията между работодателите и работниците се запазват, което спомага за запазването на уменията на работниците и производствения капацитет на предприятията и предотвратява допълнителното отрицателно и трайно въздействие на пандемията върху икономиката и пазара на труда. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ЕИСК счита, че създаването на SURE е още една стъпка към солидарна система в ЕС, зачитаща принципите на субсидиарност и пропорционалност, тъй като това е форма на европейски защитен актив, който може да бъде подсилен с европейските облигации, които ще се използват за финансиране на програмата Next Generation EU (17). ЕИСК подчертава, че важно предимство на SURE е да покаже, че ако е необходимо, ЕС може да създаде капацитет за кредитиране и да издаде „общ сигурен актив“ по общностния метод, а не чрез междуправителствени споразумения, както за ЕМС и ЕИФС. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | ЕИСК призовава за преразглеждане на процедурите за подпомагане и достъп до финансиране по линия на SURE с цел опростяване на административните процедури и механизмите за докладване. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | ЕИСК препоръчва да се съчетае използването на SURE с активни публични политики и професионално обучение и преквалификация както за работниците, така и за предприятията (18). В този контекст се подновява дебатът за това как да се повиши ефективността на службите по заетостта дори по време на криза. По време на периоди на принудително намаляване на работното време трябва да се насърчават курсове за обучение за преквалификация или за придружителни мерки за преход към нови възможности за квалифицирана и стабилна заетост. За съжаление примерите за активни политики в този контекст са по-скоро скромни (19). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | ЕИСК счита, че мерките по SURE в отделните държави членки би трябвало да гарантират, че са обхванати всички служители и всички видове самостоятелна и нетипична заетост, характерна в особена степен за младите хора. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | От малкото налични данни личи, че социалните партньори не са били поканени за активно участие нито от европейските институции, нито от националните институции в подобряването на използването на SURE; ЕИСК препоръчва да се предвиди стабилен механизъм за консултации. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | ЕИСК взе под внимание прогнозите относно хората и предприятията, които ползват подкрепа по линия на SURE (20), но отбелязва, че тези данни не подчертават в достатъчна степен какви са били отделните мерки, финансирани от различните държави, и съответните им вноски, нито въздействието, което те са оказали върху устойчивостта с цел смекчаване на рисковете от безработица и защита на доходите. |
| --- | --- |

4.13.

5.   Конкретни бележки — Какво е въздействието?

| 5.1. | Пандемичната криза оказа натиск върху икономическите, социалните и здравните системи на ЕС и засегна живота на хората и дейността на предприятията, като увеличи неравенствата в рамките на всяка държава, а в някои случаи и между отделните държави. Поради тази причина ЕИСК посочва, че е необходимо европейското социално измерение да бъде определено и допълнено по по-завършен и последователен начин, като се вземат предвид мерките, набелязани в плана за действие на Европейския стълб на социалните права, и същевременно се гарантира конкурентоспособността на Европа в световен план. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | ЕИСК вече подчерта (21) необходимостта от възобновяване на процеса на преразглеждане на рамката на ЕС за икономическо управление, което беше преустановено до 2022 г. със съобщението на Комисията от 20 март 2020 г. (22) ЕИСК подкрепя това съобщение, в което се изразява намерение да се вземе решение за бъдещо дезактивиране на общата клауза за дерогация на Пакта за стабилност и растеж въз основа на цялостна оценка на икономическите резултати на базата на количествени критерии. Поради тази причина ЕИСК призовава да се премине към преразгледана и уравновесена рамка за икономическо управление, насочена към просперитет, за предпочитане с опростени правила и намалена процикличност, отразяваща обстановката след пандемията. От съществено значение ще бъде да се помогне на държавите членки да поставят публичните си финанси на устойчива основа и по този начин да се укрепи доверието в инвестициите. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Сред мерките в икономическия и социален пакет за противодействие на последиците от пандемията ЕИСК подкрепя приемането на SURE като иновативен финансов инструмент за европейска солидарност, който, като вече извършва действия, предвидени от механизма Next Generation EU, за пръв път емитира облигации за социални цели. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | SURE се доказа като мрежа за сигурност и защита на съществуващите работни места и запазване на предприятията, под различните форми и в съответствие с националните правомощия за закрила. Необходимо е, обаче, мерките за социална закрила, приети по линия на SURE, да бъдат придружени от активни политики по отношение на пазара на труда за създаване на качествена и стабилна заетост и системи за приспособяване на уменията, като се води борба с формите на бедност сред хората, които работят, сред работещите на разпокъсана и нестабилна заетост, които не предоставят никакви гаранции за адекватна социална сигурност и засягат и обществените системи за социална закрила. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | ЕИСК оценява препоръката на Европейската комисия „EASE“, приета като част от прилягането на Европейския стълб на социалните права и насочена към активна подкрепа за заетостта след кризата с COVID-19. Подчертава стратегическия си подход за постепенно преминаване от спешни мерки, предприети по време на пандемията, към нови мерки, необходими за осигуряване на възстановяване, характеризиращо се с висока заетост, особено в екологичния и цифровия сектор. Ефективните политики за насърчаване на създаването на качествени работни места и на прехода от едно работно място към друго следва да бъдат придружени от добре функциониращи служби по заетостта, които предоставят съобразена с нуждите подкрепа за търсещите работа, по-специално младите хора, жените и социалните предприемачи. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | За ЕИСК одобрението и участието на социалните партньори е ценност, поради което привличането им за участие както на европейско, така и на национално равнище в обсъждането, ангажираността с и договаряне на дейностите, съфинансирани от SURE е от решаващо значение, като се акцентира и върху колективното договаряне в конкретни сектори, които са най-силно засегнати от кризата. От решаващо значение е обаче ролята на социалните партньори да бъде съществена и легитимна, а не формална. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | ЕИСК счита, че е добре да се отбележи колко важно е ресурсите на SURE да се използват за финансиране и на мерки за ограничаване на разпространението на вируса на работното място, с помощта на мерки и действия за предотвратяване и защита на безопасността и здравето, като се намалят разходите на дружествата за адаптиране на производството към протоколите за безопасност. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | ЕИСК предлага да се създаде обсерватория за функционирането на SURE през целия му срок на действие, отворена за активното участие на социалните партньори и организациите на гражданското общество, с цел наблюдение и оценка на въздействието на финансираните мерки, като се анализират най-добрите практики и схеми за защита, осъществени в отделните държави, с оглед набелязването на модели, които са валидни и за бъдещото развитие на системите за намаляване на работното време и подпомагане на доходите в кризисни ситуации. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | ЕИСК признава изцяло положителните резултати от SURE, изтъкнати в доклада на Комисията от март 2021 г. Програмата SURE отговаря на временни критерии за оказване на подкрепа на държавите членки, с цел да се помогне на работниците и предприятията да преодолеят кризата, да спасят работни места и да проправят пътя за икономическо и социално възстановяване. ЕИСК подкрепя предложението за стабилизиране на SURE в подкрепа на работниците и предприятията като инструмент за интеграция и социално-икономическа устойчивост на ЕС по време на криза като настоящата, също и след наблюдението и оценката на Обсерваторията за функционирането на SURE. Това предложение е резултат от дебата с участието на правителства, социални и икономически партньори, организации на гражданското общество, представители на академичните среди и учени от различни европейски държави, както и в рамките на самата Комисия (23). |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | В случай на икономическа криза ЕИСК призовава европейските институции да играят по-ефективна и подкрепяща роля в социалните въпроси, по-специално чрез регулиране и финансиране на мерки в подкрепа на работниците и предприятията. Европейските институции би трябвало да насърчават публичен дебат за създаването на постоянна Европейска застрахователна схема за обезщетения при безработица с различно правно основание, като се позовават и на предходни становища на ЕИСК (24). |
| --- | --- |

5.10.

Брюксел, 22 септември 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Препоръка (ЕС) 2021/402 на Комисията от 4 март 2021 г. относно ефективна активна подкрепа за заетостта вследствие на кризата с COVID-19 (ЕАПЗ) (OB L 80, 8.3.2021 г., стр. 1)

1

(2)  COVID-19: Implications for Employment and working life (COVID-19: Последици за заетостта и професионалния живот), Eurofound, март 2021 г.

2

COVID-19: Implications for Employment and working life

(3)  COVID-19: Policy responses across Europe (COVID-19: Политически отговори в цяла Европа), Eurofound, юни 2020 г.

3

COVID-19: Policy responses across Europe

(4)  OECD — Employment Outlook 2021 („ОИСР — Перспективи за заетостта за 2021 г.“), глава 2.

4

OECD — Employment Outlook 2021

(5)  COM (2021) 148 final. SURE: Taking stock after six months (SURE: Преглед след шест месеца), 22 март 2021 г.; вж. също Информационен документ на Европейския парламент SURE Implementation (Прилагането на SURE), април 2021 г.

5

SURE: Taking stock after six months

SURE Implementation

(6)  OECD — Employment Outlook 2021 („ОИСР — Перспективи за заетостта за 2021 г.“), глава 2, таблица 2.1 Job retention schemes in OECD countries (Схеми за запазване на работните места в държавите от ОИСР) — пак там (Eurofound).

6

OECD — Employment Outlook 2021

(7)  COVID-19: Policy responses across Europe (COVID-19: Политически отговори в цяла Европа), Eurofound, юни 2020 г.

7

COVID-19: Policy responses across Europe

(8)  Данни от ОИСР, Европейски синдикален институт (ETUI), ЕК, информационен документ на ЕП.

8

(9)  COVID-19: Policy responses across Europe (COVID-19: Политически отговори в цяла Европа), Eurofound, юни 2020 г., данни на Евростат, събрани от Eurofound.

9

COVID-19: Policy responses across Europe

(10)  Анализ на ЕК, Eurofound и вж. също ILO-UN Women Joint Programme (Съвместна програма за жените на МОТ и ООН), инструмент на политиката, Assessing the gendered employment impacts of COVID-19 and supporting a gender-responsive recovery (Съвместната програма на МОТ и ООН — жени, политики, оценка на въздействието на COVID-19 върху заетостта, в зависимост от пола и подкрепа за възстановяване, съобразено с пола), март 2021 г.

10

ILO-UN Women Joint Programme (Съвместна програма за жените на МОТ и ООН)

Assessing the gendered employment impacts of COVID-19 and supporting a gender-responsive recovery (Съвместната програма на МОТ и ООН — жени, политики, оценка на въздействието на COVID-19 върху заетостта, в зависимост от пола и подкрепа за възстановяване, съобразено с пола)

(11)  ETUI — Информационен документ за политиката No 7, 2020 г.

11

(12)  COM (2021) 148 final. SURE: Taking stock after six months (SURE: Преглед след шест месеца), 22 март 2021 г.; вж. също Информационен документ на Европейския парламент SURE Implementation (Прилагането на SURE), април 2021 г. и уебсайта относно SURE на Европейската комисия за актуализиране на отпуснатите средства на държавите членки.

12

SURE: Taking stock after six months

SURE Implementation

(13)  Eurofound, пак там, глава 3, 2021 г.

13

(14)  COM(2021) 105 final, Съобщение на Комисията до Съвета „Една година от началото на пандемията от COVID-19: ответни мерки на фискалната политика“.

14

COVID-19:

(15)  COM (2021) 148 final. SURE: Taking stock after six months (SURE: Преглед след шест месеца), 22 март 2021 г.; вж. също Информационен документ на Европейския парламент SURE Implementation (Прилагането на SURE), април 2021 г.

15

SURE: Taking stock after six months

SURE Implementation

(16)  Резолюция на ЕИСК „Принос на Европейския икономически и социален комитет към работната програма на Комисията за 2022 г.“ (юни 2021 г.) (ОВ C 341, 24.8.2021 г., стр. 1).

16

(17)  Christina Katami, Protecting employment in 2021 and beyond: what can the new SURE instrument do? (Защита на заетостта през 2021 г. и след това: какво може да направи новият инструмент SURE?), документ за политиката на ELIAMEP, 2021 г.; L. Andor, „Protecting Jobs and Incomes in Europe: Towards an EU Capacity for Employment Stabilisation in the Pandemic Period“ (Защита на работните места и доходите в Европа: Към капацитет на ЕС за стабилизиране на заетостта през пандемичния период), 2021 г., Caetano J:, Vieira I., Caleiro A., „New Challenges for the Eurozone Governance“ (Нови предизвикателства пред управлението на еврозоната).

17

Protecting employment in 2021 and beyond: what can the new SURE instrument do? (Защита на заетостта през 2021 г. и след това: какво може да направи новият инструмент SURE?)

(18)  Implications for Employment and working life (Covid-19: Последици за заетостта и професионалния живот), Eurofound, март 2021 г.

18

Implications for Employment and working life

(19)  OECD — Employment Outlook, cap. Combining job retention policies with job reallocation, (ОИСР — Перспективи за заетостта), глава 2.5, и пак там „Съчетаване на политиките за запазване на работни места с преразпределяне на работни места“, 2021 г. и Eurofound, пак там, с примери за мерки, предприети в някои държави.

19

(20)  COM (2021) 148 final.

20

(21)  Резолюция на ЕИСК „Принос на ЕИСК към работната програма на Европейската комисия за 2022 г.“, приета на пленарната сесия през юни 2021 г. (ОВ C 341, 24.8.2021 г., стр. 1).

21

(22)  COM (2021) 148 final.

22

(23)  Christina Katami, Protecting employment in 2021 and beyond: what can the new SURE instrument do? (Защита на заетостта през 2021 г. и след това: какво може да направи новият инструмент SURE?), документ за политиката на ELIAMEP, 2021 г.; L. Andor, „Protecting Jobs and Incomes in Europe: Towards an EU Capacity for Employment Stabilisation in the Pandemic Period“ (Защита на работните места и доходите в Европа: Към капацитет на ЕС за стабилизиране на заетостта през пандемичния период), 2021 г., Caetano J:, Vieira I., Caleiro A., „New Challenges for the Eurozone Governance“ (Нови предизвикателства пред управлението на еврозоната); вж. доклада на ЕК и Еврофонд + ОИСР (COVID-19: Implications for Employment and working life (COVID-19: Последици за заетостта и професионалния живот), Eurofound, март 2021 г.; COM (2021) 148 final. SURE: Taking stock after six months (SURE: Преглед след шест месеца), 22 март 2021 г.; вж. също Информационен документ на Европейския парламент SURE Implementation (Прилагането на SURE), април 2021 г.).

23

Protecting employment in 2021 and beyond: what can the new SURE instrument do? (Защита на заетостта през 2021 г. и след това: какво може да направи новият инструмент SURE?)

COVID-19: Implications for Employment and working life

SURE: Taking stock after six months

SURE Implementation

(24)  становище относно общите минимални стандарти (ОВ C 97, 24.3.2020 г., стр. 32); Beblavy Miroslav, Karolien Lenaerts, Feasibility and added value of a European Unemployment Benefits Scheme („Европейска застрахователна схема за обезщетения при безработица: осъществимост и добавена стойност“), CEPS, 2017 г.

24

Feasibility and added value of a European Unemployment Benefits Scheme

---

| 22.12.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 517/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 517/23

---

Становище на Европейски икономически и социален комитет относно „Основни компоненти на устойчивата и качествена работа по време на възстановяването и след него“

(проучвателно становище по искане на словенското председателство)

(2021/C 517/04)

| Докладчик: | Andrej ZORKO |
| --- | --- |

Докладчик:

Andrej ZORKO

| Искане за изготвяне на становище от словенското председателство на Съвета | Писмо от 19.3.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 7.9.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 23.9.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 563 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 146/24/54 |

Искане за изготвяне на становище от словенското председателство на Съвета

Писмо от 19.3.2021 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

7.9.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

23.9.2021 г.

Пленарна сесия No

563

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

146/24/54

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Качеството на труда е един от основните компоненти на качеството на живот. Принципът за качество на труда за качество на живот трябва да се спазва, тъй като това е предпоставка за устойчиво социално развитие. Поради това ЕИСК е твърдо убеден, че в политиките на ЕС следва да се отдели специално внимание на този принцип, тъй като трябва да се предотвратяват рисковете от неравенство, бедност, социално изключване и нелоялна конкуренция. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК е твърдо убеден, че проблемите и предизвикателствата, които съществуват в областта на качествения труд, трябва да бъдат преодолени в светлината на принципите на Европейския стълб на социалните права и целите за устойчиво развитие на Програмата до 2030 г. Би трябвало да се вземат предвид и международните стандарти на МОТ за достоен труд (1), както и Хартата на основните права на Европейския съюз (2). Поради това той призовава държавите членки и социалните партньори, в контекста на социалния диалог и колективното договаряне, да определят и намерят решения на промените на пазара на труда, които бяха ускорени от пандемията, на подходящо равнище и в съответствие с националните обстоятелства. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК счита, че Европейският съюз и държавите членки следва да възприемат по-амбициозен подход за подкрепа, координиране и полагане на усилия за активни политики за пазара на труда, като същевременно защитават основните права на работниците и осигуряват устойчива и конкурентна бизнес среда за предприятията в световната икономика. Европейският стълб на социалните права следва да ръководи прилагането на принципите на социална Европа, социална справедливост и устойчиво възстановяване. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Въз основа на опита от пандемията в областта на труда Европейската комисия и държавите членки, с активното участие на социалните партньори и други заинтересовани страни, биха могли да наблюдават функционирането на съществуващите разпоредби или, когато е целесъобразно, да ги преразгледат и при необходимост да ги изменят, както и да разработят подходящи политики за гарантиране на достоен и устойчив качествен труд. Това би могло да включва защита на работниците и подходяща организация на труда, която да води до по-висока производителност и иновации, като същевременно се насърчават положителните елементи на цифровизацията, включително необходимостта от цифрово обучение за работниците, за да се насърчи тяхната пригодност за заетост (3). Следва да се обърне специално внимание на законодателство и политики в областта на изкуствения интелект и да се гарантира, че всички заинтересовани страни имат възможност да участват в приемането на нови решения чрез консултации и преговори с работниците и работодателите. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК призовава Европейската комисия, по-специално в рамките на укрепения европейски семестър и други съществуващи механизми, да създаде нови механизми и/или (4) да продължи да определя средносрочните и дългосрочните нужди на пазара на труда. Това ще позволи на държавите членки, с активното участие на социалните партньори и организациите на гражданското общество, да разработят по-дългосрочно планиране и изпълнение на политиките по заетостта, включително планиране на обучението и ученето през целия живот на работниците и предоставяне на решения за преодоляване на недостига на умения. Важно е също така да се укрепят публичните служби по заетостта и тяхното сътрудничество с частния сектор, за да се подпомогне по-ефективното интегриране на най-уязвимите групи на пазара на труда. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК отново заявява, че активните политики на пазара на труда трябва да бъдат ефективни и целенасочени, за да се постигнат добри резултати в областта на заетостта (5) и подчертава необходимостта държавите членки и социалните партньори да се ангажират с разработването на активни политики на пазара на труда, които насърчават качествения труд. ЕИСК изтъква също и подкрепата си за постепенно преминаване към общи минимални стандарти в областта на осигуряването срещу безработица, за да се гарантира качеството на труда в държавите членки (6). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Държавите членки трябва да създадат необходимите условия, за да гарантират адекватно участие (колективно управление) в процесите на разработване и прилагане на политиките по заетостта или политиките на пазара на труда. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК насърчава държавите членки и социалните партньори да укрепят социалния диалог на национално равнище. Освен това той препоръчва традиционното съдържание на социалния диалог да се използва като изходна база, за да се включи друго, в по-голяма степен стратегическо съдържание, насочено към устойчивост и намиране на решения. Това би могло да бъде например предвиждане на бъдещите нужди на дружествата и работниците с определени компетентности и умения, съвместни дейности за обучение на работниците, гарантиране на справедлив преход към цифровата и екологосъобразната икономика и регулиране на и разработване на балансирани решения за работата на платформите, както и други сходни важни въпроси, свързани с развитието. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК признава значението на социалните партньори и колективните трудови договори за поддържането на равновесието на пазара на труда. Подходящото обучение за социалните партньори е от решаващо значение за по-нататъшното развитие на социалния диалог (7). Това се оказва както критичен, така и ключов момент за по-нататъшното развитие на социалния диалог, който следва да се стреми и към осигуряване на устойчив качествен труд. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК счита, че Комисията и държавите членки следва да укрепят капацитета на социалните партньори и гражданското общество. Необходимо е да се създаде атмосфера на доверие в социалния диалог, да се признае неговото значение и своевременно да се включат социалните партньори и други заинтересовани страни във формулирането на мерки и в самия процес на вземане на решения, по целесъобразност и в съответствие с нуждите на развитието. Необходима е стабилна рамка за информиране на работниците и консултиране с тях с цел подходящо осъществяване на екологичния и цифровия преход, като същевременно се гарантира качеството на труда (8). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК отчита факта, че Механизмът за възстановяване и устойчивост би могъл да даде положителен принос за укрепването и гарантирането на качеството на труда и на ролята на социалните партньори при изпълнението му. Поради това той предлага Комисията да провежда ежегодни срещи със социалните партньори и организациите на гражданското общество, за да получава становища относно прилагането на механизма. Поради разнообразните ситуации в държавите членки би било целесъобразно консултациите да се провеждат отделно и да се формулират съвместно насоки и препоръки за продължаване на успешното прилагане на механизма. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК отбелязва, че Механизмът за възстановяване и устойчивост не разглежда пряко компонентите на качествения труд, и поради това призовава Комисията да допълни тази част от механизма. Качеството на труда е от ключово значение за постигането на целите, определени от Механизма за възстановяване и устойчивост. Не бива да се пренебрегват уязвимите групи, като работещите при несигурни условия на труд и младите работници, които бяха най-силно засегнати от епидемията. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК призовава за провеждане на изследвания за по-добро наблюдение на развитието на пазара на труда по време на периода на възстановяване. Също така е необходимо да се вземат предвид промените в бизнес моделите, които оказват въздействие върху начина на работа и основните права на работниците, както и цифровизацията и въвеждането на нови технологии, като се постави особен акцент върху недостига на умения и прехода на пазара на труда. Необходимо е да се разгледат и проучат внимателно последиците за организацията на работата и други важни аспекти на качествения труд, като се вземат предвид както положителните решения, така и рисковете от бързата цифровизация. Комитетът подчертава необходимостта от отчитане на многообразието на държавите и на последиците от пандемията както за обществото, така и за пазара на труда. Промените трябва да се оценяват, като се използва цялостен подход. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Контекст

| 2.1. | ЕИСК признава разнообразието и многоаспектния характер на понятието „устойчив качествен труд“ и изтъква, че то се състои от различни елементи, които пряко или косвено засягат качеството на живот на хората, правата и социалната сигурност на работниците. Същевременно ЕИСК признава, че работодателите и държавите членки играят основна роля за гарантиране на качествен труд, включително насърчаване на уменията, качествената заетост, новите и разнообразни форми на труд, сигурността, благосъстоянието на работниците и конкурентоспособността на предприятията. Комисията изглежда е наясно с това, като се има предвид, че значителна част от програмите и финансовата помощ по време на пандемията от COVID-19, по-специално програмата SURE, бяха насочени както към икономическото възстановяване, така и към запазването на социалната сигурност на хората. ЕИСК е твърдо убеден, че икономическото възстановяване и развитието на европейската икономика са невъзможни без запазване и развитие на социалната сигурност, като същевременно се гарантира конкурентна среда за европейските предприятия в световната икономика, както и че икономическото и социалното възстановяване трябва да вървят ръка за ръка. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ЕИСК счита, че Комисията, държавите членки и европейските и националните социални партньори носят отговорността за планирането и прилагането на мерки за гарантиране на устойчив качествен труд. Поради това е необходимо възможно най-скоро да се разработят и приложат стратегия и мерки за осигуряване на устойчив качествен труд чрез съвместните усилия на всички заинтересовани страни. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Осигуряването на справедливи и конкурентни условия за европейската икономика, инвестирането в иновации и развитие, предотвратяването на социалния дъмпинг, стимулирането на създаването на работни места и утвърждаването на справедливи условия на труд и подходящи стимули следва да бъдат ключови компоненти на стратегиите на Европейския съюз и на държавите членки и могат да допринесат значително за повишаване на качеството на труда. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | При подходящи условия европейският бизнес може да допринесе за устойчив просперитет, повече качествени работни места и засилена социална закрила. Това изисква благоприятни рамкови условия, особено по отношение на осигуряването на надеждни доставки на енергия, квалифицирана работна сила, добра транспортна инфраструктура и ефективни пазари на труда. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Понятието „устойчив качествен труд“ е един от основните компоненти на качеството на живот и трябва да се разглежда заедно с концепцията за устойчиво развитие, като се отчита по-широкият контекст на устойчивия растеж и заетостта, по-специално преходът към екологосъобразна икономика и цифровизация, които трябва да бъдат справедливи за всички заинтересовани страни. Във връзка с това ЕИСК обръща особено внимание на вече приетите от него становища в този контекст. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ЕИСК е твърдо убеден, че изпълнението на целите за устойчиво развитие на Програмата до 2030 г., по-специално Цел No 8, приета от 193-те държави — членки на ООН, през 2015 г. (9), може да допринесе значително за осигуряването на устойчив качествен труд, като същевременно се вземат предвид икономическият растеж и пълната и продуктивна заетост. Особено по време на периода на възстановяване Европейската комисия следва да се съсредоточи в по-голяма степен върху постигането на тези цели и да насърчи държавите членки да ги постигнат. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | ЕИСК отбелязва също така, че прилагането на принципите, определени в Европейския стълб на социалните права и свързания с него план за действие, както и на съответните международни правни стандарти (10), е от изключително значение за осигуряването на устойчив качествен труд. ЕИСК вече прие редица становища по тази тема и призовава европейските институции и държавите членки съобразно съответните си правомощия да участват активно в прилагането на тези принципи наред със социалните партньори и други заинтересовани страни. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | При разработването на мерки за осигуряване на устойчив и качествен труд трябва да се вземат предвид различните фактори, които влияят върху качеството на живот, осигуряването на достоен труд, намаляването на неравенствата и социалното изключване, предотвратяването на бедността и гарантирането на конкурентоспособността на европейската икономика, като същевременно се насърчава плавният преход към цифрово и екологосъобразно общество и икономика. Трябва да се постигне баланс между всички тези фактори и целите за устойчиво развитие, а социалните партньори и организациите на гражданското общество трябва да участват активно в разработването на мерките. Във връзка с това ЕИСК подчертава значението на по-широкия социален консенсус. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | ЕИСК е наясно със съществуването на редица елементи, фактори и обстоятелства, които оказват влияние върху качеството на труда и осигуряването му по устойчив начин и отчете този факт в своето становище (11). Това са елементи като равнището и предвидимостта на заплатите на работниците, формите и методите на работа, работната среда, здравословните и безопасни условия на труд, стабилността на заетостта, ученето през целия живот, обучението на работниците, редовното и предвидимо работно време, защитата на правата на работниците, равновесието между професионалния и личния живот, активния и ефективен социален диалог. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | ЕИСК отбелязва, че осигуряването на достоен труд е един от основните елементи на осигуряването на качествен труд. Поради това той призовава Комисията, държавите членки и социалните партньори да обърнат по-голямо внимание на въпросите, свързани с достойния и качествен труд. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | ЕИСК съзнава, че осигуряването на компоненти на качествения труд зависи и от издръжливостта на европейските дружества на световния пазар, както и от състоянието на вътрешния пазар, различните бизнес модели и икономическите политики. Поради това призовава Комисията и държавите членки да създадат, заедно със социалните партньори, условия, които насърчават устойчивите инвестиции, и по този начин позволяват на работодателите да осигуряват качествен труд на устойчива основа и да се борят с нелоялните практики. Държавите членки следва да допринесат за ускоряването на този процес чрез различни стимули, политики и подходящи разпоредби. |
| --- | --- |

2.11.

3.   COVID-19

| 3.1. | ЕИСК отчита факта, че икономическата активност спадна асиметрично по време на епидемията и че механизмът SURE, въведен от Комисията по време на пандемията, спомогна за запазването на голям брой работни места. За да се избегнат съкращения и да се предотврати влошаване на сигурността на доходите на хората, държавите членки приеха различни схеми за работа на непълно работно време, субсидии за заплати, принудителен отпуск (напр. за работещите в сектори, на които не е разрешено да извършват дейност) с по-нисък процент на заплащане, различни мерки на активната политика по заетостта, закрила за младите хора и възрастните хора, субсидии, компенсиращи частично загубата на доходи, и основен доход за определени групи хора и др. ЕИСК подчертава обаче, че тези временни мерки не следва да засенчват необходимостта от стабилни и устойчиви икономически политики на ЕС и държавите членки, насочени към създаване на нов растеж и работни места. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | ЕИСК изразява съжаление, че Комисията не е превърнала на практика подходящото участие на социалните партньори и други заинтересовани страни във важен критерий за усвояването на тези средства. В някои държави членки социалните партньори не бяха привлечени за активно участие в определянето на мерките и политиките на пазара на труда. Възстановяването и осигуряването на качествен труд ще бъдат по-трудни в тези държави. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.2. | ЕИСК отчита факта, че по време на епидемията начинът, по който се извършват някои трудови дейности, се промени до такава степен, че някои промени ще се запазят трайно през периода на възстановяване и след това. Поради това е от решаващо значение тези промени да бъдат отчетени, разгледани по подходящ начин, наблюдавани и развивани в посока гарантиране на трайно качество на труда, с цел да се създадат допълнителни възможности за предприятията и работниците. Особено внимание следва да се обърне на въздействието и последиците от цифровизацията и въвеждането на изкуствен интелект на работните места. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК отбелязва, че епидемията насочи вниманието към някои икономически и бизнес модели, форми и начини на работа, които бяха пренебрегвани или на които беше отделяно твърде малко внимание преди епидемията. Трябва да се следи тези по-често срещани форми на стопанска дейност и работа да не се отразяват неблагоприятно на пазара на труда или на качеството на труда и да не представляват нелоялни практики. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК приветства препоръката на Комисията за ефективна активна подкрепа за заетостта (EASE) след кризата, предизвикана от COVID-19, и призовава държавите членки да приоритизират политиките за пазара на труда по начин, който да превърне инвестирането в хората в един от ключовите елементи за преодоляването на кризата, като се отчита необходимостта от екологичен и цифров преход. Държавите членки следва да включат мерките на EASE, договорени със социалните партньори, в своите национални планове за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК изразява загриженост във връзка със значителното влошаване на психичното благосъстояние на европейските работници по време на пандемията, особено на младите хора и на тези, които са загубили работата си (12). Поради това ЕИСК призовава за цялостен и съвместен подход за съчетаване на амбициозни политики в областта на здравето, безопасността и психичното благосъстояние. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК припомня позицията и предложенията, които е изложил в различни становища (13) по въпроси, свързани с бъдещето на труда, цифровизацията, работата от дома, организацията на работното време, ученето и обучението през целия живот и равновесието между професионалния и личния живот. Всичко гореизложено относно качествения труд се отнася за всички работници, независимо от тяхната националност, поради което имиграцията и интеграцията на граждани на трети държави са от значение. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | С оглед на промените, предизвикани от пандемията, успоредното развитие на цифровизацията и факта, че качеството на труда е засегнато от множество фактори, настоящото становище се съсредоточава само върху някои аспекти, изтъкнати от словенското председателство, които изискват специално внимание, когато става въпрос за развитието на качествения труд. Това са: 1) адаптиране на работната среда към застаряващото население, 2) обучение и учене през целия живот, 3) гарантиране на равенство, 4) отчитане на ползите и капаните на цифровизацията и изкуствения интелект и 5) ролята на социалните партньори. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Адаптиране на работната среда към застаряващото население

| 4.1. | Със застаряването на населението в Европа се удължава и трудовият живот в повечето държави членки, а реалната възраст на пенсиониране се увеличава. Това от своя страна изисква създаването на подходящи условия на труд за възрастните хора. Става въпрос за адаптиране към техните психофизически способности, като същевременно се гарантира, че базата им от умения е актуална от гледна точка на нуждите на пазара на труда. Подобряването на защитата на здравето на работното място и достъпът до учене през целия живот за по-възрастните работници също са безусловно необходими за гарантиране на качеството на труда на по-възрастните работници. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Въпреки че осигуряването на адекватни условия на труд е основно задължение на работодателя, тристранното сътрудничество между социалните партньори и правителствата също играе важна роля в това отношение, тъй като, познавайки процедурите на работа и самите работници, те могат, чрез социален диалог и колективни трудови договори на подходящото равнище, да спомогнат за създаването на работна среда, която дава възможност на по-възрастните работници да изпълняват адекватно трудовите си задължения. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Държавите членки също играят важна роля. Като осигуряват подходящо равнище на социална закрила, достъп до качествени здравни услуги и различни стимули и субсидии за работодателите, те могат да спомогнат за създаването на работна среда, която дава възможност на хората да работят безопасно и продуктивно с напредването на възрастта. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК предлага в рамките на европейския семестър да се обърне по-голямо внимание на прилагането на свързаните с демографията политики за пазара на труда. От съществено значение е социалните партньори да бъдат привлечени за активно участие в стратегиите и в изпълнението на политиките и мерките, свързани с по-възрастните хора на пазара на труда, включително подходящата интеграция на пазара на труда. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Трябва да се разработят модерни и иновативни начини за съвместна работа на по-младите и по-възрастните поколения. От съществено значение е подходящият двупосочен трансфер на знания и опит. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Обучение и учене през целия живот

| 5.1. | В своите становища ЕИСК неколкократно е подчертавал значението на ученето и обучението през целия живот както за безработните, така и за заетите работници (14). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | ЕИСК изтъква значението на своевременното прогнозиране на нуждите на работниците и работодателите по отношение на уменията и стратегическото планиране в тази област. Това изисква социалните партньори да работят заедно, особено на секторно равнище и на равнище предприятия. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Особено внимание следва да се обърне на трайно безработните лица и на тези, които са били извън пазара на труда за дълъг период от време. Продължителното отсъствие от пазара на труда възпрепятства в значителна степен пригодността за заетост, особено като се има предвид скоростта, с която се извършват промените в цифровите технологии (15). Поради преустановяването на някои дейности, което остави работниците у дома им, пандемията задълбочи проблема. Ето защо в тези ситуации са необходими ефективни активни политики по заетостта. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Дейностите по обучение следва да се съсредоточат върху адекватно повишаване на осведомеността на работодателите относно значението на своевременното планиране по отношение на уменията и компетентностите, необходими за бъдещата работа. В това отношение ЕИСК препоръчва да се обърне специално внимание на плановете за цифрово обучение на работниците. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | ЕИСК препоръчва на държавите членки да обмислят и финансови и данъчни стимули за по-активно обучение на работниците от техния работодател, било под формата на пряко финансиране или данъчни облекчения за предприятията. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Гарантиране на равенство

| 6.1. | ЕИСК счита, че по време на възстановяването и след него е от съществено значение да се запази равенството по отношение на личните обстоятелства и да се предотвратят всички форми на дискриминационни практики. Независимо от възможностите, предлагани от различните форми на работа, съществува и опасност те да увеличат неравенството сред работниците, включително равенството, основано на пола (16). Трябва да се намерят начини равното третиране на работниците да бъде насърчавано чрез всички съответни канали, включително чрез законодателство и колективни трудови договори. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | ЕИСК отбелязва, че равенството не беше гарантирано по време на пандемията, тъй като приетите мерки не обхванаха всички работници и предприятия. Малките и средните предприятия, работниците с несигурни форми на заетост, самостоятелно заетите лица, мигрантите, младите хора и жените често бяха лишени от достъп до обезщетение за загуба на доходи или не бяха обхванати от мерките. Това означава, че бедността и социалното изключване са се увеличили по време на епидемията. Освен това редица предприятия прекратиха дейността си, което доведе до загуба на работни места. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | ЕИСК отбелязва, че положението на жените на пазара на труда се влоши значително по време на пандемията (17): много жени загубиха работата си, равновесието между професионалния и личния живот се влоши и в крайна сметка се повиши несигурността. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Положението на мигрантите на пазара на труда и на младите хора, които все повече се борят за намиране на работа, също се влоши. Освен това те са изправени дори в още по-голяма степен пред несигурни форми на труд, което не гарантира качествен живот. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Неравенството намира отражение най-вече в равнището на доходите и стабилността на заетостта. Ето защо ЕИСК е твърдо убеден, че политиките в областта на пазара на труда трябва да бъдат насочени към преодоляване на разликата в заплащането, наред с мерки за насърчаване на прозрачността на заплащането, преодоляване на хоризонталната и вертикалната сегрегация на пазара на труда, стимулиране на работата на пълно работно време за жените и преодоляване на ограниченията, свързани с полагането на неплатени грижи, както и прилагането на принципа на равно заплащане за труд с равна стойност. Също така трябва да се вземат мерки, за да се гарантира зачитането на правата на работниците. Следва да бъде насърчаван и социалният диалог, съсредоточен върху колективното договаряне при нестандартни дейности като домакинска работа, работа по полагане на грижи, работа през платформа и др. |
| --- | --- |

6.5.

7.   Цифровизация и изкуствен интелект

| 7.1. | Цифровизацията оказва голямо въздействие върху колективните трудови правоотношения, като се имат предвид положителните и отрицателните последици от прилагането ѝ от работодателите в работните процеси. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Цифровите решения пораждат опасения и по отношение на договорните отношения между работниците и работодателите. За да се гарантират устойчиви компоненти на качествения труд, е необходимо да се наблюдават развитията на пазара на труда и да се гарантира наличието на подходящи механизми за защита на основните права на работниците, без да се възпрепятства разработването на цифрови решения. ЕС, държавите членки, социалните партньори и други заинтересовани страни следва да играят роля в намирането на справедливи решения в отговор на проблемите на хората. ЕИСК подчертава, че засилената цифровизация в професионалния живот може да донесе ползи, като същевременно създава предизвикателства. Във връзка с това ЕИСК признава, че бързото изпълнение на Рамковото споразумение на европейските социални партньори относно цифровизацията може да играе важна роля (18). |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Налице е спешна необходимост от управление на изкуствения интелект на работното място, по-специално с оглед на предотвратяването на дискриминационни практики, незаконното наблюдение на работниците — включително правото на откъсване от работната среда — и друго неблагоприятно третиране на работниците. Социалните партньори трябва да бъдат включени в процеса на приемане и прилагане на законодателството в областта на изкуствения интелект. |
| --- | --- |

7.3.

Брюксел, 23 септември 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.ilo.org/global/topics/decent-work/lang--en/index.htm.

1

(2)  ОВ C 326, 26.10.2012 г., стр. 391.

2

(3)  ОВ C 374, 16.9.2021 г., стр. 16.

3

(4)  В зависимост от ситуацията в държавите членки.

4

(5)  OВ C 125, 21.4.2017 г.,стр. 10, параграф 3.19.

5

(6)  ОВ C 97, 24.3.2020 г., стр. 32; ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 159, параграф 1.6.

6

(7)  Voss, Eckhard, Broughton, Andrea, Pulignano, Valeria, Franca, Valentina, Rodriguez, Contreras, Ricardo.Проучване на връзките между социалния диалог на равнище ЕС и национално равнище.Люксембург: Служба за публикации на Европейския съюз, 2018 г.

7

Проучване на връзките между социалния диалог на равнище ЕС и национално равнище.

(8)  Например резолюцията на ЕИСК относно срещата на високо равнище в Порто, ОВ C 286, 16.7.2021 г., стр. 6 и ОВ C 341, 24.8.2021 г., стр. 23.

8

(9)  Да преобразим света: програма на ООН до 2030 г. за устойчиво развитие.

9

(10)  Стандарти на МОТ и член151 и член 156 от ДФЕС.

10

(11)  ОВ C 125, 21.4.2017 г., стр. 10, параграф 3.4.

11

(12)  Eurofound (2021), Living, working and COVID-19 (Update April 2021): Mental health and trust decline across EU as pandemic enters another year, Publications Office of the European Union, Luxembourg (Живот, работа и COVID-19 (актуализация от април 2021 г.): Влошаване на психичното здраве и спад на доверието навсякъде в ЕС през втората година от пандемията, Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург), стр. 4.

12

(13)  ОВ C 129, 11.4.2018 г., стр. 44; ОВ C 197, 8.6.2018 г., стр. 45; ОВ C 237, 6.7.2018 г., стр. 8; ОВ C 367, 10.10.2018 г., стр. 15; ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 37; ОВ C 232, 14.7.2020 г., стр. 18.

13

(14)  Както се посочва в ОВ C 374, 16.9.2021 г., стр. 38.

14

(15)  Цифровите умения и обучението на работниците се различават значително в отделните държави от ЕС и това изостря различията между положението на работниците. През 2019 г. средно по-малко от 25 % от предприятията в ЕС са предоставили цифрово обучение на своите служители, като процентът варира от 6 % в Румъния до 37 % във Финландия.

15

(16)  ОВ C 220, 9.6.2021 г., стр. 13.

16

(17)  https://eige.europa.eu/news/covid-19-derails-gender-equality-gains.

17

(18)  The European Social Partners framework agreement_and_studies/2020-06-22_agreement_on_digitalisation_-_with_signatures.pdf.

18

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Следните изменения, които получиха поне една четвърт от подадените гласове, бяха отхвърлени в хода на разискванията (член 43, параграф 2 от Правилника за дейността):

ИЗМЕНЕНИЕ 3

Внесено от:

ARDHE Christian

HOŠTÁK Martin

KONTKANEN Mira-Maria

LE BRETON Marie-Pierre

SOC/685

Основни компоненти на устойчивия и качествен труд по време на възстановяването и след него

Параграф 2.9

се изменя, както следва:

| Становище на секцията | Изменение |
| --- | --- |
| ЕИСК е наясно със съществуването на редица елементи, фактори и обстоятелства, които оказват влияние върху качеството на труда и осигуряването му по устойчив начин и отчете този факт в своето становище (11). Това са елементи като равнището и предвидимостта на заплатите на работниците, формите и методите на работа, работната среда, здравословните и безопасни условия на труд, стабилността на заетостта, ученето през целия живот, обучението на работниците, редовното и предвидимо работно време, защитата на правата на работниците, равновесието между професионалния и личния живот, активния и ефективен социален диалог и др. | ЕИСК е наясно със съществуването на редица елементи, фактори и обстоятелства, които оказват влияние върху качеството на труда и осигуряването му по устойчив начин и отчете този факт в своето становище (11). Това са елементи като равнището и предвидимостта на заплатите на работниците, формите и методите на работа
  , включително необходимостта от разнообразни форми на труд и гъвкавост в рамките на социалния диалог,
  работната среда, здравословните и безопасни условия на труд, стабилността на заетостта, ученето през целия живот, обучението на работниците, редовното и предвидимо работно време, защитата на правата на работниците, равновесието между професионалния и личния живот, активния и ефективен социален диалог и др. |

Становище на секцията

Изменение

ЕИСК е наясно със съществуването на редица елементи, фактори и обстоятелства, които оказват влияние върху качеството на труда и осигуряването му по устойчив начин и отчете този факт в своето становище (11). Това са елементи като равнището и предвидимостта на заплатите на работниците, формите и методите на работа, работната среда, здравословните и безопасни условия на труд, стабилността на заетостта, ученето през целия живот, обучението на работниците, редовното и предвидимо работно време, защитата на правата на работниците, равновесието между професионалния и личния живот, активния и ефективен социален диалог и др.

ЕИСК е наясно със съществуването на редица елементи, фактори и обстоятелства, които оказват влияние върху качеството на труда и осигуряването му по устойчив начин и отчете този факт в своето становище (11). Това са елементи като равнището и предвидимостта на заплатите на работниците, формите и методите на работа
  , включително необходимостта от разнообразни форми на труд и гъвкавост в рамките на социалния диалог,
  работната среда, здравословните и безопасни условия на труд, стабилността на заетостта, ученето през целия живот, обучението на работниците, редовното и предвидимо работно време, защитата на правата на работниците, равновесието между професионалния и личния живот, активния и ефективен социален диалог и др.

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“: | 92 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 120 |
| Гласове „въздържал се“: | 15 |

Гласове „за“:

92

Гласове „против“:

120

Гласове „въздържал се“:

15

ИЗМЕНЕНИЕ 4

Внесено от:

ARDHE Christian

HOŠTÁK Martin

KONTKANEN Mira-Maria

LE BRETON Marie-Pierre

SOC/685

Основни компоненти на устойчивия и качествен труд по време на възстановяването и след него

Параграф 3.3

се изменя, както следва:

| Становище на секцията | Изменение |
| --- | --- |
| ЕИСК отбелязва, че епидемията насочи вниманието към някои икономически и бизнес модели, форми и начини на работа, които бяха пренебрегвани или на които беше отделяно твърде малко внимание преди епидемията.
  Трябва да се следи
  тези по-често срещани форми на стопанска дейност и работа
  да
  не се отразяват неблагоприятно на пазара на труда или на качеството на труда и да не представляват нелоялни практики. | ЕИСК отбелязва, че епидемията насочи вниманието към някои икономически и бизнес модели, форми и начини на работа, които бяха пренебрегвани или на които беше отделяно твърде малко внимание преди епидемията.
  Въпреки че е важно да се насърчават политики, благоприятстващи предприемачеството и самостоятелната заетост както на европейско, така и на национално равнище, и да се насърчава устойчивото развитие на
  тези по-често срещани форми на стопанска дейност и работа
  , следва да се гарантира, че те
  не се отразяват неблагоприятно на пазара на труда или на качеството на труда и да не представляват нелоялни практики. |

Становище на секцията

Изменение

ЕИСК отбелязва, че епидемията насочи вниманието към някои икономически и бизнес модели, форми и начини на работа, които бяха пренебрегвани или на които беше отделяно твърде малко внимание преди епидемията.
  Трябва да се следи
  тези по-често срещани форми на стопанска дейност и работа
  да
  не се отразяват неблагоприятно на пазара на труда или на качеството на труда и да не представляват нелоялни практики.

ЕИСК отбелязва, че епидемията насочи вниманието към някои икономически и бизнес модели, форми и начини на работа, които бяха пренебрегвани или на които беше отделяно твърде малко внимание преди епидемията.
  Въпреки че е важно да се насърчават политики, благоприятстващи предприемачеството и самостоятелната заетост както на европейско, така и на национално равнище, и да се насърчава устойчивото развитие на
  тези по-често срещани форми на стопанска дейност и работа
  , следва да се гарантира, че те
  не се отразяват неблагоприятно на пазара на труда или на качеството на труда и да не представляват нелоялни практики.

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“: | 90 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 125 |
| Гласове „въздържал се“: | 16 |

Гласове „за“:

90

Гласове „против“:

125

Гласове „въздържал се“:

16

ИЗМЕНЕНИЕ 5

Внесено от:

ARDHE Christian

HOŠTÁK Martin

KONTKANEN Mira-Maria

LE BRETON Marie-Pierre

SOC/685

Основни компоненти на устойчивия и качествен труд по време на възстановяването и след него

Параграф 6.2

се изменя, както следва:

| Становище на секцията | Изменение |
| --- | --- |
| ЕИСК отбелязва, че равенството не беше гарантирано по време на пандемията, тъй като приетите мерки не обхванаха всички работници и предприятия. Малките и средните предприятия, работниците с
  несигурни
  форми на заетост, самостоятелно заетите лица, мигрантите, младите хора и жените често бяха лишени от достъп до обезщетение за загуба на доходи или не бяха обхванати от мерките. Това означава, че бедността и социалното изключване са се увеличили по време на епидемията. Освен това редица предприятия прекратиха дейността си, което доведе до загуба на работни места. | ЕИСК отбелязва, че равенството не беше гарантирано по време на пандемията, тъй като приетите мерки не обхванаха всички работници и предприятия. Малките и средните предприятия, работниците с
  по-нестабилни и по-несигурни
  форми на заетост, самостоятелно заетите лица, мигрантите, младите хора и жените често бяха лишени от достъп до обезщетение за загуба на доходи или не бяха обхванати от мерките. Това означава, че бедността и социалното изключване са се увеличили по време на епидемията. Освен това редица предприятия прекратиха дейността си, което доведе до загуба на работни места. |

Становище на секцията

Изменение

ЕИСК отбелязва, че равенството не беше гарантирано по време на пандемията, тъй като приетите мерки не обхванаха всички работници и предприятия. Малките и средните предприятия, работниците с
  несигурни
  форми на заетост, самостоятелно заетите лица, мигрантите, младите хора и жените често бяха лишени от достъп до обезщетение за загуба на доходи или не бяха обхванати от мерките. Това означава, че бедността и социалното изключване са се увеличили по време на епидемията. Освен това редица предприятия прекратиха дейността си, което доведе до загуба на работни места.

ЕИСК отбелязва, че равенството не беше гарантирано по време на пандемията, тъй като приетите мерки не обхванаха всички работници и предприятия. Малките и средните предприятия, работниците с
  по-нестабилни и по-несигурни
  форми на заетост, самостоятелно заетите лица, мигрантите, младите хора и жените често бяха лишени от достъп до обезщетение за загуба на доходи или не бяха обхванати от мерките. Това означава, че бедността и социалното изключване са се увеличили по време на епидемията. Освен това редица предприятия прекратиха дейността си, което доведе до загуба на работни места.

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“: | 88 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 138 |
| Гласове „въздържал се“: | 14 |

Гласове „за“:

88

Гласове „против“:

138

Гласове „въздържал се“:

14

ИЗМЕНЕНИЕ 6

Внесено от:

ARDHE Christian

HOŠTÁK Martin

KONTKANEN Mira-Maria

LE BRETON Marie-Pierre

SOC/685

Основни компоненти на устойчивия и качествен труд по време на възстановяването и след него

Параграф 6.3

се изменя, както следва:

| Становище на секцията | Изменение |
| --- | --- |
| ЕИСК отбелязва, че положението на жените на пазара на труда се влоши значително по време на пандемията (17): много жени загубиха работата си, равновесието между професионалния и личния живот се влоши и в крайна сметка
  се повиши несигурността
  . | ЕИСК отбелязва, че положението на жените на пазара на труда се влоши значително по време на пандемията (17): много жени загубиха работата си, равновесието между професионалния и личния живот се влоши и в крайна сметка
  намирането на по-стабилна и по-сигурна заетост стана по-трудно
  . |

Становище на секцията

Изменение

ЕИСК отбелязва, че положението на жените на пазара на труда се влоши значително по време на пандемията (17): много жени загубиха работата си, равновесието между професионалния и личния живот се влоши и в крайна сметка
  се повиши несигурността
  .

ЕИСК отбелязва, че положението на жените на пазара на труда се влоши значително по време на пандемията (17): много жени загубиха работата си, равновесието между професионалния и личния живот се влоши и в крайна сметка
  намирането на по-стабилна и по-сигурна заетост стана по-трудно
  .

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“: | 80 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 143 |
| Гласове „въздържал се“: | 10 |

Гласове „за“:

80

Гласове „против“:

143

Гласове „въздържал се“:

10

ИЗМЕНЕНИЕ 7

Внесено от:

ARDHE Christian

HOŠTÁK Martin

KONTKANEN Mira-Maria

LE BRETON Marie-Pierre

SOC/685

Основни компоненти на устойчивия и качествен труд по време на възстановяването и след него

Параграф 6.4

се изменя, както следва:

| Становище на секцията | Изменение |
| --- | --- |
| Положението на мигрантите на пазара на труда и на младите хора, които все повече се борят за намиране на работа, също се влоши. Освен това те са изправени дори в още по-голяма степен пред
  несигурни
  форми на труд
  , което не гарантира качествен живот
  . | Положението на мигрантите на пазара на труда и на младите хора, които все повече се борят за намиране на работа, също се влоши. Освен това те са изправени дори в още по-голяма степен пред
  предизвикателството да намерят по-стабилни и по-сигурни
  форми на труд. |

Становище на секцията

Изменение

Положението на мигрантите на пазара на труда и на младите хора, които все повече се борят за намиране на работа, също се влоши. Освен това те са изправени дори в още по-голяма степен пред
  несигурни
  форми на труд
  , което не гарантира качествен живот
  .

Положението на мигрантите на пазара на труда и на младите хора, които все повече се борят за намиране на работа, също се влоши. Освен това те са изправени дори в още по-голяма степен пред
  предизвикателството да намерят по-стабилни и по-сигурни
  форми на труд.

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“: | 80 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 143 |
| Гласове „въздържал се“: | 10 |

Гласове „за“:

80

Гласове „против“:

143

Гласове „въздържал се“:

10

ИЗМЕНЕНИЕ 8

Внесено от:

Maria del Carmen Barrera Chamorro

Denis Meynent

Franca Salis-Madinier

Andrej Zorko

SOC/685

Основни компоненти на устойчивия и качествен труд по време на възстановяването и след него

Параграф 6.5

се изменя, както следва:

| Становище на секцията | Изменение |
| --- | --- |
| Неравенството намира отражение най-вече в равнището на доходите и стабилността на заетостта. Ето защо ЕИСК е твърдо убеден, че политиките в областта на пазара на труда трябва да бъдат насочени към преодоляване на разликата в заплащането, наред с мерки за насърчаване на прозрачността на заплащането, преодоляване на хоризонталната и вертикалната сегрегация на пазара на труда, стимулиране на работата на пълно работно време за жените и преодоляване на ограниченията, свързани с полагането на неплатени грижи, както и прилагането на принципа на равно заплащане за труд с равна стойност. Също така трябва да се вземат мерки, за да се гарантира зачитането на правата на работниците. Следва да бъде насърчаван и социалният диалог, съсредоточен върху колективното договаряне при нестандартни дейности като домакинска работа, работа по полагане на грижи, работа през платформа и др. | Неравенството намира отражение най-вече в равнището на доходите и стабилността на заетостта. Ето защо ЕИСК е твърдо убеден, че политиките в областта на пазара на труда трябва да бъдат насочени към преодоляване на разликата в заплащането, наред
  със задължителни
  мерки за насърчаване на прозрачността на заплащането, преодоляване на хоризонталната и вертикалната сегрегация на пазара на труда, стимулиране на работата на пълно работно време за жените и преодоляване на ограниченията, свързани с полагането на неплатени грижи, както и прилагането на принципа на равно заплащане за труд с равна стойност. Също така трябва да се вземат мерки, за да се гарантира зачитането на правата на работниците. Следва да бъде насърчаван и социалният диалог, съсредоточен върху колективното договаряне при нестандартни дейности като домакинска работа, работа по полагане на грижи, работа през платформа и др. |

Становище на секцията

Изменение

Неравенството намира отражение най-вече в равнището на доходите и стабилността на заетостта. Ето защо ЕИСК е твърдо убеден, че политиките в областта на пазара на труда трябва да бъдат насочени към преодоляване на разликата в заплащането, наред с мерки за насърчаване на прозрачността на заплащането, преодоляване на хоризонталната и вертикалната сегрегация на пазара на труда, стимулиране на работата на пълно работно време за жените и преодоляване на ограниченията, свързани с полагането на неплатени грижи, както и прилагането на принципа на равно заплащане за труд с равна стойност. Също така трябва да се вземат мерки, за да се гарантира зачитането на правата на работниците. Следва да бъде насърчаван и социалният диалог, съсредоточен върху колективното договаряне при нестандартни дейности като домакинска работа, работа по полагане на грижи, работа през платформа и др.

Неравенството намира отражение най-вече в равнището на доходите и стабилността на заетостта. Ето защо ЕИСК е твърдо убеден, че политиките в областта на пазара на труда трябва да бъдат насочени към преодоляване на разликата в заплащането, наред
  със задължителни
  мерки за насърчаване на прозрачността на заплащането, преодоляване на хоризонталната и вертикалната сегрегация на пазара на труда, стимулиране на работата на пълно работно време за жените и преодоляване на ограниченията, свързани с полагането на неплатени грижи, както и прилагането на принципа на равно заплащане за труд с равна стойност. Също така трябва да се вземат мерки, за да се гарантира зачитането на правата на работниците. Следва да бъде насърчаван и социалният диалог, съсредоточен върху колективното договаряне при нестандартни дейности като домакинска работа, работа по полагане на грижи, работа през платформа и др.

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“: | 102 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 113 |
| Гласове „въздържал се“: | 16 |

Гласове „за“:

102

Гласове „против“:

113

Гласове „въздържал се“:

16

ИЗМЕНЕНИЕ 10

Внесено от:

ARDHE Christian

HOŠTÁK Martin

KONTKANEN Mira-Maria

LE BRETON Marie-Pierre

SOC/685

Основни компоненти на устойчивия и качествен труд по време на възстановяването и след него

Параграф 7.3

се изменя, както следва:

| Становище на секцията | Изменение |
| --- | --- |
| Налице
  е спешна необходимост от управление на
  изкуствения интелект
  на работното място, по-специално с оглед на предотвратяването на дискриминационни практики, незаконното наблюдение на работниците —
  включително правото на откъсване от работната среда
   — и друго неблагоприятно третиране на работниците. Социалните партньори трябва да бъдат включени в процеса на приемане и прилагане на законодателството в областта на изкуствения интелект. | За да се гарантира прозрачно и балансирано развитие на изкуствения интелект,
  е налице спешна необходимост от
  управлението му
  на работното място, по-специално с оглед на
  смекчаването на неоснователните опасения, насърчаването на автономността на работниците и
  предотвратяването на дискриминационни практики, незаконното наблюдение на работниците и друго неблагоприятно третиране на работниците. Социалните партньори трябва да бъдат включени в процеса на приемане и прилагане на законодателството в областта на изкуствения интелект. |

Становище на секцията

Изменение

Налице
  е спешна необходимост от управление на
  изкуствения интелект
  на работното място, по-специално с оглед на предотвратяването на дискриминационни практики, незаконното наблюдение на работниците —
  включително правото на откъсване от работната среда
   — и друго неблагоприятно третиране на работниците. Социалните партньори трябва да бъдат включени в процеса на приемане и прилагане на законодателството в областта на изкуствения интелект.

За да се гарантира прозрачно и балансирано развитие на изкуствения интелект,
  е налице спешна необходимост от
  управлението му
  на работното място, по-специално с оглед на
  смекчаването на неоснователните опасения, насърчаването на автономността на работниците и
  предотвратяването на дискриминационни практики, незаконното наблюдение на работниците и друго неблагоприятно третиране на работниците. Социалните партньори трябва да бъдат включени в процеса на приемане и прилагане на законодателството в областта на изкуствения интелект.

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“: | 88 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 136 |
| Гласове „въздържал се“: | 10 |

Гласове „за“:

88

Гласове „против“:

136

Гласове „въздържал се“:

10

ИЗМЕНЕНИЕ 11

Внесено от:

ARDHE Christian

HOŠTÁK Martin

KONTKANEN Mira-Maria

LE BRETON Marie-Pierre

SOC/685

Основни компоненти на устойчивия и качествен труд по време на възстановяването и след него

Параграф 1.1

се изменя, както следва:

| Становище на секцията | Изменение |
| --- | --- |
| Качеството на труда е един от основните компоненти на качеството на живот.
  Принципът за качество на труда за качество на живот трябва да се спазва, тъй като това е предпоставка за устойчиво социално развити
  е. Поради това ЕИСК е твърдо убеден, че в политиките на ЕС следва да се отдели специално внимание на
  този принцип
  , тъй като
  трябва да се предотвратяват
  рисковете от неравенство, бедност, социално изключване и нелоялна конкуренция; | Качеството на труда е един от основните компоненти на качеството на живот
  и трябва да се разглежда заедно с концепцията за устойчиво развитие, като се отчита по-широкият контекст на устойчивия растеж и заетостта, по-специално преходът към екологосъобразна икономика и цифровизация
  .
  Същевременно ЕИСК признава ролята на работодателите за насърчаване на уменията, заетостта, разнообразните форми на труд, сигурността, благосъстоянието на работниците и конкурентоспособността на предприятията
  . Поради това ЕИСК е твърдо убеден, че в политиките на ЕС следва да се отдели специално внимание на
  качеството на труда като компонент на икономическия растеж и заетостта
  , тъй като
  то може да има значителен двоен принос за засилване на устойчивия растеж, заетостта и производителността, като същевременно се преодоляват
  рисковете от неравенство, бедност, социално изключване и нелоялна конкуренция. |

Становище на секцията

Изменение

Качеството на труда е един от основните компоненти на качеството на живот.
  Принципът за качество на труда за качество на живот трябва да се спазва, тъй като това е предпоставка за устойчиво социално развити
  е. Поради това ЕИСК е твърдо убеден, че в политиките на ЕС следва да се отдели специално внимание на
  този принцип
  , тъй като
  трябва да се предотвратяват
  рисковете от неравенство, бедност, социално изключване и нелоялна конкуренция;

Качеството на труда е един от основните компоненти на качеството на живот
  и трябва да се разглежда заедно с концепцията за устойчиво развитие, като се отчита по-широкият контекст на устойчивия растеж и заетостта, по-специално преходът към екологосъобразна икономика и цифровизация
  .
  Същевременно ЕИСК признава ролята на работодателите за насърчаване на уменията, заетостта, разнообразните форми на труд, сигурността, благосъстоянието на работниците и конкурентоспособността на предприятията
  . Поради това ЕИСК е твърдо убеден, че в политиките на ЕС следва да се отдели специално внимание на
  качеството на труда като компонент на икономическия растеж и заетостта
  , тъй като
  то може да има значителен двоен принос за засилване на устойчивия растеж, заетостта и производителността, като същевременно се преодоляват
  рисковете от неравенство, бедност, социално изключване и нелоялна конкуренция.

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“: | 79 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 136 |
| Гласове „въздържал се“: | 11 |

Гласове „за“:

79

Гласове „против“:

136

Гласове „въздържал се“:

11

ИЗМЕНЕНИЕ 12

Внесено от:

ARDHE Christian

HOŠTÁK Martin

KONTKANEN Mira-Maria

LE BRETON Marie-Pierre

SOC/685

Основни компоненти на устойчивия и качествен труд по време на възстановяването и след него

Параграф 1.2

Създава се нов параграф, както следва:

Позиция: след съществуващ параграф —на същото ниво на номериране

| Становище на секцията | Изменение |
| --- | --- |
| | ЕИСК подчертава, че са необходими всеобхватни и правилно насочени действия, за да се гарантират гъвкави, устойчиви и приобщаващи пазари на труда в държавите членки, включително в резултат на пандемията, със специален акцент върху осигуряването на гъвкави работни места. ЕИСК обаче посочва, че развитието на пазара на труда трябва да бъде подкрепяно, а не прекомерно регулирано или възпрепятствано. Би трябвало да се обърне специално внимание на принципите на субсидиарност и пропорционалност по отношение на правомощията на ЕС и на държавите членки, както и на различните инструменти, с които разполагат. Що се отнася до осигуряването на солидна икономическа основа в подкрепа на справедливия преход в Европа, акцентът следва да бъде поставен върху създаването на справедлива, стабилна и предвидима регулаторна рамка за бизнеса, включително избягване на административната тежест за дружествата. |

Становище на секцията

Изменение

ЕИСК подчертава, че са необходими всеобхватни и правилно насочени действия, за да се гарантират гъвкави, устойчиви и приобщаващи пазари на труда в държавите членки, включително в резултат на пандемията, със специален акцент върху осигуряването на гъвкави работни места. ЕИСК обаче посочва, че развитието на пазара на труда трябва да бъде подкрепяно, а не прекомерно регулирано или възпрепятствано. Би трябвало да се обърне специално внимание на принципите на субсидиарност и пропорционалност по отношение на правомощията на ЕС и на държавите членки, както и на различните инструменти, с които разполагат. Що се отнася до осигуряването на солидна икономическа основа в подкрепа на справедливия преход в Европа, акцентът следва да бъде поставен върху създаването на справедлива, стабилна и предвидима регулаторна рамка за бизнеса, включително избягване на административната тежест за дружествата.

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“: | 79 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 144 |
| Гласове „въздържал се“: | 7 |

Гласове „за“:

79

Гласове „против“:

144

Гласове „въздържал се“:

7

ИЗМЕНЕНИЕ 15

Внесено от:

ARDHE Christian

HOŠTÁK Martin

KONTKANEN Mira-Maria

LE BRETON Marie-Pierre

SOC/685

Основни компоненти на устойчивия и качествен труд по време на възстановяването и след него

Параграф 1.12

се изменя, както следва:

| Становище на секцията | Изменение |
| --- | --- |
| ЕИСК отбелязва, че Механизмът за възстановяване и устойчивост не разглежда пряко компонентите на качествения труд, и поради това призовава Комисията
  да допълни тази част от
  механизма. Качеството на труда е от ключово значение за постигането на целите, определени от Механизма за възстановяване и устойчивост. Не бива да се пренебрегват уязвимите групи
  , като работещите при несигурни условия на труд и младите работници
  , които бяха най-силно засегнати от епидемията. | ЕИСК отбелязва, че Механизмът за възстановяване и устойчивост не разглежда пряко компонентите на качествения труд, и поради това призовава Комисията
  да гарантира, че тези компоненти се отчитат по подходящ начин при прилагането на
  механизма. Качеството на труда е от ключово значение за постигането на целите, определени от Механизма за възстановяване и устойчивост. Не бива да се пренебрегват уязвимите групи, които бяха най-силно засегнати от епидемията. |

Становище на секцията

Изменение

ЕИСК отбелязва, че Механизмът за възстановяване и устойчивост не разглежда пряко компонентите на качествения труд, и поради това призовава Комисията
  да допълни тази част от
  механизма. Качеството на труда е от ключово значение за постигането на целите, определени от Механизма за възстановяване и устойчивост. Не бива да се пренебрегват уязвимите групи
  , като работещите при несигурни условия на труд и младите работници
  , които бяха най-силно засегнати от епидемията.

ЕИСК отбелязва, че Механизмът за възстановяване и устойчивост не разглежда пряко компонентите на качествения труд, и поради това призовава Комисията
  да гарантира, че тези компоненти се отчитат по подходящ начин при прилагането на
  механизма. Качеството на труда е от ключово значение за постигането на целите, определени от Механизма за възстановяване и устойчивост. Не бива да се пренебрегват уязвимите групи, които бяха най-силно засегнати от епидемията.

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“: | 82 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 140 |
| Гласове „въздържал се“: | 8 |

Гласове „за“:

82

Гласове „против“:

140

Гласове „въздържал се“:

8

---

(11)  ОВ C 125, 21.4.2017 г., стр. 10, параграф 3.4.

(11)  ОВ C 125, 21.4.2017 г., стр. 10, параграф 3.4.

(17)  https://eige.europa.eu/news/covid-19-derails-gender-equality-gains.

(17)  https://eige.europa.eu/news/covid-19-derails-gender-equality-gains.

---

| 22.12.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 517/38 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 517/38

---

Становище на Европейски икономически и социален комитет относно „Към справедлива верига за доставки на храни“

(Проучвателно становище)

(2021/C 517/05)

| Докладчик: | Branko RAVNIK |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Peter SCHMIDT |

Докладчик:

Branko RAVNIK

Съдокладчик:

Peter SCHMIDT

| Консултация | Писмо от словенското председателство на Съвета, 19.3.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 9.9.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 22.9.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 563 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 211/1/6 |

Консултация

Писмо от словенското председателство на Съвета, 19.3.2021 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

9.9.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

22.9.2021 г.

Пленарна сесия No

563

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

211/1/6

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства Директивата на ЕС относно нелоялните търговски практики (НТП) във веригата за доставки на селскостопански и хранителни продукти като първа стъпка напред в преодоляването на неравномерното разпределение на пазарната мощ по веригата. НТП са сложно явление с широко обществено въздействие и регулирането играе ключова роля в този контекст. Комитетът настоятелно призовава държавите членки спешно да транспонират и приложат директивата и да се борят с НТП. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | По време на пандемията от COVID-19 европейската верига за доставки на храни се оказа изключително издръжлива. По всяко време потребителите имаха достъп до почти всички хранителни продукти. Въпреки че бяха изложени на риск от заразяване, работниците по веригата за доставки на храни свършиха невероятна работа. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ранните наблюдения обаче показват, че има и забележими промени в поведението при производството, дистрибуцията и потреблението. ЕИСК се застъпва за това да се подпомогне трансформацията на продоволствените системи в Европа, за да бъдат по-устойчиви в екологично, икономическо и социално отношение, издръжливи, справедливи и приобщаващи, и преди всичко да предоставят на европейските потребители здравословни, произведени по устойчив начин безопасни храни. ЕИСК отбелязва, че сътрудничеството (а не конкуренцията) между операторите по веригата за доставки на храни е от първостепенно значение за насърчаването на по-издръжлива и устойчива продоволствена система, за да се гарантира справедлив дял за операторите и да се избегне дискредитирането. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК подчертава своята препоръка на по-слабите оператори, особено на земеделските стопани, да се заплаща справедлива цена, която да им позволява да получават доходи, подходящи за инвестиции, иновации и устойчиво производство (1). Следва да се създаде механизъм за последващи действия във връзка с мониторинга на разпределението на брутната добавена стойност във веригата за доставки на храни. Според данните на Комисията делът на брутната добавена стойност във веригата за доставки на храни за първичния производител е намалял от 31 % през 1995 г. на 23,4 % през 2015 г. (последни налични данни). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Комитетът подчертава също своята препоръка за справяне с НТП, които не са разгледани в рамките на минималните изисквания на директивата (2), и приветства усилията, предприети от няколко държави членки за решаване на въпроси като закупуване на цени под производствените разходи, търгове с „двойна надпревара“ или защита на всички участници във веригата на доставки независимо от техния размер или позиция във веригата за доставки на храни. ЕИСК приветства факта, че Комисията е решила да регулира НТП във веригата за доставки на храни. Той обаче изразява съжаление, че Комисията не е насърчила хармонизиран подход, за да се избегне фрагментирането на единния пазар. ЕИСК счита, че бъдещите допълнителни мерки следва да бъдат съвместими с единния пазар и да подлежат на подходяща оценка на въздействието. Въпреки това ЕИСК приветства факта, че държавите членки транспонират и прилагат директивата, като гарантират по-голяма справедливост във веригата за доставки на храни, и призовава за по-хармонизиран подход в бъдеще. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК призовава държавите членки да въведат закони, които защитават всички стопански субекти. Размерът не е непременно заместител на пазарна мощ и следователно всички стопански оператори — големи и малки — следва да бъдат защитени срещу НТП. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК насърчава също държавите членки да установят механизми, които да им позволяват да наблюдават, оценяват и гарантират прилагането на правните актове за транспониране и да създават форуми за диалог в сътрудничество със заинтересованите страни. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Понастоящем дисбалансите в икономическата мощ и в преговорната позиция в европейските (но и световните) продоволствени системи оказват натиск върху рентабилността на селскостопанския сектор и заплатите, намаляващия потенциал за инвестиции на малките и средните хранително-вкусови предприятия и изоставянето на семейната търговия на дребно на местно равнище. Ето защо са необходими основани на доказателства коригиращи механизми, за да се осигури балансирано развитие на участниците в европейската верига за доставки на храни и да се подкрепи справедлив дял от икономическите ползи на производството и разпространението на храни в рамките на ЕС и извън него, като по този начин се насърчат устойчиви продоволствени системи. Комисията не е изготвила заключения от оценките на въздействието на стратегията „От фермата до трапезата“. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК подчертава, че е важно всички заинтересовани страни да имат правилните инструменти и информация, за да се възползват от директивата. С оглед на това Комитетът призовава Комисията, държавите членки и Европейската служба за външна дейност (ЕСВД) да гарантират, че заинтересованите страни знаят своите права и процедурите за прилагането им, включително когато става въпрос за транснационална търговия както в рамките на ЕС, така и от трети държави. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК отново посочва, че насърчаването на по-справедливи търговски практики следва да бъде част от всеобхватна продоволствена и търговска политика на ЕС, обхващаща цялата верига на доставки и гарантираща изпълнението на целите за устойчиво развитие на ООН (ЦУР). |
| --- | --- |

1.10.

2.   Въведение

| 2.1. | Като нелоялни търговски практики (НТП) се определят „практики, които са в разрез с принципите за добросъвестност и почтеност при сключването на сделки, драстично се отклоняват от нормите на етичното търговско поведение и се налагат едностранно от единия на другия търговски партньор“ (3). Веригата за доставка на храни е особено податлива на НТП поради силните дисбаланси на пазарна мощ между операторите. НТП могат да се наблюдават на всички етапи на веригата за доставка, като НТП, произхождащи от едно равнище на веригата, може да окажат въздействие върху други части на веригата в зависимост от пазарната мощ на съответните участници (4). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Както е описано подробно в становищата на ЕИСК относно „По-справедливи вериги за доставки на селскостопански хранителни продукти“, прието през 2016 г. (5), и „Подобряване на веригата за доставка на храни“, прието през 2018 г. (6), концентрацията на способността за оказване на натиск при договарянето е довела до злоупотреби с господстващо положение, в резултат на което по-слабите оператори стават все по-податливи към НТП. Това прехвърля икономическия риск от пазара нагоре по веригата за доставка и оказва изключително отрицателно въздействие върху потребителите и някои оператори, например земеделските стопани, работниците и МСП. Според данните на Комисията делът на брутната добавена стойност във веригата за доставки на храни за първичния производител е намалял от 31 % през 1995 г. на 23,4 % през 2015 г. (последни налични данни). Според Комисията проблемът с НТП е потвърден от всички участници във веригата за доставка на храни, като според данни от проучвания по-голямата част от операторите са били обект на НТП (7). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Директива (ЕС) 2019/633 на Европейския парламент и на Съвета (8) относно НТП във веригата за доставка на селскостопански и хранителни продукти беше приета през април 2019 г. Директивата е кратка, сбита и се основава на няколко основни принципа. Държавите членки трябваше да транспонират директивата в националното си законодателство до 1 май 2021 г. и да започнат да я прилагат шест месеца по-късно. Това е част от по-широка програма за управление, която цели да се постигне по-ефективна и по-справедлива верига за доставки на храни, и включва също сътрудничество между производителите и мерки за увеличаване на прозрачността на пазара. Стратегията „От фермата до трапезата“ (9) има за цел също да подобри позицията на земеделските стопани във веригата за доставки на храни. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Словенското председателство на ЕС поиска от ЕИСК да изготви проучвателно становище относно ефективното постигане на целите на директивата на практика, относно най-добрите практики на държавите членки при регулирането на веригата за доставки на храни, както и относно стъпките, които са необходими, за да се гарантира продължаването на този процес. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Позиция на ЕИСК относно НТП

| 3.1. | В своето становище от 2018 г. (10) ЕИСК приветства предложението на Комисията за намаляване на разпространението на НТП като необходима първа стъпка за защита на по-слабите оператори, по-специално земеделските стопани, работниците и някои оператори, и за подобряване на управлението във веригата за доставка на храни. Наличието на регулаторен подход и законодателна рамка с ефективни и стабилни механизми за прилагане на разпоредбите е начин, по който проблемът с НТП може да бъде решен ефективно на равнището на ЕС. Това беше заявено отново в становището на ЕИСК от 2020 г. относно стратегията „От фермата до трапезата“ (11). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК обаче изрази съжаление, че ЕК е въвела единствено минимален общ стандарт за защита в целия ЕС, като е забранила само определен брой НТП. Необходимо е да бъдат забранени всички практики, свързани със злоупотреби. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Що се отнася до прилагането на разпоредбите, ЕИСК приветства предложението на ЕК за създаване на хармонизирана мрежа от правоприлагащи органи в ЕС. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | В допълнение към решаването на проблема с НТП, ЕИСК препоръча ЕК да насърчава и подкрепя бизнес модели, които допринасят за устойчивостта на веригата за доставка на храни, както и за възстановяването на баланса и подобряването на ефикасността ѝ, за да се укрепи позицията на по-слабите оператори. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Транспониране и прилагане на Директивата относно НТП — актуално състояние

| 4.1. | Понастоящем държавите членки са в процес на транспониране и прилагане на директивата (12). По-голямата част от сдруженията на земеделските стопани, синдикатите и преработвателите на храни считат, че планираните мерки не са достатъчни, за да ги защитят. Въпреки това те подкрепиха предложените мерки за прилагане на Директивата относно НТП и дори призоваха за по-големи амбиции, като в някои случаи търговците на дребно са изразили различаващи се мнения. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | До ноември 2021 г. ЕК ще представи междинен доклад относно транспонирането на директивата, а през 2025 г. — оценка на нейната ефективност. Тази оценка ще се основава на годишните доклади на държавите членки и на резултатите от проучванията на ЕК относно положението с НТП във веригата за доставки на храни, насочени към заинтересованите страни (13). ЕИСК предлага Комисията да се консултира и с купувачите и да събере техния опит по отношение на директивата. Създаденият с директивата механизъм за сътрудничество следва да осигури на правоприлагащите органи и Комисията подходящ форум за обсъждане на ефективността на директивата въз основа на годишните доклади на държавите членки. По време на тези редовни срещи може да бъдат идентифицирани както най-добрите практики, така и пропуските, и да се направи сравнение между подходите на държавите членки. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК приветства факта, че Комисията е решила да регулира нелоялните търговски практики във веригата за доставки на храни. Той обаче изразява съжаление, че Комисията не е насърчила хармонизиран подход, което води до разпокъсаност на единния пазар. Въпреки това ЕИСК приветства факта, че държавите членки транспонират и прилагат директивата, като гарантират по-голяма справедливост във веригата за доставки на храни, и призовава за по-хармонизиран подход в бъдеще. |
| --- | --- |

4.3.

5.   Добри практики в процеса на транспониране/прилагане

| 5.1. | ЕИСК приветства амбициозните национални правни актове за транспониране (наричани по-долу „добри практики“), с които се забраняват някои НТП, които са позволени при определени условия в директивата. Например забраната за връщане на непродадени продукти на доставчика, без да се заплаща за тях, или прехвърлянето на доставчика, на разходите на купувача за съхранение която е въведена с германския правен акт за транспониране (14). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | ЕИСК приветства въвеждането в правните актове за транспониране на членове, с които се забранява закупуване на цени под производствените разходи, което се отнася до всички оператори. Така е направено в испанския законодателен акт (15), в който освен че се забранява на всички оператори да закупуват на цени под производствените разходи, се забранява и загубата на стойност по веригата за доставки на храни. По същия начин италианският законодател е оправомощен да реши този въпрос в правния акт за транспониране (16). В Германия Германският федерален парламент ще извърши одит на възможната забрана за закупуване на цени под производствените разходи в рамките на оценката, която ще се осъществи две години след влизането в сила. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Това е част от по-широк пакет от инициативи, насърчавани от Европейската комисия, включващи например обсерватории за цените на пазарите (17), които са от съществено значение за подкрепата на прозрачността и справедливостта в сектора. В допълнение трябва да се посочи и значението на реципрочността в международната търговия (18). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | ЕИСК приветства правните актове, с които се създава позицията на омбудсман за наблюдение на тяхното изпълнение. В Испания беше създадена независима агенция (AICA), която да наблюдава прилагането на закона, а на омбудсмана е възложено да насърчава доброволни кодекси за поведение. В Германия засегнатите от НТП ще могат да представят своите анонимни жалби пред независим омбудсман, включително да сигнализират за нелоялни практики, които не са изброени в законодателството. Омбудсманът ще може също да инициира разследвания и да предава нарушенията на Федералната служба по земеделие и храни (BLE), както и да наблюдава производствените разходи и развитието на цените (19). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Размерът не е непременно заместител на пазарна мощ и следователно всички стопански оператори — големи и малки — следва да бъдат защитени срещу НТП. ЕИСК призовава държавите членки да въведат закони, които защитават всички стопански субекти. Там, където не е проявена амбиция в такава степен, Комитетът признава заслугата на държавите, чиито правни актове обхващат по-големите субекти поне в основни сектори. Например в Германия прагът от 350 млн. евро е запазен за селскостопански и рибарски предприятия и предприятия за производство на храни, но прагът за месо, плодове, зеленчуци и градинарски продукти ще бъде оборот от 4 млрд. евро, в резултат на което повече субекти ще бъдат защитени от закона (20). С белгийския предварителен закон се елиминира „стъпковият подход“, като на всички стопански субекти под прага от 350 млн. евро се предлага защита срещу НТП, независимо от размера им спрямо купувача. Испания предлага специална защита на първичните производители, но всички оператори, независимо от техния размер и/или пазарна позиция, са защитени със закон. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Търговете с „двойна надпревара“ (21) се свързват с тежки отрицателни последици за земеделските стопани (22), които фактически са принудени да участват в тази практика поради неравномерното разпределение на пазарната мощ между купувачите и продавачите. Забраната на тези търгове би допринесла за избягването на случаи, в които доставчиците са принудени да продават на цени под разходите за производство. Въпреки че процесът на транспониране на директивата в Италия все още не е завършен, ЕИСК следи с интерес провеждащата се дискусия относно възможността да се забранят търговете с „двойна надпревара“ в страната, в която законодателят е оправомощен да реши този въпрос в правния акт за транспониране. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | ЕИСК счита също за добра практика задължението за писмени договори за всички операции и за включването им в база данни с цел по-голяма прозрачност и контрол. В испанското законодателство е включено такова задължение и това оказва много добро въздействие върху търговските отношения. Договорът би трябвало да включва понятия като качество, срок, цена, ценови показател, предоговаряне, подновяване и прекратяване с предизвестие. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Комитетът приветства клаузата в германския закон, с която се определя изискване за провеждане на първа оценка две години след влизането в сила на закона, и факта, че освен проверка на съответствието с действащите забрани Германският федерален парламент може също да разшири списъка на забранените НТП (23); ЕИСК отбелязва също белгийския предварителен закон, в който се предвижда възможността за добавяне на НТП към списъка по всяко време чрез кралски указ след консултации със заинтересованите страни. |
| --- | --- |

5.8.

6.   Установени пропуски

| 6.1. | ЕИСК настоява, че всички посочени в директивата НТП могат да имат вредно въздействие върху най-слабите участници във веригата, включително така наречените „сиви практики“. По-слабите доставчици биха могли да се почувстват принудени да подпишат споразумение с по-мощен купувач, в което се съдържат договорни условия, които не са в техен интерес. Въпреки че в няколко държави членки беше обсъдена възможността за „пълна забрана“ на всички НТП, се оказа трудно да бъде постигнато това ниво на амбиция без намесата на ЕС. В своето становище от 2018 г. ЕИСК призова също за цялостна забрана на НТП и за възможността държавите членки да разширяват списъка от първоначално забранени НТП. Остава да се види какви механизми за преразглеждане ще бъдат въведени с правните актове за транспониране. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | В директивата на доставчиците, организациите на доставчиците и на организациите с нестопанска цел, действащи от името на доставчици, се предоставя правото да подават жалби. ЕИСК обаче изразява опасение, че би могло да има случаи, в които се осъществява незаконна НТП, засегнатата страна (например работник) получава съответната информация, но правоприлагащите органи не могат да решат проблема, защото не е постъпила официална жалба от засегнатия оператор или от неговата организация. Тъй като засегнатите оператори биха могли да не са склонни да подават жалби, дори когато правата им не са спазени, ЕИСК призовава ЕК внимателно да наблюдава и да оценява степента, до която може да са необходими промени, за да се защитят по-добре най-уязвимите страни, които зависят от оператори, като например работници, земеделски стопани и рибари. Директивата относно НТП не предвижда писмен договор, но за сметка на това предвижда правоотношение на продажба. Ето защо ЕИСК подчертава своето предложение за разширяване на защитата за случаи, в които се осъществява НТП, но няма (писмен) договор. ЕИСК вече призова за въвеждане на правото на колективно предявяване на иск (24). |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | „Стъпковият подход“ на директивата предполага, че в определени случаи оператор, който е слаб от гледна точка на пазарна мощ, но с голям оборот, не е защитен от закона. Това внася несигурност за доставчиците, на които не е известен годишният оборот на техните бизнес партньори. ЕИСК приканва ЕК и държавите — членки на ЕС, да наблюдават и да преодоляват отрицателните последици от този „стъпков подход“, както и да разгледат възможността за защита на всички стопански субекти, независимо от техния размер. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Стабилните, балансирани и дългосрочни бизнес отношения между операторите във веригата за доставка на храни могат да помогнат на земеделските стопани, които с времето получават по-малък и допълнително намаляващ процент от крайната цена, да участват в по-голяма степен в добавената стойност на продуктите. Аспектите, свързани с регионалния характер и качеството, могат да задържат добавената стойност в региона за сметка на вноса на суровини от трети държави с като цяло по-ниски производствени стандарти от тези в ЕС. По-доброто етикетиране на произхода ще доведе до повече прозрачност във веригите за доставки на храни. |
| --- | --- |

6.4.

7.   Уязвими места във веригата за доставки на селскостопански хранителни продукти, разкрити в резултат на пандемията от COVID-19

| 7.1. | Като цяло европейската верига за доставки на храни се оказа изключително издръжлива по време на кризата, предизвикана от COVID-19. Потребителите имаха достъп по всяко време до почти всички хранителни продукти. Въпреки че бяха изложени на риск от заразяване, работниците по веригата за доставки на храни свършиха невероятна работа. Пандемията от COVID-19 обаче засяга цялата световна селскостопанска хранителна система. Тя упражнява симетрично, но асинхронно сътресение върху световната и националните продоволствени системи, което засяга: 1) каналите на предлагане и на търсене по различно време; 2) всички елементи на продоволствената система — от първичното производство до преработката на храни, търговията на дребно и услугите в сектора на храненето (сектора на хотелиерството, ресторантьорството и общественото хранене (HORECA), международната търговия и логистичните системи, както и междинното и крайното търсене; 3) пазарите на производствени фактори (трудов и капиталов) и производството на междинни стоки. Каналите за предаване на тези ефекти включват множество макроикономически фактори (например обменни курсове, цени на енергията, достъп до финансовите пазари) и преди всичко свиване на общата икономическа активност и увеличаване на безработицата. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Ограниченията на свободното движение на работници (Комисията публикува насоки за лицата с ключови функции, напр. сезонните работници) от една държава членка към друга засегна много области на производството и преработката на храни (например прибирането на реколтата от плодове и зеленчуци и месо- и млекопреработката), които разчитат на труда на сезонни работници от други държави членки или от трети държави. Освен това работниците мигранти често живеят и работят при лоши условия и са в по-голям риск от инфекция, както показа избухването на епидемията в кланици и фабрики за опаковане на месо по целия свят. Това освен че създава проблем за общественото здраве, води и до прекъсване във веригата за доставки на храни. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Освен това чрез нарушаване на транспорта на храни поради противоепидемичните мерки и логистични сътресения пандемията доведе и до протекционизъм, който засяга вноса и износа на храни. В същото време мнозина изтъкнаха значението на произведените на регионално равнище в ЕС храни и традиционните ползи от късите вериги на доставки и местното производство и търговия. По време на кризата късите вериги на доставки и местното производство и търговия се оказаха още по-привлекателни, защото хората търсят нови и по-преки начини да закупуват хранителните си продукти, а производителите намират нови възможности за реализация на своите продукти. Един от най-важните аспекти обаче е реализацията на нуждата от продължаване на справедливата и устойчивата търговия на регионално и международно равнище. Ограниченията на търговията могат да застрашат стабилността, което би засегнало най-вече населението с ниски доходи. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Ограниченията на свободата на движение поставиха на колене, със значителни последици, сектора на хотелиерството и ресторантьорството и част от хранително-вкусовата промишленост (например хотели и ресторанти и други отрасли, свързани с дейности извън дома, услуги за доставка на храна, търговци на едро и дребно в туристическите зони). Освен самите заведения нарушаването на дейностите прекъсна и консолидираната система за доставка на храни, на която разчитаха много земеделски стопани и доставчици на селскостопански продукти. Доставчиците на пресни продукти бяха тежко засегнати — висококачествените вина, сирена и най-хубавите разфасовки месо, продавани обикновено в ресторантите, бяха заменени със стандартни продукти, купувани в супермаркетите и консумирани вкъщи (ФАО, 2020 г.; ОИСР, 2020 г.). Някои производители реагираха, като се преместиха по-близо до търговията на дребно или пазарите онлайн, където в много случаи намериха много добри компромиси и споразумения, но много други не можаха да се приспособят и загубиха клиенти и доходи. Селският туризъм, който често помага на земеделските стопани да диверсифицират източниците си на доходи, също беше тежко засегнат от свързаните с пандемията от COVID-19 ограничения. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Кризата, предизвикана от COVID-19, ускори драстично преминаването към онлайн дейност и тази тенденция изглежда ще продължи. Неотдавнашно проучване на McKinsey (25) сочи, че през 2020 г. онлайн доставките на хранителни стоки в Европа са нараснали с 55 % и се очаква тази тенденция да продължи, като се има предвид, че 50 % от потребителите, които са използвали онлайн пътища за доставка по време на пандемията, възнамеряват да продължат ги ползват. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Появата на COVID-19 и бързото му разпространение в световен мащаб е голямо сътресение за ЕС и за световната икономика. Бяха предприети незабавни и цялостни мерки в областта на бюджета, ликвидността и политиката, за да се облекчи положението на най-засегнатите сектори. ЕС разполага с широк инструментариум от мерки за интервенция на пазара и няколко от тях бяха задействани по време на кризата с COVID-19 в подкрепа на доходите на стопанствата. Отговорът обаче беше ограничен, тъй като в бюджета на ЕС фактически нямаше средства за финансиране на спешни мерки за селското стопанство през последната година от бюджетния период 2014—2020 г. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | И накрая, ЕК стартира Европейски зелен пакт с последици и за селското стопанство (стратегията „От фермата до трапезата“ и стратегията за биологичното разнообразие), а от пакета за стимули на Next Generation EU бяха разпределени допълнителни 7,5 млрд. евро за ЕЗФРСР. Оценките на въздействието на стратегията „От фермата до трапезата“ са обезпокоителни за ЕС. Въпреки това ЕИСК призовава за по-балансирана политическа подкрепа в полза на селскостопанския и хранително-вкусовия сектор в сравнение с някои други части на икономиката, в които икономическата структура е много по-издръжлива и нивата на рентабилност са много по-високи. |
| --- | --- |

7.7.

8.   Следващи стъпки

| 8.1. | Възможностите за маневриране, които директивата оставя на държавите членки да съставят законодателството за изпълнение на директивата, позволи на всяка от тях да въведе специално приспособено законодателство, което е подходящо за националните им условия. Както беше посочено по-горе, някои държави членки проявиха амбиция, надхвърляща минималните стандарти за хармонизиране на директивата, и въведоха закони, които предлагат допълнителна защита на доставчиците от ЕС и извън него. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Въпреки че се очаква доставчиците от конкретна държава членка да имат лесен достъп до спецификите на техния национален правен акт за транспониране (включително механизма за подаване на жалби и компетентния орган), това може понякога да не е така за доставчиците, които изнасят за други държави — членки на ЕС, и за доставчиците извън ЕС, които изнасят за Съюза. ЕИСК приветства опита за разпространение, предприет от ЕК с публикуването на брошурата относно Директивата за НТП (26), но отбелязва, че в този документ се съдържа само информация, свързана с минималните стандарти за хармонизиране. За да се предложат правилните инструменти на износителите, така че те да се възползват от националните правни актове за транспониране, ЕИСК приканва ЕК да им гарантира лесен достъп до цялата най-значима информация, свързана с всеки от правните актове. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Комитетът подчертава, че е в интерес на всички заинтересовани страни директивата да се прилага за всички бизнес отношения, в които поне купувачът или продавачът е предприятие от ЕС, дори когато доставчикът е субект извън ЕС. ЕИСК приканва ЕК и ЕСВД да се възползват от потенциала на делегациите на ЕС в трети държави за разпространение на информация, за да предоставят информация на доставчици извън ЕС. Тази информация следва да излиза извън рамките на общите насоки на директива и да включва практическа информация относно спецификите и правоприлагащите органи на държавите членки. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | ЕИСК приветства факта, че веригата за доставки на селскостопански хранителни продукти се разглежда като стратегическа екосистема за възстановяването на Европа, и призовава за по-нататъшно сътрудничество във веригата за доставки и диалог със заинтересованите страни, за да се улесни преходът към по-устойчиви продоволствени системи по възможно най-приобщаващ начин. Във връзка с това ЕИСК отбелязва значението, разнообразието и мащаба на инициативите, предприети по веригата за доставки на храни в подкрепа на прехода към устойчивост чрез инвестиране в усилията за насърчаване на устойчиво и местно производство. |
| --- | --- |

8.4.

Брюксел, 22 септември 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Становище на ЕИСК относно „Подобряване на веригата за доставка на храни“ (ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 165).

1

Подобряване на веригата за доставка на храни“

(2)  Становище на ЕИСК относно „По-справедлива верига за доставка на селскостопански хранителни продукти“ (ОВ C 34, 2.2.2017 г., стр. 130), и становище на ЕИСК относно „Подобряване на веригата за доставка на храни“ (ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 165).

2

„По-справедлива верига за доставка на селскостопански хранителни продукти“

„Подобряване на веригата за доставка на храни“

(3)  EК, 2014 г.

3

(4)  Експертна група за селскостопанските пазари, 2016 г.

4

(5)  Становище на ЕИСК относно „По-справедлива верига за доставка на селскостопански хранителни продукти“ (ОВ C 34, 2.2.2017 г., стр. 130).

5

(6)  Становище на ЕИСК относно „Подобряване на веригата за доставка на храни“ (ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 165).

6

„Подобряване на веригата за доставка на храни“

(7)  Съобщение на ЕК, 2014 г.

7

(8)  Директива (ЕС) 2019/633 на Европейския парламент и на Съвета от 17 април 2019 година относно нелоялните търговски практики в отношенията между стопанските субекти във веригата за доставки на селскостопански и хранителни продукти (OB L 111, 25.4.2019 г., стр. 59).

8

(9)  Стратегия „От фермата до трапезата“.

9

(10)  Становище на ЕИСК относно „Подобряване на веригата за доставка на храни“ (ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 165).

10

„Подобряване на веригата за доставка на храни“

(11)  Становище на ЕИСК относно „Преглед на икономическото управление 2020 г.“ (ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 268).

11

„Преглед на икономическото управление 2020 г.“

(12)  Транспониране на национално равнище от държавите членки.

12

(13)  Уебсайт на ЕК.

13

(14)  Очаква се одобрение във втората камара и поради това все още не е съобщен официално на ЕС. Насрочено за 28.5.2021 г.

14

(15)  Ley 12/2013, de 2 de agosto, de medidas para mejorar el funcionamiento de la cadena alimentaria. Този закон ще бъде изменен със законопроект, по който в момента се водят преговори, наречен на испански Proyecto de Ley por el que se modifica la Ley 12/2013 de medidas para mejorar el funcionamiento de la cadena alimentaria (Законопроект за изменение на Закон 12/2013 за мерките за подобряване на функционирането на веригата за доставка на храни).

15

Proyecto de Ley por el que se modifica la Ley 12/2013 de medidas para mejorar el funcionamiento de la cadena alimentaria

(16)  Официален вестник на Република Италия от 23.4.2021 г.

16

(17)  Обсерватории на пазара на Европейската комисия. Вж. също примера на Френската програма за наблюдение на цените и маржовете в сектора на хранителните продукти.

17

(18)  Становище на ЕИСК относно „Съвместимост на търговската политика на ЕС с Европейския зелен пакт“ (ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 66).

18

„Съвместимост на търговската политика на ЕС с Европейския зелен пакт“

(19)  Уебсайт на BLE.

19

(20)  Тази клауза се прилага само до май 2025 г., след което прагът ще бъде намален до 350 млн. евро.

20

(21)  Търгове с „двойна надпревара“ са механизми, използвани от купувачите, за да изправят доставчиците един срещу друг в търгове онлайн с кратко предизвестие, в които те са стимулирани да предлагат своите продукти на възможно най-ниската цена.

21

(22)  Проучване на конкретен случай, Oxfam.

22

(23)  Оценката ще включва и резултатите от проучване за възможна забрана на закупуването на храни и селскостопански продукти на цени под производствените им разходи.

23

(24)  Становище на ЕИСК относно „По-справедлива верига за доставка на селскостопански хранителни продукти“ (ОВ C 34, 2.2.2017 г., стр. 130).

24

„По-справедлива верига за доставка на селскостопански хранителни продукти“

(25)  https://www.mckinsey.com/industries/retail/our-insights/disruption-and-uncertainty-the-state-of-european-grocery-retail-2021.

25

(26)  Брошура на ЕК.

26

---

III Подготвителни актове

Европейски икономически и социален комитет

563-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет — Interactio, 22.9.2021 г. — 23.9.2021 г.

| 22.12.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 517/45 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 517/45

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — По-добро регулиране: обединяване на силите за по-добро законотворчество“

(COM(2021) 219 final)

(2021/C 517/06)

| Докладчик: | Heiko WILLEMS |
| --- | --- |

Докладчик:

Heiko WILLEMS

| Искане за консултация | писмо от Европейската комисия, 1.7.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 2.9.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 22.9.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 563 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 231/0/4 |

Искане за консултация

писмо от Европейската комисия, 1.7.2021 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

2.9.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

22.9.2021 г.

Пленарна сесия No

563

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

231/0/4

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства факта, че по-доброто регулиране остава приоритет за новата Комисия. Той призовава Комисията и законодателите на ЕС последователно да задълбочават и усъвършенстват системата на ЕС за по-добро регулиране във всичките ѝ аспекти и систематично да използват инструментите и насоките за по-добро регулиране в своята работа. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК подчертава, че по-доброто регулиране е съществен компонент на доброто управление и законотворчество. То може да спомогне за гарантирането на прозрачни, отговорни и основани на участие процеси за създаване на политики, които осигуряват основани на факти, независимо проучени, прости, ясни, последователни, ефективни, устойчиви, целесъобразни, пропорционални, ориентирани към бъдещето и лесно изпълними правила. Това е съществена предпоставка за гарантирането на демократичната легитимност и общественото доверие в ЕС и неговите институции. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК подчертава, че инструментите за по-добро регулиране трябва да останат неутрални по отношение на политиката и ясно отделени от процеса на вземане на политически решения, който следва да бъде оставен на определените и легитимни политически органи. Икономическите, екологичните и социалните аспекти на законодателството на Съюза следва винаги да бъдат разглеждани на равна основа, като същевременно се разчита както на количествен, така и на качествен анализ за оценката на тяхното въздействие. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК привлича вниманието върху факта, че пандемията от COVID-19 е безпрецедентна здравна, социална и икономическа криза в Европа в периода след 1945 г. Поради това той призовава Комисията да обърне специално внимание на многобройните въздействия на предложените от нея действия върху тези измерения при настоящите извънредни обстоятелства, за да подпомогне бързото и пълно възстановяване. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Общи бележки

| 2.1. | ЕИСК отбелязва значителното забавяне при предоставянето на съобщението. Той настоятелно призовава Комисията да навакса изгубеното време, да разясни предложенията си с оглед на коментарите по-долу и да изпълни предложените действия във възможно най-кратък срок. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ЕИСК подчертава, че по-доброто регулиране може да помогне за създаването на възможно най-добрите регулаторни рамки за гражданите, работниците, предприятията и публичните администрации. Той подчертава, че по-доброто регулиране следва да допринесе за завършването на единния пазар във всички области, да подобри неговото функциониране и да укрепи неговата устойчивост и конкурентоспособност, да даде възможност за научни изследвания и иновации, да стимулира устойчив растеж и създаването на висококачествени работни места, да подкрепи екологичния и цифров преход и да укрепи неговото социално измерение и социалната пазарна икономика, както е посочено в член 3 от ДФЕС. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ЕИСК насърчава Комисията да продължи да популяризира принципите и инструментите за по-добро регулиране във всички свои служби, наред с другото чрез редовно обучение на служителите на всички равнища, за да се гарантира осведомеността и спазването на тези принципи и инструменти. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Позовавайки се на предходните си становища (1), ЕИСК припомня, че при по-доброто регулиране „не следва да става въпрос за това ЕС да регулира „повече“ или „по-малко“, нито пък някои области на политиката да бъдат дерегулирани или поставени на заден план спрямо други приоритети и по този начин ценностите, зад които ЕС стои, да бъдат поставени под въпрос: социалната закрила, опазването на околната среда и основните права“ (2). Освен това той подчертава, че по-доброто регулиране не трябва да води до прекомерно бюрократизиране на политиките на ЕС, нито да заменя политическите решения с технически процедури. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Конкретни бележки

| 3.1. | ЕИСК е институционалният говорител на организираното гражданско общество в ЕС и служи като посредник между законодателите на ЕС и организациите на гражданското общество и социалните партньори. ЕИСК притежава значителен опит и знания по всички въпроси, свързани с по-доброто регулиране. По-долу той представя своята оценка относно конкретни аспекти, обхванати от съобщението, както и други аспекти, които не са обхванати от него, но които смята за необходимо да подчертае. |
| --- | --- |

3.1.

3.2.   Субсидиарност и пропорционалност

| 3.2.1. | ЕИСК припомня препоръките си от предходни становища относно субсидиарността и пропорционалността (3). Той отново подчертава, че Съюзът следва да действа само тогава, когато тези принципи се спазват изцяло и когато общите действия добавят стойност за всички. За да се гарантира това, Комитетът насърчава Комисията да приложи изцяло предложенията на Работната група относно субсидиарността, пропорционалността и принципа „правим по-малко, но по-ефективно“ (4). |
| --- | --- |

3.2.1.

3.3.   Събиране на обективни данни и обществени консултации

| 3.3.1. | ЕИСК приветства обявеното от Комисията рационализиране и улесняване на събирането на обективни данни. Той приветства и целта за включването по по-подходящ начин на съответните заинтересовани страни и научната общност в изготвянето на политиките и за улесняването на обществения достъп до обективни данни в подкрепа на предложенията. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | По отношение на консултациите със заинтересованите страни ЕИСК препраща към своето становище (5) и становището на платформата REFIT (6), изготвено с неговото съдействие. Той подчертава, че обществените консултации са съществена част от събирането на обективни данни и никога не трябва да се извършват pro forma въз основа на предварително определени резултати. Комисията следва винаги да се стреми да се консултира с най-непосредствено засегнатите от предложените мерки и да гарантира представителност. Освен това обществените консултации не следва да засягат консултативната роля на ЕИСК или автономността или прерогативите на социалните партньори, както е предвидено в Договорите, по-специално по отношение на социалните въпроси и заетостта (социалния диалог). |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | ЕИСК насърчава Комисията да се придържа стриктно към насоките в глава VII от инструментариума за по-добро регулиране относно консултациите със заинтересованите страни (7) при планирането и изпълнението на консултации. По-специално подчертава, че въпросниците следва винаги да са ясни, опростени и лесни за ползване, да се предоставят в редактируем формат, да дават възможност за свободен отговор и коментари, да позволяват качването на допълнителни документи и да избягват въпроси, насочващи към определен отговор. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | ЕИСК припомня на Комисията, че предвид своята представителна функция Комитетът е в добра позиция да допринесе за идентифицирането на заинтересованите страни, които са най-засегнати от предложените политически мерки. Той призовава Комисията да провежда по-тесни консултации с Комитета при разработването на стратегии за консултации и определянето на съответните целеви групи. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | ЕИСК приветства намерението на Комисията да информира по-добре заинтересованите страни за начина, по който е бил използван техният принос. Подходящата обратна информация за това как този принос е спомогнал за вземането на решения е от съществено значение за гарантиране на непрекъснатото доверие и участие на обществеността в процеса на вземане на решения. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | ЕИСК призовава Комисията да отговори на отдавна отправеното от ЕИСК искане да обясни в практически подробности как оценява мненията, получени по време на обществените консултации, в зависимост от тяхната представителност. Във време на дезинформация, масови кампании (напр. чрез социалните медии) и използване на ботове тази оценка става все по-важна. |
| --- | --- |

3.3.6.

3.4.   Оценки на въздействието (ОВ)

| 3.4.1. | ЕИСК припомня своето становище (8) относно начините за подобряване на европейската екосистема за оценка на въздействието. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | ЕИСК подчертава, че по подразбиране Комисията следва да обоснове всяко законодателно предложение с напълно развита оценка на въздействието. Ако не го направи, тя трябва да обясни подробно причините за своето решение и да предостави цялата информация и данни, които са в основата на предложението и/или го подкрепят. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | ЕИСК призовава Европейския парламент и Съвета да изпълнят ангажимента си в Междуинституционалното споразумение за по-добро законотворчество (9) и да извършат свои собствени оценки на въздействието във връзка с внасяните от тях съществени изменения по време на законодателния процес, включително относно промените, направени по време на тристранните преговори. Той предлага Комисията и законодателите заедно с Комитета за регулаторен контрол да разработят съвместен набор от критерии, които да помогнат за определянето на термина „съществен“ и да се определи по-добре кога измененията изискват допълнителен анализ на въздействието. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | ЕИСК припомня призива си (10) към Комисията да създаде интелигентна матрица за оценка, която да позволи динамично моделиране на въздействието на съществените изменения от съзаконодателите чрез обективиране на въздействието на определени параметри, но също и на качествени данни. Във връзка с това ЕИСК призовава за създаване на пилотен проект за интелигентно моделиране. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | ЕИСК отбелязва със загриженост констатациите от годишния доклад за 2020 г. на Комитета за регулаторен контрол (11) относно качеството на оценките на въздействието на Комисията, съгласно които „през 2020 г. Комитетът за регулаторен контрол е публикувал много по-малко положителни становища (12 % от становищата) и повече отрицателни становища (46 % от становищата)“. В доклада се заявява още, че: „средното качество на първоначално представените проекти също беше значително по-ниско в сравнение с предходните години. [...] В много случаи по-ниското качество се дължи на липсата на достатъчно време за изготвяне на оценките на въздействието, като се имат предвид амбициозните политически срокове за изпълнение на новите приоритети на Комисията“. Ето защо ЕИСК настоятелно призовава Комисията да определя реалистични срокове, за да може винаги нейните служби да извършват напълно развити оценки на въздействието. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | ЕИСК отбелязва със загриженост констатацията в доклада на Комитета за регулаторен контрол относно докладваните от Комисията варианти, съгласно която: „Наборът от варианти често не беше пълен. Вариантите обикновено бяха съсредоточени само върху предпочитания (политически) избор, без да се включват алтернативни опции, подкрепяни от основните групи заинтересовани страни. Други оценки на въздействието пропускаха ключови решения, тъй като службите считаха, че първо трябва да получат политически насоки“. ЕИСК подчертава, че целта на оценките на въздействието е да представят факти и анализи за политически избор, а не да обосновават предпочитания от Комисията избор. Той настоятелно призовава Комисията да се въздържа от необективни доклади. |
| --- | --- |

3.4.6.

| 3.4.7. | ЕИСК приветства намерението на Комисията да „интегрира целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР)“, което е в съответствие с по-рано отправеното искане на Комитета (12), и да приведе оценките на въздействието в подкрепа на „двойния преход“. В същия дух Комитетът посочва, че оценките на въздействието трябва да останат фактологични, основани на данни и неутрални по отношение на политиката и че процесът на оценка на въздействието не трябва да бъде насочен към обосноваване на политически предпочитан резултат и не трябва да заменя вземането на политически решения от компетентните органи. Съответните въздействия не трябва да се класират според политическите предпочитания, а винаги да се анализират на равна основа. ЕИСК ще остане особено бдителен по отношение на практическото прилагане на това включване в хода на преразглеждането на инструментариума за по-добро регулиране, което при необходимост ще разгледа в допълнително становище. |
| --- | --- |

3.4.7.

| 3.4.8. | ЕИСК подчертава, че трябва систематично да се прилага принципът „мисли първо за малките“ и „тестът за МСП“ да се прилага изцяло в оценките на въздействието. Той напомня на Комисията за десетте принципа, които ръководят създаването на политики за МСП, както е посочено в Законодателния акт за малкия бизнес в Европа. Той подчертава, че законодателството на Съюза трябва да бъде ефективно и лесно приложимо за МСП и по-специално за микропредприятията. Комитетът приветства намерението на Комисията да проведе консултации с представителя на ЕС за МСП по време на обсъжданията за оценките на въздействието и го призовава да поддържа структуриран диалог и сътрудничество с националните организации, занимаващи се с интересите на МСП. Накрая, ЕИСК призовава Комисията да ограничи тежестите за МСП, включително микропредприятията, и по-систематично да оценява възможността за облекчени режими въз основа на оценка на всеки отделен случай, за да се определи дали се отнасят за всички МСП или само за микропредприятията, както е посочено в инструмент No 22 от Инструментариума за по-добро регулиране, без да се подкопава постигането на целите, определени от законодателството или установените норми и стандарти. |
| --- | --- |

3.4.8.

| 3.4.9. | ЕИСК припомня предходното си становище (13), в което се посочва, че могат и трябва систематично да се извършват оценки на въздействието и за делегираните актове и актовете за изпълнение. Той припомня на Комисията, че „фактът, че е направена оценка на въздействието на законодателния текст, от който произтичат делегираните актове и актовете за изпълнение, не би бил достатъчен да обоснове липсата на оценка на въздействието на производните актове. Всеки отделен акт трябва да бъде оценяван според собствените си заслуги [...]“. |
| --- | --- |

3.4.9.

| 3.4.10. | ЕИСК приветства съобщението на Комисията за интегриране на стратегическото прогнозиране в създаването на политиките на ЕС и препраща към собственото си становище по този въпрос (14). Като представител на голямо разнообразие от гласове от всички държави членки и като член — наблюдател на Европейската система за стратегически и политически анализ (ESPAS), ЕИСК е готов да предостави важен принос и информация за процеса на прогнозиране. |
| --- | --- |

3.4.10.

3.5.   Комитетът за регулаторен контрол

| 3.5.1. | ЕИСК изразява голямо задоволство във връзка с работата на Комитета за регулаторен контрол при гарантирането на регулаторен надзор. За да се гарантира, че Комитетът за регулаторен контрол може да изпълнява изцяло своя мандат, ЕИСК призовава Комисията да гарантира, че той разполага с достатъчно ресурси и капацитет. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | ЕИСК посочва, че Комитетът за регулаторен контрол не е официално независим. Четирима от седемте му членове са членове на Комисията. За да се гарантира по-добър баланс, ЕИСК предлага Комитетът за регулаторен контрол да бъде разширен, така че да включва още един външен член. |
| --- | --- |

3.5.2.

3.6.   Намаляване на тежестта и подход на отмяна на предишни тежести при въвеждане на нови

| 3.6.1. | ЕИСК отбелязва намерението на Комисията да ограничи потока от регулаторни разходи и тежести, произтичащи от новите разпоредби, и да намали ненужните съществуващи разходи и тежести за гражданите, предприятията и публичната администрация. Аналогично, Комитетът отново призовава за качествен подход, който да функционира на равни начала с количествения анализ, като се отчитат и очакваните ползи от законодателството (15). Както Комитетът заяви в своето становище (16), „свързаните с регулирането разходи трябва да бъдат пропорционални на ползите, които произтичат от тях“. Поради това той подчертава, че принципът на пропорционалност остава от първостепенно значение при въвеждането на ново законодателство. Освен това Комисията следва винаги да преценява цената на непредприемането на действия, например по отношение на задълбочаването на единния пазар, както и на социалните и екологичните предизвикателства. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | В същия дух ЕИСК подчертава, че намаляването на тежестта не трябва да води до дехармонизиране на единния пазар или да създава натиск за дерегулиране. Намаляването на тежестта не трябва да подкопава целите на политиката, да снижава високите икономически, социални и екологични стандарти на ЕС или да възпрепятства приемането на нови инициативи, когато те носят ясна добавена стойност. Тежестите обаче трябва да бъдат намалявани, когато се докаже, че не са необходими за постигане на целта на политиката. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | По отношение на подхода за отмяна на предишни тежести при въвеждане на нови, според който всяко законодателно предложение, създаващо нови тежести, следва да облекчава хората и предприятията от еквивалентна съществуваща тежест на равнището на ЕС в същата област на политика, ЕИСК отбелязва със загриженост, че противно на обявеното от Комисията, в съобщението не са представени оперативните и методологичните подробности на подхода. Това усложнява възможността на ЕИСК да разгледа възможните ползи и предизвикателства, свързани с прилагането на подхода. Поради това Комитетът призовава Комисията да предостави тези подробности без допълнително забавяне и си запазва правото да предостави допълнителна оценка на методологията на подхода, след като тя бъде публикувана. |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | ЕИСК подчертава, че макар подходът да може да бъде инструмент за по-добро регулиране, той не трябва да се разглежда като „достатъчен сам по себе си“ инструмент за намаляване на тежестта. Вместо това той трябва да служи като допълващ инструмент при полезно взаимодействие със съществуващите инструменти на ЕС за по-добро регулиране, включително оценките на въздействието, обществените консултации, оценките и регулаторния контрол. ЕИСК приветства уверението на Комисията, че подходът за отмяна на предишни тежести при въвеждането на нови няма да се прилага механично или въз основа на предварителни количествени цели, а въз основа на оценка на всеки отделен случай, която ще определи конкретно какво може да бъде опростено, рационализирано или премахнато, като същевременно се взема предвид ползата от законодателството. Комитетът ще продължи да следи особено бдително Комисията да прилага това уверение на практика. Освен това Комитетът изтъква ролята на платформата „Готови за бъдещето“, на която е член, за предоставяне на консултации на Комисията относно опростяването на законодателството на Съюза и намаляването на ненужните тежести, като същевременно се гарантира, че политиките на Съюза са ориентирани към бъдещето и уместни в светлината на новите предизвикателства, включително развитието в социалната, екологичната, геополитическата, технологичната и цифровата област. |
| --- | --- |

3.6.4.

| 3.6.5. | ЕИСК подчертава, че прилагането на подхода трябва да се разглежда като съвместно институционално усилие, което изисква тясно сътрудничество между всички институции на ЕС през целия законодателен цикъл. В съответствие с параграф 3.4.3 от настоящото становище ЕИСК призовава Европейския парламент и Съвета да гарантират, че законодателството на Съюза постига целите си по икономически най-ефективния начин. Това налага тясно сътрудничество между законодателите и Комисията на всички етапи от процеса на създаване на политики, както и споделянето на информация от държавите членки с Комисията относно разходите и ползите, произтичащи от законодателството на ЕС, след като то бъде приложено. |
| --- | --- |

3.6.5.

| 3.6.6. | ЕИСК приветства намерението на Комисията при всяка оценка на въздействието да предоставя оценка както на административните разходи, така и на разходите за корекция, произтичащи от предложената намеса. Той обаче отбелязва, че инструментът на подхода на отмяна на предишни тежести при въвеждането на нови ще компенсира само административните разходи, докато разходите за корекция трябва да бъдат компенсирани от други инструменти, като Механизма за възстановяване и устойчивост, политиката на сближаване, земеделските фондове и механизма за справедлив преход. Като се има предвид, че разходите за корекция могат да наложат значителна тежест на дружествата, най-вече на МСП и микропредприятията, Комитетът приканва Комисията да включи, наред с оценката на разходите, конкретни предложения за мерки за подпомагане на предприятията при адаптирането към новите регулаторни рамки и тяхното спазване, да запази стабилна заетостта и да гарантира професионално обучение и преквалификация за работниците. |
| --- | --- |

3.6.6.

| 3.6.7. | ЕИСК отбелязва намерението на Комисията да вземе предвид замяната на 27 национални уредби с една хармонизирана рамка автоматично като „отмяна на тежести“. Това представлява механичен подход, от който Комисията твърди, че се въздържа. Сама по себе си хармонизацията не води по подразбиране до повишаване на ефективността; последиците от нея трябва да се оценяват за всеки отделен случай. Поради това Комитетът призовава Комисията винаги да определя „отмяната на предишни тежести“ въз основа на анализ на разходите и ползите за всеки отделен случай. |
| --- | --- |

3.6.7.

| 3.6.8. | По отношение на условията за гъвкавост на подхода ЕИСК призовава Комисията да изясни критериите, въз основа на които ще взема решение относно изключенията и за „размяната“ при „извънредни обстоятелства“. |
| --- | --- |

3.6.8.

| 3.6.9. | ЕИСК отбелязва, че подходът ще се прилага само за инициативи, включени в годишната работна програма на Комисията за 2022 г., като по този начин се изключват основните политически инициативи, внесени през първата половина на мандата на Комисията. По този начин Комисията не успява да изпълни обещанието на председателя на Комисията Урсула фон дер Лайен при представянето на нейните методи на работа (17), както и в писмата ѝ за определяне на ресора на членовете на Комисията, че „колегиумът ще прилага принципа на отмяна на предишни тежести при въвеждане на нови [...] при всяко законодателно предложение, създаващо нови тежести“. |
| --- | --- |

3.6.9.

| 3.6.10. | ЕИСК призовава Комисията да създаде подходяща рамка за докладване относно прилагането на подхода за отмяна на предишни тежести при въвеждането на нови, за да гарантира правилна оценка през следващите години. |
| --- | --- |

3.6.10.

3.7.   Платформа „Готови за бъдещето“

| 3.7.1. | ЕИСК приветства създаването на платформата „Готови за бъдещето“ (наричана по-долу „платформата“). Той напомня, че мандатът на платформата се отнася за последващата оценка, а не за предлагане на ново законодателство. Комитетът ще участва активно в нейната работа. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | ЕИСК посочва, че подадените предложения през уебсайта на „Споделете мнението си: Помогнете за опростяването!“ трябва да продължат да допринасят за годишната работна програма на платформата дори ако не са обхванати от приложение II към работната програма на Комисията. Освен това платформата следва да продължи да може да предоставя консултации на Комисията относно хоризонталните работни потоци за по-добро регулиране. |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | ЕИСК предлага лицето или организацията, които подават информация на платформата, да получава обоснована обратна информация от Комисията относно начина, по който е бил разгледан случаят. |
| --- | --- |

3.7.3.

3.8.   Последващо наблюдение и оценки

| 3.8.1. | ЕИСК твърдо подкрепя принципа „първо оцени“ и насърчава Комисията да гарантира системното му прилагане. |
| --- | --- |

3.8.1.

| 3.8.2. | Комитетът е доволен от установеното успешно сътрудничество с Комисията при работата по последващата оценка, при която неговият принос се оказа полезен за подобряване на оценките на Комисията с информация от организираното гражданско общество. Комитетът призовава за непрекъснато укрепване на това сътрудничество. Той също така настоява оценките на ЕИСК да бъдат включени в предвидения общ регистър на данни — Съвместния законодателен портал. |
| --- | --- |

3.8.2.

| 3.8.3. | Що се отнася до наблюдението на прилаганото законодателство на Съюза, ЕИСК предупреждава, че задълженията за наблюдение и докладване за събиране на необходимата информация и данни трябва винаги да бъдат пропорционални и да не натоварват ненужно гражданите, предприятията или публичните администрации. |
| --- | --- |

3.8.3.

| 3.8.4. | ЕИСК отбелязва със загриженост констатациите отна доклада на Комитета за регулаторен контрол относно оценките на Комисията. Както се посочва в доклада: „заключенията от оценката не отразяват правилно констатациите. Комитетът за регулаторен контрол редовно изрази опасения, че заключенията представляват избирателен прочит на данните или не са достатъчно ясни по отношение на слабостите на събраните факти. Това е ключов недостатък, тъй като възпрепятства изпълнението на основната функция на оценката като възможност за извличане на поуки“. ЕИСК настоятелно призовава Комисията да докладва обективно за ефективността на законодателството на Съюза. |
| --- | --- |

3.8.4.

| 3.8.5. | ЕИСК отбелязва със загриженост, че службите на Комисията не са задължени да представят отново доклади за оценка в случай на отрицателно становище от страна на Комитета за регулаторен контрол. Той предлага режимът за оценките на въздействието да се приложи и за оценките и службите на Комисията да бъдат задължени да преразглеждат докладите в случай на отрицателно първо становище и официално да получават положително становище от Комитета за регулаторен контрол. |
| --- | --- |

3.8.5.

3.9.   Прилагане и изпълнение

| 3.9.1. | ЕИСК препраща към препоръките относно прилагането и привеждането в изпълнение, отправени в неговото становище (18). |
| --- | --- |

3.9.1.

| 3.9.2. | ЕИСК приветства дългосрочния план за действие на Комисията за по-добро прилагане и привеждане в изпълнение на правилата на единния пазар (19) и я насърчава бързо да приложи предложените от нея действия. |
| --- | --- |

3.9.2.

| 3.9.3. | ЕИСК отново заявява, че по-голямата част от регулаторната тежест за гражданите и бизнеса продължава да се генерира на национално равнище поради процедурата и метода на транспониране и неадекватното прилагане на правото на Съюза от националните органи. Ако националните законодатели — използвайки своята свобода на преценка — решат да добавят изисквания на национално равнище, те следва да правят това прозрачно, да уведомяват Комисията и другите национални органи и да обясняват причините за своето решение, в съответствие с ангажимента си в Междуинституционалното споразумение за по-добро законотворчество. Държавите членки следва също така да имат предвид възможното въздействие на техните допълнения върху целостта на единния пазар и по възможност да избягват мерки, които биха могли да доведат до значително изкривяване и фрагментация. |
| --- | --- |

3.9.3.

| 3.9.4. | Освен това, както се посочва в неговите становища (20), ЕИСК се застъпва за това да се даде предимство основно на регламентите, а не на директивите, за да се избегнат несъгласувани регулаторни рамки в целия ЕС и да се подкрепи интеграцията на единния пазар. ЕИСК обаче отбелязва, че не трябва да се намаляват съществуващите нива на защита на гражданите, потребителите, работниците и околната среда. |
| --- | --- |

3.9.4.

Брюксел, 22 септември 2021 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  ОВ C 13, 15.1.2016 г., стр. 192; ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 22.

1

(2)  COM(2015) 215 final.

2

(3)  ОВ C 487, 28.12.2016 г., стр. 51 и ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 22.

3

(4)  C(2017) 7810.

4

(5)  ОВ C 383, 17.11.2015 г., стр. 57.

5

(6)  Становище на платформата REFIT относно приноси XXII.4.a от DIHK и XXII.4.b от гражданин относно механизмите за консултация със заинтересованите страни. Дата на приемане: 7.6.2017 г.

6

(7)  Инструмент за по-добро регулиране. Европейска комисия (europa.eu).

7

(8)  ОВ C 434, 15.12.2017 г., стр. 11.

8

(9)  ОВ L 123, 12.5.2016 г., стp. 1 (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/PDF/?uri=CELEX:32016Q0512(01)&from=BG).

9

(10)  ОВ C 14, 15.1.2020 г., стр. 72.

10

(11)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/rsb_report_2020_en_0.pdf.

11

(12)  ОВ C 14, 15.1.2020 г., стр. 72.

12

(13)  ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 22.

13

(14)  ОВ C 220, 9.6.2021 г., стр. 67.

14

(15)  ОВ C 434, 15.12.2017 г., стр. 11.

15

(16)  ОВ C 487, 28.12.2016 г, стр. 51.

16

(17)  P(2019) 2.

17

(18)  ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 22.

18

(19)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/communication-enforcement-implementation-single-market-rules_en_0.pdf

19

(20)  ОВ C 18, 19.1.2011 г., стр. 95.

20

---

| 22.12.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 517/51 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 517/51

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за Директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2013/34/ЕС, Директива 2004/109/ЕО, Директива 2006/43/ЕО и Регламент (ЕО) No 537/2014 относно отчитането на предприятията във връзка с устойчивостта“

(COM(2021) 189 final — 2021/104 (COD)

(2021/C 517/07)

| Докладчик: | Marinel Dănuț MURESAN |
| --- | --- |

Докладчик:

Marinel Dănuț MURESAN

| Консултация | Съвет на Европейския съюз, 22.6.2021 г.
  Европейски парламент, 23.6.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 50 и член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 2.9.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 22.9.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 563 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 226/0/7 |

Консултация

Съвет на Европейския съюз, 22.6.2021 г.

Европейски парламент, 23.6.2021 г.

Правно основание

член 50 и член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

2.9.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

22.9.2021 г.

Пленарна сесия No

563

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

226/0/7

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства предложението за Директива за отчитането на предприятията във връзка с устойчивостта и счита, че едно отчитане във връзка с устойчивостта с отлично качество ще бъде ключов елемент в изпълнението на Европейския зелен пакт, включително на амбициозните цели на пакета „Адаптиране към цел 55“. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | По-конкретно разширяването на обхвата на директивата, така че да обхване всички големи предприятия, които отговарят на определени условия, както и МСП, допуснати до борсова търговия, ще подкрепи трансформирането на европейската икономика в съответствие с Парижкото споразумение, какъвто е мандатът на Европейската консултативна група за финансова отчетност (ЕКГФО) за разработване на съгласувани стандарти на ЕС за оповестяване на нефинансова информация. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | След приемането на Плана за действие „Финансиране за устойчив растеж“ ЕИСК приветства акцента на Европейската комисия върху стимулирането на предприятията и на финансовите институции да оповестяват висококачествени данни за устойчивостта. Публичният и частният сектор трябва да работят в тандем за постигането на тази цел, като решаваща роля във връзка с това играе законодателната рамка за финансирането за устойчиво развитие и отчитането на предприятията. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК би насърчил съзаконодателите да извършат оценка на оперативните и административните разходи, свързани с постепенното и доброволно включване на МСП в обхвата на директивата, и да помислят за евентуални допълнителни мерки за подкрепа, които да помогнат за компенсиране на всякакви административни и оперативни тежести за този изключително важен сегмент на икономиката. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК горещо приветства пояснението от Европейската комисия на принципа на „двойна същественост“ и придържането към него, както и неговото описание в параграф 3 от предложението. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК подкрепя дадения мандат на Европейската консултативна група за финансова отчетност (ЕКГФО) да изготви техническо становище с оглед разработването на европейски стандарт за оповестяване на нефинансова информация. Този процес на създаване на стандарт трябва да включва всички заинтересовани страни със съществен интерес от изготвянето и използването на отчетността във връзка с устойчивостта: на съответните заинтересовани предприятия във финансовия и нефинансовия сектор, социалните партньори и гражданското общество трябва да се гарантира ясна роля на всички етапи. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК би насърчил Европейската комисия, европейските надзорни органи и съзаконодателите да гарантират внимателното привеждане в съответствие на съдържанието и последователността на различните компоненти на рамката за отчитане във връзка с устойчивостта, включително онези, които обхващат финансовите институции. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК също така би насърчил Европейската комисия и ЕКГФО да обмислят как специфичните изисквания за отчитане по държави във връзка с рисковете и въздействията върху устойчивостта, за всички включени в обхвата субекти, могат да насърчат оповестяване на по-подборни и съществени данни. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | И на последно място, ЕИСК би насърчил Европейската комисия да обмисли как да подкрепи финансовата грамотност и грамотността в областта на устойчивостта. Докато предложението ще гарантира, че предприятията и финансовите институции са в състояние да предоставят точни данни на крайните ползватели, бъдещите бенефициери и другите крайни инвеститори, е необходимо допълнително усилие, за да им се даде възможност да насочат с достатъчно доверие спестяванията си към устойчиви инвестиции. Ето защо ЕИСК приветства ангажиментите, поети в това отношение като част от Стратегията за финансиране на прехода към устойчива икономика (1). |
| --- | --- |

1.9.

2.   Предложение на Комисията

| 2.1. | Директивата относно оповестяването на нефинансова информация (2014/95/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (2), ДОНФИ) за изменение на Директивата за счетоводството беше приета през 2014 г. Предприятията в обхвата на ДОНФИ трябваше да докладват в съответствие с нейните разпоредби за първи път през 2018 г. (за финансовата 2017 г.). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | В съответствие с ДОНФИ през 2017 г. Комисията публикува незадължителни насоки относно оповестяването на нефинансова информация за предприятията (3). През 2019 т. тя публикува допълнителни насоки относно оповестяването на свързана с климата информация (4). Тези насоки не доведоха до значително подобрение на качеството на информацията, оповестявана от предприятията съгласно ДОНФИ. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | В Европейския зелен пакт и в своята работна програма за 2020 г. (5) Европейската комисия пое ангажимент да предложи преразглеждане на Директивата относно оповестяването на нефинансова информация. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | През март 2018 г. Европейската комисия публикува Плана за действие „Финансиране за устойчив растеж“ (6), в който отново се заявява необходимостта от по-нататъшна стандартизация на необходимата за насочването на инвестиционните решения нефинансова информация, която предприятията трябва да предоставят. След плана за действие Европейската комисия публикува три законодателни предложения, в които допълнително се определят данните, изисквани от предприятията за тази цел, а именно Регламента за таксономията (7), Регламента относно оповестяването на информация за финансирането за устойчиво развитие (8) и Регламента относно бенчмарковете за ниски въглеродни емисии (9). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | В своя доклад по собствена инициатива от май 2018 г. относно относно устойчивите финанси Европейският парламент призова за разработване на допълнителни изисквания за докладване в рамките на Директивата относно оповестяването на нефинансова информация (ДОНФИ) (10). В своята резолюция от декември 2020 г. относно устойчивото корпоративно управление Парламентът приветства ангажимента на Комисията за преразглеждане на ДОНФИ, призова за разширяване на обхвата на ДОНФИ, така че да обхваща допълнителни категории предприятия, и приветства ангажимента на Комисията за разработване на стандарти на ЕС за оповестяване на нефинансова информация (11). Освен това Европейският парламент изрази разбирането, че нефинансовата информация, която се публикува от предприятията съгласно ДОНФИ, би трябвало да подлежи на задължителен одит. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ДОНФИ заедно с Регламента относно оповестяването на информация за финансирането за устойчиво развитие (РОИФУР) и Регламента за таксономията са основните компоненти на изискванията за отчитане във връзка с устойчивостта, залегнали в стратегията на ЕС за финансирането за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Следователно целта на настоящото предложение е да се подобри отчитането във връзка с устойчивостта, за да се използва по-добре потенциалът на единния европейски пазар за улесняване на прехода към напълно устойчива и приобщаваща икономическа и финансова система, в съответствие с Европейския зелен пакт, включително с пакета „Адаптиране към цел 55“, и с целите на ООН за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Понастоящем Европа излиза от извънредна здравна ситуация, която изведе на преден план необходимостта от устойчива финансова и икономическа система за предпазване срещу неочаквани кризи в бъдеще. Както твърди Европейската централна банка, пандемията послужи като „категорично напомняне, че за да не нанесе изменението на климата трайни вреди на световната икономика, е необходима фундаментална структурна промяна на нашата икономика, която да доведе до системни промени в начина, по който енергията се произвежда и потребява“ (12). Същевременно ЕЦБ подчертава, че липсата на спешни действия застрашава самия човешки живот, особено на най-бедните и най-уязвимите. Отчитането на висококачествена нефинансова информация за предприятията е компонент от решаващо значение, за да се гарантира, че са взети надлежно предвид и двете измерения на разглеждания въпрос. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Едновременно с това напредъкът по изграждането на съюза на капиталовите пазари ще гарантира, че европейската промишленост, чийто гръбнак са МСП, допринасящи за над половината от европейския БВП (13), ще продължи да процъфтява, да създава качествени работни места и да води към дългосрочна конкурентоспособност на Европейския съюз. Този напредък зависи от насочването на капитал към предприятия, които са в процес на преход към постигането на целите на Парижкото споразумение и които ще подкрепят целите на Европейския зелен пакт, и от гаранциите, че образованието във финансовата сфера и в областта на устойчивостта ще бъде неразделна част от ангажиментите на Европа. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Висококачествените, съпоставими, подходящи корпоративни данни, придържайки се към принципа на „двойна същественост“, са ключова предпоставка да се гарантира, че финансовият сектор е в състояние да оцени профила на устойчивост на нефинансовите и финансовите клиенти и контрагенти, което му дава възможност да подкрепя клиентите си при постигането на целите на Парижкото споразумение. ЕИСК насърчава съзаконодателите да гарантират, че разглежданото предложение отговаря на тази ключова цел, която ще формира основата за едно устойчиво възстановяване от пандемията от COVID-19, и да гарантират конкурентоспособността и растежа на единния пазар в дългосрочен план. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | На Европейската консултативна група за финансова отчетност (ЕКГФО) е възложена задачата да разработи технически стандарти („стандарти“), с които законодателният текст ще бъде приложен на практика. В съответствие с окончателния доклад на ЕКГФО по въпроса (14) ЕИСК би насърчил тесните консултации на Платформата на ЕС за финансиране за устойчиво развитие и Международната платформа за финансиране за устойчиво развитие с ЕКГФО относно оценка на подходящата степен на подробност на стандартите, като се гарантира, че отчитащите се субекти предоставят данни, които са съществени и съпоставими. Благодарение на бързия темп на международното развитие в областта на отчитането във връзка с устойчивостта, включително широко разпространеното използване на рамките на GRI, SASB и TCFD както от предприятията, така и от финансовите институции, ЕИСК би препоръчал включването в стандартите на ключовите разпоредби от тези рамки. Както беше посочено и от ЕКГФО, международното сътрудничество във връзка с това не би трябвало да пречи по никакъв начин на амбицията на ЕС като световен лидер в областта на устойчивото развитие по отношение на обхвата и скоростта на разработване на регулаторната рамка на ЕС. Гарантирането на балансирано представителство на ключови групи заинтересовани страни в структурата на управление на ЕКГФО, включително социалните партньори, ще осигури възможно най-надеждно осъществяване на този процес. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Съгласуваното приемане на практиките за отчитане във връзка с устойчивостта във всичките 27 юрисдикции на ЕС ще бъде от решаващо значение при предоставянето на съпоставими висококачествени данни. ЕИСК би насърчил съзаконодателите да гарантират, че преговорите ще доведат до резултат, който е достатъчно гъвкав, така че разпоредбите на директивата да не подлежат на широкообхватни промени в процеса на транспониране предвид факта, че не беше приет регламент. Този елемент би бил от решаващо значение, за да се гарантират съгласувани изисквания за отчитане във всичките 27 държави — членки на ЕС, би предотвратил разпокъсаност на пазара и би насърчил безпрепятствения поток на капитали в еднаква степен във всички юрисдикции. ЕИСК наистина очаква, че предстоящите стандарти ще се прилагат последователно във всичките 27 държави — членки на ЕС, но е от значение да се подчертае колко е важно да се гарантира, че в резултат на транспонирането на Директивата относно отчитането на предприятията във връзка с устойчивостта и на създаването на стандарти се оповестява висококачествена, съпоставима и съществена информация във връзка с устойчивостта във всичките 27 държави членки. Емпиричната работа, извършена преди това от гражданското общество, показа значителни регионални различия, които могат да подкопаят тази цел (15). |
| --- | --- |

3.5.

4.   Конкретни бележки

4.1.   Обхват

| 4.1.1. | ЕИСК приветства разширения обхват на директивата, така че да включва регистрираните на регулирани пазари МСП, с изключение на онези, които са регистрирани в многостранни системи за търговия (МСТ) или на пазари за растеж на МСП, и разпоредбите за доброволно отчитане на нерегистрирани МСП, както и тригодишния преходен период и опростения стандарт за регистрирани МСП. Поради значителните административни и оперативни тежести, пред които са изправени МСП при предоставянето на съответните данни и при изготвянето на своите доклади, увеличени в резултат на пандемията от COVID-19, ЕИСК подкрепя сегашния обхват на предложението във връзка с това. Този балансиран подход дава възможност за предсказуем начин, по който МСП да отговорят на нарастващите очаквания сред своите инвеститори и заинтересовани страни в по-общ план по отношение на информацията във връзка с устойчивостта, като същевременно позволява гъвкавост и време за постепенно и доброволно изпълнение на тези изисквания. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | ЕИСК препоръчва на Европейската комисия да ускори специалната оценка на въздействието и анализа на разходите и ползите на ефектите в периода на начално въвеждане и на стандарта за опростено отчитане както по отношение на регистрираните, така и на нерегистрираните МСП. Важен елемент от този анализ би трябвало да включва конкретни емпирични доказателства и препоръки относно включването в разумен срок на регистрирани и нерегистрирани МСП, извършващи дейност във високорискови сектори в обхвата на директивата. Ако е необходимо, Европейската комисия би трябвало да обмисли и допълнителни мерки за подкрепа с цел да се окаже съдействие на МСП във връзка с предстоящите изисквания за отчитане. |
| --- | --- |

4.1.2.

4.2.   Оповестяване на информация за рискове и въздействия по веригите за създаване на стойност

| 4.2.1. | ЕИСК приветства предложения подход на директивата за включване на изисквания за отчитане, обхващащи веригата за създаване на стойност на включените в обхвата ѝ субекти. Предвид сложността на съвременните вериги за създаване на стойност ЕИСК препоръчва по-ясни и по-подробни класификатори за това кога трябва да се прилага подходът за отчитане по цялата верига за създаване на стойност в съответствие с разпоредбата от предлаганата директива това отчитане да се извършва „според необходимостта“ съгласно съображение 29. Тъй като от дейностите във веригите за създаване на стойност произтичат значителни рискове и въздействия от екологичен, социален и управленски характер, ЕИСК би искал да подчертае, че тези допълнителни уточнения не би трябвало да накърняват изискването за отчитане по начин, който насърчава пълната прозрачност за въздействията на дейностите, които се извършват във веригите за създаване на стойност. |
| --- | --- |

4.2.1.

4.3.   Хармонизиране на изискванията за отчитане по отношение на срока и съдържанието

| 4.3.1. | ЕИСК подчертава, че успехът на предложението зависи от внимателното определяне на последователността на изискванията за отчитане в Директивата за отчитането на предприятията във връзка с устойчивостта и от привеждането им в съответствие с други законодателни рамки. По-специално, тъй като това е свързано с нуждите на включените в обхвата субекти, които са както ползватели, така и изготвящи нефинансова информация, ще бъде от съществено значение да се гарантира, че за събирането, оценката и оповестяването на съответните данни е предвидено достатъчно време. Подобна координация би трябвало да гарантира, че от нефинансовите клиенти на включените в обхвата финансови субекти се изисква да оповестяват първи необходимите данни, като впоследствие това ще позволява на финансовите субекти да я оценят и да подготвят оповестяването на своята информация. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Европейската комисия и съзаконодателите би трябвало да извършат оценка на тези изисквания за последователност, по-специално поради факта, че те оказват влияние върху включените в обхвата субекти, които ще подлежат на изисквания за отчитане във връзка с устойчивостта съгласно Регламента за капиталовите изисквания (16), член 8 от Регламента за таксономията, делегираните актове за РОИФУР (17) и всички предстоящи стандарти във връзка с разработването на социалната таксономия, както и на други таксономии. Спазването на тези изисквания ще зависи от наличието на висококачествени данни, предоставяни въз основа на разглежданото предложение. Информацията, която е необходимо да се оповестява съгласно Директивата за отчитането на предприятията във връзка с устойчивостта, би трябвало да бъде със сходен обхват на данните, които трябва да се оповестяват съгласно тези свързани изисквания, включително изискванията на делегираните актове на Регламента за таксономията, които могат да бъдат пояснени допълнително, доколкото е целесъобразно, в предложената директива и в работата на ЕКГФО при разработването на стандартите. |
| --- | --- |

4.3.2.

4.4.   Изразяване на увереност

| 4.4.1. | ЕИСК признава, че е важно да се гарантира високо качество и проверимост на нефинансовите данни, които се оповестяват съгласно предложената директива. Във връзка с това ролята на изразяването на увереност е от изключително значение и ЕИСК приветства препоръката в предложението за използване на ограничена увереност за проверка на нефинансовите данни на включените в обхвата субекти. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Поради липсата на общоприета рамка за получаване на разумна увереност за информацията за устойчивостта и недостатъчното качество на определени форми нефинансови данни се препоръчва изискванията за изразяване на увереност да останат на равнището на оценка, необходимо за изразяване на ограничена увереност. |
| --- | --- |

4.4.2.

4.5.   Права на човека

| 4.5.1. | ЕИСК приветства по-подробното определяне на темите, свързани с устойчивостта, по които би трябвало да се оповестяват данни, включително темите, свързани с въздействието върху уязвимите общности и работници. Във връзка с планирания напредък по публикуването на предложение относно устойчивото корпоративно управление ЕИСК счита, че в разглежданото предложение се осигурява значителна възможност за създаване на практическа рамка за оценка на финансовите рискове в резултат на стопански операции, оказващи влияние на общностите, като същевременно се насърчава и добро разбиране на въздействието на стопанските операции върху същите тези общности. За допълнителното уточнение на изискванията за отчитане, както и на изискванията за надлежна проверка би трябвало внимателно да се балансират нуждите на социалните партньори посредством право на официални консултации. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | ЕИСК би насърчил съзаконодателите да обмислят по-ясно определяне на заинтересованите страни, които да бъдат взети предвид и с които да бъдат проведени консултации в този процес, както и да гарантират пълното привеждане на тези изисквания в съответствие с разпоредбите на предстоящото предложение относно устойчивото корпоративно управление. Процесът, който предприятията би трябвало да предприемат, за да спазят изискванията за консултации със заинтересованите страни, от една страна, би трябвало да бъде подчертан чрез определяне само на заинтересованите страни от най-голямо значение, като, от друга страна, се гарантира, че тези процеси са подходящо разработени, ясни и не водят до ненужна сложност за предприятията съгласно разширения обхват на предложената директива. |
| --- | --- |

4.5.2.

4.6.   Планиране на прехода

| 4.6.1. | ЕИСК подкрепя необходимостта от привличане на финансиране от дружествата в процес на преход. Следователно акцентът на предложението върху необходимостта от докладване относно съвместимостта на бизнес моделите и стратегиите с прехода към устойчива икономика и ограничаването на глобалното затопляне до 1,5 oC е от решаващо значение. Предвид доклада на Международната агенция по енергетика за постигане на нулеви нетни емисии до 2050 г. (18) гарантирането на надеждни, висококачествени данни за постигане на това изискване в предложената директива ще бъде фактор от решаващо значение, за да се гарантира, че предприятията разполагат с надеждни планове за преход и че банките и капиталовите пазари могат да им помогнат за постигането на техните цели. ЕИСК би подкрепил по-подробни пропорционални изисквания, доказващи това съответствие. Тези изисквания би трябвало да включват допълнителна информация относно приетите от предприятията сценарии за преход, както и елементите, определящи тяхната съвместимост с целите за справедлив преход. |
| --- | --- |

4.6.1.

4.7.   Разработване на стандарти на ЕС за предоставяне на нефинансова информация

| 4.7.1. | ЕИСК отново заявява подкрепата си за дадения мандат на ЕКГФО за предоставяне на технически съвети във връзка с разработването на стандарти на ЕС за оповестяване на нефинансова информация. ЕИСК желае да насочи вниманието към факта, че мандатът на групата изисква „надлежен процес, публичен надзор и прозрачност“, включително консултации с широк кръг заинтересовани страни при разработването на стандартите, и подчертава, че е важно да се гарантира, че синдикатите, социалните партньори в по-общ план, МСП и други заинтересовани страни със съществен интерес към разработването на стандартите, включително финансови и нефинансови предприятия и организации на гражданското общество, ще бъдат включени и консултирани в процеса на разработване на техническия съвет. Във връзка с това ЕИСК подкрепя предприетите от ЕКГФО усилия да се потърси мнението на заинтересованите страни относно разработването на свързания с него надлежен процес (19), и очаква резултат, който ще гарантира включването на всички горепосочени заинтересовани страни. |
| --- | --- |

4.7.1.

Брюксел, 22 септември 2021 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 390 final.

1

(2)  Директива 2014/95/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 22 октомври 2014 г. за изменение на Директива 2013/34/ЕС по отношение на оповестяването на нефинансова информация и на информация за многообразието от страна на някои големи предприятия и групи (ОВ L 330, 15.11.2014 г., стр. 1).

2

(3)  Съобщение на Комисията C(2017) 4234 final (ОВ C 215, 5.7.2017 г., стр. 1).

3

(4)  Съобщение на Комисията C(2019) 4490 final. (ОВ C 209, 20.6.2019 г., стр 1).

4

(5)  Съобщение на Комисията относно Европейския зелен пакт (COM(2019) 640 final);. Актуализирана работна програма на Комисията 2020 (COM(2020) 440 final).

5

(6)  COM(2018) 97 final.

6

(7)  Регламент (ЕС) 2020/852 на Европейския парламент и на Съвета от 18 юни 2020 г. за създаване на рамка за улесняване на устойчивите инвестиции и за изменение на Регламент (ЕС) 2019/2088 (ОВ L 198, 22.6.2020 г., стp. 13).

7

(8)  Регламент (ЕС) 2019/2088 на Европейския парламент и на Съвета от 27 ноември 2019 г. относно оповестяването на информация във връзка с устойчивостта в сектора на финансовите услуги (ОВ L 317, 9.12.2019 г., стp. 1).

8

(9)  Регламент (ЕС) 2019/2089 на Европейския парламент и на Съвета от 27 ноември 2019 годин за изменение на Регламент (ЕС) 2016/1011 по отношение на бенчмарковете на ЕС за климатичен преход, бенчмарковете на ЕС, съответстващи на Парижкото споразумение, и свързаното с устойчивостта оповестяване на информация за бенчмаркове (ОВ L 317, 9.12.2019 г., стp. 17).

9

(10)  Резолюция на Европейския парламент от 29 май 2018 г. относно устойчивите финанси (2018/2007(INI) (ОВ C 76, 9.3.2020 г., стp. 23).

10

(11)  Резолюция на Европейския парламент от 17 декември 2020 г. относно устойчивото корпоративно управление (2020/2137(INI) (ОВ C 445, 29.10.2021 г., стp. 94).

11

(12)  https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2020/html/ecb.sp200717~1556b0f988.en.html.

12

(13)  https://ec.europa.eu/growth/smes_bg.

13

(14)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/business_economy_euro/banking_and_finance/documents/210308-report-efrag-sustainability-reporting-standard-setting_en.pdf

14

(15)  https://www.allianceforcorporatetransparency.org/assets/Research_Report_EUKI_2020.pdf, стр. 51.

15

(16)  Регламент (ЕС) No 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно пруденциалните изисквания за кредитните институции и инвестиционните посредници и за изменение на Регламент (ЕС) No 646/2012 (ОВ L 176, 27.6.2013 г., стр. 1).

16

(17)  C(2021) 2800 final..

17

(18)  https://www.iea.org/reports/net-zero-by-2050.

18

(19)  https://www.efrag.org/Assets/Download?assetUrl=%2fsites%2fwebpublishing%2fSiteAssets%2fEFRAG%2520Due%2520Process%2520Procedures_V04.pdf.

19

---

| 22.12.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 517/56 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 517/56

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Насърчаване на европейски подход към изкуствения интелект“

(COM(2021) 205 final)

(2021/C 517/08)

| Докладчик: | Marie-Françoise GONDARD-ARGENTI |
| --- | --- |

Докладчик:

Marie-Françoise GONDARD-ARGENTI

| Консултация | Европейска комисия, 1.7.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Приемане от секцията | 2.9.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 22.9.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 563 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 235/0/7 |

Консултация

Европейска комисия, 1.7.2021 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Приемане от секцията

2.9.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

22.9.2021 г.

Пленарна сесия No

563

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

235/0/7

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) приветства настоящото преразглеждане на координирания план за изкуствения интелект (ИИ), резултат от съвместната работа на Европейската комисия и държавите членки. Той призовава за ускореното му прилагане чрез мобилизиране на всички съответни участници. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК подкрепя цялостния подход, възприет от Комисията в нейната стратегия за приобщаващ и устойчив ИИ, основан на създаването на екосистема на високи постижения и доверие. Предложенията за план и законодателен акт, всяко от които е предмет на отделно становище, са двата стълба за позиционирането на Европа като участник от световна величина в областта на ИИ. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | За да се постигнат ползите, очаквани в икономически, социален и екологичен план, както и по отношение на общественото здраве за всички европейски граждани без дискриминация, планът трябва да придаде нова динамика на образованието, като обхване етичните и екологичните въпроси, обучението и развиването на умения през целия живот, както и предизвикателствата, свързани с иновациите и подкрепата за работниците и предприятията, включително за по-малките. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ключът към успеха в сферата на труда е доверието. ИИ не е изключение от това правило. ЕИСК счита за легитимно в този нов план да се отреди ключова роля на социалния диалог и на социалните партньори по време на целия процес. Въпреки че въпросът за уменията е от съществено значение, размисълът следва да обхваща всички въпроси, свързани с автоматизацията в сферата на труда. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК препоръчва на Комисията, в рамките на политиката, която възнамерява да създаде, да насърчи решително държавите членки да укрепят социалния и гражданския диалог по въпросите и инструментите, свързани с ИИ. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК отбелязва, че доверието зависи от правото на всеки работник, потребител или гражданин на обяснимост на алгоритмичните процеси, доколкото те оказват въздействие върху неговия живот и обкръжение. Новият координиран план трябва да се впише в това изискване за прозрачност и обяснимост, което е неразделно от правото на всеки гражданин да оспорва решения, взети единствено от алгоритъм. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК счита, че ЕС може да се наложи като надежден световен лидер в областта на ИИ, при условие че въведе отлична координация между институциите на ЕС, държавите членки и организираното гражданско общество — социалните партньори, потребителите и гражданите, при която отговорностите на всеки участник са ясно определени. Тази координация между европейските институции, между европейските институции и държавите членки и между отделните държави членки ще увеличи максимално глобалното въздействие, като същевременно ще гарантира бързото и последователно изпълнение на инвестиционните политики и програми. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Въпреки че е изначално глобален, ИИ е чувствителен по отношение на равнището, на което се внедрява, и е пряка функция на това равнище. Издигайки държавите членки в ключови участници в съгласуваното международно развитие на ИИ, координираният план има стойност на крайъгълен камък за европейската стратегия за ИИ. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК приветства факта, че в преразгледания координиран план се предлагат конкретни действия за насърчаване на изпълнението на националните стратегии и за увеличаване на полезните взаимодействия. Планът обаче придобива пълния си смисъл само в тясна връзка с eвропейската стратегия за данните — създаването на европейско пространство на данни и тяхната защита, както и стратегията за киберсигурността. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | За смекчаване на липсата на обвързваща координация ЕИСК препоръчва да се въведе механизъм за постоянно наблюдение на постигнатия напредък чрез показатели за ефективност, разработени от всички заинтересовани страни. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК насърчава държавите членки да използват механизма за възстановяване и устойчивост, както и други финансови инструменти като „Хоризонт Европа“, програмата „Цифрова Европа“ и InvestEU за подкрепа на развитието и възприемането на ИИ, по-конкретно по отношение на малките предприятия. В публикуван неотдавна доклад на ЕИБ се посочва пътят, който трябва да се извърви (1). |
| --- | --- |

1.11.

2.   Общи бележки

| 2.1. | Комисията възнамерява да превърне ЕС в световен двигател на ориентиран към човека, приобщаващ, сигурен, устойчив и надежден ИИ. Извличайки поуки от здравната криза, Комисията желае ускоряване на инвестициите, укрепване на настоящите мерки и привеждането им в стриктно съответствие с цел насърчаване на полезните взаимодействия и гъвкавостта (2). ЕИСК подкрепя неотложното и решително прилагане на този подход за укрепване на високите вътрешни и международни постижения на ЕС. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ЕИСК отбелязва напредъка, постигнат от първия координиран план от 2018 г. В актуализирания план ясно се посочват приоритетите: инвестиции в инфраструктурата и споделянето на данни, насърчаване на високите постижения чрез мобилизиране на иновациите и уменията, гарантиране на надеждността и прозрачността по цялата верига за създаване на стойност. Инвестицията на стойност 7 милиарда евро през 2019 г. (+ 30 %) се преценява като насърчаваща. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Координираният план се вписва в зачитането на основните и социалните права и недискриминацията от страна на алгоритмите. Настоящото становище е неразделна част от становището относно съвместното предложение за регламент, в което се разглеждат етичните аспекти и се установяват хармонизирани правила (3). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ЕИСК счита, че етичната рамка и признат общ стандарт, придружени от координиран план, са решаващите и структуриращи катализатори, способни да вдъхнат доверие у европейските граждани, за да приемат ИИ, като същевременно гарантират конкурентно предимство и преимущество на световно равнище. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Това доверие на гражданите е неразривно свързано с правото на обяснимост на алгоритмите и възможността за оспорване на всяко решение, което засяга техния живот. Разработчиците на ИИ и на неговите приложения и ползвателите следва да проявяват бдителност, която да се изразява в редовни одити и изпитвания. Човекът трябва да запази контрола си върху вземането на решения. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ЕИСК изразява загриженост относно риска от фрагментиране, свързан с различните национални стратегии, и призовава държавите членки да засилят сътрудничеството си, по-специално в областта на киберсигурността — суверенен прерогатив, който обаче е гръбнакът на плана в интерес на ЕС. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | ЕИСК отправя призив за устойчив ИИ по отношение на икономическите, социалните и екологичните му цели, при зачитане на икономическите, социалните и екологичните отговорности. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Конкретни бележки

| 3.1. | Напълно обоснованите амбиции на Комисията ѝ диктуват да работи съвместно с държавите членки, частния сектор и организираното гражданско общество за:






  — | ускоряване на инвестициите в ИИ с цел бързо и устойчиво икономическо и социално възстановяване, основано на усъвършенствани цифрови решения; |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

ускоряване на инвестициите в ИИ с цел бързо и устойчиво икономическо и социално възстановяване, основано на усъвършенствани цифрови решения;

| — | своевременно внедряване на предвидените структури и програми с цел възползване от легитимната компенсация, която се полага на пионерите в производството или възприемането на технологии; |
| --- | --- |

—

своевременно внедряване на предвидените структури и програми с цел възползване от легитимната компенсация, която се полага на пионерите в производството или възприемането на технологии;

| — | оптимизиране на сближаването на политиките с цел избягване на разпокъсаността и съвместно посрещане на това световно предизвикателство. |
| --- | --- |

—

оптимизиране на сближаването на политиките с цел избягване на разпокъсаността и съвместно посрещане на това световно предизвикателство.

| 3.2. | ЕИСК подкрепя желанието на Комисията да използва програмите „Цифрова Европа“ и „Хоризонт Европа“ в размер на най-малко 1 милиард евро годишно за периода 2021—2027 г.: очакваният ефект на ливъридж ще даде тласък на публичните и частните инвестиции в областта на ИИ в размер на 20 милиарда евро годишно през същия период. Механизмът за възстановяване и устойчивост (МВУ) ще укрепи този ефект на ливъридж. |
| --- | --- |

3.2.

3.3.   Създаване на благоприятни условия — данни и инфраструктура

| 3.3.1. | ЕИСК призовава Комисията и държавите членки да засилят сътрудничеството и координацията при управлението на ИИ: прилагане на националните стратегии, споделяне на знания, експертен опит и добри практики с цел ускоряване на развитието и възприемането на ИИ и преодоляване на световните предизвикателства, свързани с ИИ. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Наличието, достъпността и свободното движение на данните са предпоставките за развитието на ИИ в съответствие със стратегията за данните, защитата им и киберсигурността. ЕИСК припомня, че безпроблемният обмен на лични данни зависи от тясната координация и пълното зачитане на Общия регламент относно защитата на данните. Също както сигурността и прозрачността на данните, стандартът може да бъде преимущество в световната конкуренция (4). ЕИСК подкрепя развитието на европейското пространство на данни и на специфичните секторни пространства. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Освен някои системи с ИИ, които не зависят от данни, ефективността на ИИ зависи пряко от обема, целесъобразността и качеството на наличните данни. Следователно ЕИСК счита, че е необходим оптимизиран потенциал, който ще улесни обмена на гъвкави, оперативно съвместими и сигурни данни. ЕИСК одобрява определянето на ключовите сектори, като например промишленото производство, Зеления пакт, мобилността, здравеопазването, финансите, енергетиката, с оглед прецизно проследяване на развитието и оценка на постигнатия напредък. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | ЕИСК подкрепя:






  — | целта за значително увеличаване на наличните мощности за изчисление в Европа с оглед използване и извличане на стойност от данните в реално време и за създаване и произвеждане в ЕС на необходимите процесори, придружени от програма за устойчиво развитие; |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

—

целта за значително увеличаване на наличните мощности за изчисление в Европа с оглед използване и извличане на стойност от данните в реално време и за създаване и произвеждане в ЕС на необходимите процесори, придружени от програма за устойчиво развитие;

| — | понятието за данни от общ интерес, което се тълкува като отваряне на данните от страна на публичната власт с цел тя да бъде подпомагана или с цел улесняване на обмена на данни, считани за съществени (5), като се комбинират данни от участници, които осъществяват дейност на територията на Европа, но не участват в промишлената ѝ политика. |
| --- | --- |

—

понятието за данни от общ интерес, което се тълкува като отваряне на данните от страна на публичната власт с цел тя да бъде подпомагана или с цел улесняване на обмена на данни, считани за съществени (5), като се комбинират данни от участници, които осъществяват дейност на територията на Европа, но не участват в промишлената ѝ политика.

| 3.3.5. | ЕИСК очаква по-активна ангажираност от страна на държавите членки в научните изследвания и иновациите за разработване на структурите, инфраструктурите и инструментите, които са необходими за общото благо и спомагат за суверенитета на ЕС в областта на ИИ. |
| --- | --- |

3.3.5.

3.4.   Насърчаване на високите постижения от лабораторията до пазара — иновации и партньорства

| 3.4.1. | ЕИСК подкрепя всеобхватния подход, който цели да превърне ЕС в пространство на високи постижения, от фундаменталните научни изследвания и иновациите до пускането на пазара. ЕИСК счита, че е от основно значение ЕС и държавите членки да ускорят сътрудничеството си, за да създадат благоприятни условия за иновациите, за свързаните с ИИ търговски перспективи, както и за развитието на талантите и компетенциите, в синхрон с европейската визия, която е ориентирана към човека и към доверието. ЕИСК установява със задоволство, че хоризонталните структури за сътрудничество подкрепят тези амбиции. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | ЕИСК приветства амбициите на Комисията да създаде благоприятни условия за експерименти, да подчертае значението на регионалните цифрови иновационни центрове в сътрудничество с националните и регионалните инициативи и да обменя опита. Тези иновационни центрове и платформите „по заявка“ улесняват микропредприятията и МСП при възприемането на ИИ в допълнение към целева финансова подкрепа. ЕИСК счита, че при разработването на ИИ е важно да се подкрепят стартиращите предприятия, разрастващите се предприятия и традиционните МСП. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | ЕИСК подчертава обаче, че тази политика на центрове за високи постижения не следва да бъде в ущърб на нормалното и трайно финансиране на „стандартните“ лаборатории за научни изследвания, за да не се стигне до забавяне на появата на революционни технологии. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | ЕИСК настоява за насърчаване на програмите за акултурация за организациите и ММСП, като се разработват целеви мрежи за подкрепа. За да се постигане на подобрение, е желателно въведените инициативи за подкрепа на достъпа на ММСП до ИИ (на английски език Testing and experimentation facilities (TEFs), Digital Innovation Hubs (DHI) и AI-on demand platforms) да бъдат укрепени и оценявани в зависимост от практическото им въздействие върху тези предприятия. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Скорошно проучване, възложено от ЕИСК, показва до каква степен разширяването на мащаба е задължителен етап, независимо дали става въпрос за достъп до изискваните компетенции, до масивите от данни за алгоритмите, до необходимото финансиране или до насочване към пазар, който е достатъчно наситен, за да осигури бърза възвръщаемост на скъпоструващи инфраструктури. Следователно лицата, вземащи политически решения, трябва да отдават приоритет на ММСП и да предлагат подходящи политики. Предвид икономическите щети, причинени от пандемията, подкрепата за стартиращите предприятия, разрастващите се предприятия и традиционните МСП при разработването на ИИ понастоящем се превърна в абсолютно задължение. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | ЕИСК одобрява развитието на „свободно тестване в контролирана среда“ с цел експериментиране на нови идеи при условия, близки до реалните, и насърчаване на гъвкавостта. ЕИСК препоръчва по-добро споделяне на резултатите и тяхното взаимно признаване без граници. |
| --- | --- |

3.4.6.

| 3.4.7. | Високите постижения в научните изследвания отразяват талантите и уменията, които присъстват в лабораториите, но също така и доверието на потребителите към ИИ. Ето защо ЕИСК призовава програмите за висше образование да създават таланти от световна класа в областта на иновациите и търговското развитие. Той призовава ЕС да осигури благоприятни условия, за да се запазят талантите и да се привлекат висококвалифицирани лица от чужбина. ЕИСК изразява желание да се изгради стабилна и надеждна световна търговска среда, която да даде възможност на предприятията и работниците да възприемат по-добре ИИ в полза на научните изследвания и иновациите. |
| --- | --- |

3.4.7.

| 3.4.8. | Организациите на гражданското общество заслужават да получат подкрепа при прилагането на решения за ИИ и да се наредят сред бенефициерите на средства и ресурси, предназначени за ИИ. Това важи особено за социалните служби при пълно зачитане на правото на неприкосновеност на личния живот и правилата за обработването и съхранението на данните, включително на биометричните. |
| --- | --- |

3.4.8.

3.5.   ИИ да заработи в полза на гражданите — компетенции и надеждност

| 3.5.1. | ЕИСК подкрепя стратегията на Комисията, основана на създаването на екосистема на високи постижения и екосистема на надеждност. Този подход е част от Бялата книга, приета през 2019 г. (6) Тъй като образованието и обучението предлагат ключа за създаване на благоприятни условия за високите постижения и за повишаване на доверието в ИИ, системите за образование и обучение следва да отговорят на широк спектър от потребности — от основни познания и общо разбиране до придобиване на специализирано ноу-хау и високо ниво на умения (7). |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | ЕИСК приветства приемането на новия план за действие в областта на цифровото образование, приет от Комисията за периода 2020—2027 г. Този план ще даде възможност за по-добро разбиране на естеството и функционирането на ИИ още от началното училище до университета, както и за обновяването на уменията. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | ЕИСК призовава държавите членки да разработят обучения в областта на ИИ, които да включват и свързаните етични и екологични теми, и насърчава обмена на добри практики, за да се поощри многообразието при достъпа до обучение, развитието и използването на ИИ. Подемът на ИИ и използването му в полза на всички изисква мултидисциплинарен подход, както и изграждане на мостове. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | ЕИСК счита, че социалните партньори са съществени участници при предвиждането на развитието на уменията и промените в работните места. Социалният диалог е от съществено значение за подпомагането на работниците, засегнати от автоматизацията на техните задачи. |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | ЕИСК подчертава важността на сътрудничеството между правителствата, учебните заведения, социалните партньори и съответните организации на гражданското общество, за да се разработят и приложат нови програми за продължаващо образование и обучение, предназначени приоритетно за лица, лишени от заетост. Необходими са адаптирани към ММСП и МСП обучения за предприемачите и служителите. |
| --- | --- |

3.5.5.

| 3.5.6. | ЕИСК изразява съжаление, че в плана се пренебрегва възможността за съвместен размисъл относно света и бъдещето на труда пред предизвикателството на автоматизацията. Стимулирането на доверието на работниците в приложенията на ИИ преминава през засилен социален диалог, необходим за въвеждане на системите с ИИ, които оказват влияние върху работниците, по-специално в областта на управлението или на човешките ресурси. С оглед на потенциалното закриване на работни места, увеличаването на неравенствата и преустройството на производствените сектори, изглежда необходимо да се осигури отлична координация между държавите членки в тясно сътрудничество с предприятията, регионите, социалните партньори и междинните звена с цел:






  — | развитие на перспективни, трайни и институционализирани способности в областта на автоматизацията; |
| --- | --- | --- |

3.5.6.

—

развитие на перспективни, трайни и институционализирани способности в областта на автоматизацията;

| — | развитие на иновативни и проактивни механизми за преход на професиите и уменията; |
| --- | --- |

—

развитие на иновативни и проактивни механизми за преход на професиите и уменията;

| — | разглеждане на възможността за взаимно допълване с оглед не само на „развитието на ИИ“ в професиите, но и на установяването на промяната по отношение на културата и практиката и въвеждането на стандарти за „успешно взаимно допълване“, като се създават благоприятни условия за индивидуална еманципация. |
| --- | --- |

—

разглеждане на възможността за взаимно допълване с оглед не само на „развитието на ИИ“ в професиите, но и на установяването на промяната по отношение на културата и практиката и въвеждането на стандарти за „успешно взаимно допълване“, като се създават благоприятни условия за индивидуална еманципация.

| 3.5.7. | Тъй като доверието е крайъгълният камък на цифровото общество, ЕИСК приветства по-специално подхода на Комисията във всички области, които могат да осигурят общия интерес и по-специално интереса на гражданите, потребителите, работниците и предприятията, включително тези от сектора на социалната икономика, за повишаване на общото ниво на доверие в ИИ: защита на основните права, киберсигурност, защита на данните, интелектуална собственост и устойчиво и ефективно използване на ресурсите, като се отчитат регулаторните въпроси, свързани с иновациите. Изглежда важно да се установят точно възможните опасности от злоупотреба с ИИ и да се предложат подходящи средства за решаване на проблема. ЕИСК подкрепя предвидените от Комисията мерки, за да се укрепи сигурността във всички области и да се адаптира регулаторната рамка към предизвикателствата, поставени от ИИ. В тази връзка той припомня новаторската роля на организираното гражданско общество, например при оценката на вътрешноприсъщите рискове във връзка с лицевото разпознаване. |
| --- | --- |

3.5.7.

| 3.5.8. | ЕИСК подкрепя изцяло амбицията за насърчаване по целия свят на европейската визия за устойчив и надежден ИИ, като се насърчава определянето на световни стандарти за ИИ и като се развиват съвместни партньорства и инициативи с трети държави. |
| --- | --- |

3.5.8.

3.6.   Разработване на стратегическо лидерство в секторите със силно въздействие

| 3.6.1. | ЕИСК приветства реалистичния подход на Комисията, който се състои в съсредоточаване на действията ѝ в секторите, в които лидерството в областта на ИИ е необходимо: климат и околна среда, здравеопазване, роботика и автоматизация, обществени услуги, обществена сигурност, включително борба с тероризма и миграционни политики, интелигентна мобилност, земеделие и свързани сектори. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | ЕИСК счита цифровия преход за ключов инструмент за декарбонизацията и управлението на околната среда, като същевременно се следи за ограничаване на евентуалното отрицателно въздействие на основаните на ИИ решения върху климата, околната среда и потреблението на енергия. Използването на ИИ в управлението на енергийните и транспортните системи, както и в промишлените процеси и земеделието благоприятства енергийната производителност, кръговата икономика и устойчивото управление на природните ресурси; то е двигател на производителността и икономическата ефективност. Освен това ИИ предоставя средства за по-добро разбиране и овладяване на климатичните и екологичните явления. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | ЕИСК призовава за използване на предлаганите от ИИ възможности в научните изследвания във връзка с произхода на болести, разработването на нови молекули, на авангардно медицинско оборудване и грижи, както и в областта на обследването, диагностиката и лечението, например за борба с рака. Предвиденото европейско пространство на здравни данни при пълно зачитане на неприкосновеността на личния живот и защита на личните данни е основен етап по пътя към използването на пълния потенциал на ИИ. Всекидневната помощ за пациенти, възрастни хора или хора с увреждания, предоставяна от роботи, показва ползите от високите постижения в сферата на роботиката, в която внимание се обръща не толкова на технологичните достижения, колкото на управлението на взаимодействието между хората и роботите. |
| --- | --- |

3.6.3.

Брюксел, 22 септември 2021 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Artificial intelligence, blockchain and the future of Europe (Изкуствен интелект, блокова верига и бъдещето на Европа).

1

(2)  ОВ C 240, 16.7.2019 г., стр. 51.

2

(3)  Становище на ЕИСК относно регламента за ИИ (вж. страница 61 от настоящия брой на Официален вестник).

3

(4)  „La norme sans la force: l’énigme de la puissance européenne“ („Стандартът без силата: загадката на европейската мощ“), Zaki Laïdi, 2005 г.

4

(5)  Регламент относно европейска рамка за управление на данните.

5

(6)  ОВ C 364, 28.10.2020 г., стр. 87.

6

(7)  ОВ C 14, 15.1.2020 г., стр. 46.

7

---

| 22.12.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 517/61 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 517/61

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на хармонизирани правила относно изкуствения интелект (Законодателен акт за изкуствения интелект) и за изменение на някои законодателни актове на Съюза“

(COM(2021) 206 final — 2021/106 (COD)

(2021/C 517/09)

| Докладчик: | Catelijne MULLER |
| --- | --- |

Докладчик:

Catelijne MULLER

| Консултация | Европейски парламент, 7.6.2021 г.
  Съвет, 15.6.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 2.9.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 22.9.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 563 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 225/03/06 |

Консултация

Европейски парламент, 7.6.2021 г.

Съвет, 15.6.2021 г.

Правно основание

Член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

2.9.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

22.9.2021 г.

Пленарна сесия No

563

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

225/03/06

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) приветства факта, че в предложението на Комисията за Законодателен акт за изкуствения интелект („ЗАИИ“) не само се обръща внимание на рисковете, свързани с ИИ, но и се повдига значително летвата по отношение на качеството, функционирането и надеждността на ИИ, който ЕС е готов да разреши. ЕИСК изразява особено задоволство, че в основата на ЗАИИ се поставят здравето, безопасността и основните права и глобалността на неговия обхват. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Комитетът вижда области, в които е необходимо подобрение по отношение на обхвата, определянето и яснотата на забранените практики в сферата на ИИ, последиците от категоризационните избори, направени във връзка с „пирамидата от рискове“, ефекта за ограничаване на риска на изискванията за високорисковия ИИ, привеждането в изпълнение на ЗАИИ и връзката с действащото законодателство и с други неотдавнашни законодателни предложения. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК подчертава, че ИИ никога не е функционирал в свят без закони. Поради широкия му обхват и неговото предимство като регламент на EС ЗАИИ би могъл да създаде напрежение с действащото национално и европейско законодателство и свързаните законодателни предложения. ЕИСК препоръчва да се измени съображение 41 с цел надлежно отразяване и изясняване на отношенията между ЗАИИ и съществуващото и бъдещото законодателство. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК препоръчва да се изясни определението за ИИ, като се заличи приложение I и леко се измени член 3, и като се разшири обхватът на ЗАИИ, така че да се включат „заварените системи с ИИ“ и компонентите на ИИ в широкомащабните информационни системи в пространството на свобода, сигурност и правосъдие, изброени в Приложение IX. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Комитетът препоръчва да се изяснят забраните относно „сублиминалните техники“ и „използването на уязвимите места“, така че да бъде включена забраната за вредно манипулиране, а също и да се добави „вреда за основните права, демокрацията и принципите на правовата държава“ като условие за тези забрани. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Според ЕИСК в ЕС няма място за класифицирането на надеждността на гражданите на ЕС въз основа на тяхното социално поведение или личностни характеристики, независимо от субекта, който извършва класифицирането. Комитетът препоръчва обхватът на тази забрана да се разшири, за да се включи социалният ранкинг от частни организации или полупублични органи. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК призовава за забрана на използването на ИИ за автоматизирано биометрично разпознаване на публично и частно достъпни места, освен за целите на удостоверяването на самоличността при специфични обстоятелства, както и за автоматично разпознаване на човешки поведенчески сигнали на публично и частно достъпни места, с изключение на много специфични случаи, като например някои здравни цели, при които разпознаването на емоциите на пациентите може да бъде от голяма полза. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Подходът към високорисковия ИИ с изготвянето на списъци носи риска редица системи с ИИ и употреби на ИИ, които все още са силно критикувани, да започнат да се считат за нормални и да бъдат интегрирани. ЕИСК предупреждава, че спазването на изискванията, определени за ИИ със среден и висок риск, не ограничава непременно рисковете от вреди за здравето, безопасността и основните права за всички високорискови системи с ИИ. Комитетът препоръчва в ЗАИИ това положение да се вземе предвид. Следва най-малко да се добавят изискванията от Насоките относно етичните аспекти за надежден ИИ за i) човешки фактор, ii) неприкосновеност на личния живот, iii) многообразие, недискриминация и справедливост, iv) обяснимост и v) обществено и екологично благополучие. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | В съответствие с отдавна застъпвания от ЕИСК подход, при който човекът запазва контрол, Комитетът настоятелно препоръчва в ЗАИИ да се предвиди определени решения да останат прерогатив на човека, особени в области, в които тези решения съдържат морален компонент, имат правни последици или обществено въздействие, например в съдебната система, правоприлагането, социалните услуги, здравеопазването, жилищното настаняване, финансовите услуги, трудовите отношения и образованието. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК препоръчва оценяването на съответствието от трета страна да стане задължително за всички високорискови системи с ИИ. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Комитетът препоръчва да се включи механизъм за подаване на жалби и правна защита за организации и граждани, които са претърпели вреди от която и да било система или практика с ИИ или употреба на ИИ, която попада в обхвата на ЗАИИ. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Законодателно предложение относно изкуствения интелект — Законодателен акт за ИИ

| 2.1. | ЕИСК приветства факта, че в предложението на Комисията за Законодателен акт за изкуствения интелект не само се обръща внимание на рисковете, свързани с ИИ, но се повдига значително и летвата по отношение на качеството, функционирането и надеждността на ИИ, който ЕС е готов да разреши. |
| --- | --- |

2.1.

3.   Общи бележки — ЗАИИ

Цел и обхват

| 3.1. | ЕИСК приветства както целта, така и обхвата на ЗАИИ. Комитетът приветства по-специално факта, че Комисията поставя в основата на ЗАИИ здравето, безопасността и основните права. ЕИСК приветства също и външния ефект на ЗАИИ, гарантиращ, че ИИ, който се разработва извън ЕС, трябва да отговаря на същите правни стандарти, ако се внедри или има въздействие в рамките на ЕС. |
| --- | --- |

3.1.

Определение на ИИ

| 3.2. | Определението на ИИ (член 3(1) във връзка с приложение I към ЗАИИ) повдигна дискусия сред учените в областта на ИИ, доколкото те не считат за ИИ редица от дадените в приложение I примери, а липсват редица важни технологии в областта на ИИ. ЕИСК не вижда добавена стойност в приложение I и препоръчва то да се премахне изцяло от ЗАИИ. Комитетът също така препоръчва определението в член 3(1) да се измени, както следва:
  „система с изкуствен интелект“ (система с ИИ) означава софтуер, който може по автоматизиран начин по отношение на даден набор от цели, определени от човека, да генерира резултати като съдържание, прогнози, препоръки или решения, които оказват въздействие върху средите, с които взаимодействат.“ |
| --- | --- |

3.2.

„система с изкуствен интелект“ (система с ИИ) означава софтуер, който може по автоматизиран начин по отношение на даден набор от цели, определени от човека, да генерира резултати като съдържание, прогнози, препоръки или решения, които оказват въздействие върху средите, с които взаимодействат.“

Здраве, безопасност и основни права — пирамидата от рискове

| 3.3. | Възходящата пирамида от рискове (от нисък/среден риск до висок риск и до неприемлив риск), използвана за класифициране на редица общи практики в сферата на ИИ и случаи на употреба на ИИ в специфични области, отчита факта, че не всеки ИИ представлява риск и не всички рискове са еднакви или изискват същите мерки за ограничаване. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Избраният подход ни изправя пред два важни въпроса. Първо, дали мерките за ограничаване (за ИИ с висок и нисък/среден риск) наистина ограничават в достатъчна степен рисковете от вреди за здравето, безопасността и основните права? Второ, готови ли сме да позволим ИИ да замени в голяма степен вземането на решения от човека дори в процеси от критично значение като правоприлагането и съдебната система? |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Що се отнася до първия въпрос, ЕИСК предупреждава, че спазването на изискванията, определени за ИИ със среден и висок риск, не ограничава непременно във всички случаи рисковете от вреди за здравето, безопасността и основните права. Този въпрос ще бъде разгледан допълнително в раздел 4. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Що се отнася до втория въпрос, това, което липсва в ЗАИИ е идеята, че перспективите, свързани с ИИ, следва да се състоят по-скоро в това да допълва вземането на решения от човека и човешкия интелект, а не да ги замени. ЗАИИ действа въз основа на приемането, че след като бъдат изпълнени изискванията за ИИ със среден и висок риск, ИИ може в голяма степен да замени вземането на решения от човека. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Комитетът настоятелно препоръчва в ЗАИИ да се предвиди определени решения да останат прерогатив на човека, особени в области, в които тези решения съдържат морален компонент, имат правни последици или обществено въздействие, например в съдебната система, правоприлагането, социалните услуги, здравеопазването, жилищното настаняване, финансовите услуги, трудовите отношения и образованието. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Системите с ИИ не функционират в свят без закони. Понастоящем редица правнообвързващи разпоредби на европейско, национално и международно равнище вече се прилагат или се отнасят до системите с ИИ. Правните източници включват (без да се ограничават до тях): първичното право на ЕС (Договорите на Европейския съюз и неговата Харта на основните права), вторичното право на ЕС (като Общия регламент относно защитата на данните, Директивата относно отговорността за вреди, причинени от дефект на стока, Регламента относно свободното движение на нелични данни, директивите за борба с дискриминацията, законодателството за защита на потребителите и директивите за безопасността и здравето на работното място), договорите на ООН за правата на човека и конвенциите на Съвета на Европа (като Европейската конвенция за правата на човека) и редица закони на държавите — членки на ЕС. Освен хоризонтално приложимите разпоредби съществуват различни специфични за отделните области разпоредби, които се прилагат за конкретни приложения на ИИ (като например Регламента за медицинските изделия в сектора на здравеопазването). За да се отрази надлежно този факт, ЕИСК препоръчва да се измени съображение 41. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Конкретни бележки и препоръки — ЗАИИ

Забранени практики в сферата на ИИ

| 4.1. | ЕИСК изразява съгласие, че практиките в сферата на ИИ, изброени в член 5, не носят никаква социална полза и следва да бъдат забранени. Комитетът намира обаче някои формулировки за неясни, което би могло да направи някои от забраните трудни за тълкуване и лесни за заобикаляне. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Доказано е, че сублиминалните техники могат не само да доведат до физически и психологически вреди (настоящите условия за задействането на тази забрана), но предвид средата, в която се използват — да доведат до други неблагоприятни лични, обществени или демократични последици, като например промяна на поведението при гласуване. Освен това, често на ИИ се основава не самата сублиминална техника, а по-скоро решението към кого да бъде насочена. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | За да се схване какво цели забраната в член 5, параграф 1, буква а) от ЗАИИ, т.е. да се забрани манипулирането на хората с цел подтикване към вредоносно поведение, ЕИСК препоръчва параграфът да се измени, както следва „(...) система с ИИ, внедрена, насочена или използвана с цел съществено да измени поведението на дадено лице по начин, който причинява или може да причини вреди на основните права на същото лице, на друго лице или на група лица, включително на тяхното физическо и психологическо здраве и безопасност, или на демокрацията и върховенството на закона“. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК препоръчва да се измени по същия начин забраната на практиката за използване на уязвимите места в член 5, параграф 1, буква б), за да се включат вредите за основните права, включително физическите и психологическите вреди. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ЕИСК приветства забраната за „социален ранкинг“ в член 5, параграф 1, буква в). ЕИСК препоръчва забраната на социалния ранкинг да се прилага и към частни организации и полупублични органи, а не само към публични органи. В ЕС няма място за класифицирането на надеждността на гражданите на ЕС въз основа на тяхното социално поведение или личностни характеристики, независимо от субекта, който извършва класифицирането. Ако имаше такова, ЕС би позволил използването на социалния ранкинг в редица области, например на работното място. Условията по подточки i) и ii) следва да бъдат изяснени, така че да се направи ясно разграничение между това, което се счита за „социален ранкинг“, и това, което може да се счита за приемлива форма на оценка за определена цел, т.е. когато информацията, използвана за оценката, вече не следва да се счита за целесъобразна или разумно свързана с целта на оценката. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Със ЗАИИ се цели да се забрани дистанционната биометрична идентификация в реално време (например с лицево разпознаване) за целите на правоприлагането и тя да се категоризира като „високорискова“, когато се използва за други цели. Това оставя възможност за „пост“ биометрично разпознаване и биометрично разпознаване от близко разстояние. То също така оставя възможност да бъде разрешено биометрично разпознаване, което не е насочено към установяване на самоличността на дадено лице, а по-скоро към оценяване на поведението на дадено лице въз основа на биометричните му идентификатори (микроизражения, походка, температура, сърдечен ритъм и т.н.). Ограничаването до „правоприлагане“ позволява биометрична идентификация, както и всички други форми на биометрично разпознаване, които не са насочени към установяване на самоличността на дадено лице, включително всички упоменати форми на „разпознаване на емоции“ за всякакви други цели, от всички останали участници, на всички обществени и частни места, включително на работното място, магазини, стадиони, театри и др. Това отваря широко вратите за един свят, в който ще бъдем постоянно подлагани на „оценка на емоциите“ за каквато и да е цел, която субектът, който ни оценява, счете за необходима. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | В ЗАИИ „разпознаването на емоции“ обикновено се класифицира като нискорисково, с изключение на няколко области на използване, където е класифицирано като високорисково. Този вид биометрично разпознаване е известен също и като „разпознаване на афект“, а понякога и като „разпознаване на поведение“. Всички тези видове практики, основани на ИИ, са изключително инвазивни, нямат солидна научна основа и създават значителни рискове за редица основни права, залегнали в Хартата на ЕС, като правото на човешко достойнство, правото на неприкосновеност на личността (което включва психическата неприкосновеност) и правото на личен живот. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | В съответствие с призива на ЕНОЗД и ЕКЗД от 21 юни 2021 г. за забрана на използването на ИИ за автоматично разпознаване на човешки черти на обществено достъпни места и на някои други употреби на ИИ, които могат да доведат до несправедлива дискриминация, ЕИСК призовава за:






  — | забрана за използване на ИИ за автоматизирано биометрично разпознаване на публично и частно достъпни места (като разпознаване на лица, походка, глас и други биометрични характеристики), освен за целите на удостоверяването на самоличността при специфични обстоятелства (например за предоставяне на достъп до чувствителни от гледна точка на сигурността обекти); |
| --- | --- | --- |

4.8.

—

забрана за използване на ИИ за автоматизирано биометрично разпознаване на публично и частно достъпни места (като разпознаване на лица, походка, глас и други биометрични характеристики), освен за целите на удостоверяването на самоличността при специфични обстоятелства (например за предоставяне на достъп до чувствителни от гледна точка на сигурността обекти);

| — | забрана за използване на ИИ за автоматизирано разпознаване на човешки поведенчески сигнали на публично и частно достъпни места; |
| --- | --- |

—

забрана за използване на ИИ за автоматизирано разпознаване на човешки поведенчески сигнали на публично и частно достъпни места;

| — | забрана системи с ИИ да използват биометрични данни за категоризиране на физическите лица в групи въз основа на етническа принадлежност, пол, политическа или сексуална ориентация или на други основания, при които дискриминацията е забранена съгласно член 21 от Хартата; |
| --- | --- |

—

забрана системи с ИИ да използват биометрични данни за категоризиране на физическите лица в групи въз основа на етническа принадлежност, пол, политическа или сексуална ориентация или на други основания, при които дискриминацията е забранена съгласно член 21 от Хартата;

| — | забрана за използването на ИИ за извеждане на заключения за емоциите, поведението, намерението или чертите на физическо лице, с изключение на много специфични случаи, като например за някои свързани със здравето цели, когато разпознаването на емоциите на пациента е важно. |
| --- | --- |

—

забрана за използването на ИИ за извеждане на заключения за емоциите, поведението, намерението или чертите на физическо лице, с изключение на много специфични случаи, като например за някои свързани със здравето цели, когато разпознаването на емоциите на пациента е важно.

Високорисков ИИ

| 4.9. | При вземането на решение относно това дали дадена практика в сферата на ИИ или употреба на ИИ, създаваща риск за здравето, безопасността или основните права, следва въпреки това да бъде разрешена при строги условия, Комисията разглежда два елемента: i) дали практиката в сферата на ИИ или употребата на ИИ може да носи социални ползи и ii) дали рискът от нанасяне на вреда на здравето, безопасността или основните права, който все пак създава тази употреба, може да бъде ограничен чрез спазването на редица изисквания. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | ЕИСК приветства привеждането на тези изисквания в съответствие с елементи на Насоките относно етичните аспекти за надежден ИИ. Пет важни изисквания от Насоките относно етичните аспекти за надежден ИИ обаче не са разгледани конкретно при изискванията за високорисковия ИИ в ЗАИИ, а именно: i) човешкият фактор, ii) неприкосновеността на личния живот, iii) многообразието, недискриминацията и справедливостта, iv) обяснимостта и v) общественото и екологичното благополучие. ЕИСК счита, че това е пропусната възможност, защото много от рисковете, които ИИ създава, се отнасят до неприкосновеността на личния живот, предубеждението, изключването, необяснимостта на резултатите от решенията на ИИ, подценяването на човешкия фактор и околната среда, а всички те имат отражение върху основните ни права. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Комитетът препоръчва тези изисквания да се добавят към изискванията в дял III, глава 2 от ЗАИИ, за да се подобри способността на ЗАИИ да защитава ефективно нашето здраве, безопасност и основни права от неблагоприятно въздействие на ИИ, използван от публичните власти или частни организации. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | ЕИСК приветства тясната взаимовръзка между ЗАИИ и законодателството на Съюза за хармонизация. Комитетът препоръчва обхватът на ЗАИИ и изискванията за високорисковия ИИ да се разширят извън рамките на „защитните елементи на ИИ“ или случаите, когато самата система с ИИ е продукт, обхванат от законодателството на Съюза за хармонизация, посочено в приложение II. Причината е, че ИИ може да създаде рискове не само когато се използва като защитен елемент за тези продукти, и че самата система с ИИ невинаги е продукт. Например, когато се използва като част от инструмент за диагностика или прогнозиране в медицинската област или като основан на ИИ термостат за регулиране на котел. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | ЕИСК предупреждава обаче, че избраният подход с изготвяне на списъци за високорисковия ИИ в приложение III може да доведе до това редица практики в сферата на ИИ, които все още са силно критикувани, и чиито ползи за обществото са спорни или несъществуващи, да бъдат узаконени, да започнат да се считат за нормални и да бъдат интегрирани в практиката. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Освен това рисковете от вреди за здравето, безопасността и основните права не могат непременно винаги да бъдат ограничавани чрез спазването на петте изисквания за високорисковия ИИ, по-специално когато става въпрос за по-рядко посочваните основни права, които биха могли да бъдат засегнати от ИИ, като например правото на човешко достойнство, презумпцията за невиновност, правото на справедливи и равни условия на труд, свободата на сдружаване и на събрания, правото на стачка, наред с много други. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | ЕИСК настоятелно препоръчва в точка 2 от приложение III да се добавят управлението и експлоатацията на телекомуникационната и интернет инфраструктура. Комитетът препоръчва също да се разшири обхватът на тази точка извън рамките на защитните елементи на ИИ. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Системите с ИИ за определянето на достъпа до образование и оценяването на учащите създават редица рискове от вреди за тяхното здраве, безопасност и основни права. Например инструментите за наблюдение онлайн, чиято предполагаема цел е сигнализиране за „подозрително поведение“ и „признаци за измами“ по време на изпити онлайн чрез използване на всички видове биометрични данни и проследяване на поведението, действително нарушават личната неприкосновеност и нямат научни доказателства. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Използването на системи с ИИ за наблюдение, проследяване и оценяване на работниците поражда сериозни опасения за основните им права на справедливи и равни условия на труд, информиране и консултиране и основателно уволнение. Добавянето на тези системи с ИИ към списъка за високрисков ИИ вероятно ще доведе до противоречия с националното трудово законодателство и колективните трудови договори, уреждащи (не)основателното уволнение, здравословните и безопасни условия на труд и информирането на работниците. ЕИСК призовава да се гарантират пълноценното участие и информирането на работниците и социалните партньори в процеса на вземане на решения относно използването на ИИ на работното място, както и относно неговото разработване, придобиване и внедряване. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Изискването за „човешки надзор“ е от особено значение при трудовите отношения, защото надзорът ще се осъществява от работник или от група работници. ЕИСК подчертава, че тези работници следва да бъдат обучени как да изпълняват тази задача. Освен това предвид факта, че се очаква на тези работници да бъде разрешено да пренебрегват резултатите от системата с ИИ или дори да решават да не ги използват, следва да бъдат въведени мерки за избягване на страха от отрицателни последици (като понижение или уволнение), ако бъде взето такова решение. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Използването на системи с ИИ във връзка с достъпа и ползването на обществени услуги е по-широко от използването на системи с ИИ за достъп и ползване на основни частни услуги, като при последното за висок риск се счита само оценката от ИИ на кредитния рейтинг (кредитоспособността). ЕИСК препоръчва да се разшири обхватът на точка 5, буква б) от приложение III за всички системи с ИИ, предназначени за оценяване на допустимостта за основни частни услуги. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | ИИ, използван от правоприлагащите органи и при управлението на миграцията, убежището и граничния контрол за извършването на индивидуални оценки на риска (във връзка с престъпления или във връзка със сигурността), създава риск от накърняване на презумпцията за невиновност, правото на защита и правото на убежище, залегнали в Хартата на ЕС. Системите с ИИ обикновено търсят само съответствия, които се основават на характеристики, установени в други „случаи“. В тези случаи подозрението не се основава на действително подозрение за престъпление или простъпка от конкретно лице, а само на характеристики, които са се оказали общи за това лице и осъдени престъпници (като адрес, доходи, националност, дългове, работа, поведение, поведение на приятели или членове на семейството и т.н.). |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Използването на ИИ в правораздаването и демократичните процеси е особено чувствително и към него следва да се подхожда по-нюансирано и с повече контрол, отколкото в момента. Със самото въвеждане на системи, които да се използват за подпомагане на един съдебен орган при проучването и тълкуването на фактите и правото и при прилагане на закона към конкретен набор от факти, се пренебрегва фактът, че произнасянето на съдебно решение далеч надхвърля откриването на модели в историческите данни (което по същество е това, което правят настоящите системи с ИИ). В текста също така се приема, че тези видове ИИ само ще подпомагат съдебната система, като напълно автоматизираното вземане на съдебни решения се изключва изцяло от обхвата. ЕИСК изразява също така съжаление, че не се посочват системи с ИИ или използване на ИИ в сферата на демократичните процеси като изборите. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Комитетът препоръчва да се добави разпоредба, която да предвижда ситуация, при която е очевидно или по време на предварителната оценка на съответствието е станало ясно, че шестте изисквания няма да ограничат в достатъчна степен риска от вреди за здравето, безопасността и правата на човека (например като се измени член 16, буква ж) от ЗАИИ). |
| --- | --- |

4.22.

Управление и изпълняемост

| 4.23. | ЕИСК приветства структурата на управление, установена със ЗАИИ. Комитетът препоръчва Съветът по ИИ да провежда редовен задължителен обмен на мнения с широката общественост, включително социалните партньори и НПО. |
| --- | --- |

4.23.

| 4.24. | ЕИСК настоятелно препоръчва да се разшири обхватът на ЗАИИ, за да се включат „заварените системи с ИИ“, т.е. системите, които вече се използват или са внедрени преди влизането в сила на ЗАИИ, за да се избегне възможността за ускорено внедряване на забранен ИИ с висок и среден риск с цел избягване на изискванията за съответствие. Освен това ЕИСК настоятелно препоръчва ИИ, който е компонент на широкомащабни информационни системи в пространството на свобода, сигурност и правосъдие, изброени в приложение IX, да не бъде изключен от обхвата на ЗАИИ. |
| --- | --- |

4.24.

| 4.25. | Сложността на изискванията и дейностите по отчетност, плюс самооценката, носи риска от свеждане на този процес до контролни списъци, в които едно просто „да“ или „не“ би могло да бъде достатъчно за спазване на изискванията. ЕИСК препоръчва оценките от трета страна да станат задължителни за всички високорискови системи с ИИ. |
| --- | --- |

4.25.

| 4.26. | Комитетът препоръчва да се въведат подходящи мерки за (финансова) подкрепа и прости и достъпни инструменти за микро- и малки организации, както и за организациите на гражданското общество, за да могат те да разберат целта и смисъла на ЗАИИ и да могат да спазват неговите изисквания. Тези мерки следва да надхвърлят подкрепата на центровете за цифрови иновации и да се състоят в улесняването на достъпа до експертни познания на високо равнище относно ЗАИИ, неговите изисквания, задължения и по-специално тяхната обосновка. |
| --- | --- |

4.26.

| 4.27. | ЕИСК препоръчва да се включи механизъм за подаване на жалби и правна защита за организации и граждани, които са претърпели вреди от която и да било система или практика с ИИ или употреба на ИИ, която попада в обхвата на ЗАИИ. |
| --- | --- |

4.27.

Брюксел, 22 септември 2021 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

| 22.12.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 517/67 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 517/67

---

Становище на Европейски икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно машиностроителните изделия

(COM(2021) 202 final – 2021/0105 (COD)

(2021/C 517/10)

| Докладчик: | Martin BÖHME |
| --- | --- |

Докладчик:

Martin BÖHME

| Консултация | Съвет на Европейския съюз, 9.6.2021 г.
  Европейски парламент, 7.6.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 114 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 2.9.2021 г. |
| Дата на приемането на пленарна сесия | 22.9.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 563 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 226/0/7 |

Консултация

Съвет на Европейския съюз, 9.6.2021 г.

Европейски парламент, 7.6.2021 г.

Правно основание

Член 114 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

2.9.2021 г.

Дата на приемането на пленарна сесия

22.9.2021 г.

Пленарна сесия No

563

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

226/0/7

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Машиностроителният сектор е един от основните икономически отрасли в Европейския съюз. Способностите и областите на приложение на машините бързо се увеличават в резултат на новите технически и инженерингови възможности. Крайно време е да бъде отделено по-голямо внимание на цифровите технологии като изкуствения интелект, интернет на нещата и роботиката. Трябва да бъдат съответно адаптирани регулаторните изисквания за безопасност и опазване на здравето на машините. В този контекст предложението за регламент има голямо значение и за вътрешния пазар. През 2020 г. в своя информационен доклад „Преразглеждане на Директивата относно машините“ (1) ЕИСК вече разгледа подробно тематиката, свързана с Директива 2006/42/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (2) (Директивата относно машините). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК подчертава, че колкото и да е необходимо да бъдат регламентирани общи за целия ЕС стандарти за машините, да бъдат установени правно обвързващи изисквания за тях и да бъде гарантирано последователното прилагане, не бива да остават извън полезрението предприятията в ЕС, които произвеждат и експлоатират машини. Това се отнася за големите предприятия, но и за малките и средните предприятия. Машиностроенето е международна стопанска дейност. -Нормативната уредба на ЕС в областта на продуктите трябва да може да насърчава качеството, безопасността и конкурентоспособността и следва да подкрепя предприятията при развитието на иновативни подходи, без да създава пречки. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК приветства факта, че в предложението за регламент са запазва акцентът върху операторите на машиностроителни изделия и работниците, тъй като безопасността и опазването на здравето остават основен приоритет. Освен това Комитетът счита, че преобразуването на нормативния акт „Директива относно машините“ в регламент е от полза за еднаквото тълкуване в държавите членки. По този начин в бъдеще ще бъде възможно по-лесно да се установяват и отстраняват слабостите по отношение на безопасността, което е в интерес на операторите на машини. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК отправя следните препоръки на Комисията: |
| --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | Преходните разпоредби към новия Регламент относно машиностроителните изделия трябва да бъдат конкретизирани, за да се създаде правна сигурност за всички субекти. |
| --- | --- |

1.4.1.

| 1.4.2. | Според ЕИСК е налице необходимост от структурно и съдържателно адаптиране на приложенията към предложението за регламент. Организацията на номерирането, категоризирането на типовете машини и припокриването с близка нормативна уредба на ЕС също пораждат въпроси. |
| --- | --- |

1.4.2.

| 1.4.3. | Според ЕИСК трябва да е ясно, че машините трябва да са безопасни към момента на предоставянето им на пазара и по време на целия им експлоатационен срок. |
| --- | --- |

1.4.3.

| 1.4.4. | Като се има предвид постоянното усложняване на машините, е наложително специално обучение на ползвателите, за да не бъдат излагани на ненужна опасност работниците (3). Освен това са необходими структури, чрез които да е възможно ясно определяне на отговорностите при злополуки. Представителите на работниците следва да бъдат включени в процеса на закупуване и инсталиране на нови машини. |
| --- | --- |

1.4.4.

| 1.4.5. | За системи, при които се използва изкуствен интелект, е необходимо да бъде установена отделна рамка за безопасност, в която може да се извършва тяхната експлоатация. |
| --- | --- |

1.4.5.

| 1.4.6. | Задължителното участие на нотифициращите органи при изготвянето на оценките на съответствието на машиностроителните изделия трябва и занапред да бъде финансово достъпно за предприятията. |
| --- | --- |

1.4.6.

| 1.4.7. | Според ЕИСК е необходим непрекъснат мониторинг на законодателството относно машиностроителните изделия в сътрудничество със съответните заинтересовани страни, за да може да се реагира на технологичните иновации, предизвикателствата пред производителите и по отношение на опазването на физическото и психическото здраве на работниците. |
| --- | --- |

1.4.7.

2.   Контекст на становището, включително съответното законодателно предложение

| 2.1. | През 2018 г. оборотът на машиностроителния сектор беше 700 млрд. евро, произведената продукция беше на стойност 670 млрд. евро, а добавената стойност — 230 млрд. евро. Общият износ на машини и оборудване от ЕС- достигна 517 млрд. евро, като близо 50 % от него представлява износ в държави — членки на ЕС (т.е. търговия в рамките на ЕС-), а останалата част е износ в държави извън ЕС (търговия с трети държави) (4). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Предложението на Комисията за нов регламент относно машиностроителните изделия е част от по-всеобхватния пакет относно изкуствения интелект. Конкретното предложение относно машините засяга преразглеждането на т.нар. Директива относно машините. С преразглеждането се цели да бъде насърчен цифровият преход и да бъде укрепен единният пазар. Директивата относно машините е част от законодателството относно безопасността на продуктите. С нея следва да се осигури висока степен на защита на работниците, потребителите и другите изложени лица, като в самата нея акцентът се поставя върху безопасността на машините. Директивата задължава производителите на машини да вземат предвид свързаните с безопасността аспекти още на етапа на проектиране и конструиране на машините (безопасност при проектирането). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Предложението включва шест конкретни цели:






  1) | Справяне с новите рискове във връзка с нововъзникващите цифрови технологии; |
| --- | --- | --- |

2.3.

1)

Справяне с новите рискове във връзка с нововъзникващите цифрови технологии;

| 2) | Осигуряване на съгласувано тълкуване на обхвата и определенията и подобряване на безопасността на традиционните технологии; |
| --- | --- |

2)

Осигуряване на съгласувано тълкуване на обхвата и определенията и подобряване на безопасността на традиционните технологии;

| 3) | Повторна оценка на машините, които се смятат за високорискови, и повторна оценка на съответните процедури за съответствие; |
| --- | --- |

3)

Повторна оценка на машините, които се смятат за високорискови, и повторна оценка на съответните процедури за съответствие;

| 4) | Намаляване на изискванията за документация на хартиен носител; |
| --- | --- |

4)

Намаляване на изискванията за документация на хартиен носител;

| 5) | Осигуряване на съгласуваност с други законодателни актове от новата законодателна рамка (НЗР); |
| --- | --- |

5)

Осигуряване на съгласуваност с други законодателни актове от новата законодателна рамка (НЗР);

| 6) | Избягване на възможни различия в тълкуването, произтичащи от транспонирането в законодателството на отделните държави. |
| --- | --- |

6)

Избягване на възможни различия в тълкуването, произтичащи от транспонирането в законодателството на отделните държави.

| 2.4. | В рамките на оценката на въздействието Комисията разгледа различни варианти за подход към Директивата относно машините, която е създадена през 2006 г., т.е. съществува вече 15 години, и която се основава на нормативна уредба от 1989 г. Отнесено към скоростта на развитие на технологиите и инженерните науки, това е много дълъг период. С оглед на това беше взето решение за преразглеждане с цел да се повиши конкурентоспособността, като се намали тежестта за производителите, и да се увеличи допълнително безопасността с по-ясни или допълнителни изисквания. При това са взети предвид допълнителните разходи за спазването на правилата. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Посредством промяната на нормативния акт от директива в регламент би трябвало да се избегнат разликите при транспонирането в държавите членки. Комисията очаква, че по този начин ще се повиши и най-общо ще се гарантира последователност при тълкуването на правния акт и неговото приложение. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Общи бележки

| 3.1. | За разлика от много други директиви действащата до момента Директива относно машините не е адаптирана към т.нар. нова законодателна рамка (НЗР). В този смисъл ЕИСК приветства факта, че сега нормативната уредба се актуализира и се адаптира към променените рамкови условия- в нормативната уредба на ЕС. Комитетът оценява като важни поясненията относно обхвата, по-специално по отношение на разграничението от Директивата за ниското напрежение, Директивата за съоръжения под налягане и други директиви, както и конкретизирането на определенията, като например за „частично окомплектована машина“. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Според ЕИСК предложението за преразглеждане засяга важна област за много предприятия, работници, както и за други съответни групи в ЕС. С предлаганите правила се създава основната правна рамка за всяко предприятие, което конструира, произвежда или експлоатира машини. Безопасността на работниците, които са оператори на машини, зависи в значителна степен от съгласуваното прилагане и контрол на изискванията в държавите членки. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | В духа на принципа на равнопоставеност в ЕС изискванията за безопасност и опазване на здравето по отношение на машините трябва да са еднакви във всички държави членки и трябва да са задължителни в еднаква степен за всички лица, които произвеждат, предоставят на пазара и експлоатират машини в тези държави. ЕИСК отбелязва, че когато са изпълнени тези изисквания, продуктите могат да се търгуват свободно между всички държави членки. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК приветства факта, че със законодателното предложение се запазва основната цел на досегашната директива: установяване на основни, общовалидни европейски правила за безопасност, опазване на здравето и свободно движение на стоки, що се отнася до машините. Основните цели са същите: безопасност, от една страна, и от друга, премахване на пречките пред търговията, но като сега се вземат предвид настоящите и бъдещите технически и инженерингови иновации в машиностроителния сектор. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК подчертава необходимостта от по-прозрачни, подходящи и разбираеми преходни разпоредби при преминаването от Директивата относно машините към новия Регламент относно машиностроителните изделия. Член 50 от предложението трябва да бъде уточнен. Не е ясно кои правила важат за машините, произведени или предоставени на пазара през 30-месечния преходен етап, и как тези машини се разграничават от продуктите, произведени преди преходния период. Производителите и вносителите се нуждаят от подходящ подготвителен период. Едно разумно решение би могло да бъде например да се предвиди, че до 42 месеца след влизането в сила на новия регламент държавите членки не могат да създават пречки пред пускането на пазара на машини, които са произведени в съответствие с Директива 2006/42/ЕО преди нейната отмяна. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Настоящото предложение относно машиностроителните изделия още веднъж разширява номенклатурата от много различни типове машини, които трябва да бъдат разглеждани в такъв регламент. Според ЕИСК това е целесъобразно, за да се създаде всеобхватна и понятна правна уредба. За производителите, износителите, а също и за купувачите на машини е важно да бъде трайно уредено интегрирането на системи с изкуствен интелект (ИИ) в машинния парк. Настоящият подход на всеобхватно регламентиране дава възможност на предприятията да извършват само едно оценяване на съответствието. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Според ЕИСК е налице необходимост от структурно и съдържателно адаптиране на приложенията към проекта на регламент. Не е ясно по каква причина номерацията на съответните приложения от проекта за регламент са променени (приложение IV сега е приложение I и т.н.). Промените следва да се ограничават само до случаите, в които е налице ясна потребност. Освен това с оглед на своя потенциално висок риск някои защитни компоненти от приложение II, като ROPS, FOPS или софтуер, които изпълняват защитни функции, също е целесъобразно да бъдат включени в списъка на високорисковите машиностроителни изделия по приложение I. Освен това следва да се избягва припокриването с друго съществуващо законодателство на ЕС, приложимо за машините, какъвто е случая с Директивата за ниското напрежение. Процедурите за оценяване на съответствието следва да се провеждат само веднъж. Това би било от значение например за някои изисквания по отношение на здравето и безопасността, изброени в приложение III към настоящото предложение, които са свързани с рискове (например Директива 2014/53/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (5) (RED) или Директивата за съоръженията под налягане Директива 2014/68/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (6) (PED). В този случай следва да се прилагат само процедурите за оценяване на съответствието за пускане на пазара или въвеждане в експлоатация, предвидени в настоящото предложение за регламент. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК счита, че безопасността и опазването на здравето на работниците е фактор от съществено значение. Производителите и проектантите на машини носят отговорността за общата безопасност на една машина. Когато не може да бъде гарантирана безопасността, не трябва да се пристъпва към пускане в експлоатация. Хората, които работят с машини всеки ден, не трябва да бъдат излагани на предотвратими опасности във връзка с това. Конкретно това означава, че към момента на предоставянето им на пазара и по време целия им експлоатационен срок машините трябва да са безопасни. Спазването на правилата за безопасност трябва да се проверява редовно. С машините трябва да може да се работи безопасно, всички устройства за осигуряване на безопасност и защитни прегради трябва да са конструирани така, че да не могат да бъдат лесно елиминирани или изключени. Освен това всички остатъчни рискове, които не могат да бъдат отстранени конструктивно, трябва да бъдат ясно установими за ползвателя или оператора посредством обозначение, както и чрез техническата документация, по-специално инструкциите за употреба. ЕИСК призовава Комисията в предложението за регламент да приеме препоръка относно необходимостта от консултация с представителите на работниците и служителя, отговарящ за безопасността на работното място. Освен това отговорностите на физическите или юридическите лица в случай на злополука следва да бъдат ясно определени, по-специално по отношение на използването на изкуствен интелект. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК препраща към изложеното по темата в своето становище относно „Координиран план за изкуствения интелект“ (7) от 2019 г. Там вече беше установено, че за да бъдат намалени потенциалните рискове, на които са изложени хората при работа с машини, работниците, които взаимодействат с ИИ и роботи, трябва да бъдат обучени индивидуално, за да работят безопасно с тях и да могат да ги спират при аварийна ситуация („принцип на аварийната спирачка“). Това се отнася особено за случаите, в които хората и машините са в много близко взаимодействие помежду си. Международната организация за стандартизация (ISO) е приела стандарт относно роботите, който е насочен към производителите, дистрибуторите и ползвателите. В този стандарт се предоставят насоки за структурирането и организацията на зоните на труд, за да са намалят рисковете на работното място. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Според ЕИСК трябва да се дава предимство на цифровите ръководства за работа. По желание на клиента производителят може да предоставя хартиено копие на инструкциите за употреба. По информация от сектора понастоящем клиентите в много случаи вече изискват цифрови инструкции за употреба. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Използването на машини във всекидневието показва, че най-различните цели, за които се употребяват, и свързаните с тях опасности почти не се поддават на обобщаващи и предполагаемо по-опростени правила, като например обикновената „забрана“ за наличие на остри метални ръбове, тъй като понякога те са част от функцията на дадена машина. При много типове машини, например при преси или оборудване за лазерно разрязване, опасностите за операторите на машините са неразривно свързани със зададената функция на машината. Производителят носи отговорност за това да намали във възможно най-голяма степен тези рискове от нараняване посредством подходящи предпазни мерки. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | ЕИСК счита, че е правилно настоящото предложение за регламент сега да включва по-специално и такива машини, които са по-усъвършенствани и поради това зависят по-малко от работещите с тях хора. Според очакванията делът на тези технологии на европейския общ пазар на машини ще се увеличи значително през следващите години. Необходими са по-специално единни стандарти за машините, които могат да се самообучават, постепенно да стават по-автономни и по този начин да могат да изпълняват нови действия и оперативни стъпки. Това е така, тъй като е почти очевидно, че цифровите технологии, като изкуствения интелект, интернет на нещата и роботиката, са свързани с нови предизвикателства по отношение на безопасността на продуктите. Именно за системи, при които се използва изкуствен интелект, е необходимо да бъде установена отделна рамка за безопасност, в която може да се извършва тяхната експлоатация. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | ЕИСК подчертава, че наред с опазването на (физическото и психическото) здраве на операторите на машини при определянето на това дали дадена машина е безопасна съществено влияние трябва да оказват и екологичните аспекти, както и въздействието върху климата. Производството и експлоатацията на една машина и въпросът за устойчивостта трябва да се разглеждат заедно и трябва да се оценяват по отношение на последиците за хората и околната среда. Машина, която има трайно вредно въздействие върху климата, едва ли може да се разглежда като безопасна. В настоящото предложение е включен аспектът, свързан с последиците за околната среда. В това отношение въпросът по-специално е какво става, когато впоследствие машиностроителните изделия бъдат променени посредством физическа намеса или с дигитални средства, което може би не е било предвидено от производителя. Възможна последица от това е, че основните изисквания за безопасност и опазване на здравето вече не са изпълнени и вече не важат направените оценки на съответствието. При общото разглеждане на въпроса за опазване на околната среда и на климата при производството и експлоатацията на дадена машина е необходимо последователно обвързване с останалото законодателство на ЕС (напр. относно устойчивостта на продуктите). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | В предложението на Комисията се предвижда за високорисковите машини, които подлежат на задължителна оценка, в бъдеше да отпадне възможността производителите да могат да извършват напълно самостоятелно процедурите за оценяване на съответствието, дори когато се прилагат хармонизирани стандарти. Много от засегнатите машини обаче се произвеждат в малки серии или дори в единични бройки, поради което участието на външен проверяващ орган в тези случаи е неподходящо на практика. Поради това ЕИСК предлага в обосновани единични случаи да се запазят действащите правила. Например в случая, когато делът на изкуствения интелект се отнася само до статичен софтуер, който не може да се развива самостоятелно или да взема решения. Освен това се поставя въпросът дали задължителното включване на нотифициращ орган за изготвянето на оценка на съответствието не е свързано със значителни разходи, които в крайна сметка представляват голяма тежест за малките и средните предприятия. Това важи с особена сила за случаите, когато само малка част от машината е оборудвана с изкуствен интелект, но заради това тя подлежи на пълна проверка като високорискова машина и трябва да бъде нотифицирана. При отделни компоненти, когато не може да бъде приложен съответен стандарт за изпитване, възниква въпросът за ефикасността на евентуален външен нотифициращ орган. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | ЕИСК приветства факта, че Комисията може да изготвя собствени технически спецификации, когато липсват подходящи хармонизирани стандарти. За тази цел всички заинтересовани страни трябва да бъдат включени предварително. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | В контекста на единните процедури за изпитване и уведомяване ЕИСК препоръчва въвеждането на европейски сертификат за дружествата, който да удостоверява безопасността на надеждните системи за изкуствен интелект (8). |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | В предложението се предвижда, че машиностроителните изделия могат да бъдат предоставяни на пазара или пускани в експлоатация само при правилно монтиране, извършване на техническа поддръжка и използване по предназначение. Освен това те трябва да отговарят на съществените изисквания за безопасност и опазване на здравето, посочени в приложение III (член 7). Частично окомплектованите машини обаче не трябва да бъдат пускани в експлоатация и следователно следва да бъдат изключени от разпоредбите за пускане в експлоатация. За такива случаи би могло да се регламентира специално, че частично окомплектованите машини могат да бъдат предоставяни на пазара само когато отговарят на съществените изисквания за безопасност и опазване на здравето, посочени в приложение III, за което производителят декларира съответствие в декларацията за вграждане. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | С оглед възможно най-последователно прилагане на Регламента относно машиностроителните изделия според ЕИСК е необходимо Европейската комисия и всички съответни заинтересовани страни да извършват непрекъснат мониторинг. Това налага координирани процеси на съгласуване на генералните дирекции „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“, „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ и „Съобщителни мрежи, съдържание и технологии“. Освен това съвсем конкретно например с цел постоянно съгласуване би трябвало да се създаде орган от групите за административно сътрудничество за машиностроителния сектор и Комитета на старшите инспектори по труда, който би трябвало да се финансира от Комисията. |
| --- | --- |

3.18.

Брюксел, 22 септември 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Информационен доклад „Преразглеждане на Директивата относно машините“.

1

(2)  Директива 2006/42/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 17 май 2006 година относно машините и за изменение на Директива 95/16/ЕО (OB L 157, 9.6.2006 г., стр. 24).

2

(3)  Вж. също ОВ C 240, 16.7.2019 г., стр. 51.

3

(4)  Източник: https://ec.europa.eu/growth/sectors/mechanical-engineering/machinery_bg.

4

(5)  Директива 2014/53/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 16 април 2014 година за хармонизирането на законодателствата на държавите членки във връзка с предоставянето на пазара на радиосъоръжения и за отмяна на Директива 1999/5/ЕО (OB L 153, 22.5.2014 г., стр. 62).

5

(6)  Директива 2014/68/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 15 май 2014 година за хармонизиране на законодателствата на държавите членки за предоставяне на пазара на съоръжения под налягане (OB L 189, 27.6.2014 г., стр. 164).

6

(7)  ОВ C 240, 16.7.2019 г., стр. 51.

7

(8)  Вж. също ОВ C 240, 16.7.2019 г., стр. 51.

8

---

| 22.12.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 517/72 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 517/72

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Таксономия на ЕС, отчитане на предприятията във връзка с устойчивостта, предпочитания по отношение на устойчивостта и доверителни задължения: Насочване на финансирането към Европейския зелен пакт“

(COM(2021) 188 final)

(2021/C 517/11)

| Докладчик: | Stefan BACK |
| --- | --- |

Докладчик:

Stefan BACK

| Консултация | Европейска комисия, 31.5.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 8.9.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 22.9.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 563 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 191/1/10 |

Консултация

Европейска комисия, 31.5.2021 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

8.9.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

22.9.2021 г.

Пленарна сесия No

563

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

191/1/10

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства пакета „Финансиране за устойчиво развитие“ и подчертава потенциалната ключова роля на Делегирания регламент на Комисията („Делегиран регламент“) (1) при създаването на ясна, последователна и всеобхватна рамка, която да поставя акцент върху амбициозното развитие на по-екологична икономика без ефект на блокиране, с технически критерии, които определят ясно зелените инвестиции, допринасящи директно за целите на Европа в областта на климата и по отношение на които практиките на засегнатите бизнес сектори и финансовия сектор могат да бъдат съобразени. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК подчертава спешната необходимост от ефективни мерки за справяне с изменението на климата и за намаляване на емисиите, както е предвидено в законодателния акт на ЕС в областта на климата и в светлината на шестия доклад на Междуправителствения комитет по изменение на климата (IPCC) (2). Именно поради тази причина е от съществено значение да се използват ефективни, лесно приложими, иновативни и продуктивни инструменти, за да се постигнат бързи и разбираеми резултати. Оценката на Делегирания регламент следва да се извърши в този дух. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК признава решаващата роля на Делегирания регламент за осигуряването на прозрачност чрез ясни критерии по отношение на устойчивите инвестиции, за да се помогне на тези, които желаят да инвестират в такива проекти, и така да се предотврати заблуждаващият „зелен“ пиар и същевременно да се повиши осведомеността и да се привлекат инвестиции в устойчиви проекти. Като такъв той може да създаде справедливи и прозрачни равни условия за „зелено“ финансиране в ЕС. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Поради това ясното и точно определяне на техническите критерии, посочени в Делегирания регламент, които отговарят на амбицията за нисковъглеродна икономика за Европа, е основната предпоставка за поемането на разумен, реалистичен и приемлив ангажимент без риск от заблуждаващ „зелен“ пиар. Предвид централната роля на Делегирания регламент за надеждността на таксономията, която е от основно значение за успеха на тази по същество доброволна система, постигането на такъв ангажимент е сериозно предизвикателство. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Поради това ЕИСК счита, че икономическите дейности и проекти, определени като „устойчиви“ в Делегирания регламент, трябва да бъдат привлекателни за инвеститорите в реалната икономика, и предполага, че инвеститорите ще очакват един устойчив проект да бъде реалистичен, постижим, разумно рентабилен и предвидим за участниците на пазара. С други думи, те трябва да бъдат привлекателни, без да създават риск от заблуждаващ „зелен“ пиар. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Като цяло твърде амбициозните цели по отношение на мерките за смекчаване на изменението на климата или изискванията за подробна информация с дългосрочни бъдещи прогнози във връзка с адаптирането към изменението на климата могат да се окажат сложно и скъпоструващо предизвикателство, по-специално за МСП в условията на пазарна икономика. Това повдигна и въпроса за по-широкото признаване на преходните решения като екологичен път за гарантиране на плавен преход. Наложително е обаче да се предотвратят ефектите на блокиране. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК отбелязва загрижеността на участниците в реалната икономика във връзка с отрицателното въздействие на Делегирания регламент върху възможностите и разходите за финансиране. Поради това Комитетът подчертава значението на подходящия мониторинг от страна на надзорните органи, за да се предотвратят нарушаващи конкуренцията ефекти върху финансовите пазари, по-специално с оглед на разширяването на обхвата на критериите за таксономията, така че да включват например нефинансовото отчитане и предложения стандарт на ЕС за зелени облигации. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК посочва риска от твърде високи разходи при прилагането на критериите за таксономията, както е предвидено в Делегирания регламент. Ето защо ЕИСК подчертава необходимостта от разработване на екологосъобразно застраховане за МСП, с цел да се намали този риск за разходите. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | В Делегирания регламент се определят екологични стандарти, които често са по-амбициозни от тези на секторното законодателство на ЕС. Като се има предвид посочената по-горе необходимост от яснота и привлекателност, това може да доведе до объркване, включително до проблеми с финансирането на участници, които спазват най-високите екологични стандарти съгласно секторното законодателство на ЕС. ЕИСК е съгласен, че са необходими по-големи амбиции, но въпреки това по практически съображения и с цел избягване на объркването, препоръчва най-високите екологични стандарти, установени в законодателството на ЕС от ниво 1, да бъдат прилагани и за целите на таксономията. Освен това Делегираният регламент (акт от ниво 2) изглежда съдържа някои разпоредби, които са непоследователни, неясни и не са били подложени на цялостна оценка. Това, заедно със заявеното по-горе, по-конкретно в параграфи от 1.5 до 1.10, кара ЕИСК да изрази съмнение дали Делегираният регламент в настоящия си вид, въпреки похвалната си цел, е подходящ. ЕИСК настоятелно препоръчва на Комисията да направи предложения за повишаване на стандартите, предвидени в законодателството на ЕС в областта на околната среда. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК би приветствал инициативи за подобряване на таксономичната система в съответствие с посоченото по-горе, за да се разшири нейният обхват и тя да бъде подобрена като средство за подкрепа на целите на политиката на ЕС по отношение на климата чрез ефективно прилагане на законодателството на ЕС в областта на околната среда, и призовава Комисията да предприеме допълнителни инициативи в тази посока. Комитетът отбелязва, че важният въпрос за таксономията на ЕС за дейности, увреждащи климата и околната среда, остава нерешен. Той следва да бъде разгледан спешно. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Основно съдържание на документа на Комисията

| 2.1. | На 21 април 2021 г. Европейската комисия публикува пакет „Финансиране за устойчиво развитие“ („пакетът“), състоящ се от:






  — | съобщението „Таксономия на ЕС, отчитане на предприятията във връзка с устойчивостта, предпочитания по отношение на устойчивостта и доверителни задължения: Насочване на финансирането към Европейския зелен пакт“ (3); |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

съобщението „Таксономия на ЕС, отчитане на предприятията във връзка с устойчивостта, предпочитания по отношение на устойчивостта и доверителни задължения: Насочване на финансирането към Европейския зелен пакт“ (3);

| — | Делегиран регламент, допълващ две от шестте екологични цели, определени в членове 10 и 11 от Регламент (ЕС) 2020/852 на Европейския парламент и на Съвета (4), („Регламент за таксономията“), с технически критерии за проверка, за да се определят условията, при които дадена икономическа дейност се квалифицира като допринасяща съществено за смекчаването на последиците от изменението на климата (член 10) и като допринасяща съществено за адаптирането към изменението на климата (член 11), както и критерии за определяне дали дадена икономическа дейност причинява значителни вреди на екологичните цели (член 17). Делегираният регламент беше официално приет на 4 юни 2021 г.; |
| --- | --- |

—

Делегиран регламент, допълващ две от шестте екологични цели, определени в членове 10 и 11 от Регламент (ЕС) 2020/852 на Европейския парламент и на Съвета (4), („Регламент за таксономията“), с технически критерии за проверка, за да се определят условията, при които дадена икономическа дейност се квалифицира като допринасяща съществено за смекчаването на последиците от изменението на климата (член 10) и като допринасяща съществено за адаптирането към изменението на климата (член 11), както и критерии за определяне дали дадена икономическа дейност причинява значителни вреди на екологичните цели (член 17). Делегираният регламент беше официално приет на 4 юни 2021 г.;

| — | предложение за нова Директива за отчитането на предприятията във връзка с устойчивостта; |
| --- | --- |

—

предложение за нова Директива за отчитането на предприятията във връзка с устойчивостта;

| — | изменени делегирани актове съгласно Директивата за пазарите на финансови инструменти (ДПФИ II) и Директивата относно разпределението на застрахователни продукти (ДРЗП). С тях се въвежда устойчивостта като част от информацията, която трябва да се предоставя на клиентите преди вземането на инвестиционни решения; |
| --- | --- |

—

изменени делегирани актове съгласно Директивата за пазарите на финансови инструменти (ДПФИ II) и Директивата относно разпределението на застрахователни продукти (ДРЗП). С тях се въвежда устойчивостта като част от информацията, която трябва да се предоставя на клиентите преди вземането на инвестиционни решения;

| — | допълнителни изменения на делегираните актове относно доверителните задължения и на делегираните актове относно управлението на активи, застраховането, презастраховането и инвестициите, за да се включат рисковете по отношение на устойчивостта към стойността на инвестициите. |
| --- | --- |

—

допълнителни изменения на делегираните актове относно доверителните задължения и на делегираните актове относно управлението на активи, застраховането, презастраховането и инвестициите, за да се включат рисковете по отношение на устойчивостта към стойността на инвестициите.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Според съобщението Пакетът е замислен като средство за насърчаване на частните инвестиции в устойчиви проекти, за да се осигурят огромните финансови ресурси, необходими за постигане на целта за неутралност по отношение на климата, заложена в Зеления пакт, надхвърлящи ресурсите, предвидени в помощ на възстановяването на европейската икономика от кризата, предизвикана от COVID-19. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | В съобщението се подчертава значението на Делегирания регламент за формулиране на критериите, определящи „зелените“ икономически дейности, които ще допринесат съществено за постигането на целите на Зеления пакт. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК приветства пакета и подчертава потенциалната ключова роля на Делегирания регламент при създаването на ясна, последователна и всеобхватна рамка, която да позволи амбициозното развитие на по-екологична икономика без ефект на блокиране, с ясни и прозрачни технически критерии, определящи зелените инвестиции, които допринасят директно за целите на Европа в областта на климата и по отношение на които практиките на засегнатите бизнес сектори и финансовия сектор могат да бъдат съобразени. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК подчертава спешната необходимост от ефективни мерки за справяне с изменението на климата и намаляване на емисиите, както е предвидено в законодателния акт на ЕС в областта на климата и в светлината на шестия доклад на IPCC (5). Именно поради тази причина е от съществено значение да се използват ефективни, лесно приложими, иновативни и продуктивни инструменти, за да се постигнат бързи и разбираеми резултати. Оценката на Делегирания регламент следва да се извърши в този дух. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Поради това ясното и точно определяне на техническите критерии, посочени в Делегирания регламент, които отговарят на амбицията за нисковъглеродна икономика за Европа, е основната предпоставка за поемането на разумен, реалистичен и приемлив ангажимент без риск от заблуждаващ „зелен“ пиар. Предвид централната роля на Делегирания регламент за надеждността на таксономията, която е от основно значение за успеха на тази по същество доброволна система, постигането на такъв ангажимент е сериозно предизвикателство. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Въпреки това ЕИСК приветства заявената в Делегирания регламент амбиция да се установи единен стандарт на ЕС, определящ дейностите, които се квалифицират като допринасящи съществено за смекчаване на или адаптиране към изменението на климата. Техническите критерии би трябвало да предоставят ясна рамка за екологосъобразните инвестиции за постигане на еднакви условия на конкуренция на финансовите пазари и да се избегнат проектите, прилагащи заблуждаващ „зелен“ пиар. Мненията относно обхвата и полезността на преходните варианти са разнопосочни. ЕИСК счита, че техническите критерии следва да предоставят по-широки възможности за признаване на преходните решения като екологосъобразни, като начин да се осигури възможност за плавен преход. Наложително е да бъдат предотвратени ефектите на блокиране. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК отбелязва посоченото в съобщението, а именно че Делегираният регламент трябва да се разглежда като подлежащ на развитие документ, който ще еволюира с течение на времето по отношение както на обхвата, така и на равнището. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Поради това ЕИСК признава важната роля на Делегирания регламент за осигуряване на прозрачност по отношение на дейностите, които отговарят на зададените критерии и които привличат инвеститори, желаещи да инвестират в устойчиви проекти. Така той формира основа за определянето на дадена икономическа дейност като екологично устойчива, както и за прилагането на задължителните разпоредби за прозрачност и оповестяване на информация, установени в Регламента за таксономията. Това би могло да окаже значително въздействие от гледна точка на повишаването на осведомеността, привличането на инвестиции в устойчиви проекти и предотвратяването на заблуждаващия „зелен“ пиар. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Делегираният регламент е описан като инструмент за прозрачност и е част от доброволна система в смисъл, че пазарните оператори не са задължени да спазват определените от него стандарти, а инвеститорите не са задължени да инвестират в икономически дейности или проекти, отговарящи на тези стандарти. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Следователно, както вече беше посочено, икономическите дейности и проектите, определени като устойчиви съгласно Делегирания регламент, трябва да бъдат очевидно привлекателни за инвеститорите в реалната икономика. Също така е разумно да се предположи, че инвеститорите ще инвестират в реалистични, рентабилни и предвидими устойчиви екологосъобразни проекти. Очакванията за рентабилност могат да варират и често ще бъдат по-малки тогава, когато е налице финансиране чрез кооперативни или местни или регионални банки, или 5—6 % вместо 11—15 %, както обикновено се очаква. По-голямата рентабилност по принцип привлича големи капиталови потоци, докато изборът на кооперативни или регионални банки обикновено може да се отнася до по-малки проекти. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | От ключово значение е определените в Делегирания регламент критерии за икономическа дейност или проект, който да се квалифицира като екологично устойчив, да изглеждат постижими на разумни цени, рентабилни и разумно предвидими, или с други думи, привлекателни в търговско отношение. Във връзка с това обаче е важно да се има предвид, че по-специално МСП често може се нуждаят от подкрепа за управление на прехода към зелена икономика. Въпреки това таксономията като такава следва да бъде ограничена до технически критерии. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Ако таксономията не отговаря на критериите, посочени в предходните два параграфа, перспективите на целия проект могат да бъдат поставени под въпрос. Доброволната система трябва да бъде привлекателна, за да доведе до трансформацията, към която се стреми. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Въз основа на ключовите елементи, посочени по-горе, редица разпоредби в Делегирания регламент изглеждат спорни. Като цяло твърде амбициозните цели по отношение на мерките за смекчаване на изменението на климата или изискванията за подробна информация с дългосрочни бъдещи прогнози във връзка с адаптирането към изменението на климата може да изглеждат много трудни за постигане, твърде сложни, скъпи или недостатъчно рентабилни в условията на пазарна икономика, с изключение на малък брой много големи участници, и твърде слабо съобразени с практическите последици, по-специално за МСП. Това би означавало да се загуби очевидно търсеното широко налагане на тези критерии, като същевременно се създадат затруднения при финансирането на дружествата, които спазват приложимото законодателство на ЕС в областта на околната среда, но не и Делегирания регламент. Ето защо ЕИСК подчертава необходимостта от разработване на екологосъобразно застраховане за МСП, с цел да се намали този риск за разходите. Няколко примера за това ще бъдат дадени по-долу в „Конкретни бележки“. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Участниците в реалната икономика изразиха опасения, че техническите критерии, определени в Делегирания регламент, могат да доведат до финансови затруднения по отношение на дейности, които не са в съответствие с регламента. ЕИСК е съгласен, че може да съществува такъв риск, като се има предвид, че обхватът на таксономията се разширява, за да служи като основа за нефинансово отчитане съгласно член 8 от Регламента за таксономията, както и за предложения стандарт на ЕС за зелени облигации (6). |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Поради това ЕИСК подчертава, че е важно надзорните органи да наблюдават прилагането на Делегирания регламент, за да се избегне дискриминационно въздействие върху възможностите за кредитиране и кредитните разходи по отношение на предприятията, които не отговарят на критериите за таксономията. Тези участници следва да продължат да бъдат третирани справедливо, когато привличат необходимите финансови средства. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | В този контекст ЕИСК се позовава на експертен доклад на Научния съвет на Министерството на финансите на Германия, в който се посочва, че да се правят опити да се насочва използването на капиталовите потоци в реалната икономика чрез финансово регулиране е много трудно и би изисквало широкообхватно, подробно и много изчерпателно законодателство, и че подобна таксономия носи риск от висока степен на сложност и прекомерни бюрократични разходи (7). |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Що се отнася до настоящото становище, единствените задължителни елементи в Пакета са разпоредбите относно прозрачността, изложени в членове 4 до 7 от Регламента за таксономията, и изменените делегирани актове, свързани с пазарите на финансови инструменти, разпределението на застрахователни продукти и различни доверителни задължения, с цел да се повиши осведомеността за възможностите и рисковете, свързани с устойчивите инвестиции, както и да се гарантира, че клиентите и потенциалните такива са достатъчно информирани в това отношение. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Делегираните актове за финансовия пазар като цяло изглеждат пригодни за целта и следователно са подходящи инструменти за повишаване на осведомеността относно устойчивите инвестиции, прокарвайки пътя за насочване на така необходимите ресурси към такива инвестиции. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | В Делегирания регламент се определят екологични стандарти, които често са по-амбициозни от тези на секторното законодателство на ЕС. Като се има предвид необходимостта от яснота, посочена в параграф 3.6, този двоен стандарт може да доведе до объркване, включително до проблеми с финансирането на участници, които спазват най-високите екологични стандарти съгласно секторното законодателство на ЕС. ЕИСК е съгласен, че са необходими по-големи амбиции, но въпреки това по практически съображения и с цел избягване на объркването, препоръчва най-високите екологични стандарти, установени в законодателството на ЕС от ниво 1, да бъдат прилагани и за целите на таксономията, за да може тя ефективно да изпълнява задължението си да гарантира прозрачността на финансовите продукти и да предотвратява заблуждаващия „зелен“ пиар. Поради тези причини, взети заедно със заявеното в параграфи 3.6 и 3.13—3.16 по-горе, ЕИСК изразява съмнение дали Делегираният регламент (акт от ниво 2) в настоящия си вид, въпреки похвалната си цел, е подходящ (8). ЕИСК настоятелно препоръчва на Комисията да направи предложения за повишаване на стандартите, предвидени в законодателството на ЕС в областта на околната среда. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Добре известно е, че екологичните финансови продукти са привлекателни за финансовите пазари. Ето защо ЕИСК приветства основния замисъл на таксономията да създава прозрачност, да предотвратява заблуждаващия „зелен“ пиар и да насочва вниманието към екологичните финансови продукти, но все пак отправя предупреждение за риска от неблагоприятни балонни ефекти на финансовите пазари. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | ЕИСК би приветствал инициативи за подобряване на таксономичната система в съответствие с посоченото по-горе, за да се разшири нейният обхват и тя да бъде подобрена като важно средство за подкрепа на целите на политиката на ЕС по отношение на климата чрез ефективно прилагане на законодателството на ЕС в областта на околната среда, и призовава Комисията да предприеме допълнителни инициативи в тази посока. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Комитетът отбелязва, че важният въпрос за таксономията на ЕС за дейности, увреждащи климата и околната среда, остава нерешен. Той следва да бъде разгледан спешно. |
| --- | --- |

3.22.

4.   Конкретни бележки

Делегиран регламент

| 4.1. | ЕИСК подчертава ключовата роля на енергията от възобновяеми източници в прехода към устойчивост и обръща внимание на необходимостта от осигуряване на подходящи преходни решения, както е необходимо, наред с другото, за да се гарантира правилното функциониране на логистичните вериги за създаване на стойност, като същевременно се обръща внимание на неотложната необходимост от избягване на ефектите на блокиране. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | От точка 6.3 на Приложение 1 към Делегирания регламент изглежда, че автобусите, отговарящи на критерия за нулеви емисии на отработили газове, ще се квалифицират като устойчиви само ако извършват градски и извънградски превози, а другите автобусни превози могат да се квалифицират само като т. нар. преходни дейности до 31 декември 2025 г., ако отговарят на най-високата категория EURO клас (EURO VI). При неизпълнение ще се прилага критерий за нулеви емисии на отработени газове, но според текста това се квалифицира само като преходна дейност, подлежаща на преоценка най-малко на всеки три години, съгласно член 19 от Регламента за таксономията. Изглежда липсва позоваване на стандартите, определени в Директивата за чисти превозни средства. Предвид несигурността на ситуацията след 31 декември 2025 г., кой би посмял да инвестира в автобусна компания? Класифицирането на най-високите екологични изисквания в законодателството на ЕС — EURO VI — като преходна дейност изглежда странно и вероятно ще създаде объркване. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Тежкотоварните превозни средства — HGV (категория N2 и N3) в автомобилните превози на товари (раздел 6.6) — се квалифицират като устойчиви, ако се квалифицират като превозни средства с нулеви емисии съгласно член 3, параграф 11 от Регламент (ЕС) 2019/1242 на Европейския парламент и на Съвета (9) с емисии под 1 g CO2/km, или, за превозните средства над 7,5 тона, „при които технологично и икономически не е възможно“ да се постигнат нулеви емисии, те отговарят на стандартите за ниски емисии съгласно член 3, параграф 12, като преходна дейност. За леките търговски превозни средства — LCV с максимално тегло на товара до 3,5 тона (N1) — се прилагат нулеви емисии на отработили газове. Всички други автомобилни превози на товари са преходни дейности. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Третирането на тежкотоварните превозни средства показва прагматичен подход, който трябва да се среща по-често в Делегирания регламент. Изискването за нулеви емисии на отработени газове за леките търговски превозни средства (N1) в раздел 6.6 изглежда не съответства на раздел 6.5 относно транспорта с мотоциклети, автомобили и леки търговски превозни средства, където без очевидна причина се прилагат по-леки разпоредби. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Разгледано заедно, различното третиране на пътните превозни средства в различните дейности изглежда непоследователно и объркващо, без обяснение на съвсем различния подход в различен контекст. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.3. | Една повтаряща се разпоредба в раздел 6 (Транспорт) от приложение 1 изключва превозни средства или плавателни съдове, предназначени за превоз на изкопаеми горива, тъй като достъпът до такива горива не трябва да се улеснява. Въпреки това, съгласно съображение 35, „използваемостта“ на това изискване може да бъде подложена на оценка. Изглежда спорно да се включва изискване, за чиято полезност съществуват съмнения. Освен това изискването не е ясно. Превозното средство в много случаи може да транспортира както изкопаеми, така и алтернативни горива. Не е ясно дали изискването се отнася до конструкцията или употребата на превозното средство или плавателния съд, така че нито тълкуването, нито въздействието са ясни. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Допълнителни примери предлагат разпоредбите относно анализите на ползите за климата в точки 1.1, 1.2 и 1.3 от приложение 1, които имат предимство пред, например, плановете за залесяване, плановете за възстановяване на горите и плановете за управление на горите, и които се прилагат за малки стопанства от 13 хектара. Изискванията изглеждат доста сложни, а упоменаването на наличните онлайн инструменти, предоставени от Организацията за прехрана и земеделие на ООН, вероятно ще бъде слабо утешение за дребните стопани и демонстрира, че използваният в Делегирания регламент подход от горе надолу поставя в неблагоприятна ситуация по-малките предприятия. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Със сигурност опазването на горите, включително поглътителите на въглерод, е съществен елемент от политиката на ЕС в областта на околната среда, но административните задължения трябва да останат пропорционални на ресурсите на субектите, за които се отнасят. Принципите, прилагани от Съвета за стопанисване на горите, са пример за ясни и разумни принципи за експлоатация и управление на горите (10). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Що се отнася до адаптирането към изменението на климата, може да се направи позоваване на разпоредбите в точка 1.3 от Приложение 2 относно управлението на горите и в точка 6.3 относно градския, извънградския и междуградския автомобилен пътнически транспорт, които предвиждат анализ на последиците за климата от основните инвестиции, обхващащи период от 10 до 30 години. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Твърдението в съобщението, че таксономията не допуска дейности, които подобряват настоящите равнища на екологичните показатели, но без да достигат нивото на съществен принос, противоречи на член 10, параграф 2 от Регламента за таксономията. Поради това, както вече беше предложено, следва да се предостави повече възможност за преходни решения. |
| --- | --- |

4.7.

Брюксел, 22 септември 2021 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Делегиран регламент на Комисията за допълнение на Регламент (ЕС) 2020/852 на Европейския парламент и на Съвета чрез установяване на техническите критерии за проверка с цел определяне на условията, при които дадена икономическа дейност се квалифицира като допринасяща съществено за смекчаването на изменението на климата или за адаптирането към изменението на климата, и с цел определяне дали тази икономическа дейност не нанася значителни вреди във връзка с постигането на някоя от другите екологични цели (C (2021) 2800 final).

1

(2)  Climate Change 2021 — The Physical Science Basis (Изменението на климата 2021 г. — Физико-научни основи), 2021 г.

2

(3)  COM(2021) 188 final.

3

(4)  Регламент (ЕС) 2020/852 на Европейския парламент и на Съвета от 18 юни 2020 година за създаване на рамка за улесняване на устойчивите инвестиции и за изменение на Регламент (ЕС) 2019/2088 (ОВ L 198, 22.6.2020 г., стp. 13).

4

(5)  Climate Change 2021 — The Physical Science Basis (Изменението на климата 2021 г. — Физико-научни основи), 2021 г.

5

(6)  Предложение на Комисията за регламент относно зелените облигации на ЕС (COM(2021) 391 final — 2021/0191 (COD).

6

(7)  Grüne Finanzierung und Grüne Staatsanlehen — Geeignete Instrumente für eine wirksame Umweltspolitik? (Екологосъобразно финансиране и екологосъобразни правителствени облигации — подходящи инструменти за ефективна политика в областта на околната среда? Научен консултативен съвет към Федералното министерство на финансите — Становище 2.2021 г.).

7

Grüne Finanzierung und Grüne Staatsanlehen — Geeignete Instrumente für eine wirksame Umweltspolitik?

(8)  Sustainable finance — Eine kritische Wûrdigung der deutschen und europäischen Vorhaben — IKH München und Oberbayern, Leibnitz — Institut für Wirtschaftsforschung an de Universität München e.V. 2020 (Устойчиво финансиране — критична оценка на германски и европейски проекти — Търговска камара на Мюнхен и Горна Бавария, Лайбниц — Институт за икономически изследвания към Мюнхенския университет 2020 г.).

8

Sustainable finance — Eine kritische Wûrdigung der deutschen und europäischen Vorhaben — IKH München und Oberbayern, Leibnitz — Institut für Wirtschaftsforschung an de Universität München e.V. 2020

(9)  Регламент (ЕС) 2019/1242 на Европейския парламент и на Съвета от 20 юни 2019 г. за определяне на стандарти за емисиите на CO2 от нови тежкотоварни превозни средства и за изменение на регламенти (ЕО) No 595/2009 и (ЕС) 2018/956 на Европейския парламент и на Съвета и на Директива 96/53/ЕО на Съвета (ОВ L 198, 25.7.2019 г., стp. 202).

9

(10)  www.fsc.org.

10

---

| 22.12.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 517/78 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 517/78

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно стратегията на ЕС за борба с трафика на хора 2021— 2025 г.

(COM(2021) 171 final)

(2021/C 517/12)

| Докладчик: | Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |

Докладчик:

Carlos Manuel TRINDADE

| Сезиране на Комитета | Европейска комисия, 31.5.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 7.9.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 22.9.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 563 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 215/1/4 |

Сезиране на Комитета

Европейска комисия, 31.5.2021 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

7.9.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

22.9.2021 г.

Пленарна сесия No

563

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

215/1/4

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Трафикът на хора е преди всичко тежко нарушение на правата на човека, при което се накърняват основни права като свободата, достойнството и равенството, залегнали в редица инструменти, като Всеобщата декларация за правата на човека, Европейската конвенция за правата на човека, Хартата на основните права на Европейския съюз или Договора за функционирането на Европейския съюз. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Първопричините за трафика на хора се коренят в уязвимостта на жертвите, породена от бедността, неравенството между половете и насилието срещу жени и деца, конфликтите и следконфликтните ситуации, липсата на социална интеграция, липсата на възможности и заетост, липсата на достъп до образование и детския. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Трафикантите се възползват от тази уязвимост, за да развиват своя криминален, сложен и изключително печеливш бизнес модел, който дори и днес продължава да носи нисък риск и висока рентабилност. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Пандемията изостри положението на икономическа и социална уязвимост и затрудни достъпа до правосъдие и налагането на наказания за извършените престъпления. Успоредно с това беше разработен нов бизнес модел на намиране и експлоатация на жертвите чрез интернет. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК подкрепя като цяло стратегията на ЕС за борба с трафика на хора за периода 2021—2025 г. („стратегията“), представена от Европейската комисия („Комисията“), без да се засягат коментарите, предложенията и препоръките, изложени в настоящото становище. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК подкрепя Комисията в позицията ѝ, че е необходимо да се подобри по хармонизиран начин качеството на данните, събирани във връзка с това явление в държавите членки (1). За да стане борбата с трафика на хора по-ефективна, и най-вече по отношение на намирането на адекватна ответна реакция, са необходими сериозни, задълбочени и навременни познания за този феномен, по-специално на всички участници (жертви, трафиканти, потребители) и начина на действие на мрежите за трафик на хора. Ако не се действа по този начин, ще се стигне до подценяване и омаловажаване на реалния обхват на трафика на хора. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК отбелязва, че мерките за борба с трафика на хора не са достатъчно ефективни и че е необходимо борбата с него да бъде подкрепена от една по-изчерпателна стратегия, която да включва нови мерки (2). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК подкрепя възможността Директивата за борба с трафика на хора да бъде преразгледана в резултат на оценката на нейното прилагане, но посочва, че в борбата срещу трафика е необходимо, но не е достатъчно, да се подобрят средствата за налагане на санкции. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК подчертава и подкрепя намерението за установяване на минимални стандарти на равнището на ЕС, които да инкриминират мрежите за трафик и експлоатация на хора, както и „използването на услуги, предлагани от лица, които са жертва на трафик“. От съществено значение ще бъде да се инкриминира цялата верига на възлагане на изпълнители и подизпълнители, която включва трафика и експлоатацията на хора. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК счита, че за да бъде по-ефективна, борбата срещу трафика на хора трябва да се основава на по-изчерпателен анализ, който да отчита социалното измерение на условията, водещи до процъфтяването на този феномен — нещо, което е взето предвид по-скоро спорадично при разработването на стратегията. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК отбелязва също така (3), че съществува връзка между развитието на трафика в държавите с ниски доходи и трафика на деца, „като по-голямата част от тях са принудени да работят“ — ситуация, свързана с проблемите на осигуряването на издръжка на семействата. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК счита, че огромното страдание на жертвите трябва да доведе до приемането на хуманистичен подход към тяхното положение на всички етапи. Преобладаващата тенденция не може да се ограничи до репатрирането или насърчаването на доброволното връщане в страната на произход, като се подценяват условията, които мигрантите биха заварили там и които биха ги направили по-лесни жертви на трафикантите, като би следвало да им се признае и правото на интеграция в приемащото общество. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК отбелязва, че не съществува мярка, която да е насочена към признаване и прилагане на правата на жертвите и предоставяне на незабавна помощ, подкрепа и защита (медицинска, правна и др.), особено по отношение на всяка форма на наказание върху жертвите от страна на лицата, които ги експлоатират. ЕИСК предлага Комисията да включи това предложение в стратегията. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | ЕИСК отбелязва, че в стратегията се признава, че жертвите срещат трудности при възстановяването на своя живот и че възможностите им за включване на пазара на труда са оскъдни, но посочва, че не се предвиждат мерки в посока промяна на това положение (4). За да се намери решение за това положение, ЕИСК предлага на жертвите да бъде предоставено правото на интегриране в приемащото общество посредством подходящ и бърз процес на интеграция. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Законодателството на ЕС предвижда единствено възможността за предоставяне на разрешение за пребиваване на жертвата само ако тя сътрудничи при разследването и наказателното преследване на трафикантите. ЕИСК обръща внимание на факта, че това положение може да бъде изключително неблагоприятно за жертвите, които ще бъдат принудени да преживеят отново всички неприятни моменти и травми, без да се зачита тяхното физическо и психическо здраве. ЕИСК предлага тези случаи да се разглеждат индивидуално, в зависимост от обстоятелствата и психологическите профили на всяка жертва, като жертвите разполагат, наред с другото, със силна психологическа подкрепа, за да се справят с преживените травми и да свидетелстват. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | ЕИСК приветства позицията на Комисията в защита на ненаказуемостта на жертвите за престъпления, които са били принудени да извършат, и преразглеждането в контекста на защитата на жертвите на директивата на Съвета от 2004 г. по отношение на разрешенията за пребиваване на жертвите на трафик на. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Във връзка с това ЕИСК предлага всички жертви на престъплението трафик на хора да бъдат надлежно обезщетявани от публичен фонд, като се вземе предвид тежестта на причиненото им страдание. В случай на трудова експлоатация те също така ще имат право да получават вземанията, дължими за извършената работа, а прекият бенефициер, т.е. крайният работодател или, в определени случаи, получателят на предоставената услуга, ще бъде подведен под отговорност, когато „веригите за доставки“ представляват непреодолим лабиринт. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | ЕИСК счита, че европейското законодателство в областта на имиграцията не отчита положението на имигрантите с по-ниска квалификация и на по-бедните имигранти, които идват в Европа в търсене на по-добри условия на живот и труд (което вече е направено за по-добре образованите имигранти или за тези с повече икономически средства). Този пропуск, както и липсата на механизми, които да позволяват законна имиграция, допринесоха за въвличането на икономическите мигранти в мрежи за трафик на хора. ЕИСК препоръчва европейските институции да създадат европейско законодателство, което да се справи с това положение. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | ЕИСК счита, че включването на международно измерение (5) в стратегията прави борбата с трафика на хора по-ефективна. Той обаче отбелязва, че в нея не се акцентира върху необходимостта от съществуването на достойни и подходящи икономически и социални условия (6) за населението в държавите на произход, което е основният начин за възпрепятстване или предотвратяване на намирането на нови жертви на трафика. ЕИСК предлага сътрудничеството за развитие и постигането на целите на ООН за устойчиво развитие да се възприемат като на основно средство за създаването на такива структурни условия, както и да бъдат включени в стратегията. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | ЕИСК отбелязва, че в контекста на икономическата дейност и трафика на хора с цел експлоатация на труда в стратегията не се споменава нелоялната конкуренция от страна на предприятията, които използват тази работна сила за сметка на останалите предприятия, които работят съгласно нормативната уредба. Тази форма на социален дъмпинг е несъвместима с корпоративната социална отговорност и следва да бъде разглеждана не само от гледна точка на полицейските и правните действия, но и от гледна точка на социалния диалог. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | ЕИСК отбелязва, че в икономическите сектори, където по-застъпена е неформалната икономика и повсеместно отсъстват социалният диалог и колективното договаряне, съществува тенденция тази работна сила да се използва повече. С цел по-ефективна борба с експлоатацията на труда, ЕИСК предлага на Комисията да включи в стратегията активното участие на социалните партньори в борбата срещу трафика на хора, в съответствие с техните правомощия и при зачитане на тяхната автономност, и следователно да интегрира в стратегията и насърчаването на социалния диалог и колективното договаряне като основни инструменти за постигането на тази цел. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | ЕИСК приветства предстоящата инициатива на Комисията за устойчиво корпоративно управление, която гарантира по-специално, че обществените поръчки насърчават прозрачността и са социално отговорни (7). ЕИСК отбелязва, че на национално равнище вече са сключени различни колективни трудови договора с цел предотвратяване на злоупотреби и трафик на работното място и предоставяне на обезщетение на жертвите (8). ЕИСК препоръчва тези примери за добри практики да бъдат включени в стратегията, за да бъдат разпространявани и повтаряни в държавите членки като конкретен начин за гарантиране на такава прозрачност. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.23. | ЕИСК приветства ангажимента на Комисията да укрепи Директивата относно санкциите срещу работодателите (които не спазват приложимото законодателство), което ще позволи налагането на по-сериозни санкции срещу тях (9). |
| --- | --- |

1.23.

| 1.24. | ЕИСК отбелязва, че в стратегията е пропуснато да се спомене важното участие на организациите на гражданското общество и социалните партньори, по-специално на профсъюзите. Ролята и дейностите на тези организации през годините, особено по отношение на трафика с цел сексуална, трудова и детска експлоатация, чрез идентифицирането, осъждането и борбата с този трафик и чрез активната подкрепа за жертвите, следва да бъдат надлежно отбелязани и оценени. ЕИСК предлага това участие да бъде включено в стратегията и тези организации да получат подходяща подкрепа, включително финансова. |
| --- | --- |

1.24.

| 1.25. | ЕИСК отбелязва още, че в стратегията не се споменава важната подкрепа, която организациите на гражданското общество, общностните мрежи за солидарност по места и социалните партньори оказват за защитата, посрещането и интегрирането на жертвите, както и необходимостта от финансова подкрепа за осъществяването на тези дейности. ЕИСК предлага Комисията да включи това предложение в стратегията. |
| --- | --- |

1.25.

| 1.26. | ЕИСК споделя мнението, че в тази борба трябва да се привлече, наред с Европол и Евроюст и в тясно сътрудничество с националните власти, и по-конкретно с инспекциите по труда, и Европейският орган по труда (ЕОТ), като се укрепят неговите правомощия и му се предоставят материални, по-специално цифрови и формални средства. Поради това ЕИСК предлага на Комисията в стратегията да се отправи предложение към държавите членки да спазват съотношенията, посочени в Конвенция No 81 на Международната организация на труда (МОТ) (10). |
| --- | --- |

1.26.

2.   Обща информация

| 2.1. | Виждаме, слушаме и четем и не можем да пренебрегнем факта, че трафикът на хора води до огромни страдания за жертвите, засяга тяхното достойнство, лишава ги от свобода, унищожава живота им. ЕИСК и всички негови членове, както и всички граждани на Европейския съюз, са напълно наясно със страшното лице на трафика на хора и с пагубните му последици за жертвите, като са солидарни с тях и подкрепят всички мерки за борба и премахване на това явление. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Проучванията и докладите в тази област задълбочиха познанията за това явление, като спомогнаха за подобряването на стратегиите за ответни действия, но независимо от това трафикът на хора представлява заплаха за хиляди хора всяка година, особено за жени и деца. Следователно със сигурност се знае, че:






  i. | между 2017 г. и 2018 г. са регистрирани над 14 000 жертви, като броят им може е да е по-висок, тъй като е трудно жертвите да бъдат регистрирани; |
| --- | --- | --- |

2.2.

i.

между 2017 г. и 2018 г. са регистрирани над 14 000 жертви, като броят им може е да е по-висок, тъй като е трудно жертвите да бъдат регистрирани;

| ii. | почти половината от жертвите са граждани на ЕС, а останалите — на трети държави в Африка, Западните Балкани и Азия (11); |
| --- | --- |

ii.

почти половината от жертвите са граждани на ЕС, а останалите — на трети държави в Африка, Западните Балкани и Азия (11);

| iii. | по-голямата част от жертвите са жени и момичета, които са жертви на трафик с цел сексуална експлоатация; |
| --- | --- |

iii.

по-голямата част от жертвите са жени и момичета, които са жертви на трафик с цел сексуална експлоатация;

| iv. | експлоатацията на труда засяга 15 % от жертвите, но повечето от тях остават неразкрити; |
| --- | --- |

iv.

експлоатацията на труда засяга 15 % от жертвите, но повечето от тях остават неразкрити;

| v. | основните сектори, засегнати от експлоатацията на труда, са селското и горското стопанство, строителството, хотелиерството и ресторантьорството, услугите за почистване, домашният труд, преработвателната промишленост (текстилният сектор, секторът на облеклата, производството на храни (12)); |
| --- | --- |

v.

основните сектори, засегнати от експлоатацията на труда, са селското и горското стопанство, строителството, хотелиерството и ресторантьорството, услугите за почистване, домашният труд, преработвателната промишленост (текстилният сектор, секторът на облеклата, производството на храни (12));

| vi. | повечето трафиканти са граждани на ЕС; |
| --- | --- |

vi.

повечето трафиканти са граждани на ЕС;

| vii. | този вид престъпление генерира за трафикантите големи печалби, които се оценяват на 29,4 милиарда евро през 2015 г., като около 14 милиарда евро са от сексуална експлоатация (13), като в тази сума не се отчита трафикът на работна ръка (14); |
| --- | --- |

vii.

този вид престъпление генерира за трафикантите големи печалби, които се оценяват на 29,4 милиарда евро през 2015 г., като около 14 милиарда евро са от сексуална експлоатация (13), като в тази сума не се отчита трафикът на работна ръка (14);

| viii. | през 2020 г. икономическата цена на трафика възлиза на близо 2,7 милиарда евро; |
| --- | --- |

viii.

през 2020 г. икономическата цена на трафика възлиза на близо 2,7 милиарда евро;

| ix. | трафикантите се възползват от социалните неравенства, както и от икономическата и социалната уязвимост на хората; |
| --- | --- |

ix.

трафикантите се възползват от социалните неравенства, както и от икономическата и социалната уязвимост на хората;

| x. | почти една четвърт от всички жертви на трафика на хора са деца и са обект на трафик с цел сексуална експлоатация (15); |
| --- | --- |

x.

почти една четвърт от всички жертви на трафика на хора са деца и са обект на трафик с цел сексуална експлоатация (15);

| xi. | основно експлоатацията на жертвите на трафика приема следните форми: сексуална експлоатация, принудителен труд, принудителни престъпни дейности, принудителна просия, трафик на деца (16). |
| --- | --- |

xi.

основно експлоатацията на жертвите на трафика приема следните форми: сексуална експлоатация, принудителен труд, принудителни престъпни дейности, принудителна просия, трафик на деца (16).

| 2.3. | Стратегията за борба с трафика на хора за периода 2021—2025 г. (17) се създава във времена, които се характеризират, от една страна, с все по-голямото разбиране, че борбата с трафика на хора е изискване към ЕС поради ангажираността му със защитата на човешкото достойнство и правата на човека, и от друга страна, с продължаващото нарастване на трафика на хора. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | От 2002 г. насам ЕС е поел по един все по-амбициозен път, който предложението за стратегия има за цел да продължи (18). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Приемането на Директива 2011/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (19) беше важна стъпка напред в борбата с трафика на хора и с право заслужи името си Директива за борба с трафика на хора. Феноменът, познат като „трафик на хора“, стана по-често срещан и по-разпространен. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | В директивата се прие по-широко понятие за трафик на хора, което включва нови форми на експлоатация на жертвите на трафик. ЕИСК обръща специално внимание на член 2 от директивата — Престъпления, свързани с трафик на хора, в който се определят основните насоки за борба с трафика на хора. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | ЕИСК припомня, че разполага с редица становища относно трафика на хора, чиито заключения като цяло, в момента на изготвянето им, са допринесли за борбата с този бич (20). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Именно в този контекст Комисията представя своето предложение за стратегия, която е структурирана в шест глави, във всяка от които Комисията поема собствени ангажименти (26) и приканва държавите членки да предприемат действия за прилагането ѝ в съответните области (16) — така общо в стратегията са предвидени четиридесет и две дейности. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Общи бележки

3.1.   Необходимостта от данни (познаване на реалността)

| 3.1.1. | ЕИСК подчертава, че Комисията признава, че въпреки предприетите инициативи и по-специално поради модела на функциониране на престъпните организации, трафикът на хора продължава да се разраства в ЕС с по-голям брой жертви и с много висока човешка, социална и икономическа цена. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | ЕИСК отбелязва, че броят на идентифицираните и предполагаемите жертви отразява сериозността на ситуацията, но е необходимо да се повиши осведомеността за тази ситуация, като все още съществуват трудности при получаването на данни, особено в контекста на пандемията от COVID-19, която възпрепятства достъпа до някои данни в ситуация, в която човешките ресурси, зачислени за публичния и частния сектор, са силно ограничени. |
| --- | --- |

3.1.2.

3.2.   Борбата с трафика на хора

| 3.2.1. | ЕИСК отбелязва, че акцентът в стратегията се поставя върху наказателните аспекти и аспектите на сигурността в борбата срещу трафика на хора и че именно борбата е в центъра на стратегията, като се разглеждат отделните ѝ измерения. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | ЕИСК отбелязва, че в този контекст в стратегията се разглежда положително ролята на законодателството, като се подчертава значението на Директивата за борба с трафика на хора; признава обаче, че въпреки наблюдението на прилагането ѝ от страна на Комисията, нейното транспониране е неравномерно, безнаказаността на извършителите продължава да е факт в ЕС и броят на присъдите срещу трафикантите остава малък (21). |
| --- | --- |

3.2.2.

3.3.   Социалното измерение на борбата с трафика на хора

| 3.3.1. | ЕИСК отбелязва, че в съобщението (22) се признава, че „[м]ладите жени и непълнолетните лица от ромските общности са особено уязвими на експлоатация и трафик на хора поради няколко социално-икономически фактора като многоизмерната бедност (...)“. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | ЕИСК обръща внимание на факта, че хората, при които многоизмерната бедност се комбинира с техни определени характеристики (напр. хора с увреждания, ЛГБТИ и др.), също са особено уязвими на експлоатация и трафик на хора. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | ЕИСК отбелязва също така (23), че съществува връзка между развитието на трафика в държавите с ниски доходи и трафика на деца, „като по-голямата част от тях са принудени да работят“ — ситуация, свързана с проблемите на осигуряването на издръжка на семействата. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | ЕИСК отбелязва и счита за много положителен факта, че ЕОТ, инспекциите по труда в държавите членки, социалните партньори, много организации на гражданското общество и социалните медии и мрежи постоянно сигнализират за нередности и се борят срещу трафика на хора, по-специално чрез споделяне и разпространяване на информация, докладване и борба със ситуациите на трафик и търсене на всякакви решения за защита на жертвите и санкциониране на трафикантите. ЕИСК предлага на Комисията тези интервенции да бъдат включени и оценени в стратегията като примери за добри практики. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | ЕИСК припомня, че много организации на гражданското общество, които предприеха изключително полезни действия в различни области на борбата с трафика и подкрепата за жертвите (спасяване на бедстващи хора в моето, подслон за жертвите, подкрепа за тяхната интеграция и др.), в някои случаи бяха криминализирани. ЕИСК отхвърля тази позиция и призовава Комисията да отчете този факт в стратегията. |
| --- | --- |

3.3.5.

3.4.   Права на жертвите

| 3.4.1. | ЕИСК счита, че в стратегията положението на жертвите не се разглежда последователно от хуманна гледна точка. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | ЕИСК счита, че упражняването на правата от страна на жертвите следва да бъде основна грижа в съответствие с подход, чийто акцент се поставя винаги върху утвърждаването на човешкото достойнство на жертвите и техните човешки права. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | ЕИСК отбелязва, че положението на жертвите, които не са граждани на ЕС, е още по-трудно и посочва, че има много ситуации, в които жертвите, било то граждани на ЕС или на трети държави, отново могат да попаднат в ръцете на трафикантите и да бъдат изложени на риск от повторен трафик. |
| --- | --- |

3.4.3.

3.5.   Всеобхватността на стратегията и нейното прилагане

| 3.5.1. | ЕИСК е наясно, че, както посочва Комисията, трафикът на жертви се извършва в смесени миграционни потоци към ЕС по всички маршрути и чрез престъпни организации (24). Въпреки това отговорът на това положение не може да се ограничи до борбата с мрежата за незаконна имиграция, а следва да бъде по-всеобхватен. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | ЕИСК подчертава, че стратегията в областта на борбата с трафика на хора не може да се разглежда отделно от Новия пакт за имиграцията и убежището, нито от Плана за действие за интеграция и приобщаване за периода 2021—2027 г. (25) ЕИСК посочва, че планът за действие за Европейския стълб на социалните права следва да се разглежда като една от общите рамки на социалната стратегия на ЕС. ЕИСК препоръчва на Комисията да осигури безпроблемна координация с други социални политики на ЕС, като така създаде синергии и по-голяма ефективност. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | ЕИСК подкрепя разработването на декларацията за съвместен ангажимент, подписана от 10 европейски агенции, с цел съвместна работа, като предлага всяка година да се подготвя доклад за извършената дейност. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | ЕИСК приветства възприетата перспектива за равенство между половете, както и различните предложения за подобряване на борбата с трафика на хора, когато жертвите са деца. |
| --- | --- |

3.5.4.

4.   Конкретни бележки

4.1.   Относно глава 2

| 4.1.1. | ЕИСК счита, че защитата на жертвите на всички етапи, по-специално на жените и децата, трябва да бъде ефективно гарантирана (26). За тази цел организациите на гражданското общество и социалните партньори трябва да бъдат включени във всички етапи на процеса. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | ЕИСК приветства и подкрепя позицията на Комисията, че прилагането на Директивата за борба с -трафика на хора трябва да бъде гарантирано във всички държави членки и че прегледът ѝ следва да се основава на задълбочена оценка на установените ограничения и развитието на трафика на хора, по-специално по отношение на намирането и експлоатацията на жертви чрез интернет. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | ЕИСК счита, че преобладаващата перспектива в стратегията следва да бъде при желание от страна на жертвите, те да могат да се възползват в пълна степен от своите човешки права, като им се гарантира- на първо място достъп до защита и обезщетение за причиненото им страдание, и по-специално право на достъп до работа с гарантирани права там където се намират, а не да бъдат репатрирани или върнати по друг начин в своите държави на произход. Грижа за интеграцията на жертвите следва да се полага както когато те решават да останат в държавата на пребиваване, така и когато избират свободно да се завърнат в държавата си на произход. ЕИСК потвърждава, че на жертвите следва да бъде предоставено правото на интеграция в приемащото общество посредством бърз процес на интеграция. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | ЕИСК приветства ангажимента на Комисията да осигури подходящо финансиране за борба с трафика във и извън ЕС (27). |
| --- | --- |

4.1.4.

4.2.   Относно глава 3

| 4.2.1. | ЕИСК приветства предложението на Комисията, с което държавите членки се приканват да обмислят криминализирането на съзнателното използване на услуги, предлагани от лица, които са жертви на трафик на хора (28). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | ЕИСК предлага да се насърчава участието на социалните партньори в националните и трансграничните операции за наблюдение и борба с трафика на хора и с принудителния труд, съвместно с инспекторатите по труда на държавите членки и ЕОТ. ЕИСК отбелязва, че на национално равнище вече са сключени различни колективни трудови договора с цел предотвратяване на злоупотреби и трафик на работното място и предоставяне на обезщетение на жертвите (29). ЕИСК препоръчва тези примери за добри практики да бъдат включени в стратегията, за да бъдат разпространявани и повтаряни в държавите членки. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | ЕИСК предупреждава, че е необходимо също така, във връзка с трафика на хора, да се анализират новите форми на труд и последиците от тях за новите форми на трафик на работна ръка. В стратегията с право става дума за използването на цифровите мрежи, по-конкретно на цифровите платформи, но като че ли акцентът се поставя по-скоро върху трафика с цел сексуална експлоатация, а не върху трафика на работна ръка. В тази връзка ЕИСК препоръчва стратегията да има цялостна визия. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | ЕИСК подкрепя ангажимента на Комисията да гарантира, че във веригите за създаване на стойност на европейските дружества отсъства използването на принудителен труд и че веригите на доставки на дружествата от ЕС не включват детски труд (30). |
| --- | --- |

4.2.4.

4.3.   Относно глава 4

| 4.3.1. | ЕИСК подкрепя твърдението, че организираната престъпност се стреми да проникне в законната икономика и това носи рискове за самото общество, поради което е необходима борбата с нея, по-специално чрез системно използване на финансови разследвания при разследванията на правоприлагащите органи, както и чрез разработване и прилагане на стабилна уредба за установяване, изземване и конфискуване на активи от престъпна дейност (31). |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | ЕИСК подчертава необходимостта от укрепване на капацитета за борба с трафика чрез систематичното обучение на правоприлагащите органи и на практикуващи юристи, като се има предвид, че обучението следва винаги да отчита перспективата и нуждите на жертвите (32). ЕИСК обръща специално внимание на необходимостта от увеличаване на човешките ресурси на службите, които работят в тази материя. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | ЕИСК счита, че борбата с бизнес модела на намиране и експлоатация на жертви чрез интернет изисква съблюдаване на правните задължения, които вече са наложени на платформите, както и диалог с технологичните и интернет компаниите, за да се намали използването им за намиране и експлоатация на жертви на трафик (33). ЕИСК счита, че Европейската обсерватория за цифрови медии (34) би могла да бъде полезен инструмент за наблюдение на нелегалните канали за онлайн вербуване на хора за целите на трафика. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | ЕИСК счита, че е от съществено значение да се гарантира, че доставчиците на интернет услуги и свързаните с тях дружества подкрепят борбата с трафика на хора, като идентифицират и премахват материали, свързани с експлоатацията и малтретирането на жертвите. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | ЕИСК обръща особено внимание на факта, че успехът на борбата за разбиване на престъпния модел и ограничаване на експлоатацията на жертвите на трафика на хора зависи до голяма степен от активното участие на обществото като цяло и ангажираността на гражданите, по-специално на местните правителства, на образователната и здравната система, социалните партньори, организациите на гражданското общество и посланията, които се разпространяват в социалните медии и мрежи. Обществото носи споделена отговорност за борба с престъплението трафик на хора. ЕИСК предлага в стратегията да се разгледат конкретни програми за информиране и обучение, насочени към тези участници от институциите и обществото, тъй като ефективността ѝ е пряко свързана със ангажираността и ефикасността на всеки от тях. |
| --- | --- |

4.3.5.

4.4.   Относно глава 5

| 4.4.1. | ЕИСК счита, че следва да се насърчават по-ефективни системи за насочване на жертвите на трафик на хора, за да се гарантират тяхната защита и права на равнището на държавите- членки чрез координирани ответни действия и с експертния опит на организациите на гражданското общество, социалните партньори и международните неправителствени организации, като се взема предвид именно обменът на най-добри практики (35). |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | ЕИСК приветства позицията на Комисията в защита на ненаказуемостта на жертвите за престъпления, които са били принудени да извършат, и преразглеждането в контекста на защитата на жертвите на директивата на Съвета от 2004 г. по отношение на разрешенията за пребиваване на жертвите на трафик на. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | ЕИСК приветства позицията на Комисията относно засилването на сътрудничеството за създаване на европейски механизъм за насочване на жертвите. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | По отношение на децата ЕИСК обръща внимание на факта, че следва да се вземе предвид целият им житейски път, тъй като едно травматизиращо събитие в детска възраст ще има своето отражение в юношеските и зрелите години от живота им. ЕИСК счита, че наблюдението на развитието на тези деца следва да бъде част от стратегията за подкрепа на жертвите. |
| --- | --- |

4.4.4.

4.5.   Относно глава 6

| 4.5.1. | ЕИСК подчертава, че глобалното постигане на целите за устойчиво развитие на ООН е основният стълб за създаване на икономически, социални и политически условия при зачитане на правата на човека в държавите на произход, които ще дадат възможност на техните граждани да живеят достоен живот в мир и сигурност. Сътрудничеството за устойчиво развитие, осъществявано от ЕС и държавите членки, е един от основните му инструменти, които ЕИСК подчертава, подкрепя и предлага да бъдат зачетени и включени в стратегията. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | ЕИСК подкрепя усилията на Комисията в областта на външната дейност в сътрудничество с различните агенции на Организацията на обединените нации и Съвета на Европа за борба с трафика на хора, но посочва, че МОТ има дългогодишен и плодотворен опит в борбата с трафика на хора (36). Международната организация по миграция (МОМ) също разполага с богат опит и добри практики, които трябва да бъдат взети предвид. ЕИСК препоръчва Комисията да включи тези агенции в междуинституционалните отношения и да работи с тях за изпълнението на стратегията. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | ЕИСК счита, че наличието на смесени миграционни потоци, през които имигрантите биват въвеждани успоредно с трафика на хора, не следва да се разглежда единствено в логиката на борбата с контрабандните мрежи, като за целта се използва Новият пакт за миграцията (37). |
| --- | --- |

4.5.3.

Брюксел, 22 септември 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  COM (2021) 171 final, стр. 11 и 14.

1

(2)  COM(2021) 171 final, бележки под линия стр. 5 (20), стр. 11 (39) и стр. 12 (41).

2

(3)  COM (2021) 171 final, Глава 6 — Международно измерение

3

(4)  COM(2021) 171 final, стр. 17.

4

(5)  COM (2021) 171 final, Глава 6 — Международно измерение

5

(6)  COM(2021) 171 final, стр. 19.

6

(7)  COM(2021) 171 final, стр. 9.

7

(8)  Вж. Доклад на МОТ от 2021 г. „Достъп до закрила и обезщетение за жертвите на трафик с цел трудова експлоатация в Белгия и Нидерландия“.

8

„Достъп до закрила и обезщетение за жертвите на трафик с цел трудова експлоатация в Белгия и Нидерландия“

(9)  COM(2021) 171 final, стр. 8 и 9.

9

(10)  В Конвенция No 81 на МОТ (относно инспекциите по труда) се посочва, че на всеки 10 000 работници трябва да има по един инспектор по труда.

10

(11)  COM(2021) 171 final, стр. 1 и 21.

11

(12)  COM(2021) 171 final, стр. 7.

12

(13)  COM(2021) 171 final, стр. 7.

13

(14)  COM(2021) 171 final, стр. 7.

14

(15)  COM(2021) 171 final, стр. 15.

15

(16)  COM(2021) 171 final, стр. 12.

16

(17)  COM(2021) 171 final

17

(18)  Става дума за Рамковото решение 2002/629/ПВР на Съвета от 19 юли 2002 г. относно борбата с трафика на хора (OB L 203, 1.8.2002г., стр. 1); Плана на ЕС за най-добри практики, стандарти и процедури за борба и предотвратяване на трафика на хора (2005 г.); Конвенцията на Съвета на Европа за борба с трафика на хора (1.2.2008 г.); Стокхолмската програма — Отворена и сигурна Европа в услуга и за защита на гражданите (2010 г.).

18

(19)  Директива 2011/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 5 април 2011 година относно предотвратяването и борбата с трафика на хора и защитата на жертвите от него и за замяна на Рамково решение 2002/629/ПВР на Съвета (OB L 101, 15.4.2011 г., стр. 1).

19

(20)  Борба с трафика на хора (ОВ C 51, 17.2.2011 г., стр. 50); Превантивни мерки за закрила на децата от сексуално малтретиране (ОВ C 24, 28.1.2012 г., стр. 154); Премахване на трафика на хора (ОВ C 44, 15.2.2013 г., стр. 115); Европейска програма за сигурност (ОВ C 177, 18.5.2016 г., стр. 51).

20

Борба с трафика на хора

Превантивни мерки за закрила на децата от сексуално малтретиране

Премахване на трафика на хора

Европейска програма за сигурност

(21)  COM(2021) 171 final, стр. 12.

21

(22)  COM(2021) 171 final, Глава 5 — Закрила, подкрепа и осигуряване на възможности на жертвите да действат, особено жените и децата.

22

(23)  COM (2021) 171 final, Глава 6 — Международно измерение

23

(24)  COM (2021) 171 final, Глава 6 — Международно измерение

24

(25)  COM(2021) 171 final, стр. 19.

25

(26)  COM(2021) 171 final, Глава 2.

26

(27)  COM(2021) 171 final, стр. 6.

27

(28)  COM(2021) 171 final, стр. 7.

28

(29)  Вж. Доклад на МОТ от 2021 г. „Достъп до закрила и обезщетение за жертвите на трафик с цел трудова експлоатация в Белгия и Нидерландия“.

29

„Достъп до закрила и обезщетение за жертвите на трафик с цел трудова експлоатация в Белгия и Нидерландия“

(30)  COM(2021) 171 final, стр. 9.

30

(31)  COM(2021) 171 final, стр. 11.

31

(32)  COM(2021) 171 final, стр. 12.

32

(33)  COM(2021) 171 final, стр. 11.

33

(34)  Вж. ГД „Съобщителни мрежи, съдържание и технологии“, Европейска комисия.

34

(35)  В този контекст новата система, приета в Португалия — „Национална система за насочване на деца, които са (или се предполага, че са) жертви на трафик на хора“, е пример за добра практика.

35

(36)  Конвенция 29/1930 относно принудителния труд, Конвенция 105/1957 относно премахването на принудителния труд и Протокол на МОТ от 2014 г. към Конвенцията относно принудителния труд и Конвенцията относно премахването на принудителния труд.

36

(37)  COM(2021) 171 final, стр. 21.

37

---

| 22.12.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 517/86 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 517/86

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение от Комисията до Европейския парламент и Съвета — Стратегия на ЕС за доброволното връщане и реинтеграцията“

(COM(2021) 120 final)

(2021/C 517/13)

| Докладчик: | José Antonio MORENO DIAZ |
| --- | --- |

Докладчик:

José Antonio MORENO DIAZ

| Искане за консултация | Европейска комисия, 31.5.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 7.9.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 22.9.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 563 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 219/1/4 |

Искане за консултация

Европейска комисия, 31.5.2021 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

7.9.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

22.9.2021 г.

Пленарна сесия No

563

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

219/1/4

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Целта на стратегията за устойчиво доброволно връщане и реинтеграция е да се изгради общ подход на държавите членки при създаването, разработването и изпълнението на програмите за подпомагане на доброволното връщане и реинтеграцията, като се определят общи цели и се насърчи съгласуваността между националните програми и между тях и Европейския съюз. Сред целите на стратегията са и насърчаването и създаването на общи инструменти и подобряването на сътрудничеството между държавите членки в тези области. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Наличието на голямо разнообразие от инструменти и подходи в областта на доброволното връщане и реинтеграцията до този момент доведе до амалгама от инициативи, програми и проекти, които често не разполагат с общи референтни рамки, което затруднява тяхната оценка, както и ефективното им прилагане. Целта на стратегията е да се постигне напредък в хармонизирането на тези референтни рамки и да се насърчи сътрудничеството между европейските държави при разработването на програми за подпомагане на доброволното връщане и реинтеграцията. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК приветства стратегията като инструмент за управление, насочен към подобряване на координацията и общите цели на държавите членки в управлението на миграцията. ЕИСК споделя подхода на Комисията за постигане на напредък в преразглеждането и хармонизирането на инструментите, събирането на данни и механизмите за предоставяне на консултации на участващите лица с цел преодоляване на разпокъсаността на подходите, намаляване на разходите за връщане и увеличаване на финансовите средства за тези програми, наред с други предизвикателства. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Въпреки това, както и при предишни случаи, ЕИСК изразява съжаление, че мерките за насърчаване на законното влизане, които засягат по-голямата част от пребиваващото в Европейския съюз чуждестранно население, закъсняват и имат по-ограничен обхват в сравнение с предложенията, насочени към разрешаване на проблемите, свързани с незаконното пребиваване. Един всеобхватен подход към мобилността е от съществено значение за предлагането на алтернативи, които не се свеждат до проверки по границите и връщане. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК подчертава, че повечето процедури на връщане не се извършват правилно поради липсата на участие на държавите на произход и поради неохотното участие на лицата с нередовен статут. В това отношение, макар и да приветства усилията на Комисията, той поставя под съмнение ефективността на някои от предложенията, като например спонсорираното връщане. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК е загрижен и за бъдещата роля на Европейската агенция за гранична и брегова охрана (Frontex), особено с оглед на публикуването на доклада на Европейския парламент относно нарушаването на правата на човека от страна на тази европейска агенция (1). Според ЕИСК трябва да се въведат гъвкави и ефикасни механизми за ефективен одит и контрол (отчетност) на дейността на Frontex и да се гарантира, че в своята дейност агенцията зачита правата на човека. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК подкрепя по-добрата координация между всички заинтересовани страни, както и планираните подобрения за укрепване на солидарността между държавите членки и сътрудничеството с трети държави. Комитетът подкрепя и усилията за подобряване на консултациите и насоките във връзка с връщането, както и участието на гражданското общество в действията за връщане, и по-специално устойчивата реинтеграция. Той приветства и усилията за подобряване на наличността на ресурси и събирането на данни, както и обмена на добри практики в тези области. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК изразява загриженост във връзка с посочената цел за увеличаване на бързото доброволно връщане от външните граници поради липсата на гаранции, които би могла да означава подобна процедура. Комитетът е особено загрижен поради това, че „доброволното връщане“ може да се превърне в евфемизъм за експулсиране или предоставяне на финансови компенсации на държавите на местоназначение, които приемат върнатите лица, без да се отчитат в достатъчна степен техните желания или, което е още по-тревожно, техните права. Освен това ЕИСК предупреждава, че не е логично да се предоставят стимули чрез програми, които предполагат пребиваването на хора с нередовен статут, тъй като това може да обезкуражи опитите на държавите на произход да намалят миграционните потоци. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | В тази връзка ЕИСК продължава да разглежда като стратегическа слабост на политиката на Европейския съюз в областта на имиграцията и убежището нейния почти изключителен акцент върху борбата с нередовния статут, било то на границата или чрез доброволно и принудително връщане. Поради това той отново призовава Комисията да преразгледа своята референтна рамка и да работи ефективно, с цел да предостави цялостен поглед върху политиката в областта на имиграцията и убежището, който да насърчава организираната, редовна и безопасна мобилност. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Контекст

| 2.1. | След приемането на Директивата относно връщането през 2018 г. улесняването на доброволното връщане се превърна в стратегическа цел на миграционната политика на Европейския съюз, която беше потвърдена в Новия пакт за миграцията и убежището. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Доброволното връщане се разглежда като инструмент, който позволява връщането на незаконно пребиваващи в ЕС мигранти в страната им на произход. Този инструмент позволява доброволното вземане на решение за връщане от страна на мигрантите, улеснява обратното им приемане в страната на произход и позволява по-добрата им реинтеграция в приемащото общество отколкото процедурата за принудително връщане. От 491 195 незаконно пребиваващи граждани на трети държави, на които е било наредено да се върнат през 2019 г., на практика са се върнали в трета държава 142 320 лица. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Целта на стратегията е да се изгради общ подход на държавите членки при създаването, разработването и изпълнението на програмите за подпомагане на доброволното връщане и реинтеграцията, като се определят общи цели и се насърчи съгласуваността между националните програми и между тях и Европейския съюз. Сред целите на стратегията са и насърчаването и създаването на общи инструменти и подобряването на сътрудничеството между държавите членки. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Подпомагането на връщането и реинтеграцията цели да се помогне на незаконните мигранти да се върнат доброволно в страната си на произход и да започнат независим живот там, като по този начин се намалява рискът от повторна незаконна имиграция. Подпомагането на връщането може например да включва консултиране преди тръгването, психосоциална подкрепа и помощ за организиране на пътуването, помощ за посрещане на непосредствените нужди от медицинска помощ и/или финансова подкрепа за улесняване на връщането и живота след пристигането. Подпомагането на реинтеграцията цели предоставяне на помощ на лицето за успешното му реинтегриране в обществото и може да включва незабавна подкрепа и консултиране след пристигането, помощ за намиране или създаване на дейности за генериране на приходи за завърналото се лице, както и за дейности с местните общности. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | ЕС финансира пряко или чрез програми на държавите членки значителен брой дейности, свързани с доброволното връщане и реинтеграцията. За периода 2014—2018 г. бяха финансирани близо 60 програми за подпомагане на доброволното връщане и реинтеграцията чрез фонд „Убежище, миграция и интеграция“ (ФУМИ), както и сходни инициативи чрез Европейския фонд за развитие и инструменти като Инструмента за сътрудничество за развитие и Инструмента за предприсъединителна помощ. От друга страна, много държави разполагат със собствени програми за подпомагане на доброволното връщане и реинтеграцията. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Наличието на толкова много инструменти доведе до амалгама от инициативи, програми и проекти, които често не разполагат с общи референтни рамки, което затруднява тяхната оценка, както и ефективното им прилагане. Целта на стратегията е да се постигне напредък в хармонизирането на тези референтни рамки и да се насърчи сътрудничеството между европейските държави при разработването на програми за подпомагане на доброволното връщане и реинтеграцията. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | В представената от Комисията стратегия са посочени следните цели: 1) по-голямо одобрение на доброволните връщания от страна на мигрантите и на техния дял в общия брой връщания; 2) създаване на допълнителен начин за сътрудничество и солидарност между държавите членки, допринасящ за спонсорирането на връщането; 3) подобряване на ефективността на индивидуалната и общностната помощ, намаляване на пропуските и дублирането и увеличаване на синергиите с други донори и трети държави, включително чрез по-добра защита на уязвимите мигранти; 4) определяне на устойчивите действия за връщане и реинтеграция, за да се вземат предвид и да се отговори на нуждите на отделните лица; 5) насърчаване на устойчивостта на връщанията и намаляване на повторната незаконна имиграция, включително чрез подпомагане на приемащите общности; 6) подобряване на устойчивостта на индивидуалните и общностните действия за реинтеграция и техния принос към плановете за развитие на трети държави, включително чрез връзки с други финансирани дейности за развитие на национално или общностно равнище; 7) увеличаване на капацитета и участието на трети държави във връзка с процесите на връщане, обратно приемане и реинтеграция; 8) обвързване на горепосочените цели с подход, основан на правата и насочен към мигрантите. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Доброволното връщане предлага реални възможности на връщаните лица и взема предвид техните нужди, очаквания и перспективи след завръщането. В рамките на сътрудничеството с трети държави, то може да разчита и на участието на държавите на връщане. Реинтеграцията, от своя страна, е от ключово значение за ефективността и надеждността на програмите за връщане, тъй като включва разработването на инструменти, които да помогнат на мигрантите да преодолеят социално-икономическите и психосоциалните трудности, пред които са изправени при завръщането им в своята общност, и да направят връщането им по-устойчиво. Процесът на реинтеграция следва да се разработва с участието на националните и местните органи, местните приемащи общности и гражданското общество, за да допринесе за предлагането на реални перспективи за завърналите се лица и тяхната местна общност. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | За да подпомогне заинтересованите страни при изпълнението, стратегията ще предложи конкретни оперативни процедури за постигане на горепосочените цели и набор от инструменти, вариращи от ИТ решения за преодоляване на пропуските в информацията и улесняване на управлението на данните до поставяне на акцент върху управлението на проекти, планирането на разработването и изграждането на капацитет. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Стратегията е резултат от открит процес на участие, в който се включиха различни ключови страни като национални органи, отговарящи за програмите за подпомагане на доброволното връщане и реинтеграцията, субекти, участващи в проекти за връщане, мрежи за услуги и др. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Бележки относно представянето на стратегията за доброволното връщане и реинтеграцията

| 3.1. | ЕИСК приветства Европейската стратегия за доброволното връщане и реинтеграцията като инструмент за управление, насочен към подобряване на координацията и общите цели на държавите членки в управлението на миграцията. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК счита, че преразглеждането на инструмент като доброволното връщане и реинтеграцията води до подобрения като тези, отбелязани от Комисията в нейното съобщение. Според ЕИСК аспектите, необходими за подобряване на ефикасността на тези инструменти, са: преодоляване на разпокъсаността на подходите; намаляване на разходите за връщане; подобряване на събирането на информация; подобряване на системата за консултиране на връщаните лица; подобряване на координацията между заинтересованите страни; подпомагане на устойчивостта на проектите за доброволно връщане и реинтеграция; увеличаване на финансовите средства за тези програми. Освен това Комитетът счита, че е от съществено значение да се подобри събирането на данни и идентифицирането на добри практики, за да се споделят извлечените поуки. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Въпреки това, както и при предишни случаи (становище SOC/649 (2)), ЕИСК изразява съжаление, че мерките за насърчаване на законното влизане, които засягат по-голямата част от пребиваващото в Европейския съюз чуждестранно население, закъсняват и имат по-ограничен обхват в сравнение с предложенията, насочени към разрешаване на проблемите, свързани с незаконното пребиваване. Той припомня, че един всеобхватен подход към мобилността е от съществено значение за предлагането на алтернативи, които не се свеждат до проверки по границите и връщане. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК съзнава трудностите, пред които са изправени по-голямата част от държавите — членки при гарантирането на ефективно връщане, както и желанието на Комисията да започне изграждането на обща и ефективна европейска система за връщане. Въпреки това ЕИСК би желал да припомни, че повечето процедури на връщане не протичат правилно поради липсата на участие на държавите на произход и поради неохотното участие на лицата с нередовен статут. Доброволно връщане, предприето, за да се избегне принудително експулсиране, не може да се разбира като свободно действие. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК отново изразява съмненията си относно спонсорираното връщане, тъй като не са ясни стимулите на държавите членки да участват в този механизъм, който продължава да се основава на доброволна солидарност. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК признава усилията, положени от Комисията в областта на връщането, както по отношение на мониторинга на националните програми, така и по отношение на финансираните от самия ЕС инициативи. В това отношение следва да се подчертае ролята на Европейската мрежа за връщане и реинтеграция, която улеснява сътрудничеството между органите, отговарящи за миграцията. Комисията планира от 2022 г. Frontex да поеме дейността на тази мрежа, което поражда големи опасения у ЕИСК, предвид доклада на работната група на Европейския парламент във връзка с нарушенията на правата на човека от страна на тази агенция. Според ЕИСК тази разпоредба изисква да се въведат гъвкави и ефикасни механизми за ефективен одит и контрол (отчетност) на дейността на Frontex и да се гарантира, че в своята дейност агенцията зачита правата на човека (3). На този въпрос трябва да се наблегне, тъй като защитата на правата на човека е от ключово значение за всички действия на Европейския съюз, включително в рамките на миграционната политика и процесите на връщане и реинтеграция, а одитът на ролята на Frontex следва да може да се извършва (и при необходимост да се коригира) в реално време. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Програмите за връщане и реинтеграция мобилизират много участници, доставчици на услуги, обучение, обмен на информация и ресурси както в държавите на заминаване, така и в държавите на пристигане. Тази динамика се основава на присъствието на хора с нередовен статут на територията на Европа. Поради това буди безпокойство мисълта, че тази ситуация може да доведе до възникването на бизнес, който да оцелява именно благодарение на съществуването на хора с нередовен статут, което от своя страна, би могло да насърчи тези миграционни пътища при наличието на перспектива за връщане (доброволно или принудително). |
| --- | --- |

3.7.

4.   Допълнителни бележки относно подхода на стратегията

| 4.1. | ЕИСК продължава да разглежда като стратегическа слабост на политиката на Европейския съюз в областта на имиграцията и убежището нейния почти изключителен акцент върху борбата с нередовния статут, било то на границата или чрез доброволно и принудително връщане. Предотвратяването на незаконното пребиваване изисква създаването на редовни, гъвкави, безопасни и ефективни механизми за влизане, които да ограничават и възможностите за пораждане на икономическа експлоатация, която използва нередовния статут на миграните. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕИСК изразява загриженост във връзка с посочената цел за увеличаване на бързото доброволно връщане от външните граници поради липсата на гаранции, които би могла да означава подобна процедура. Ако процесът на доброволно връщане се разбира като зряло решение (взето от засегнатото лице), което включва действия за реинтеграция (включващи участието на администрациите на двете държави), тогава използването на този модел по границите е неразбираемо. В противен случай доброволното връщане може да се разглежда като евфемизъм за експулсиране или предоставяне на финансови компенсации на държавите на местоназначение, които приемат върнатите лица, без да се отчитат в достатъчна степен техните желания или, което е още по-тревожно, техните права. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ефективна координация между всички заинтересовани страни. ЕИСК може само да подкрепи подобряването на координацията между страните, които участват в дадена публична политика. Буди обаче безпокойство разширяването на мрежата от заинтересовани лица и субекти, които виждат в доброволното връщане възможност за бизнес и не зачитат нуждите на връщаните лица. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Подобряване на солидарността и сътрудничеството. Връщането и реинтеграцията следва да се осъществяват в дух на сътрудничество и солидарност между държавите членки. Целта е да се укрепят инструментите за координация отвъд икономическата подкрепа, като се предоставят също така знания, ангажимент и извлечени поуки. Освен това всички действия следва да се основават на зачитането и партньорството с третите държави, в които ще се осъществяват тези инициативи, като се дава предимство не само на участието на институциите, но и на сътрудничеството и приноса на гражданското общество. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Подкрепа за доброволното връщане и реинтеграцията на мигранти от трети държави и между тези държави. ЕИСК счита, че сътрудничеството с трети държави е от ключово значение за управлението на миграцията. Съсредоточаването обаче на това сътрудничество в инструменти, които обвързват наличието на средствата със ситуациите на незаконно пребиваване, не изглежда най-подходящият начин за възпиране на този феномен. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Ефективна система за консултиране и насоки в областта на връщането. Предоставянето на по-качествена информация на мигрантите по време на целия процес е от ключово значение, като се има предвид, че дори при експулсиране правата на хората са неотменими и трябва да бъдат гарантирани. Точно поради тази причина и поради големия брой субекти, които трябва да участват в една успешна програма за доброволно връщане (в страната на произход, на местоназначение, диаспорите и т.н.), консултациите и насоките не могат да бъдат предоставяни набързо и без да бъдат ясно обвързани с проекти за реинтеграция. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Гарантиране на качеството на помощта. За пореден път ЕИСК не може да не се съгласи с това колко е важно подкрепата за доброволното връщане да разполага с набор от услуги и средства, вариращи от консултации, медицинска и психологическа подкрепа, финансова, правна и логистична помощ за осъществяване на пътуванията. Поради това той отново посочва, че програмите за подпомагане на доброволното връщане и реинтеграцията не трябва да се разглеждат като генеричен инструмент за масова употреба: доброволното връщане на цели семейства например изисква да се отдели специално внимание на децата за разлика от други ситуации на връщане. Понастоящем ролята на Frontex в предоставянето и оценката на някои от тези услуги буди безпокойство. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Насърчаване на устойчивостта на подкрепата за реинтеграция и участието на държавите партньори. Това е от ключово значение не само за бъдещето на върнатите лица, но и във връзка с целта за предотвратяване на повторна незаконна имиграция. ЕИСК отново предупреждава, че не е логично да се предоставят стимули чрез програми, които предполагат съществуването на хора с нередовен статут, тъй като това може да обезкуражи опитите на държавите на произход да намалят миграционните потоци. Освен това пълната зависимост от волята на трети държави за гарантиране на ефективността на политиката за доброволното връщане би могла сериозно да подкопае надеждността и съгласуваността на европейската политика в областта на миграцията. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Финансиране на доброволното връщане и реинтеграцията. ЕС несъмнено е ключов субект, що се отнася до финансирането на различни аспекти от програмите за подпомагане на доброволното връщане и реинтеграцията. От съществено значение е сътрудничеството с трети държави във всяко едно отношение да се обвързва със зачитането на разпоредбите на международното публично право, правата на човека и основните свободи на личността от страна на тези държави. Сътрудничеството с трети държави, което касае въпроси, свързани с правата на човека, следва да бъде одобрено от Европейския парламент. Превръщането на сътрудничеството в областта на връщането в условие за външната дейност и политиката за съседство на Европейския съюз е по-скоро начин за стимулиране на незаконното пребиваване отколкото механизъм за неговото ограничаване. |
| --- | --- |

4.9.

Брюксел, 22 септември 2021 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Вж. изложените в тази връзка препоръки в Report on the fact-finding investigation on Frontex concerning alleged fundamental rights violations (Доклад относно разследване за установяване на факти във връзка с предполагаеми нарушения на основните права от страна на Frontex), Комисия по граждански свободи, правосъдие и вътрешни работи (LIBE), 14 юли 2021 г. на адрес: https://www.europarl.europa.eu/cmsdata/238156/14072021%20Final%20Report%20FSWG_en.pdf.

1

Report on the fact-finding investigation on Frontex concerning alleged fundamental rights violations

(2)  ОВ C 123, 9.4.2021 г., стp. 15.

2

(3)  Вж. изложените в тази връзка препоръки в Report on the fact-finding investigation on Frontex concerning alleged fundamental rights violations (Доклад относно разследване за установяване на факти във връзка с предполагаеми нарушения на основните права от страна на Frontex), Комисия по граждански свободи, правосъдие и вътрешни работи (LIBE), 14 юли 2021 г. на адрес: https://www.europarl.europa.eu/cmsdata/238156/14072021%20Final%20Report%20FSWG_en.pdf.

3

Report on the fact-finding investigation on Frontex concerning alleged fundamental rights violations

---

| 22.12.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 517/91 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 517/91

---

Становище на Европейски икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно стратегията на ЕС за борба с организираната престъпност за периода 2021—2025 г.“

(COM(2021) 170 final)

(2021/C 517/14)

| Докладчик: | Rafał Bogusław JANKOWSKI |
| --- | --- |

Докладчик:

Rafał Bogusław JANKOWSKI

| Искане за консултация | Европейска комисия, 31.5.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | Секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 7.9.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 22.9.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 563 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 226/0/4 |

Искане за консултация

Европейска комисия, 31.5.2021 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

Секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

7.9.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

22.9.2021 г.

Пленарна сесия No

563

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

226/0/4

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства предложението на Европейската комисия относно стратегията на ЕС за борба с организираната престъпност за периода 2021—2025 г. В стратегията се определят приоритетите, действията и целите, които трябва да бъдат постигнати през следващите пет години. Текстът е още по-важен, тъй като представлява първата стратегия относно организираната престъпност след влизането в сила на Договора от Лисабон, в която се определят конкретни средносрочни и дългосрочни задачи, които трябва да бъдат изпълнени при пълно зачитане на основните права. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК отбелязва, че стратегията се основава главно на укрепването на съществуващите инструменти в подкрепа на трансграничното сътрудничество, по-специално международното сътрудничество, борбата с високо приоритетните престъпления, противодействието на финансирането на престъпни дейности и методите за проникване в икономиката, включително чрез корупция, както и борбата с използването на нови технологии от престъпниците. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК смята, че ЕС и държавите членки би трябвало да бъдат имат капацитет да предвиждат дейностите на престъпните организации, за да бъдат с един ход пред тях, като се съсредоточат върху наблюдението, проникването в застрашени среди, събирането и анализирането на данни, както и върху превантивните стъпки. Във връзка с това трябва да се акцентира най-вече върху развиването на модерни и широкообхватни форми на международно сътрудничество, разширяването на функционалния капацитет на използваните системи и бази данни, сътрудничеството с организациите на гражданското общество, както и инвестирането в нови технологични инструменти. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК приветства идеята за по-нататъшно развитие на дейностите като част от цикъла на политиката на ЕС EMPACT (Европейска мултидисциплинарна платформа за борба с криминални заплахи). ЕИСК счита за напълно обосновано обявяването на увеличаването на финансирането за тази инициатива, както и подкрепата за развитието на сътрудничеството с трети държави в това отношение. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК е убеден, че би трябвало да се обърне специално внимание и на:






  — | помощта и подкрепата, предоставяни от Европол и EMCCDA (Европейски център за мониторинг на наркотиците и наркоманиите) при анализа на риска от престъпления, свързани с наркотици; |
| --- | --- | --- |

1.5.

—

помощта и подкрепата, предоставяни от Европол и EMCCDA (Европейски център за мониторинг на наркотиците и наркоманиите) при анализа на риска от престъпления, свързани с наркотици;

| — | разработването и подобряването на функционирането на съществуващите системи, като например Шенгенската информационна система (ШИС), рамката от Прюм, резервационните данни на пътниците (PNR данни) и Системата за предварителна информация за пътниците (API); |
| --- | --- |

—

разработването и подобряването на функционирането на съществуващите системи, като например Шенгенската информационна система (ШИС), рамката от Прюм, резервационните данни на пътниците (PNR данни) и Системата за предварителна информация за пътниците (API);

| — | значението на развитието и подобряването на мрежите за сътрудничество и международните действия за ефективна борба с организираните престъпни групи, като например платформа за съвместни екипи за разследване (СЕР) и т.нар. обекти от особен интерес (ООИ). |
| --- | --- |

—

значението на развитието и подобряването на мрежите за сътрудничество и международните действия за ефективна борба с организираните престъпни групи, като например платформа за съвместни екипи за разследване (СЕР) и т.нар. обекти от особен интерес (ООИ).

| 1.6. | ЕИСК би искал да подчертае, че приветства отпускането на допълнителни средства в подкрепа на държавите членки за авангардни кибернетични решения с цел придобиване на цифрова информация, запазване на електронни доказателства и предоставяне на специфично техническо оборудване и софтуер за активно използване при трансгранични операции и разследвания. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК отчита, че укрепването на мерките по отношение на отнемането на незаконно придобито имущество и за борба срещу изпирането на пари, както и насърчаването на финансовите разследвания с цел премахване на печалбите, генерирани от организираната престъпност, и предотвратяване на нейното проникване в законната икономика и обществото са от решаващо значение в борбата с организираната престъпност (1). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК отбелязва, че организираната престъпност може да окаже силно въздействие върху местните общности, обществените и общинските услуги, защитата на уязвимите групи, средата за местните стопански дейности, особено за МСП, както и в областта на дейностите за неутралност по отношение на климата. ЕИСК препоръчва да се засили ролята в борбата с организираната престъпност в широк смисъл, и по-специално в превенцията, на: НПО, организации на гражданското общество, академичните среди, младежки организации, институции за обществен контрол и лица, подаващи сигнали за нередности. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК насърчава държавите членки да провеждат обществени кампании срещу организираната престъпност, така че гражданите да получават необходимата информация за това как действат организираните престъпни групи и как да се предпазват от тях. Сътрудничеството с Европейската мрежа за превенция на престъпността е отлично допълнение на този вид дейности. Всяка държава членка следва да положи всички усилия за създаване на ясна, сигурна и гарантираща анонимност информационна система за събития и явления, които могат да бъдат свързани с организираната престъпност. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК би искал да подчертае, че един от най-важните аспекти на борбата с организираната престъпност е адаптирането на правоприлагащите и съдебните органи към цифровата ера, включително достъпът до цифрови следи и доказателства. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | За да се увеличи достъпът на гражданското общество до информация, ЕИСК предлага да се създаде механизъм за (средносрочна и окончателна оценка) преглед на изпълнението на стратегията на ЕС за борба с организираната престъпност за периода 2021—2025 г. въз основа на информацията, предоставена от Европейската комисия. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК отбелязва, че за ефективното предотвратяване и ефективната борба с организираните престъпни групи и за гарантирането на безопасността и сигурността като един от най-важните приоритети за гражданите на Европейския съюз правоприлагащите органи трябва да имат достъп до необходимата информация при пълно зачитане на основните права. При обработването на данни не следва да има опасения по отношение на защитата на неприкосновеността на личния живот и основните права. Обработването на лични данни вече е много строго регулирано и актуалното и хармонизирано законодателство ще даде възможност за по-ефективно разглеждане на въпросите, свързани със защитата на данните. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК приветства и подкрепя инициативата за развитие на сътрудничеството с трети държави, по-специално:






  — | започване на преговори за споразумения за сътрудничество между Евроюст и трети държави; |
| --- | --- | --- |

1.13.

—

започване на преговори за споразумения за сътрудничество между Евроюст и трети държави;

| — | ускоряване на преговорите за сътрудничество между Европол и трети държави; |
| --- | --- |

—

ускоряване на преговорите за сътрудничество между Европол и трети държави;

| — | засилване, съвместно с Европейската служба за външна дейност, на международното сътрудничество с трети държави и международни организации. |
| --- | --- |

—

засилване, съвместно с Европейската служба за външна дейност, на международното сътрудничество с трети държави и международни организации.

2.   Предложение на Комисията

| 2.1. | Предложението на Европейската комисия относно стратегията на ЕС за борба с организираната престъпност за периода 2021—2025 г. се стреми към цялостно решаване на сложния и широкобхватен въпрос за организираната престъпност. В стратегията се определят приоритетите, действията и целите, които трябва да бъдат постигнати през следващите пет години. Текстът е още по-важен, тъй като представлява първата стратегия относно организираната престъпност след влизането в сила на Договора от Лисабон, в която се определят конкретни средносрочни и дългосрочни задачи, които трябва да бъдат изпълнени при пълно зачитане на основните права. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Европейската комисия посочва, че организираната престъпност е основна заплаха за сигурността на хората в целия ЕС. В целия ЕС има все по-голям брой организирани престъпни групи, които генерират огромни печалби и ги използват за разширяване на собствените си дейности, както и за проникване в законната икономика. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Приоритетите, определени от Европейската комисия, изтъкват необходимостта от укрепване на действията на равнище ЕС в подкрепа на държавите членки в борбата срещу организираната престъпност чрез:






  — | подобряване на правоприлагането и съдебното сътрудничество; |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

подобряване на правоприлагането и съдебното сътрудничество;

| — | разбиване на структурите на организираната престъпност и борба с престъпленията с висок приоритет; |
| --- | --- |

—

разбиване на структурите на организираната престъпност и борба с престъпленията с висок приоритет;

| — | спиране на печалбите, генерирани от организираната престъпност, и предотвратяване на проникването ѝ в законната икономика и обществото; |
| --- | --- |

—

спиране на печалбите, генерирани от организираната престъпност, и предотвратяване на проникването ѝ в законната икономика и обществото;

| — | привеждане на правоприлагащите органи и съдебната система в съответствие с цифровата ера. |
| --- | --- |

—

привеждане на правоприлагащите органи и съдебната система в съответствие с цифровата ера.

| 2.4. | Важни са всички инициативи, позволяващи да се идентифицират и ускорят действия в контекста на оперативното, извъноперативното и свързаното с обучението сътрудничество, точно както и онези (различни, разнообразни) инициативи, които доказват, че в настоящата ситуация и предвид разнородните заплахи от страна на организираната и тежката престъпност, няма друг път и възможност освен пътя на сътрудничеството, съвместните действия, обмена на добри практики с международни партньори, подобряването на функционирането на съществуващите системи и инвестирането в разработването на нови технологии. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Общи и конкретни бележки

| 3.1. | Тежката и организирана транснационална престъпност е една от най-големите глобални заплахи за развитието на съвременните общества. Организираните престъпни групи са силно мобилни и в повечето случаи действат в международен мащаб и следователно не могат да бъдат ефективно преодолени, ако държавите действат самостоятелно. Трансграничният характер на организираната престъпност изисква тясно сътрудничество между службите, институциите и техните чуждестранни партньори в рамките на Европейския съюз и международните агенции. Затова ЕИСК счита, че стратегията на Комисията е навременна и много важна. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Днешните заплахи пораждат необходимостта не само да се създадат нови области на сътрудничество, съчетаващи компетентностите на различните участници в областта на сигурността, и да се укрепят механизмите за противодействие и борба с престъпността, но и да се използват други инструменти и технологии. Поради това ЕИСК смята, че е необходимо тясно сътрудничество между държавите членки в тази област, както и координация и възможност за използване на оперативната подкрепа на Европол. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК смята, че е от решаващо значение по-нататъшното доразвиване на плана за действие за борба с организираните престъпни групи и обекти с висока целева стойност, които представляват най-голяма заплаха, като се използват оперативни работни групи, международни проекти и регионални инициативи. Както така наречените обекти от особен интерес, така и оперативните работни групи би трябвало да се разглеждат като пример за практическа и реална подкрепа за държавите — членки на ЕС. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Престъпната дейност, която се наблюдава понастоящем в киберпространството, се извършва само с помощта на напреднали технологии за извършване на традиционни престъпления като незаконен трафик на огнестрелни оръжия и боеприпаси, вещества, използвани за производството на взривни вещества, наркотици, и нови синтетични наркотици. Най-голямата пречка пред ефективното разкриване на този вид престъпления несъмнено е използването на анонимизирани инструменти за престъпни дейности. Използваната от извършителите на престъпления криптирана комуникация посредством различни приложения и устройства за изпращане на съобщения онлайн, е сериозен проблем в процеса на разкриване. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Липсата на достъп на правоприлагащите органи до криптираните съобщения, използвани от организираните престъпни групи, следва да се счита за една от най-големите слабости, тъй като липсата на достъп до информация на практика възпира предприемането на навременни действия. Поради това ЕИСК смята, че новият инструмент на Европол за декриптиране, лансиран от Европейската комисия, който ще допринесе за справянето с тези предизвикателства, следва да се счита за изключително практичен и необходим. Необходима е обаче допълнителна работа в тази област с оглед на бързото развитие на новите технологии. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Друг аспект на борбата с киберпрестъпността е „тъмната мрежа“, зоната на интернет мрежата, до която се получава достъп чрез мрежата ToR, като ефективно се гарантира анонимност на престъпниците, използващи уебсайтове за анонимна продажба — нелегални търговски услуги, при които се извършват престъпни дейности, включващи трафик на оръжие, наркотици, откраднати данни за кредитни карти и малуер, или се предлагат платени убийци. Плащането за транзакции се извършва чрез виртуални валути, които като инструмент за анонимно прехвърляне на средства, получени от престъпна дейност в киберпространството (напр. биткойн), могат да се използват и за изпиране на пари от престъпна дейност. Правоприлагащите органи не разполагат с подходящите правни инструменти, за да изискват от доставчиците на услуги да предоставят криптографски ключове, позволяващи достъп до съдържанието на съобщенията, безплатно предаване на данни за целите на текущи производства или регистриране на данни на ползвателя и IP адреси, свързани с обаждания и текстови съобщения (SMS). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК настоятелно призовава институциите на ЕС да подобрят правната рамка, за да подкрепят и укрепят капацитета на специализираните институции в държавите членки за ефективна борба с тези заплахи. Обявеното от Комисията намерение да разработи, с помощта на Съвместния изследователски център, инструмент за наблюдение с цел събиране на информация за незаконни дейности, осъществявани в „тъмната мрежа“, следва да се счита за изключително амбициозно. Същевременно разработването на такъв инструмент може да се разглежда като преломен момент в борбата с организираната престъпност в киберпространството. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Практиката и досегашният опит на правоприлагащите органи показват увеличаване на риска от използване на криптовалути за престъпни дейности, включително: изпиране на пари и измами, по-специално чрез ИКТ мрежите, при плащане на суми във връзка с атаки със софтуер за изнудване. Също толкова важна и предвидима заплаха е възможността престъпниците да използват криптовалути с цел премахване на риска правоприлагащите органи да конфискуват незаконно придобито имущество. ЕИСК препоръчва по-нататъшни стъпки за разработване на регламент за мониторинг и контрол на финансовите операции, които използват тези видове инструменти. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК смята, че техническата сфера би трябвало да бъде горещо приветствана като друга област на подкрепа за държавите членки. Наличието на авангардна инфраструктура ще повиши ефективността на действията и ще намали значително финансовата тежест за отделните институции (повишавайки ефективността на средствата, изразходвани на национално равнище). Всъщност предизвикателството пред държавите членки е да актуализират оборудването и софтуера на инструментите за ефективна борба с киберпрестъпността, което създава значителна финансова тежест за отделните институции в условията на бързо променящия се пазар и неговото развитие. Поради това ЕИСК препоръчва Комисията и държавите членки да направят по-добра оценка на нуждите на институциите и да заделят достатъчно ресурси, за да им се даде възможност да действат ефективно срещу тези заплахи. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ЕИСК подкрепя и определя като много важно намерението на Европейската комисия да предложи законодателство за подобряване на защитата на децата от сексуално насилие, включително като изисква съответните доставчици на онлайн услуги да откриват материали, за които е известно, че показват сексуално насилие над деца, и да докладват за тези материали на публичните органи (2). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Наборът от инструменти на ЕС за борба с фалшифицирането на продукти, в който се определят принципите за съвместни действия, сътрудничество и обмен на данни между правоприлагащите органи, носителите на права и посредниците, придобива ново значение, по-специално в контекста на фалшифицирането на медицински и санитарни продукти по време на пандемията от COVID-19. Организираната престъпност участва в производството и доставката на фалшифицирани предпазни средства, комплекти за тестове и лекарствени продукти. Тъй като ЕИСК счита, че сътрудничеството и обменът на данни са ключов елемент, той подкрепя по-нататъшното развитие на този инструмент. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | ЕИСК, като глас на европейското гражданско общество, смята, че действията в областта на опазването на околната среда и културните ценности изискват подходяща подкрепа, включително изграждане на експертен капацитет и структурно сътрудничество. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | ЕИСК смята, че важно държавите членки да използват възможностите на Оперативната мрежа за борба с изпирането на пари (неформална международна мрежа от правоприлагащи звена за борба с изпирането на пари) и мрежата КАРИН (CARIN), неформална мрежа от правоприлагащи и съдебни специалисти в областта на проследяването, замразяването, изземването и конфискацията на активи. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | ЕИСК подкрепя предложението на Комисията за разработването на система за обучение в областта на киберпрестъпността и препоръчва по-специално създаването на система за сертифициране/акредитация на експерти по електронни разследвания, което представлява много практическо измерение в борбата срещу престъпленията в кибернетичното пространство. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Тежката и организирана престъпност е една от най-големите глобални заплахи за развитието на съвременните общества. Борбата с организираната престъпност никога не е била толкова голямо предизвикателство, както днес. Методите на действие на престъпниците стават все по-усъвършенствани, специализирани, прикрити и замаскирани под различни форми на други дейности. Поради това ЕИСК подкрепя факта, че всички инициативи за идентифициране и засилване на действията в контекста на оперативното, извъноперативното и свързаното с обучението сътрудничество са важни, както и онези, които показват, че в настоящата геополитическа ситуация и предвид разнородните заплахи от страна на организираната и тежката престъпност, няма друг път и възможност освен пътя на сътрудничеството, съвместните действия и обмена на добри практики на международната сцена. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Борбата с финансирането на престъпни дейности и отнемането и конфискацията на имущество са от съществено значение за разкриването на престъпни дейности, както и за разбиването на престъпни структури, нарушаването на „кодекса на мълчанието“ и възпирането на нови престъпни дейности. Това предотвратява и проникването в законната икономика и обществото. При все това въпреки развитието на правната рамка в тази област и разширяването на тактиките, прилагани от правоприлагащите органи, само 1 % от имуществото, придобито от престъпна дейност, се конфискува. ЕИСК счита, че предизвикателствата, свързани с борбата срещу трафика на наркотици в „тъмната мрежа“, са преди всичко бързо променящият се пазар (много краткият „живот“ на съответните пазари) и сложната система за идентифициране на плащанията в криптовалути. Липсата на широки познания сред служителите на правоприлагащите органи относно киберпрестъпността, включително наркопрестъпността в интернет/„тъмната мрежа“ е слабост, която може да бъде отстранена, ако предложенията на Комисията бъдат изпълнени. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | ЕИСК предлага да се обмислят мерки за предотвратяване на престъпността чрез повишаване на обществената осведоменост. Това би могло да включва обществени кампании за повишаване на осведомеността на гражданите относно новите заплахи, сферите на дейност на организираната престъпност и нейния начин на действие, тъй като обществата и гражданите често не разпознават дейностите на организираните престъпни групи като престъпни дейности.
  Създаването на система, с помощта на която гражданите на ЕС да могат лесно да подават информация на правоприлагащите органи (анонимизиране на сигналите) при откриване на потенциални признаци за престъпни дейности, би могло да окаже значително въздействие както върху чувството за сигурност, така и върху ефективността на борбата с организираната престъпност. |
| --- | --- |

3.17.

Създаването на система, с помощта на която гражданите на ЕС да могат лесно да подават информация на правоприлагащите органи (анонимизиране на сигналите) при откриване на потенциални признаци за престъпни дейности, би могло да окаже значително въздействие както върху чувството за сигурност, така и върху ефективността на борбата с организираната престъпност.

| 3.18. | Навсякъде по света правоприлагащите и полицейските служби най-често реагират на вече извършени престъпления и в повечето случаи не са в състояние да предотвратят извършването на престъпление. ЕИСК смята, че идеалният подход би бил реакция и предотвратяване на престъпната дейност, но всички трябва да са наясно, че изпреварването на престъпните групи е изключително трудно. Престъпниците използват лесно новите технологии, нямат бюджетни ограничения, не са възпирани от закони или политическа коректност и поставят печалбата над човешкия живот. Престъпниците се приспособяват извънредно бързо към новите условия, създават нови начини на работа и навлизат в сфери, в които не са оперирали до този момент. За пример може да послужи пандемията от COVID-19. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Всяка година в рамките на EMPACT се изготвят оперативни планове за действие, които отговарят на най-новите тенденции в престъпността на европейско и световно равнище. Важно е да се отбележи, че планът за действие отразява проблемите на държавите от Европейския съюз и на сътрудничещите трети държави като Исландия, Норвегия и Швейцария. Тяхната работа дава възможност не само да се установи проблемът на ранен етап, но и да се разработи подходяща работна методология. Необходимо е също така да се оказва финансова подкрепа за оперативната дейност за борба с организираната престъпност. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | ЕИСК би искал да подчертае значението на новите инструменти за борба с организираната престъпност, като например: а) ШИС, рамката от Прюм, резервационните данни на пътниците (PNR данни) и Системата за предварителна информация за пътниците (API); б) платформата за съвместни екипи за разследване (СЕР) за подобряване на комуникацията и обмена на информация и — в същия контекст — укрепване на сътрудничеството на Евроюст с трети държави; и в) т. нар. обекти от особен интерес (ООИ), като се използват работни групи, международни проекти и регионални инициативи — за развиването на мрежи за сътрудничество и международни действия за ефективна борба с организирани престъпни групи. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Различията в законодателството или практиката между държавите членки често се посочват като причина за слабото или липсващо международно сътрудничество. Затова инициативата за създаване на кодекс на ЕС за полицейско сътрудничество заслужава още повече да бъде приветствана. В това отношение несъмнено от полза ще бъде вече започнатото от Европейската комисия външно проучване за извършване на оценка на Рамковото решение на Съвета от 2008 г. относно борбата с организираната престъпност. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Важна роля в насърчаването на местното измерение в съчетание с административен подход за борба с организираната престъпност има метода, чрез който местните власти, в сътрудничество с правоприлагащите органи и гражданското общество, използват административни инструменти за предотвратяване на проникването на организираната престъпност в законните предприятия и административната инфраструктура. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Проблемът на борбата с организираната престъпност, подробно обсъден в стратегията на Европейската комисия за периода 2021—2025 г., е постоянно променящо се престъпно явление, което навлиза под различни форми във всички сфери на нашия живот и в политическата и социалната сфера. Организираната престъпност използва най-новите постижения в цифровата ера и продължава традиционно да се подхранва от бедността, най-ниските инстинкти, като поставя в зависимост отчаяните хора и ги принуждава чрез страх да извършват престъпни дейности. ЕИСК осъзнава, че това изисква съвместни действия от страна на ЕС и държавите членки и разбиране на необходимостта да се изпреварват престъпните организации, като се определят нови тенденции в престъпните групи, които действат независимо от политическите и административните граници. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Неотдавна ЕИСК разгледа борбата с тероризма във връзка с борбата с организираната престъпност в свои становища и информационен доклад. ЕИСК ще продължи да наблюдава, от името на гражданското общество, следващите стъпки, предприети срещу организираните престъпни групи, като отбелязва със задоволство, че предложенията на Комисията към Съвета и Европейския парламент за включване в тези общи усилия на Европейската служба за външна дейност, Евроюст и Европол в преговорите с трети държави в това отношение (3). |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | ЕИСК подчертава, че организациите на гражданското общество, независимите институции за мониторинг и лицата, сигнализиращи за нередности, би трябвало да бъдат консултирани и включени, при пълна защита, в механизма за борба с организираната престъпност, за да се защитят ефективно гражданите, европейската икономика и местните общности и да се гарантират принципите на правовата държава и основните права. |
| --- | --- |

3.25.

Брюксел, 22 септември 2021 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  ОВ C 429, 11.12.2020 г, стр. 6.

1

(2)  ОВ C 374, 16.9.2021 г, стр. 58.

2

(3)  SOC/673 Укрепване на мандата на Европол (ОВ C 341, 24.8.2021 г., стр. 66) SOC/675 Оценка на Директивата относно борбата с тероризма, SOC/676 Програма на ЕС за борба с тероризма (ОВ C 341, 24.8.2021 г., стр. 71).

3

Укрепване на мандата на Европол

Оценка на Директивата относно борбата с тероризма

Програма на ЕС за борба с тероризма

---

| 22.12.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 517/97 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 517/97

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за решение на Съвета относно насоки за политиките за заетост на държавите членки“

(COM(2021) 282 final)

(2021/C 517/15)

| Докладчик: | Marina Elvira CALDERONE |
| --- | --- |

Докладчик:

Marina Elvira CALDERONE

| Консултация | Съвет на Европейския съюз, 11.6.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 148, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 7.9.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 23.9.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 563 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 185/1/16 |

Консултация

Съвет на Европейския съюз, 11.6.2021 г.

Правно основание

член 148, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

7.9.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

23.9.2021 г.

Пленарна сесия No

563

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

185/1/16

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства предложението за решение на Съвета относно насоките за политиките по заетостта на държавите членки. Те представляват полезен ориентир за насочване на политиките по заетостта и могат да подпомогнат желания постепенен изход от пандемичната криза, а също и за насочване на различните форми на икономическа подкрепа към благоприятен резултат по отношение на заетостта. Тези насоки ще послужат и като ценен ориентир как чрез действията, насочени към устойчивост и възстановяване, да се положат основите за създаването на качествени работни места в рамките на една устойчива в екологично и социално отношение икономика. Координацията на ефективните политики по заетостта е ключова отправна точка за подобряване на степента на сближаване между държавите членки и за намаляване на социалното и икономическото неравенство. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | В насоките за заетостта следва да се отчита въздействието на пандемията от COVID-19 върху пазара на труда, плана за действие на Европейския стълб на социалните права и констатациите от социалната среща на върха в Порто, в които бяха определени амбициозни социални цели по отношение на заетостта, борбата с бедността и достъпа до умения. Трябва да бъде наблюдавано и въздействието върху заетостта на инструментите за подпомагане като SURE и Next Generation EU, основаващи се на емитирането на облигации на ЕС като форма на обединяване на дълга, генерирано в подкрепа и на политиките в областта на заетостта. Националните планове за възстановяване и устойчивост ще гарантират също наличието на ресурси за политиките на държавите членки в областта на заетостта, които обаче ще бъдат придружени от специфични условия, свързани с целите, областите на политиката и реда и условията за осъществяване на разходи, и в тях ще се обръща специално внимание на активните политики в областта на заетостта. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Европейските политики трябва да бъдат координирани с целите на насоките за заетостта, укрепването на пазара на труда, подпомагането на производителността и конкурентоспособността на предприятията, а също и на социалната пазарна икономика на Европейския съюз, и да засилват структурните интервенции с оглед на прехода от временни мерки за защита на работните места към създаване на качествени работни места. В тези процеси трябва да се насърчават социалният диалог, колективното договаряне и участието на социалните партньори и представителите на гражданското общество във вземането на решения. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | По отношение на Насока 5 относно насърчаването на търсенето на работна ръка ЕИСК счита, че процесът на възстановяване на търсенето трябва да бъде придружен от мерки, насочени към подобряване на търсенето, които да благоприятстват достъпа до пазара на труда, насърчаването на икономическата и социалната устойчивост и подобряването на условията на труд. Това може да се постигне чрез пълноценно използване на възможностите за трансформиране на производствените системи, възприемане на цифрови технологии и инструменти, насочени към екологична устойчивост, и насърчаване на ученето през целия живот. Мерките на икономическата политика трябва да бъдат тясно координирани с политиките за насърчаване на търсенето на работна ръка. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | По отношение на Насока 6, която има за цел да стимулира предлагането на работна ръка и да подобри достъпа до заетост, умения и компетентности, ЕИСК отбелязва, че е от решаващо значение в отделните държави членки да се планира ефективна координация между инвестиционните мерки по отношение на обучението и пазара на труда, предвидени в националните планове за възстановяване и устойчивост и структурните фондове. Настоящата криза подчерта допълнително необходимостта от признаване и гарантиране на правото на учене през целия живот, от ефективен достъп до качествено образование и обучение и адаптиране на уменията и от намаляване на съществуващите понастоящем разлики по отношение на използването на допълнителното обучение както сред производствените категории, така и между държавите членки; целта за достъп до обучение, заложена в плана за действие по линия на социалния стълб, ще измерва капацитета на държавите членки да се сдобиват с нови инструменти, които намаляват неравенството в достъпа и отговарят на нуждите на пазара на труда по отношение на необходимите нови умения. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Що се отнася до Насока 7 относно подобряването на функционирането на пазарите на труда и ефективността на социалния диалог, ЕИСК подкрепя проучването на осъществимостта на създаването на европейска цифрова платформа за постигане на съответствие между търсенето и предлагането на работна ръка, която да бъде общ стандарт за държавите членки и службите по заетостта, така че да насърчава активните политики и европейската мобилност, включително чрез укрепване на публичните и частните служби по заетостта. Приемането на строги мерки за безопасност и превенция на риска трябва да бъде в основата на насърчаването във всяка държава членка на по-широко разпространена култура на превенция като ключов елемент за разпространението и споделянето на „култура на труда“, която използва потенциала на всеки човек, насърчава благосъстоянието и премахва всички опасни и рискови ситуации на работното място. Социалният диалог и колективното договаряне са важен стълб на устойчивостта и издръжливостта на европейските икономики, но в някои държави членки все още има необходимост от регулаторна и институционална рамка на национално равнище, която да улеснява и подкрепя системите на колективни трудови правоотношения. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Наред с укрепването на политиките за заетост, отнасящи се до наемния труд, ЕИСК счита, че е важно да се увеличи капацитетът на държавите членки за насърчаване на мерки в подкрепа на самостоятелната заетост и независимата професионална дейност, особено за младите хора. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Насока 8 предвижда „насърчаване на равните възможности за всички, социалното приобщаване и борбата с бедността“. ЕИСК е съгласен с този подход, тъй като е от съществено значение да се изготви стратегия за политиката по заетостта, която да гарантира равен достъп до пазара на труда и равнопоставеност в контекста на трудовите правоотношения. Връзката между благосъстоянието, пазара на труда, функционирането на икономиката и борбата с неравенството и бедността е основен ориентир и насока за политиките в областта на заетостта, свързващи икономическия растеж и социалното развитие. ЕИСК отново подчертава значението на разработването на ефективни политики за приобщаване, които следва да се разглеждат като инвестиции, определящи самия ръст и подобряването на икономическите и производствените системи. Изглежда също така от решаващо значение да се въведат механизми за избягване на риска от „нова бедност“ сред работещите с ниски доходи, придружени от други последователни стратегии за борба с бедността. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Предистория и контекст

2.1.   Въведение

| 2.1.1. | Насоките за заетостта бяха приети през 2019 г., но през 2020 г. бяха адаптирани посредством включването на елементи, дължащи се на кризата с COVID-19, екологичния и цифровия преход и целите за устойчиво развитие. ЕИСК вече представи становище за анализ и оценка SOC/646 (1), което продължаване да подкрепяме. Настоящото становище обаче има за цел да включи някои коментари, с които се отчита въздействието на пандемичната криза върху условията на живот и труд на европейските граждани и необходимостта от адаптиране на приоритетите за действие на държавите членки и европейските институции. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | В предложението на Комисията се предвижда, че насоките за заетостта, приложени към Решение (ЕС) 2020/1512 на Съвета (2), се запазват и за 2021 г. и че те са отправна точка за държавите членки в изготвянето на техните политики в областта на заетостта и в националните им програми за реформи. Днес приоритетът е да се гарантира положително социално въздействие на мерките в подкрепа на устойчивостта и възстановяването на икономиката и производството. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.2. | Насоките са, както следва:






  — | Насока 5: Насърчаване на търсенето на работна ръка; |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

Насока 5: Насърчаване на търсенето на работна ръка;

| — | Насока 6: Повишаване на предлагането на работна ръка и подобряване на достъпа до заетост, умения и компетентности; |
| --- | --- |

—

Насока 6: Повишаване на предлагането на работна ръка и подобряване на достъпа до заетост, умения и компетентности;

| — | Насока 7: Подобряване на функционирането на пазарите на труда и ефективността на социалния диалог; |
| --- | --- |

—

Насока 7: Подобряване на функционирането на пазарите на труда и ефективността на социалния диалог;

| — | Насока 8: Насърчаване на равните възможности за всички, социалното приобщаване и борбата с бедността. |
| --- | --- |

—

Насока 8: Насърчаване на равните възможности за всички, социалното приобщаване и борбата с бедността.

| 2.3. | В предложението се подчертава, че ЕС и неговите държави членки следва: |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | да водят борба със социалното изключване и дискриминацията и да насърчават социалната справедливост и закрила, както и равенството между половете, солидарността между поколенията и защитата на правата на детето: На социалната среща на върха в Порто държавите членки се ангажираха да прилагат амбициозни социални цели за разработването на национални политики и нови европейски инструменти в подкрепа на екологичния и цифровия преход и икономическо и социално сближаване, което повишава конкурентоспособността на социалната пазарна икономика на ЕС. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | да гарантират, че икономическите политики и политиките в областта на заетостта са координирани с цел постигане на неутралност по отношение на климата в ЕС, съпътстване на прехода на Европа към устойчива цифрова и екологична икономика, актуализиране на уменията, подобряване на конкурентоспособността, осигуряване на подходящи условия на труд, стимулиране на иновациите, насърчаване на социалната справедливост и равните възможности, както и преодоляване на регионалните неравенства и различия. Споделянето на политики и прилагането на ефективни и еднородни стратегии в областта на заетостта е ключов елемент от прехода от управление на извънредни ситуации към етапа на възстановяване, който насърчава екологично и социално устойчиво развитие и създава нови работни места и по-добри условия на заетост; |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | да работят заедно за справяне със структурни фактори като изменението на климата и екологичните предизвикателства, глобализацията, цифровизацията, изкуствения интелект, дистанционната работа, основаната на платформи икономика и демографските промени, като адаптират при необходимост съществуващите системи;. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | да предприеме необходимите мерки и политики за укрепване на устойчивия растеж на икономиката, качествената заетост и производителността, като същевременно укрепват социалното и териториалното сближаване, насърчават сближаването във възходяща посока и устойчивостта на икономиките, а също и фискалната отговорност на държавите членки; |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | да гарантират, че реформите на пазара на труда, включително националните механизми за определяне на заплатите, зачитат националните практики на социален диалог и колективно договаряне, с цел да се гарантират справедливи заплати и достоен стандарт на живот и труд; |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.3.6. | да гарантират, че икономическото и социалното въздействие на кризата с COVID-19, както и нейното въздействие върху заетостта ще бъде смекчени с ефективни политики и инструменти. |
| --- | --- |

2.3.6.

| 2.4. | Държавите — членки и ЕС, трябва да работят за разработването на координирана стратегия за заетостта и по-специално за насърчаване на квалифицирана и обучена работна сила с подходящи умения, адаптирани към текущите промени (както и ориентирани към бъдещето пазари на труда, които да бъдат в състояние да реагират на икономическите промени). Държавите членки трябва да разглеждат насърчаването на заетостта като въпрос от общ интерес и да координират действията си в това отношение в рамките на Съвета. В член 148 от ДФЕС се предвижда, че Съветът приема насоки за заетостта, в които се определят обхватът и насоката на координацията на политиките на държавите членки и които служат като основа за специфичните за всяка държава препоръки в контекста на европейския семестър. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Важно е да се подчертае, че наличието на рискови фактори, както се вижда от въздействието на пандемията от COVID-19 върху икономическите и социалните системи, предполага инструменти за подкрепа, включително финансови, които дават възможност на държавите членки да споделят общи инициативи за противодействие на въздействието на кризите върху условията на живот и труд на европейските граждани. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ЕИСК счита, че решенията, взети от Комисията през последните няколко месеца, които доведоха до приемането на национални планове за възстановяване и устойчивост, са приемливи и са насочени към укрепването на справедлив и устойчив модел на развитие. По същия начин не бива да се допуска в резултат на предизвиканата от пандемията криза да възникне по-голям риск от социално изключване и ускоряване на териториалния дисбаланс, което се засили през последните години, включително между европейските региони, както беше посочено през 2013 г. в Индекса за регионална конкурентоспособност на Европейската комисия, който измерва конкурентоспособността на регионите. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Изграждането на приобщаващ икономически модел и модел за развитие изисква политиките и инвестициите, насочени към укрепване на инфраструктурата за производство, цифровизация и логистика, да бъдат съпътствани от мерки, насочени към териториално сближаване, насърчаване на човешкия капитал, обучение на работната сила и укрепване на инструментите за подкрепа на пазара на труда и системата за социални и персонални услуги. Европа, в която се наблюдават прекомерни различия и неравномерен достъп до възможности, е по-слаба и ЕИСК счита, че сближаването следва и занапред да остане насока и за политики, ориентирани към растеж. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Възникналата в резултат на пандемията криза задълбочи някои структурни проблеми на европейския пазар на труда и изведе на преден план въпроси, които изискват всеобхватна политика, която да може да се справи както с положението на най-уязвимите групи, така и с наличието на елементи на затруднения в определени сектори на пазара на труда. Преходът, пред който са изправени държавите членки, изисква силно споделени и координирани политики, действия и мерки, както и непрекъсната подкрепа за социалния диалог. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Всички работници следва да имат достъп до социална закрила, включително при дистанционна работа и при новите форми на работа, включително работа през платформа, като се укрепват социалните системи. Трябва да се насърчава приобщаването на най-уязвимите групи и цялостното поощряване на участието на жените на пазара на труда, за да се избягват всички форми на дискриминация и да се премахне разликата в заплащането на жените и мъжете. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Позовавайки се и на предходни становища относно насоките за заетостта, ЕИСК подчертава следното: |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | темата за борбата срещу дискриминацията съвпада с усилията за подобряване на качеството на труда и тези усилия включват споделяне на стратегии между държавите членки за свързване на производителността и конкурентния капацитет със системи, които могат да стимулират човешкия капитал и да гарантират най-добрите условия на труд за работниците. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Кризисните ситуации обикновено увеличават социалните рискови фактори, и по-специално неравенството, и по тази причина инвестициите и формите на подкрепа за икономическото възстановяване трябва да бъдат свързани със стабилна система за инвестиции в социална и трудова инфраструктура, способна да подобри с подходящи политики и мерки съществуващите в държавите членки стандарти за социална закрила. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Процесът на растеж на европейските икономически и социални системи трябва да включва решителни и споделени действия за предотвратяване на социалния дъмпинг между държавите членки, който се дължи на намаляване на формите за осигуряване на защита, гаранции и безопасност на работниците, като същевременно се насърчава лоялна конкуренция, насочена към иновациите и основана на увеличаването на работната сила и на устойчивостта на производството и услугите. Необходими са активни политики на пазара на труда, като например временни стимули за наемане на работа за уязвимите групи, възможности за повишаване на квалификацията и за преквалификация и подкрепа за предприемачите, включително за социалната икономика. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | От решаващо значение е стремежът към иновации на новите поколения, на които трябва да се гарантира достъп до качествени и стабилни работни места, като се увеличи мобилността на работниците между държавите членки. ЕИСК изразява съгласие със съдържанието на Декларацията от Порто, в която се посочва, че „младите хора представляват незаменим източник на динамизъм, талант и креативност за Европа“. Самостоятелната интелектуалната и професионалната заетост е важна част и от тази цел и трябва да бъде подкрепена заедно с нови стопански дейности и иновативни стартиращи предприятия. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Необходимостта да се гарантира социалното качество на растежа изисква подновен акцент върху непроизводствения труд, по-специално върху личните и местните услуги и форми на кооперативна организация на икономическите и социалните дейности, в контекст, в който социалните връзки се разглеждат като ключов елемент за развитие и растеж. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Във връзка с това е от съществено значение насоките да се съсредоточат върху прилагането на Европейския стълб на социалните права, който е отправна точка за осигуряване на адекватно и положително въздействие върху обществото на мерките за преодоляване на икономическата и социалната криза в контекста на повишен риск от изключване, породен от извънредната ситуация, свързана със здравето (3). Трите нови цели, определени в плана за действие относно равнището на заетост, достъпа до обучение и съответствието между търсените и предлаганите умения и борбата с бедността, като се започне с детската бедност, изискват от държавите членки да определят политики и инструменти в рамките на процеса на европейския семестър, в които да се посочат основните етапи за постигането на тези цели. Освен това Комитетът вече подчерта необходимостта от определяне на нови социални показатели за измерване на напредъка, постигнат от държавите членки. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Активното и структурирано участие на социалните партньори и организациите на гражданското общество е от съществено значение за изпълнението на националните планове за възстановяване и устойчивост (НПР) и за постигането на целите на плана за действие. Комитетът отново подчертава необходимостта от установяване на официални процедури за консултации, които да улеснят реалния обмен с националните правителства и институции и да премахнат съществуващите пречки пред ефективното консултиране и участие на гражданското общество; освен това е необходимо да се разработят инструменти за насърчаване на колективното договаряне и обхвата на договорите. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Съвсем ясно е, че връзката между социалната и икономическата политика и политиката по заетостта се състои от системи за обучение и учене през целия живот, както и че тази централна и хоризонтална роля на уменията е от решаващо значение и за ефективността на активните политики и следва да бъде водеща при определянето на насоките. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Качествената еволюция на системите за обучение следва да бъде определена като приоритетна цел не само за насърчаване на хоризонталните умения, свързани с цифровата и екологичната устойчивост, но и за повишаване на междуличностните умения и способността за сътрудничество между работниците. |
| --- | --- |

3.1.9.

| 3.1.10. | Извънредната ситуация доведе до активирането на специфични форми на подкрепа за управление на кризи и смекчаване на риска от безработица, включително програмата SURE. В съответствие с Насока 5 и по време на процеса на възстановяване от значение е Комисията да поддържа финансови инструменти и инструменти за подкрепа за борба с кризата, както и инструменти и политики, придружаващи реинтеграцията на безработните на пазара на труда. |
| --- | --- |

3.1.10.

| 3.1.11. | Тези намеси следва да позволяват финансово подпомагане за мерки като схеми за работа на непълно работно време, механизми за компенсиране на доходите и други мерки за предотвратяване на безработицата, докато не бъде преодоляна настоящата криза, дължаща се на COVID-19. |
| --- | --- |

3.1.11.

| 3.1.12. | С оглед на това през 2021 г. е от решаващо значение политиките, започнати от 2020 г. насам, да бъдат продължени чрез използването на инструменти за солидарност, насочени към облекчаване на ситуации, свързани с големи трудности в заетостта, придружени от активни политики по отношение на пазара на труда. |
| --- | --- |

3.1.12.

| 3.1.13. | Поради това е от решаващо значение да се насърчава достъпът до кредитиране, да се подкрепят иновативните и производителни инвестиции и като цяло да се създадат териториални, фискални и инфраструктурни условия, благоприятстващи иновациите и насърчаването на икономически инициативи, особено за МСП, предприятията от социалната икономика, самостоятелната заетост и професионалната заетост, които оказват въздействие върху заетостта. |
| --- | --- |

3.1.13.

4.   Специфични бележки

| 4.1. | ЕИСК припомня съдържанието на своето становище SOC/646, но желае да изтъкне някои аспекти, като отчита въздействието на пандемията, която подчерта проблемите, но също и областите, в които са необходими приоритетни действия. ЕИСК счита, че предвид продължилото повече от десетилетие увеличаване на дисбалансите, което се задълбочи и от етапа на кризата, възникнала в резултат от последиците от COVID-19, е от основно значение да се предприемат ефективни политики за привеждане на икономическия растеж в съответствие със социалното развитие чрез мерки в подкрепа на конкурентния капацитет и въз основа на качеството на трудовите системи и политиките в областта на заетостта. В този смисъл инвестициите, свързани с националните планове за възстановяване и устойчивост, трябва да бъдат осъществени в държавите членки и проверени спрямо целите на насоките за 2021 г., като се обръща особено внимание на подобряването на търсенето и предлагането на работна ръка и насърчаването на условия за равнопоставеност, на функционирането на пазара на труда и приобщаването. Необходими са действия, с които да се гарантира тясна и съгласувана координация между политиките, определени за справяне с извънредната ситуация, формите на подкрепа, инициирани чрез програмата SURE, действията и инвестициите, насърчавани за възстановяване чрез плана за възстановяване, и това, което е определено и финансирано чрез програмирането на структурните фондове за периода 2021—2027 г. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Икономическото възстановяване, което се очаква за 2021 г. и което стана възможно по-специално благодарение на инвестиционни проекти, свързани с националните планове за възстановяване и устойчивост, може да доведе до широкообхватно възстановяване на заетостта, ако бъде придружено от целенасочени действия от страна на държавите членки в социалната и трудовата сфера в отговор на предизвикателствата, свързани с текущите промени. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | При този сценарий е важно да се изтъкнат отново целите на Европейския стълб на социалните права и Програмата за устойчиво развитие. Става въпрос за решения, които трябва да насърчат Комисията и държавите членки да направят избор във връзка с подлежащия на насърчаване модел на развитие, които не могат да бъдат забавяни и които пандемията направи още по-очевидни и необходими от модела на развитие. По-специално, целите, определени в Програмата за икономическа, социална и екологична устойчивост, както и централното значение на благосъстоянието на хората, насочват към една много важна траектория и вдъхновяват някои от основните решения, заложени както в Плана за възстановяване, така и в основните насоки на европейските структурни фондове. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК споделя мнението, че е необходимо да се даде нов тласък на търсенето — Насока 5 — и да се гарантират адекватни и справедливи минимални работни заплати за всички работници в Европа, в съответствие с националните разпоредби и практики и да се разшири социалната закрила и достъпа до социалните системи за всички работници, включително при новите форми на работа. За да се премине от управление на кризи към възстановяване, акцентът следва да бъде поставен върху устойчивите социални мерки и ефективните стимули за наемане на работа, по-специално за МСП. Във връзка с това следва да се насърчават и мерки за преквалификация в контекста на периодите на работа на непълно работно време поради пандемията. Следва да се насърчава социалният диалог, а социалните партньори да бъдат включени в един здравословен процес на колективни трудови правоотношения, като същевременно се зачита тяхната автономност. Намаляването на данъчната тежест върху труда не трябва да води до намаляване на социалното покритие, което би имало отрицателно въздействие върху социалните системи и тяхната устойчивост. ЕИСК счита, че следва да бъде засилена борбата с отклонението от данъчно облагане и избягването на данъци. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | По отношение на Насока 6, която има за цел да стимулира предлагането на работна ръка и да подобри достъпа до заетост, умения и компетентности, ЕИСК отбелязва, че е от решаващо значение във всяка държава членка да се планира ефективна координация между инвестиционните мерки за обучение и пазара на труда, предвидени в националните планове за възстановяване и устойчивост и структурните фондове. По-специално следва да се осъществява координация между ЕСФ+ и мерките за социална защита и закрила, предвидени в програмата SURE и други инструменти до 31 декември 2022 г., за да се улесни създаването на ефективни национални системи за активизиране на заетостта, които да дават възможност на работниците да се интегрират, преквалифицират и преместват. Следва да се обмислят ефективни стимули за наемане на работа и мерки за преквалификация в подкрепа на създаването на работни места по време на възстановяването. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | С разпространението на дистанционната работа пандемията показа още по-ясно, че трябва да бъдат определени правила и инструменти, които да направят отношенията между организацията на труда, благосъстоянието на предприятията и използването на цифрови технологии по-благоприятни. ЕИСК отново подчертава значението на това да се използва пълният потенциал на дистанционната работа като средство за подобряване на условията на труд и равновесието между професионалния и личния живот, като се гарантира, че тя няма да се превърне в евентуален източник на дискриминация и трудности (4). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Настоящата криза подчерта допълнително необходимостта от признаване и гарантиране на правото на учене през целия живот, от ефективен достъп до качествено образование и обучение и адаптиране на уменията и от намаляване на съществуващите понастоящем разлики по отношение на използването на допълнителното обучение както сред производствените категории, така и между държавите членки; целта за достъп до обучение, заложена в плана за действие по линия на социалния стълб, ще измерва капацитета на държавите членки да се сдобиват с нови инструменти, които намаляват неравенството в достъпа и отговарят на нуждите на пазара на труда по отношение на необходимите нови умения. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | По отношение на Насока 7, която има за цел да подобри функционирането на пазарите на труда и ефективността на социалния диалог, ЕИСК отбелязва, че целите за подкрепа на мобилността и пригодността за заетост на работниците биха могли да бъдат постигнати чрез създаването на европейска цифрова платформа за управление на намирането на съответствие на работните места, която е стандарт, споделян от държавите членки и службите по заетостта, с цел насърчаване на активните политики и на европейската мобилност. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Социалният диалог и колективното договаряне са важен стълб на устойчивостта и издръжливостта на европейските икономики, но в някои държави членки все още има необходимост от регулаторна и институционална рамка (5) на национално равнище, която да улеснява и подкрепя системите на колективни трудови правоотношения; изпълнението на националните планове за възстановяване и устойчивост ще бъде тест за действителната готовност на държавите членки да включат и ангажират гражданското общество в националните решения и действия в областта на развитието. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Що се отнася до Насока 8 за насърчаване на равните възможности за всички, насърчаване на социалното приобщаване и борба с бедността, ЕИСК отново изтъква значението на този етап от разработването на ефективни политики за приобщаване, които следва да се разглеждат като инвестиции от решаващо значение за растежа на икономическите и производствените системи. ЕИСК също така потвърждава ролята на трудовото активизиране като инструмент за приобщаване и борба с бедността, при който се избягва използването на чисто социални мерки и се насърчава приобщаването чрез пригодност за заетост и интеграция на пазара на труда. В съответствие с тази логика обаче изглежда от решаващо значение да се избягва рискът от „нова бедност“ сред работниците с ниски доходи, във връзка с последователни политики за борба с бедността. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | И накрая, ключови компоненти на стратегията за равни възможности са споделянето на общи стандарти в политиките за равенство между половете, интегрирането на хората с увреждания и хората, живеещи в условия на нестабилност, в заетостта и създаването на системи за социален напредък, които насърчават активния живот на възрастните хора и прехода на уменията между поколенията. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Пандемията ясно показа колко е важно да се инвестира в гарантирането на здравословни и безопасни условия на труд и колко спешна е необходимостта от укрепване на инспекциите по труда в държавите членки, за да се осъществяват проверки в защита на работниците. Няколко европейски държави са подписали протоколи със социалните партньори за борба с разпространението на вируса на работното място, с което демонстрират отговорност и способност за реагиране при извънредни ситуации. |
| --- | --- |

4.12.

Брюксел, 23 септември 2021 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  ОВ C 232, 14.7.2020 г.,стp. 18.

1

(2)  Решение (ЕС) 2020/1512 на Съвета от 13 октомври 2020 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ L 344, 19.10.2020 г., стp. 22).

2

(3)  ОВ C 374, 16.9.2021 г., стр. 38.

3

(4)  ОВ C 220, 9.6.2021 г., стр. 13 и ОВ C 220, 9.6.2021 г., стр. 1.

4

(5)  ОВ C 10, 11.1.2021 г, стр. 14.

5

---

| 22.12.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 517/103 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 517/103

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Стратегически насоки за по-устойчив и конкурентоспособен сектор на аквакултурите в ЕС за периода 2021—2030 г.“

(COM (2021) 236 final)

(2021/C 517/16)

| Докладчик: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |

Докладчик:

Anastasis YIAPANIS

| Консултация | Европейска комисия, 31.5.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 9.9.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 22.9.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 563 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 233/2/6 |

Консултация

Европейска комисия, 31.5.2021 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

9.9.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

22.9.2021 г.

Пленарна сесия No

563

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

233/2/6

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК подкрепя усилията и инициативите, предприети от Европейската комисия в подкрепа на растежа и повишаването на устойчивостта на сектора. Въпреки това секторът на аквакултурите на ЕС не изпълнява истинския си потенциал за растеж. ЕИСК изразява безпокойство относно факта, че 65 % от морските продукти, консумирани в Европа, се внасят (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Потребителският избор еволюира към начин на живот, ориентиран към по-питателни храни, като продуктите от риболов и аквакултури са сред най-търсените. Това представлява възможност за значителен растеж в сектора, но и отговорност да се гарантира бъдещата продоволствена сигурност на ЕС. Осигуряването на безопасни, здравословни и устойчиви храни в ЕС следва да е основен приоритет. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Европейската комисия и държавите членки трябва да положат координирани усилия за повишаване на производствения капацитет и рентабилността на сектора. Незабавното опростяване на административните процедури трябва да бъде допълнено от високи екологични стандарти, за да се запазят екосистемите и биологичното разнообразие и да се подобри качеството на водите. ЕИСК приветства предложението на Комисията за въвеждане на обслужване на едно гише за лицензите за аквакултури във всички държави членки. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК счита, че трябва да се намери точният баланс между опазването на биологичното разнообразие на Земята и спазването на изискванията по отношение на храните, като се вземат предвид социалното въздействие, здравословният начин на живот и опазването на околната среда. Морските и вътрешнотериториалните води следва да се защитават и опазват, като същевременно се насърчават устойчивите дейности в областта на аквакултурите, които ще осигурят необходимите храни за населението на ЕС. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Наличието на пространство представлява важно препятствие пред развитието на сектора. ЕИСК счита, че съоръженията за аквакултури трябва да бъдат доразвити, особено в крайбрежните и селските райони в целия Съюз, на места, където не е подходящо да се развиват други икономически дейности. ЕИСК призовава държавите членки да изготвят координирани проекти за пространствено планиране, които да включват планиране на равнище морски басейни, възстановяване на изоставени съоръжения за аквакултури и системи за анализ на големи информационни масиви. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК счита, че участието на социалните партньори и съответните организации на гражданското общество в бъдещата стратегия за развитие на сектора ще създаде добавена стойност за Съюза. Те могат да предоставят както експертен опит на високо равнище, така и отлични възможности за комуникация. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК счита, че отношенията между заинтересованите страни по веригите за създаване на стойност трябва да бъдат етични. МСП и стартиращите предприятия следва да получават пълна подкрепа, за да могат да се разрастват, да осигуряват висококачествени работни места и да създават нови икономически модели, а публично-частните партньорства следва да се възползват от финансови инструменти, обхващащи дългосрочни ангажименти. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Програмите за образование и професионално обучение могат да помогнат да се отговори на нуждите на сектора от висококвалифицирана работна ръка. В това отношение поканите за представяне на предложения за сектора на аквакултурите могат да бъдат финансирани чрез Европейския социален фонд. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Изискванията за етикетиране играят много важна роля за информирането на потребителите относно качеството на продуктите от аквакултури. На европейските граждани следва да се предоставя надеждна информация, особено за продукти, които идват от държави с малка или никаква законодателна рамка. Изискванията за проследимост следва да бъдат преразгледани, така че да се стига до развъдниците, за всички продукти на вътрешния пазар. Крайната цел следва да бъде 100 % еднакви условия на конкуренция на единния пазар. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Комуникацията относно усилията и напредъка на сектора в гарантирането на резултати в областта на околната среда и климата е изключително важна за това да се спечели общественото одобрение и потребителите да се запознаят с полаганите усилия. Спешно необходимо е да се въведат системи за управление на отпадъците в сектора, който има голям потенциал да намали своя отпечатък върху околната среда. В сектора има голям потенциал за налагане на кръговост и възобновяеми водни ресурси, като същевременно се положат усилия за намаляване на потреблението на енергия и въглеродните емисии. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Необходими са бързи и широкомащабни публични и частни инвестиции, особено в научноизследователски и развойни дейности. Комисията следва да популяризира използването на всички подходящи и налични фондове и възможности за партньорство в ЕС чрез мрежите на социалните партньори и организациите на гражданското общество, за да може в крайна сметка да се достигне до всички производители, особено МСП. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК оценява и подкрепя предложението за създаване на механизъм на ЕС за подкрепа за сектора на аквакултурите със специална онлайн платформа и счита, че е спешно необходимо на европейско равнище да бъде приета стратегия за растеж на аквакултурите, която да повиши потенциала на сектора. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Контекст

| 2.1. | Според Организацията на ООН за прехрана и земеделие (ФАО) „световното население може да нарасне с повече от два милиарда души от днешните равнища, достигайки 9,15 милиарда до 2050 г. Доходите ще нарастват още по-бързо. За да отговори на нарасналото търсене, ФАО прогнозира, че световното селскостопанско производство през 2050 г. ще бъде с 60 процента по-високо, отколкото през 2005 г.“ (2). Секторът на аквакултурите има потенциала да се разраства и да задоволява голяма част от това търсене, поемайки част от натиска, оказван върху селскостопанския сектор. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | През последните две десетилетия производството на аквакултури е силно доминирано от страни от Азия с приблизително 89 % дял (3). В ЕС производството на аквакултури варира от традиционни резервоари и лагуни до използването на клетки и резервоари в открито море или рециркулационни системи. В сектора са заети пряко над 74 000 души в над 12 000 дружества (4). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ЕС е вторият по големина търговец на продукти от риболов и аквакултури в света след Китай. Като нетен вносител през 2019 г. ЕС има дефицит на търговския баланс в размер на 21 милиарда евро. По последни данни производството на аквакултури в ЕС представлява едва 1,15 % от общото производство в световен мащаб (5). Проучване на Евробарометър от 2017 г. (6) показа, че по-голямата част от гражданите на ЕС консумират морски храни поне веднъж месечно, като най-често ги консумират по-възрастните потребители. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Съобщението на Европейската комисия „Стратегически насоки за устойчивото развитие на сектора на аквакултурите на ЕС“ (7) представлява много изчерпателен анализ на настоящото положение в сектора на аквакултурите и излага много разумни насоки за действие за повишаване на устойчивостта и конкурентоспособността на сектора. ЕС е ясно ангажиран с по-нататъшното изпълнение на целите на Европейския зелен пакт и стратегията „От фермата до трапезата“. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Рибата и другите морски продукти имат висока хранителна стойност и са много препоръчителни за поддържане на добро здраве. Потребителите повишиха търсенето и очакванията си за висококачествени устойчиви продукти, които осигуряват здравословен начин на хранене. Отличното качество на храните от аквакултури, произведени в ЕС, все още представлява голямо конкурентно предимство. Секторът обаче не достига истинския си потенциал за растеж и се свива в процентно изражение от производството в сравнение с други части на света. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК счита, че секторът на аквакултурите на ЕС следва да предоставя много повече продукти, за да отговори на търсенето на вътрешния пазар. Не е за вярване, че 65 % от морските продукти, консумирани в Европа, се внасят. При сегашното положение на нещата Европейският съюз излага на риск бъдещата си продоволствена сигурност. ЕИСК вече е изтъквал, че „дисбалансът във външната търговия на Европейския съюз по отношение на продуктите от аквакултури е неприемлив както от икономическа гледна точка, поради създадения търговски дефицит, така и от социална гледна точка, поради неизползването на възможности за заетост“ (8). ЕИСК е силно разочарован, че пет години по-късно положението е същото и очакваните резултати не са постигнати. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Континенталните аквакултури имат изключителен потенциал за растеж. Отглеждането във водоеми със сигурност е най-екологосъобразната форма на сладководни аквакултури, но производителността му е ниска. ЕС обаче разполага с достатъчно практически опит, за да управлява водоемите и интензивното земеделие по изцяло съобразен с околната среда и климата начин, като същевременно прилага принципите на кръговата икономика. Необходимо е да се гарантира пълното интегриране на съобразените с климата технологии в таксономията за екологосъобразни инвестиции, за да се осигури безпрепятствено финансиране. И накрая, развитието на преработката на храни както вертикално, така и хоризонтално, включително на нови видове, е от полза за подобряване на добавената стойност, приемането от страна на потребителите, заетостта и рециркулацията на храни и отпадъци. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Повишеното търсене на храни през следващите години трябва да бъде посрещнато чрез устойчиви проекти, които осигуряват висококачествени хранителни продукти и същевременно опазват околната среда. ЕС има водеща роля в изпълнението на ЦУР и ЕИСК счита, че това е правилният път. Секторът на аквакултурите е изключително важен за постигането на целите на ООН за устойчиво развитие, по-специално ЦУР 2 (Премахване на глада, постигане на продоволствена сигурност и по-добро хранене, стимулиране на устойчиво селско стопанство), ЦУР 12 (Осигуряване на устойчиви модели на потребление и производство) и ЦУР 15 (Опазване, възстановяване и насърчаване на устойчивото използване на сухоземните екосистеми). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК счита, че в сектора има голям потенциал за налагане на кръговост и възобновяеми водни ресурси, като същевременно се положат усилия за намаляване на потреблението на енергия и въглеродните емисии. Комуникацията относно усилията и напредъка на сектора в подобряването на резултатите в областта на околната среда и климата е изключително важна за това да се спечели общественото одобрение с оглед на по-нататъшния растеж на сектора и потребителското търсене. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Очакванията на гражданите еволюираха и сега те искат да консумират храни с по-голяма хранителна стойност, като продуктите от риболов и аквакултури са сред най-търсените (9). От друга страна, екологичният отпечатък и високите разходи, свързани с производството на храни, са значителни. Пределно ясно е, че продължаването на обичайната практика не може да се смята за устойчив вариант и че следва да се разработят нови икономически модели. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Според същия доклад „има само един начин да се осигурят много по-големи количества храна и биомаса от океана: да се добиват морски храни, които като цяло са от по-ниско трофично ниво. Морските култури изглежда са най-подходящи за осъществяването на тази цел.“ Това на практика би означавало нов бизнес модел, съсредоточен върху добива на видове, които понастоящем не се експлоатират изобщо или само в ограничена степен. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Мекотелите и водораслите играят важна роля, тъй като са на дъното на хранителната верига и извличат хранителните си вещества директно от водата. Въпреки че водораслите се отглеждат и консумират широко в много азиатски държави, в ЕС те могат да се считат за нов продукт и само някои от тях се отглеждат успешно. Въпреки че не са богати на калории, водораслите са богати на влакна, които предлагат разнообразни ползи за здравето. ЕИСК приветства намерението на Европейската комисия да изготви конкретна инициатива в подкрепа на потреблението на водорасли. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК счита, че конкурентоспособността на сектора може да се подобри значително, като същевременно се създадат висококачествени работни места в крайбрежните и селските райони в Съюза, където е доста трудно да се развиват други икономически дейности. Комитетът счита, че разработването на бъдещи социални стандарти, гарантирането на достойни условия на труд и премахването на неприемливите практики са изключително важни за способността за създаване на работни места, но също и за веригите на доставки. При гарантирането на продоволствената сигурност трябва да се постигне баланс между трите аспекта на устойчивото развитие: екологичен, социален и икономически. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | Тъй като аквакултурите са област на споделена компетентност между Европейската комисия и държавите членки, трябва да се положат координирани усилия за подобряване на устойчивостта и рентабилността на сектора. Това включва опростяване на административните процедури и пълно сътрудничество между Комисията и националните и регионалните публични администрации. Намаляването на ненужната, дългогодишна административна тежест в сектора трябва да бъде допълнено и от високи екологични стандарти, за да се опазват екосистемите и биологичното разнообразие и да се подобрява качеството на водите. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕИСК вече е отбелязвал, че „основната причина за бавните административни процедури за производството на аквакултури и липсата на места за изграждане на стопанства е сложното прилагане на европейското законодателство в областта на околната среда, по-специално Рамковата директива за водите, Рамковата директива за морска стратегия и актовете, свързани с мрежата „Натура 2000“, от страна на публичните администрации на държавите членки и техните региони. Тази ситуация води до налагането на прекомерно скъпи икономически изисквания на предприятията за производство на аквакултури, които парадоксално не осигуряват по-голяма защита на околната среда“ (10). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК приветства предложението на Комисията за въвеждане на обслужване на едно гише за лицензите за аквакултури във всички държави членки. Това би съкратило значително съществуващата невероятно дълга процедура на одобрение. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Изключително важно е да се осигури адекватно финансиране, както частно, така и публично, за устойчиви инициативи в областта на аквакултурите. ЕИСК счита, че Комисията следва да популяризира използването на всички налични фондове на ЕС чрез мрежите на социалните партньори и организациите на гражданското общество, за да може в крайна сметка да се достигне до всички производители, особено МСП. Стартиращите предприятия следва да получават пълна подкрепа, за да могат да се разрастват и да осигуряват висококачествени работни места, а новите публично-частни партньорства следва да се подпомагат с финансови инструменти, обхващащи дългосрочни ангажименти. Освен това ЕИСК смята, че отношенията между производителите, търговците на дребно и другите заинтересовани страни на всички етапи от преработката, обработката и разпространението трябва да бъдат етични, за да се гарантира достъп до пазара за дребните производители и да се премахнат нелоялните практики. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Необходими са бързи и широкомащабни инвестиции в научноизследователска и развойна дейност в сектора, който иска да се разраства и е в състояние да предложи храни, които са едновременно здравословни и устойчиви. ЕС трябва да изготви стратегия за растеж на аквакултурите, която да повиши потенциала на сектора. Повишаването на осведомеността на производителите за съществуващите възможности за финансиране от ЕС е изключително важно в сектор, доминиран от МСП. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК счита, че вътрешният пазар разполага с капацитет да усвоява поне три пъти по-висок от настоящия производствен капацитет. Гарантирането на безопасни, здравословни и устойчиви храни в ЕС следва да е основен приоритет. Освен това в новия подход относно устойчивите аквакултури следва да се вземе предвид въздействието на излизането на Обединеното кралство от ЕС, тъй като европейският сектор на аквакултурите е засегнат в значителна степен от този факт. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ЕИСК призовава Европейската комисия да гарантира, че вносните продукти отговарят на същите изисквания и стандарти като наложените на местните производители. ЕИСК вече е отправял искане публичните органи да „изискват същата безопасност на вносните храни както за европейското производство, с възможност за пълно проследяване „от фермата до масата“ (11). Проследимостта трябва да бъде преразгледана, така че да се стига до развъдниците, за всички продукти, навлизащи на вътрешния пазар. Изключително важно е да се гарантират еднакви условия на конкуренция за европейските производители и качествени и безопасни продукти за потребителите. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Изискванията за етикетиране играят много важна роля за информирането на европейските потребители относно качеството на устойчивите продукти от аквакултури. Законодателството на ЕС осигурява правната рамка за гарантиране на еднакви условия на конкуренция, която обаче не се спазва винаги или изцяло. Контролът на качеството и дейностите по етикетиране трябва да бъдат засилени, за да се защитят както потребителите, така и спазващите закона предприятия, и да се предостави надеждна информация, особено за продукти, които идват от държави, където правната уредба е слаба или изобщо няма такава. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | ЕИСК счита, че постигането на 100 % еднакви условия на конкуренция на вътрешния пазар следва да бъде крайната цел на Комисията и държавите членки. Това може да се постигне единствено като се гарантира пълно съответствие със стандартите на ЕС на всички продукти, които се продават на вътрешния пазар, независимо дали са произведени в ЕС или са внесени. ЕИСК призовава за напълно проследими продукти, които да отговарят на екологичните стандарти и стандартите за качество. ЕИСК счита, че проследимостта на продуктите от аквакултури и прозрачността на равнището на веригата на доставки са много важни, особено за застрашените видове. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | МСП са непропорционално засегнати от бюрокрацията и високите административни разходи, свързани със стартирането и управлението на стопанска дейност в сектора на аквакултурите. Тъй като в сектора преобладават МСП и малките семейни предприятия, ЕИСК призовава за създаването на информационни центрове за обслужване на едно гише във всички държави членки. Те следва да бъдат напълно цифровизирани и да предоставят актуална информация в реално време на производителите, инвеститорите и потребителите. Освен това ЕИСК счита, че следва да бъдат създадени повече организации на производителите, тъй като те са изключително важни за конкурентоспособността на сектора, особено на МСП. ЕИСК счита, че е необходима и специална платформа, която да подкрепя непрекъснатостта на стопанската дейност и придобиванията. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | ЕИСК призовава за специална рамка за предоставяне на стимули, която да подкрепя сектора и да го насочва към устойчивост. ЕИСК препоръчва незабавно да се разработи система от стимули, основана на устойчивостта, в рамките на ЦУР 14. Друга алтернатива, която трябва да се вземе предвид, са данъчните стимули за устойчиво производство на аквакултури. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Наличието на пространство представлява друго предизвикателство за сектора на аквакултурите, тъй като той често се конкурира с други отрасли, като например корабостроене, производство на енергия от възобновяеми източници, развлекателни дейности, добив и т.н. Държавите членки би трябвало да изготвят координирани проекти за пространствено планиране, които да включват планиране на равнище морски басейни, възстановяване на изоставени съоръжения за аквакултури и системи за анализ на големи информационни масиви. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Събирането и оценката на данни могат да играят важна роля в развитието на сектора и ЕИСК призовава за възможно най-бързи действия в това отношение. Резултатите ще зависят от предоставянето на необходимото финансиране и от прякото участие както на публичните органи, така и на частните субекти. Освен това осигуряването на трансфер на най-добри практики от местните групи за действие (МГД) към местните групи за действие в областта на рибарството (МГДОР) и увеличаването на средствата за МГДОР ще подобрят капацитета на дребните производители. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Програмите за образование и професионално обучение могат да спомогнат за посрещане на нуждите на сектора на аквакултурите, като същевременно повишат осведомеността на младите хора за възможностите за работа и кариерно развитие в този отрасъл. ЕИСК призовава също така да се организират курсове за учене през целия живот относно устойчивите практики в областта на аквакултурите. В това отношение поканите за представяне на предложения могат да бъдат финансирани чрез Европейския социален фонд и да се отправят специално за сектора на аквакултурите. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Спешно е необходимо да се въведат системи за управление на отпадъците в сектора, който има голям потенциал да намали своя отпечатък върху околната среда, както и да се контролира качеството и стандартите за здраве и безопасност на храните. Това е особено важно за бъдещата устойчивост на сектора. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Мерките, предприети в подкрепа на сектора на аквакултурите през следващите пет години, са от първостепенно значение за неговото бъдеще и ще играят ключова роля за определянето на степента на зависимост от вноса. ЕИСК счита, че участието на социалните партньори и организациите на гражданското общество в процесите на разработване и изпълнение е изключително важно и ще създаде добавена стойност за Съюза чрез повишаване на устойчивата производителност и конкурентоспособността на сектора. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | ЕИСК счита, че морските и вътрешнотериториалните води следва да се защитават и опазват, като същевременно се насърчават устойчивите дейности в областта на аквакултурите, които ще осигурят необходимите храни за населението на ЕС. Трябва да се намери точният баланс между опазването на биологичното разнообразие на Земята и спазването на изискванията по отношение на храните, като се вземат предвид социалното въздействие, здравословният начин на живот и опазването на околната среда. Водата, хранителните вещества, местоположението на стопанството и енергията са сред най-важните аспекти, които определят екологичната устойчивост на стопанствата за аквакултури. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | И накрая, ЕИСК оценява всички усилия и инициативи, предприети от Европейската комисия в подкрепа на растежа и повишаването на устойчивостта на сектора. Предложението за създаване на механизъм на ЕС за подкрепа за сектора на аквакултурите със специална онлайн платформа е изключително важно за производителите. Следва да се подобри обменът на най-добри практики между държавите членки. |
| --- | --- |

4.18.

Брюксел, 22 септември 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.eumofa.eu/documents/20178/415635/EN_The+EU+fish+market_2020.pdf.

1

(2)  http://www.fao.org/fileadmin/user_upload/esag/docs/AT2050_revision_summary.pdf.

2

(3)  Експертна работна група по икономическия доклад за сектора на аквакултурите в ЕС.

3

(4)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/reports/economic/-/asset_publisher/d7Ie/document/id/2871698.

4

(5)  https://www.eumofa.eu/documents/20178/415635/EN_The+EU+fish+market_2020.pdf.

5

(6)  Специално проучване на Евробарометър No 344: „Потребителски навици във връзка с продуктите от риболов и аквакултури“.

6

(7)  „Стратегически насоки за устойчивото развитие на сектора на аквакултурите на ЕС“.

7

(8)  Становище на ЕИСК относно „Премахване на пречките пред устойчивите аквакултури в Европа“ (ОВ C 34, 2.2.2017 г., стр. 73).

8

(9)  Научно становище за политиката от европейските академии — Храна от океаните.

9

(10)  Становище на ЕИСК относно „Премахване на пречките пред устойчивите аквакултури в Европа“ (ОВ C 34, 2.2.2017 г., стр. 73).

10

(11)  Становище на ЕИСК относно „Стратегически насоки за устойчивото развитие на сектора на аквакултурите на ЕС“ (ОВ C 67, 6.3.2014 г., стр. 150).

11

---

| 22.12.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 517/108 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 517/108

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно нов подход за устойчива синя икономика в ЕС — Трансформиране на синята икономика на ЕС за устойчиво бъдеще“

(COM(2021) 240 final)

(2021/C 517/17)

| Докладчик: | Simo TIAINEN |
| --- | --- |

Докладчик:

Simo TIAINEN

| Консултация | Европейска комисия, 31.5.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 9.9.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 22.9.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 563 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 229/0/11 |

Консултация

Европейска комисия, 31.5.2021 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

9.9.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

22.9.2021 г.

Пленарна сесия No

563

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

229/0/11

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Синята икономика играе значителна роля и има непрекъснато нарастващ потенциал по отношение на икономиката на ЕС и световната икономика, създаването на работни места и благосъстоянието на хората. ЕИСК смята, че е изключително важно тези възможности да се използват максимално, като в същото време се сведе до минимум неблагоприятното въздействие върху климата, биологичното разнообразие и околната среда. Доброто качество на водите и доброто състояние на водните екосистеми са предпоставка за процъфтяваща устойчива синя икономика. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Упражняващите дейност в областта на синята икономика, са изправени не само пред екологични предизвикателства, но и пред предизвикателства, като нелоялната световна конкуренция и бързото технологично развитие. Голяма част от дейностите, особено туризмът, са сериозно засегнати вследствие на пандемията от COVID-19. Следователно за синята икономика е от решаващо значение плавното и успешно възстановяване. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Синята икономика обхваща широк спектър от сектори и дейности — както традиционни, така и нововъзникващи. Нарастващото разнообразие от дейности на синята икономика създава предизвикателства по отношение на съвместимостта помежду им и конкуренция по отношение на морското пространство и ресурси. ЕИСК подчертава важната роля на устройството на акваторията както за осигуряването на възможност за съвместното съществуване на различните дейности, така и за подготовката за адаптирането към изменението на климата. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Комитетът призовава ЕС активно да подкрепя развитието и въвеждането на цифрови и екологосъобразни технологии и решения за морските дейности с цел създаване на икономически, социални и екологични ползи. ЕИСК посочва и значението на океанографските изследвания, придружени от изследвания на социално-икономическите и екологичните въздействия на дейностите на синята икономика. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК настоятелно призовава ЕС да предостави благоприятна и предвидима среда за иновации и инвестиции с оптимизирани административни процедури и сигурност в регулаторните и финансовите условия. Комитетът приветства факта, че ЕС предоставя значителни средства за подпомагане на устойчивата синя икономика, и посочва необходимостта да се улесни достъпът до финансиране за операторите на национално и местно равнище. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК изтъква, че е необходимо да се обърне внимание на синята икономика на ЕС и нейния потенциал в световен контекст, включително външните и търговските отношения. Комитетът призовава ЕС да предостави на предприятията от ЕС равни условия на конкуренция по отношение на техните международни конкуренти и да засили глобалното прилагане на международните конвенции и споразумения относно икономическото сътрудничество, условията на труд и околната среда. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК подчертава основната роля на социалните партньори във връзка с предвиждането на промените в трудовата сфера, подпомагането на развитието на умения и подобряването на пригодността за заетост на работниците в синята икономика. Освен това социалният диалог на национално равнище, във всеки сектор, и на работното място е от ключово значение за гарантирането на подходящи условия на труд. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Поради хоризонталния си характер при изготвянето на политиките синята икономика трябва да се разглежда по всеобхватен и последователен начин. Това изисква безпрепятствено сътрудничество между създателите на политики на всички равнища: между ЕС и държавите членки, между държавите членки в различните региони, както и между различните области на политиката, като промишленост, рибарство, търговия, транспорт, енергетика, заетост и околна среда. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК подчертава необходимостта политиките във връзка със синята икономика да разчитат на надеждни научни познания и масивна база от данни и да вземат изцяло предвид потребностите и вижданията на участниците в синята икономика и на заинтересованите страни. Комитетът призовава за активно участие на работодатели, работници и други страни на гражданското общество при оформянето, прилагането и наблюдението на политиките във връзка със синята икономика на равнището на ЕС и на национално равнище. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Макар да е уместно и необходимо синята икономика да се разглежда по всеобхватен и хоризонтален начин, важно е също така различните сектори и дейности да се разгледат от гледна точка на техните специфични възможности и предизвикателства, което позволява на политиките, свързани със синята икономика да се предостави принос „от долу нагоре“. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Освен това ЕИСК подчертава необходимостта от образование и мерки за повишаване на обществената осведоменост относно значението на синята икономика за предоставяне на възможности за здравословно хранене, мобилност и отдих в допълнение към предоставянето на работни места и просперитет, както и значението на опазването на морската среда, например от пластмасови отпадъци. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Общи бележки

| 2.1. | ЕИСК приветства съобщението на Европейската комисия относно нов подход за устойчива синя икономика в ЕС и подкрепя целите ѝ за подпомагане на прехода към неутрална по отношение на климата, ефективна от гледна точка на ресурсите и конкурентоспособна икономика в съответствие с Европейския зелен пакт. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Комитетът подкрепя и се застъпва за интегриран подход към синята икономика по отношение на различните измерения на устойчивото развитие и подчертава, че синята икономика допринася за постигането на по-голямата част от целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР), по-специално онези, които са свързани с океаните, моретата и морските ресурси, действията в областта на климата, намаляването на бедността и глада, насърчаването на здравето и благосъстоянието, отговорното потребление и производство, достойния труд и икономическия растеж (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Синята икономика играе значителна роля и има все по-голям потенциал за укрепване на икономиката на ЕС и на световната икономика, качествената заетост и благоденствието на хората на различни места, със специфични ползи за селските и крайбрежните райони. ЕИСК счита, че е изключително важно тези възможности да бъдат използвани в максимална степен. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | В същото време ЕИСК счита, че е от решаващо значение да се сведе до минимум замърсяването на водата и въздуха, генерирането на отпадъци и вредното въздействие върху климата и биологичното разнообразие. Това е жизненоважно не само по екологични причини, но и защото доброто качество на околната среда и доброто състояние на екосистемите е от съществено значение за гарантирането на подходящи условия и ресурси за самата синя икономика. Следователно управлението на екологичните аспекти трябва да се разглежда като неразделна част от всяка икономическа дейност. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Синята икономика обхваща широк спектър от дейности, които са от съществено значение за ежедневния живот на хората, а засегнатите предприятия варират от големи международни дружества до местни МСП. Производството на храни и енергия, минното дело, морските отрасли, транспортът и туризмът са основните съществуващи сектори, свързани с морето, като същевременно има и нововъзникващи сектори, като производството на нови видове продукти на синята биоикономика. Кръговата икономика и дейностите по опазването на водите също са неразривно свързани със синята икономика. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Тъй като определението за синя икономика се свързва с океаните, моретата и крайбрежията, тя засяга по-специално държавите, разположени на брега на морето. Благодарение на трансграничните вериги на доставки и общите пазари обаче, както и заради споделения климат и околна среда синята икономика е въпрос от интерес за целия ЕС и всички държави членки — от Средиземно море до Балтийско море и Северния ледовит океан и от Черно море до Атлантическия океан и Северно море. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Освен това ЕИСК посочва, че понятието за синя икономика не би трябвало да се ограничава само до океаните и моретата, тъй като съществуват съответни икономически дейности, основаващи се на сладководните ресурси, и тъй като вътрешните водни течения в крайна сметка се вливат в морета и океани. Това подчертава значението на регионалното сътрудничество за контролиране на замърсяването на водите. |
| --- | --- |

2.7.

2.8.   Предизвикателства и възможности

| 2.8.1. | Нарастващото разнообразие от дейности на синята икономика създава предизвикателства по отношение на съвместимостта помежду им и конкуренция по отношение на морското пространство и ресурси. Поради това ЕИСК изтъква ролята на устройството на акваторията, включително интегрирано управление и оценка на кумулативните въздействия, и призовава държавите членки да търсят и разпределят подходящи участъци от акваторията за различните дейности, с цел да им се даде възможност да се развиват и съжителстват с минимално неблагоприятно въздействие върху други участници и морската среда. |
| --- | --- |

2.8.1.

| 2.8.2. | Макар океаните и моретата да играят значителна роля като въглеродни поглътители, морските екосистеми и крайбрежните райони са уязвими към изменението на климата и неговите въздействия, включително затопляне на водата, повишаване на морското равнище и екстремни метеорологични явления. Следователно синята икономика трябва да бъде добре подготвена за адаптация към изменението на климата и ЕИСК настоятелно призовава държавите членки да разгледат адаптацията към изменението климата като съществена част от устройството на акваторията, като предпочитат мерки, които помагат и за поддържане на биологичното разнообразие. Освен това нарастващото засушаване и оскъдните сладководни води изискват нови решения за гарантиране на продоволствената сигурност. |
| --- | --- |

2.8.2.

| 2.8.3. | ЕИСК посочва, че онези, които упражняват дейност в областта на синята икономика, са изправени и пред много други предизвикателства, като нелоялната световна конкуренция и бързото технологично развитие. Освен това много дейности са сериозно засегнати вследствие на пандемията от COVID-19 и трябва да се справят с последиците от нея. Това важи в особено голяма степен за туризма и свързаните с него услуги. Следователно за синята икономика е от решаващо значение плавното и успешно възстановяване в съответствие с екологичния и цифровия преход. |
| --- | --- |

2.8.3.

| 2.8.4. | Като цяло синята икономика предоставя много възможности по отношение на цифровия и екологичния преход. Възползването от тези възможности ще изисква интензивни усилия в областта на научните изследвания и иновациите. Това е от съществено значение както за развитието на традиционните дейности, така и за създаването на нови, като по този начин се помага и за привличането на млади хора и за разнообразяването на спектъра на синята икономика. |
| --- | --- |

2.8.4.

| 2.8.5. | ЕИСК призовава ЕС да подкрепя активно разработването и въвеждането на цифрови решения за свързаните с морето дейности, включително тяхното използване при картографирането на моретата и при наблюдението, проучването, моделирането и прогнозирането на състоянието на морската среда и ресурси. Необходими са и иновации за подобряване на енергийната ефективност и ефективността на материалите, и за намаляване на емисиите на парникови газове, замърсяването на въздуха и водите и количеството на отпадъците. Специално внимание следва да се обърне на подкрепата за малките предприятия в екологичния и цифровия преход. Освен това ЕИСК настоятелно призовава за споделяне на добри практики и за разрастване на социалните иновации, създадени от участниците в синята икономика и заинтересованите страни, включително с оглед на укрепването на взаимосвързаността, издръжливостта, прозрачността и справедливостта на веригите за създаване на стойност. |
| --- | --- |

2.8.5.

| 2.8.6. | Развитието на устойчива синя икономика изисква правилно разбиране на свързаните с морето физични, химични и биологични явления и промените в тях. ЕИСК изтъква значението на океанографските изследвания, придружени от изследвания на социално-икономическото въздействие и въздействието върху околната среда на дейностите на синята икономика, като се следва подходът на отворената наука и се използват граждански научни проекти. |
| --- | --- |

2.8.6.

| 2.8.7. | При използването на потенциала за създаване на работни места в синята икономика е от съществено значение да се създадат повече висококачествени работни места, които насърчават благоденствието на хората. Това изисква също развиването на специализирано обучение и преносими умения, взаимно признаване на квалификациите, междусекторна мобилност и адаптивност към промените на пазара на труда. ЕИСК призовава държавите членки и доставчиците на образование — в сътрудничество с представителите на операторите от синята икономика и социалните партньори — да вземат предвид тези потребности при разработването на програми за образование и обучение, включително за повишаване на квалификацията и преквалификация, и да използват за тази цел Европейския социален фонд плюс, наред с други ресурси. |
| --- | --- |

2.8.7.

| 2.8.8. | ЕИСК подчертава също така жизненоважната роля на социалните партньори във връзка с предвиждането на промените в трудовата сфера, подпомагането на развитието на умения и подобряването на пригодността за заетост на работниците в синята икономика. Освен това социалният диалог на секторно и национално равнище и на равнището на работното място, включително колективното договаряне, е от съществено значение не само за гарантиране на определени минимални стандарти, но и за подобряване на условията на труд във всички сектори на синята икономика. |
| --- | --- |

2.8.8.

2.9.   Инвестиции, финансиране и международна рамка

| 2.9.1. | За реализиране на потенциала на устойчивата синя икономика ЕИСК настоятелно призовава ЕС да предостави благоприятна и предвидима среда за иновации, инвестиции и работа, включително оптимизирани административни процедури и сигурност в регулаторните и финансовите условия. Съобщението на Комисията, в което се определя дългосрочната визия и всеобхватната рамка, е ценен инструмент за гарантирането на предвидимостта. |
| --- | --- |

2.9.1.

| 2.9.2. | ЕИСК приветства факта, че ЕС предоставя значителни средства за подпомагане на устойчивата синя икономика, включително конкретните инструменти за свързано с морските дейности финансиране и общите инструменти, като „Хоризонт Европа“, структурните и инвестиционните фондове и Механизма за възстановяване и устойчивост. Комитетът посочва необходимостта да се улесни достъпът до финансиране от ЕС за операторите на национално и местно равнище. |
| --- | --- |

2.9.2.

| 2.9.3. | За развитието на синята икономика е важно да се привлича и частно финансиране, което изисква привлекателни за частните инвеститори и финансисти проекти, ръководени от принципите и стандартите на устойчивото финансиране. Освен това ЕИСК призовава за проекти на засилено партньорство между публичния сектор, предприятията и равнището на обикновените хора. |
| --- | --- |

2.9.3.

| 2.9.4. | ЕИСК подчертава необходимостта да се обърне внимание на синята икономика на ЕС и нейния потенциал в световен контекст, тъй като по-голямата част от дейностите на синята икономика имат международна връзка чрез търговия и вериги на доставки или чрез споделени морски райони. Следователно е необходимо международно сътрудничество и общи правила, за да се гарантират равни условия на конкуренция и да се избегнат конфликти по отношение на морските ресурси. ЕИСК насърчава ЕС да засили глобалното прилагане на международните конвенции и споразумения в области като търговията, транспорта, условията на труд, климата и околната среда, наред с Конвенцията на ООН по морско право. |
| --- | --- |

2.9.4.

| 2.9.5. | Комитетът настоятелно призовава ЕС да гарантира, че условията за синята икономика в ЕС са конкурентни в сравнение с тези на други международни участници, например Китай. Това е необходимо, за да могат предприятията от ЕС да изнасят на международните пазари устойчиви продукти, технологии и решения на синята икономика и да се конкурират успешно с вноса от държави извън ЕС. |
| --- | --- |

2.9.5.

| 2.9.6. | ЕИСК обръща внимание и на възможностите, които предоставя сътрудничеството с развиващите се държави, и насърчава ЕС да подобри синята икономика като един от елементите на партньорството с Африка. |
| --- | --- |

2.9.6.

2.10.   Последователен и приобщаващ процес на изготвяне на политиките

| 2.10.1. | Поради хоризонталния си характер при изготвянето на политиките синята икономика трябва да се разглежда по всеобхватен и последователен начин. Това изисква безпрепятствено сътрудничество между създателите на политики на всички равнища, както вертикално, така и хоризонтално: между ЕС и отговорните за вземането на решения на национално равнище, между държавите членки, както и между различните области на политиката, като промишленост, рибарство, търговия, транспорт, енергетика, трудова заетост и околна среда. |
| --- | --- |

2.10.1.

| 2.10.2. | Регионалното сътрудничество между държавите членки и с държави извън ЕС е особено важно (2), като се има предвид, че морските райони, както и голяма част от вътрешните водни течения имат трансграничен характер. Сътрудничеството е от решаващо значение и за гарантирането на сигурността на морските дейности и защитата на правата на човека и околната среда срещу голямо разнообразие от вътрешни и външни заплахи — от геополитически рискове до пиратство, екологични престъпления и киберпрестъпления. |
| --- | --- |

2.10.2.

| 2.10.3. | ЕИСК подчертава необходимостта от политики и мерки във връзка със синята икономика, които да разчитат на факти, извлечени от надеждни научни познания и масивна база от данни. Освен това, разглеждайки жизненоважната роля на участниците от гражданското общество при практическото създаване на устойчива синя икономика, Комитетът призовава за активно участие на организациите на работодателите и синдикатите, както и на екологичните и други заинтересовани организации при оформянето, прилагането и наблюдението на политиките на ЕС и националните политики. |
| --- | --- |

2.10.3.

| 2.10.4. | ЕИСК призовава Комисията да продължи работата по пътна карта за по-конкретни действия, която да се основава на отзивите и приноса на различните участници в синята икономика и заинтересованите страни и да използва диалога, който ще се проведе на Синия форум на ползвателите на морето. |
| --- | --- |

2.10.4.

| 2.10.5. | ЕИСК подчертава и необходимостта от образование и мерки за повишаване на обществената осведоменост относно значението на синята икономика за предоставяне на възможности за здравословно хранене, мобилност и отдих в допълнение към предоставянето на работни места и просперитет, както и значението на опазването на морската среда, например от пластмасови отпадъци. |
| --- | --- |

2.10.5.

3.   Конкретни бележки

| 3.1. | Макар да е уместно и необходимо синята икономика да се разглежда по всеобхватен и хоризонтален начин, важно е също така различните сектори и дейности да се разгледат от гледна точка на техните специфични възможности и предизвикателства. Това дава възможност да се предостави принос „от долу нагоре“, който да се съчетае с подхода „от горе надолу“ в съобщението. |
| --- | --- |

3.1.

3.2.   Транспорт и пристанища

| 3.2.1. | Морският транспорт е от решаващо значение за логистиката на превоза на товари и пътническия транспорт както в рамките на ЕС, така и извън него. ЕИСК призовава ЕС да подобри условията за по-нататъшно укрепване на международната конкурентоспособност, цифровизацията и екологизирането на корабоплаването и да работи за премахването на практики, които водят до нелоялна конкуренция, като например неправомерни практики в контекста на плаването под чуждо знаме. В допълнение към отделните технологични разработки, цифровите решения на системно равнище помагат за подобряване на икономическите и екологичните показатели в областта на транспорта, например чрез постигане на по-добро съответствие между търсенето и предлагането. Ползите от морския превоз на къси разстояния би трябвало да се използват пълноценно и за намаляване на въздействието на транспорта върху околната среда. Освен това ЕИСК обръща внимание на възможностите, предоставяни от новите световни транспортни маршрути, като Североизточния маршрут в Арктическия регион. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | ЕИСК подчертава ключовата роля на пристанищата като центрове на синята икономика, включително при екологичния и цифровия преход. Макар да се запазва традиционната роля на пристанищата като предпоставка за морския транспорт и кейове за разтоварване на рибата, ролята им се разширява, за да включва нови дейности, като например улесняване на енергията от възобновяеми източници и кръговата икономика. Това изисква инвестиции в инфраструктура и като цяло нов вид управление. Възможно е новите роли да наложат по-малките пристанища като по-важни за съответния регион. |
| --- | --- |

3.2.2.

3.3.   Рибарство, аквакултури и нови биологични продукти

| 3.3.1. | ЕИСК подчертава важната роля на рибарството, аквакултурите и свързаните с тях отрасли за гарантирането на нисковъглеродни емисии и здравословно хранене за европейците. Като се има предвид голямото количество риба и морски продукти, внасяни в ЕС, налице е ясно основание за намаляване на зависимостта на ЕС от вноса на храни и осигуряване на конкурентни условия за европейския риболов, аквакултури и свързаните с тях отрасли, за да се отговори на необходимостта от продоволствена сигурност и суверенитет. Като се има предвид възрастта на риболовния флот на ЕС, финансирането по линия на Европейския фонд за морско дело, рибарство и аквакултури следва да бъде разпределено за модернизиране на флотовете и по този начин за подобряване на техните екологични показатели, условия на труд и привлекателност. ЕИСК признава и насърчава непрекъснатите усилия на рибарството да поддържа рибните запаси на устойчиви равнища и да опазва морските екосистеми. Комитетът също така насърчава споделянето на конкретни практики, като приноса на траулерите за събирането на пластмасови отпадъци. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | По отношение на аквакултурите ЕИСК посочва друго становище, чийто фокус са новите стратегически насоки за аквакултурите в ЕС (3). ЕИСК също така одобрява разработването на нови биопродукти, като фармацевтични продукти, храни и хранителни добавки, фуражи, козметика и нови суровини на базата на водорасли и други морски организми. Тези биопродукти допълват спектъра на синята биоикономика, който ЕИСК разгледа в предишното си становище (4), което обхваща и сладководните води. |
| --- | --- |

3.3.2.

3.4.   Туризмът и свързаните с него услуги

| 3.4.1. | Морският и крайбрежният туризъм, с няколко свързани дейности, като транспорт, хотелиерство и ресторантьорство, са жизненоважни за много региони на ЕС. По отношение на мерките за справяне с проблемите, причинени от пандемията, ЕИСК препраща към своето становище относно туризма и транспорта (5). След възстановяването от пандемията туризмът би трябвало да си възвърне важната роля в приноса за местните икономики и качествените работни места, често основани на МСП, по начин, който да гарантира цялостната му устойчивост. ЕИСК посочва, че устойчивият туризъм е основен начин не само за предоставяне на развлечение на хората, но и за опознаване и откриване на многообразието от култури и среди в ЕС. |
| --- | --- |

3.4.1.

3.5.   Корабостроене и морски технологии

| 3.5.1. | Корабостроенето е традиционен морски отрасъл, който обслужва товарния и пътническия транспорт, но в момента се въвеждат много нови елементи и подходи в съответствие с цифровия и екологичния преход. Например усъвършенстваната автоматизация на плавателните съдове допринася за подобряване на енергийната ефективност и безопасността на транспорта, а разработването и въвеждането на чисти задвижващи технологии и възобновяемите горива са основни фактори за намаляването на емисиите в атмосферата. Технологиите и практиките за ремонт, поддръжка и разглобяване на корабите за скрап, които подобряват кръговата икономика, също са от съществено значение за това развитие. Поради това ЕИСК призовава ЕС да осигури благоприятни условия за развитието и инвестициите в морски технологии, включително оборудване и софтуер и работна сила. |
| --- | --- |

3.5.1.

3.6.   Енергия

| 3.6.1. | Въпреки традиционния фокус върху използването на изкопаеми горива, морските дейности в енергийния сектор сега са насочени към енергия от възобновяеми източници, главно вятърна и океанска енергия. Въвеждането на енергия от възобновяеми източници е от ключово значение за напредъка към неутралност по отношение на климата, а морската енергия от възобновяеми източници може да допринесе значително за бъдещия енергиен микс и за намаляване на въглеродните емисии. В същото време трябва да се намерят решения за преодоляване на конкуриращите се интереси между различните видове използване на морските райони. Комитетът изрази своите виждания относно енергията от възобновяеми източници в морето в неотдавнашното становище относно „Стратегия за енергията от възобновяеми източници в морето“ (6). |
| --- | --- |

3.6.1.

Брюксел, 22 септември 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/oceans/.

1

(2)  Становище на ЕИСК относно „Инициатива за устойчивото развитие на синята икономика в Западното Средиземноморие“ (ОВ C 129, 11.4.2018 г., стр. 82).

2

(3)  Становище на ЕИСК NAT/816: „Стратегически насоки за устойчивото развитие на сектора на аквакултурите на ЕС“ (вж. страница 103 от настоящия брой на Официален вестник).

3

„Стратегически насоки за устойчивото развитие на сектора на аквакултурите на ЕС“

(4)  Становище на ЕИСК относно „Синя биоикономика“, (ОВ C 47, 11.2.2020 г., стр. 58).

4

(5)  Становище на ЕИСК относно „Туризъм и транспорт през 2020 г. и след това, (OВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 219).

5

(6)  Становище на ЕИСК относно „Стратегия на ЕС за използване на потенциала на енергията от възобновяеми източници в морето за неутрално по отношение на климата бъдеще“, (ОВ C 286, 16.7.2021 г., стp. 152).

6

---

| 22.12.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 517/114 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 517/114

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите: Относно План за действие за развитие на биологичното производство на ЕС“

(COM(2021) 141 final)

(2021/C 517/18)

| Докладчик: | Andreas THURNER |
| --- | --- |

Докладчик:

Andreas THURNER

| Консултация | Европейска комисия, 21.4.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони и околна среда“ |
| Приемане от секцията | 9.9.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 22.9.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 563 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 185/3/4 |

Консултация

Европейска комисия, 21.4.2021 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони и околна среда“

Приемане от секцията

9.9.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

22.9.2021 г.

Пленарна сесия No

563

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

185/3/4

1.   Заключения и препоръки

Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК):

| 1.1. | признава ролята на биологичното земеделие за постигането на целите на Европейския зелен пакт и приветства настоящото съобщение на Европейската комисия относно План за действие за развитието на биологичното производство. Счита, че това е солидна основа за по-нататъшно устойчиво развитие на сектора на биологичното производство; |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | оценява като много амбициозна формулираната в Европейския зелен пакт цел до 2030 г. 25 % от земеделската земя в ЕС да бъде обработвана по правилата на биологичното земеделие; |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | по-специално подкрепя пазарно ориентирания подход на Европейската комисия за по-нататъшно укрепване на търсенето и доверието на потребителите в биологичните продукти. От решаващо значение за успешното по-нататъшно развитие на сектора е подходящият баланс между търсенето и предлагането; |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | препоръчва — предвид различната изходна ситуация в държавите членки — създаването на един вид „туининг механизъм“ с цел укрепване на обмена на опит между държавите членки. Следва да се насърчава и обменът между земеделските стопани. ЕИСК е готов да партнира във всякакви дейности за повишаване на осведомеността относно биологичното производство (напр. в рамките на ежегоден ден на биологичното производство в ЕС); |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | призовава държавите членки с участието на съответните заинтересовани страни да разработят национални/регионални планове за действие за сектора на биологичното производство и да използват възможностите в рамките на общата селскостопанска политика (ОСП) за подпомагане на биологичното земеделие. Трудният етап на прехода към биологично земеделие изисква особено внимание; |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | счита, че предложените мерки за подобряване на прозрачността на пазара и базите данни в сектора на биологичното производство са от съществено значение. В този контекст ЕИСК предлага развитието в сектора на биологичното производство да бъде адекватно представено и на годишната конференция за перспективите пред селското стопанство на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“; |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | припомня, че потребителите отдават все по-голямо значение на местните хранителни продукти. ЕИСК счита, че по-късите и местни вериги на биологично производство и предлагане на пазара, при които се отчита и аспектът на сезонността, могат да бъдат многообещаващ начин за генериране на по-голяма добавена стойност по веригата за доставки на храни. Освен това ЕИСК вижда потенциал за допълнителни възможности за заетост в селските райони; |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | припомня, че биологичните продукти обикновено са по-скъпи от конвенционалните продукти. Това представлява пречка за определени социални групи с ниски доходи. Ето защо ЕИСК предлага да се предприемат адекватни съпътстващи мерки, така че биологичните продукти да бъдат достъпни и за социално слаби групи; |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | счита, че по-специално публичният сектор (общинската, градската, регионалната и федералната администрация) носи отговорност за отделянето на по-голямо място на местните биологични храни при възлагането на обществени поръчки (например за столови). При това следва да се отчита и аспектът на сезонност; |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | подчертава необходимостта от достатъчно финансови ресурси за научни изследвания и иновации в подкрепа на сектора на биологичното производство. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Контекст

| 2.1. | В рамките на Европейския зелен пакт със стратегията „От фермата до трапезата“ и Стратегията за биологичното разнообразие Европейската комисия определи амбициозна цел за биологичното производство в ЕС: до 2030 г. най-малко 25 % от земеделската земя да бъде обработвана по правилата на биологичното земеделие. На 25 март 2021 г. Европейската комисия публикува план за действие за биологичното производство (1), който следва да подпомага държавите членки при постигането на целта. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Според Европейската комисия настоящият план за действие за биологичното производство се основава на постиженията на плана за действие за периода 2014—2020 г. и отчита резултатите от обществената консултация, проведена от септември до ноември 2020 г. (2). Той е организиран около три направления, които са свързани помежду си:






  — | Направление 1: Стимулиране на търсенето и гарантиране на доверието на потребителите. |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

Направление 1: Стимулиране на търсенето и гарантиране на доверието на потребителите.

| — | Направление 2: Стимулиране на прехода и укрепване на цялата верига за създаване на стойност. |
| --- | --- |

—

Направление 2: Стимулиране на прехода и укрепване на цялата верига за създаване на стойност.

| — | Направление 3: Подобряване на приноса на биологичното земеделие за устойчивостта. |
| --- | --- |

—

Направление 3: Подобряване на приноса на биологичното земеделие за устойчивостта.

| 2.3. | Трите направления се основават на 23 мерки. За тази цел следва да бъдат мобилизирани различни източници на финансиране. Финансовата подкрепа за биологичното производство ще продължи да се предоставя чрез поети задължения за развитие на селските райони (стълб 2), като чрез екосхеми (стълб 1) може да бъде осигурен допълнителен поток на финансиране. Освен това в политиката на ЕС за насърчаване ще бъде предвиден амбициозен бюджет за стимулиране на потреблението на биологични продукти. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Предоставянето на консултантски услуги в областта на селското стопанство следва да се разшири, за да се насърчи обменът на знания относно биологичното земеделие. В подкрепа на амбициите на плана за действие Европейската комисия възнамерява да задели най-малко 30 % от бюджета за научноизследователски и иновационни действия в областта на селското и горското стопанство и селските райони за теми, които са специфични за сектора на биологичното производство или са от значение за него, като увеличаване на добивите, генетично разнообразие и алтернативи на спорните продукти. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | В рамките на трите направления предложените действия имат по-конкретно за цел: |
| --- | --- |

2.5.

Направление 1: Стимулиране на търсенето и гарантиране на доверието на потребителите

| а) | популяризиране на биологичното земеделие и на логото на ЕС; |
| --- | --- |

а)

популяризиране на биологичното земеделие и на логото на ЕС;

| б) | насърчаване на столови с биологични продукти и увеличаване на използването на екологосъобразни обществени поръчки; |
| --- | --- |

б)

насърчаване на столови с биологични продукти и увеличаване на използването на екологосъобразни обществени поръчки;

| в) | засилване на присъствието на биологичните храни в схемите за училищата; |
| --- | --- |

в)

засилване на присъствието на биологичните храни в схемите за училищата;

| г) | предотвратяване на измамите с храни и засилване на доверието на потребителите; |
| --- | --- |

г)

предотвратяване на измамите с храни и засилване на доверието на потребителите;

| д) | подобряване на проследимостта; |
| --- | --- |

д)

подобряване на проследимостта;

| е) | улесняване на приноса на частния сектор. |
| --- | --- |

е)

улесняване на приноса на частния сектор.

Направление 2: Стимулиране на прехода и укрепване на цялата верига за създаване на стойност;

| а) | насърчаване на прехода, инвестициите и обмена на най-добри практики; |
| --- | --- |

а)

насърчаване на прехода, инвестициите и обмена на най-добри практики;

| б) | разработване на секторен анализ, за да се увеличи прозрачността на пазара; |
| --- | --- |

б)

разработване на секторен анализ, за да се увеличи прозрачността на пазара;

| в) | подкрепа за организацията на веригата за доставки на храни; |
| --- | --- |

в)

подкрепа за организацията на веригата за доставки на храни;

| г) | укрепване на местната и дребномащабната преработка и насърчаване на късите вериги на търговия; |
| --- | --- |

г)

укрепване на местната и дребномащабната преработка и насърчаване на късите вериги на търговия;

| д) | пдобряване на храненето на животните в съответствие с правилата за биологично производство; |
| --- | --- |

д)

пдобряване на храненето на животните в съответствие с правилата за биологично производство;

| е) | укрепване на биологичната аквакултура. |
| --- | --- |

е)

укрепване на биологичната аквакултура.

Направление 3: Подобряване на приноса на биологичното земеделие за устойчивостта

| а) | намаляване на отпечатъка върху околната среда и принос за смекчаване на последиците от изменението на климата; |
| --- | --- |

а)

намаляване на отпечатъка върху околната среда и принос за смекчаване на последиците от изменението на климата;

| б) | подобряване на генетичното разнообразие и увеличаване на добивите; |
| --- | --- |

б)

подобряване на генетичното разнообразие и увеличаване на добивите;

| в) | разработване на алтернативи на спорните влагани ресурси и други продукти за растителна защита; |
| --- | --- |

в)

разработване на алтернативи на спорните влагани ресурси и други продукти за растителна защита;

| г) | подобряване на хуманното отношение към животните; |
| --- | --- |

г)

подобряване на хуманното отношение към животните;

| д) | по-ефективно използване на ресурсите. |
| --- | --- |

д)

по-ефективно използване на ресурсите.

| 2.6. | По отношение на изпълнението Европейската комисия препоръчва на държавите членки да разработят подходящи национални планове за действие за биологичното производство с ясни цели, като вземат под внимание регионалните условия, и съответно да ги интегрират в националния стратегически план по ОСП. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Настоящото становище следва да се чете във връзка с предходни становища на ЕИСК, посветени на устойчивото производство и потребление на храни (като сред тях са „Съвместимост на търговската политика на ЕС с Европейския зелен пакт“ (3), „От фермата до трапезата“: устойчива стратегия за храните“ (4), „Насърчаване на къси и алтернативни вериги за предлагане на храни в ЕС: ролята на агроекологията“ (5) и „Насърчаване на здравословно и устойчиво хранене в ЕС“ (6)). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК оценява като много амбициозна формулираната в Европейския зелен пакт цел до 2030 г. 25 % от земеделската земя да бъде обработвана по правилата на биологичното земеделие. Понастоящем в ЕС средно около 8,5 % от земеделската земя се обработва по правилата на биологичното земеделие. Това означава, че площта за биологично земеделие следва да бъде приблизително утроена до 2030 г. За сравнение: в периода от 2009 до 2019 г. земеделската земя, обработвана по правилата на биологичното земеделие, се увеличи от около 8,3 на приблизително 13,8 млн. хектара (+ 70 %), при което проличава прогресивна тенденция. Целта от 25 % означава разширяване на площите, обработвани по биологичен начин, до около 40 милиона хектара, което надхвърля значително настоящата тенденция. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК приветства пазарно ориентирания подход на Европейската комисия за допълнително увеличаване на търсенето и доверието на потребителите в биологичните продукти. От решаващо значение за успешното по-нататъшно развитие на сектора е подходящият баланс между търсенето и предлагането. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Биологичното производство трябва да се разширява и съобразно търсенето. Следва да се обърне внимание на необходимостта нарастващото предлагане да бъде предшествано и от съответно развитие на търсенето. Ако производството на биологични храни напредва с по-бързи темпове, отколкото се развива търсенето, това неизбежно води до отрицателна конкуренция на пазара и като допълнителна последица — до спад в цените на производителите. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Биологичното земеделие по правило означава по-високи производствени разходи на единица продукция (обусловено от повече разходи и по-малки добиви) в сравнение с конвенционалното земеделие. За устойчивото развитие на сектора на биологичното производство е необходимо тези допълнителни разходи да бъдат покрити и от адекватни пазарни постъпления. Въпреки това, с напредването на професионализацията по цялата верига на биологичните храни, съотношението цена/производителност следва да се развива в положителна посока. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Изходната ситуация в държавите членки е много различна. От една страна, има държави членки, в които биологичното земеделие и неговото предлагане на пазара вече са добре утвърдени. От друга страна, в някои държави членки делът на обработваната по биологичен начин земя е само малък едноцифрен процент. Тези регионални разлики в първоначалната ситуация трябва да бъдат взети съответно под внимание при планирането на мерките. ЕИСК препоръчва създаването на един вид „туининг механизъм“ с цел укрепване на обмена на опит между държавите членки. Държавите членки с добре утвърден сектор на биологичното производство често избираха двустранен подход на мотивиране и привличане (push-pull), като предприемаха както мерки за насърчаване на производството, така и мерки за увеличаване на търсенето на биологични продукти. Търговията на дребно с хранителни продукти също изпълнява съществена роля за по-нататъшното развитие на сектора на биологичното производство. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Разнообразните структури и големите регионални различия в Европа водят отново и отново до сложни ситуации и проблеми при прилагането на разпоредбите на Регламента на ЕС за биологичното производство. В интерес на благоприятно по-нататъшно развитие на сектора е необходимо да се намери баланс, при който да се изпълняват както изискванията за единно прилагане на правилата в целия ЕС и да се отговаря на очакванията на потребителите, така и да се предлага необходимата гъвкавост, за да се отчетат адекватно местните различия и условия, доколкото позволява Регламентът. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Настоящият план за действие за биологичното производство на Европейската комисия с трите направления (насърчаване на потреблението, разширяване на производството и по-нататъшно укрепване на устойчивостта) е солидна основа за устойчивото по-нататъшно развитие на сектора на биологичното производство. Изпълнението в държавите членки следва да бъде съпътствано от непрекъснат процес на мониторинг и оценка. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Държавите членки с участието на съответните заинтересовани страни следва да изготвят национални/регионални планове за действие за биологичното производство и да използват възможностите в рамките на ОСП (наред с другото, при разработването на националните стратегически планове по ОСП) за подпомагане на биологично земеделие. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | Високото равнище на доверие на потребителите е необходимо предварително условие за успеха на биологичното земеделие. Потребителите трябва да могат да разчитат на спазването на приложимите производствени стандарти по цялата верига за доставки на храни — от производството през преработката до потреблението. Поради това предвидените мерки за предотвратяване на измами и подобряване на проследимостта са особено важни. Целесъобразно би било да се използват по-специално възможностите на цифровизацията. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Планираните мерки за подобряване на прозрачността на пазара и базата данни в сектора на биологичното производство ще помогнат на икономически оператори да направят правилните заключения. Досега в статистиката на европейско равнище в повечето случаи не се правеше разграничение между сегментите на конвенционалните и биологичните продукти. Вземането под внимание на биологичното производство в анализите на обсерваториите на пазара на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ е стъпка в правилната посока. Във връзка с това Комитетът предлага се развитието в сектора на биологичното производство да бъде представено адекватно и на годишната конференция за перспективите пред селското стопанство на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Предвиденото укрепване на консултантските услуги в областта на селското стопанство и мерките за насърчаване на обмена на знания относно биологичното земеделие са важни съпътстващи мерки. Обменът между научната област, консултантските услуги, образованието, земеделските стопани и обществото следва да се засили. Регионалните и международните програми за обмен могат да бъдат от голяма полза по-специално за младите земеделски стопани. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Потребителите също следва да бъдат информирани за предимствата и предизвикателствата, свързани с биологичните продукти, чрез подходящи мерки за повишаване на осведомеността (в идеалния случай още от училище). В това отношение схемата на ЕС за предлагане на плодове, зеленчуци и мляко в училищата (7) може да послужи като добра отправна точка. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | С цел повишаване на осведомеността за биологичното производство Европейската комисия планира, наред с другото, да въведе ежегодно провеждане на „Ден на ЕС на биологичното производство“ и да организира връчването на награди за високи постижения във всички области на веригата за биологични храни. ЕИСК изразява готовност да се включи като партньор в тези инициативи. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Потребителите отдават все по-голямо значение на местните хранителни продукти. Пандемията от CОVID-19 направи хората още по-чувствителни към качеството на храната. Поради това по-късите и местни вериги на биологично производство и предлагане на пазара в комбинация са обещаващ начин за генериране на по-голяма добавена стойност. Аспектите на биологичното производство, регионалното измерение и сезонността следва да се разглеждат заедно, доколкото е възможно, и с оглед на устойчивостта. По-нататъшно укрепване на логото на ЕС за биологично производство следва да може да се извършва в съответствие с укрепването на утвърдените национални/регионални етикети за биологични продукти. Информацията за произхода на храните (суровините) следва да бъде възможно най-конкретна, да не се ограничава до обозначението „селскостопански продукти от ЕС/извън ЕС“ и, ако е възможно, следва да се посочва държавата или регионът. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | В туризма и общественото хранене може да има голям потенциал за биологични продукти. Необходимо предварително условие за това са прозрачността и надеждните системи за сертифициране. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Поради по-разнообразните производствени процеси биологичното земеделие често налага по-интензивно използване на работна сила, а това означава, че има потенциал и за допълнителна заетост в селските райони. От друга страна, високите разходи за труд на свой ред могат да възпрепятстват развитието на сектора на биологичното производство. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Биологичните продукти обикновено са по-скъпи от конвенционалните продукти, като тенденцията е ценовите разлики да намаляват (от една страна, чрез увеличаване на производителността в биологичното земеделие и, от друга страна, чрез увеличаване на екологичните изисквания за други форми на селско стопанство в хода на развитието на ОСП). За някои социални групи с ниски доходи, като например пенсионерите, по-младите хора или семействата от социални слоеве с по-ограничени доходи, това е пречка. Ето защо ЕИСК предлага да бъдат предвидени съответни мерки, така че биологичните продукти да бъдат достъпни и за тези социални групи. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.9.1. | Защитниците на потребителите обръщат внимание например на факта, че процентните маржове в търговията с биологични продукти понякога са значително по-високи от тези за небиологични продукти, което впоследствие вероятно ще окаже влияние и върху ценообразуването на биологичните продукти по отношение на конвенционалните храни. Търговските маржове следва да бъдат разумни. |
| --- | --- |

4.9.1.

| 4.9.2. | В някои държави членки понякога значителната разлика в цените в сравнение с конвенционалните продукти е основна пречка за растежа на потребителския пазар на биологични продукти. При това цените на биологичните храни включват и по-голям принос под формата на обществени блага, като например биологично разнообразие на обработваемата земя или хуманно отношение към животните. На този фон включването на външните фактори (действителните разходи) във всички продукти би могло да бъде начин за подпомагане на сектора на биологичното земеделие. |
| --- | --- |

4.9.2.

| 4.9.3. | ЕИСК счита по-специално, че и публичният сектор (общинската, градската, регионалната и федералната администрация) носи отговорност да дава добър пример в това отношение и да отделя по-голямо място на сезонните и местните биологични храни при възлагането на обществените поръчки (например за столови). Редица европейски градове (8) (сред които Копенхаген, Виена, Нюрнберг) вече приложиха много успешни концепции в това отношение. |
| --- | --- |

4.9.3.

| 4.9.4. | Чрез по-късите хранителни вериги и възможностите за директно предлагане на пазара могат да се формират справедливи цени както за производителите, така и за потребителите. |
| --- | --- |

4.9.4.

| 4.10. | С нарастването на дела на обработваната по биологичен начин земя възникват нови предизвикателства. Следва да се създаде механизъм за строг мониторинг върху динамиката на нападенията на вредители и болестите по растенията в контекста на продължаващото изменение на климата. Необходими са достатъчно средства за приложни изследвания с цел създаване на сортове, подходящи за биологично земеделие, както и разработване на ефективни мерки за растителна защита и иновативни решения. Във връзка с това ЕИСК подчертава, че трябва да се гарантира свободен достъп до сортове и семена. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | По отношение на храненето на животните вече от няколко години насам съществуват затруднения с набавянето на достатъчни количества произведени по биологичен начин протеинови фуражи и незаменими аминокиселини (витамин В). Предвиденото засилване на научните изследвания в търсене на алтернативи в тази област става неотложно необходимо и се приветства горещо. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | За земеделските стопани периодът на преход представлява особено предизвикателство, тъй като през това време разходите вече забележимо се увеличават (например за разходи за контрол, биологични ресурси), но продуктите все още не могат да се предлагат на пазара като биологични стоки. Във връзка с това държавите членки следва да предвидят подходящи мерки за подпомагане. Следва да се проучи възможността за евентуално създаване на пазар за „продукти в процес на преход“ (от конвенционални към биологични). |
| --- | --- |

4.12.

Брюксел, 22 септември 2021 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/farming/organic-farming/organic-action-plan_en

1

(2)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12555-Organic-farming-action-plan-for-the-development-of-EU-organic-production_en

2

(3)  Становище на ЕИСК относно „Съвместимост на търговската политика на ЕС с Европейския зелен пакт“ (ОВ C 429 от 11.12.2020 г., стр. 66).

3

(4)  Становище на ЕИСК относно „Стратегия „От фермата до трапезата“ за справедлива, здравословна и екологосъобразна продоволствена система“ (ОВ C 429 от 11.12.2020 г., стр. 268).

4

(5)  Становище на ЕИСК относно „Насърчаване на къси и алтернативни вериги за доставки на храни в ЕС: ролята на агроекологията“ (ОВ C 353, 18.10.2019 г., стр. 65).

5

(6)  Становище на ЕИСК относно „Насърчаване на здравословно и устойчиво хранене в ЕС“ (ОВ C 190, 5.6.2019 г., стр. 9).

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/market-measures/school-fruit-vegetables-and-milk-scheme_bg.

7

(8)  https://www.organic-cities.eu/

8

---

| 22.12.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 517/120 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 517/120

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2020/2222 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на трансграничната инфраструктура, свързваща Съюза и Обединеното кралство чрез фиксираната транспортна връзка през Ламанша“

[COM(2021) 402 final — 2021/0228(COD)]

(2021/C 517/19)

| Сезиране на Комитета | Съвет на Европейския съюз, 15.7.2021 г.
  Европейски парламент, 13.9.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 91, параграф 1 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане на пленарна сесия | 22.9.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 563 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 239/1/5 |

Сезиране на Комитета

Съвет на Европейския съюз, 15.7.2021 г.

Европейски парламент, 13.9.2021 г.

Правно основание

член 91, параграф 1 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане на пленарна сесия

22.9.2021 г.

Пленарна сесия No

563

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

239/1/5

След като прецени, че съдържанието на предложението е задоволително и не изисква никакви бележки от негова страна, на 563-тата си пленарна сесия, проведена на 22 и 23 септември 2021 г. (заседание от 22 септември 2021 г.), Комитетът реши с 239 гласа „за“, 1 глас „против“ и 5 гласа „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 22 септември 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

| 22.12.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 517/121 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 517/121

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за решение на Съвета относно позицията, която трябва да се заеме от името на Европейския съюз в рамките на Регионалния управителен комитет на Транспортната общност по отношение на приемането на бюджета на Транспортната общност за 2022 година“

(COM(2021) 479 final — 2021/0272 (NLE)

(2021/C 517/20)

| Консултация | Съвет на Европейския съюз, 25.8.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 218, параграф 9 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане на пленарна сесия | 22.9.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 563 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 238/0/7 |

Консултация

Съвет на Европейския съюз, 25.8.2021 г.

Правно основание

Член 218, параграф 9 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане на пленарна сесия

22.9.2021 г.

Пленарна сесия No

563

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

238/0/7

След като прецени, че съдържанието на предложението е задоволително и не изисква никакви бележки от негова страна, на 563-тата си пленарна сесия, проведена на 22 и 23 септември 2021 г. (заседание от 22 септември), Комитетът реши с 238 гласа „за“ и 7 гласа „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 22 септември 2021 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

| 22.12.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 517/122 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 517/122

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно определени разпоредби за риболова в зоната по Споразумението за GFCM (Генералната комисия по рибарство в Средиземно море) (преработен)

(COM(2021) 434 final — 2021/0248 (COD)

(2021/C 517/21)

| Консултация | Европейски парламент, 13.9.2021 г.
  Съвет, 3.9.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 43, параграф 2 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане на пленарна сесия | 22.9.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 563 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 235/1/2 |

Консултация

Европейски парламент, 13.9.2021 г.

Съвет, 3.9.2021 г.

Правно основание

член 43, параграф 2 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане на пленарна сесия

22.9.2021 г.

Пленарна сесия No

563

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

235/1/2

След като прецени, че съдържанието на предложението е задоволително и не изисква никакви бележки от негова страна, на 563-тата си пленарна сесия, проведена на 22 и 23 септември 2021 г. (заседание от 22 септември 2021 г.), Комитетът реши с 235 гласа „за“, 1 глас „против“ и 2 гласа „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 22 септември 2021 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

| 22.12.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 517/123 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 517/123

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. по отношение на ограниченията за достъп до водите на Съюза“

(COM(2021) 356 final — 2021/0176 (COD)

(2021/C 517/22)

| Консултация | Европейски парламент, 8.7.2021 г.
  Съвет, 16.7.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 43, параграф 2 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане на пленарна сесия | 22.9.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 563 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 232/0/5 |

Консултация

Европейски парламент, 8.7.2021 г.

Съвет, 16.7.2021 г.

Правно основание

член 43, параграф 2 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане на пленарна сесия

22.9.2021 г.

Пленарна сесия No

563

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

232/0/5

След като прецени, че съдържанието на предложението е задоволително и не изисква никакви бележки от негова страна, на 563-тата си пленарна сесия, проведена на 22 и 23 септември 2021 г. (заседание от 22 септември), Комитетът реши с 232 гласа „за“ и 5 гласа „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 22 септември 2021 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---