# Az Európai Unió C 66/2009

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 66 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 52. évfolyam2009. március 20. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 66

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

52. évfolyam2009. március 20.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Tanács |
| 2009/C 066/01 | A Tanács véleménye (2009. március 10.) Németországnak a 2008–2012-es időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról | 1 |
| 2009/C 066/02 | A Tanács véleménye (2009. március 10.) Magyarországnak a 2008–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról | 6 |
| 2009/C 066/03 | A Tanács véleménye (2009. március 10.) Máltának a 2008–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról | 12 |
| 2009/C 066/04 | A Tanács véleménye (2009. március 10.) Lengyelországnak a 2008–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról | 17 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Tanács

2009/C 066/01

A Tanács véleménye (2009. március 10.) Németországnak a 2008–2012-es időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról

1

2009/C 066/02

A Tanács véleménye (2009. március 10.) Magyarországnak a 2008–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

6

2009/C 066/03

A Tanács véleménye (2009. március 10.) Máltának a 2008–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról

12

2009/C 066/04

A Tanács véleménye (2009. március 10.) Lengyelországnak a 2008–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

17

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2009/C 066/05 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 22 |
| 2009/C 066/06 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5408 – Fortress/Unicredit/Torre) (
  1
  ) | 23 |
| 2009/C 066/07 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5451 – CNP Assurances/CNP Unicredit Life) (
  1
  ) | 23 |
| 2009/C 066/08 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5253 – Sanofi-Aventis/Zentiva) (
  1
  ) | 24 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2009/C 066/05

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

22

2009/C 066/06

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5408 – Fortress/Unicredit/Torre) (
  1
  )

1

23

2009/C 066/07

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5451 – CNP Assurances/CNP Unicredit Life) (
  1
  )

1

23

2009/C 066/08

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5253 – Sanofi-Aventis/Zentiva) (
  1
  )

1

24

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 066/09 | Euro-átváltási árfolyamok | 25 |
| | TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2009/C 066/10 | Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról | 26 |
| 2009/C 066/11 | Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról | 30 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2009/C 066/09

Euro-átváltási árfolyamok

25

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2009/C 066/10

Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról

26

2009/C 066/11

Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról

30

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 066/12 | A francia kormány közleménye a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján (Hirdetmény folyékony és gáznemű szénhidrogének bányászatára vonatkozó koncesszió, az ún. Concession de Nesles iránti kérelemről)
   (
  1
  ) | 33 |

V   Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2009/C 066/12

A francia kormány közleménye a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján (Hirdetmény folyékony és gáznemű szénhidrogének bányászatára vonatkozó koncesszió, az ún. Concession de Nesles iránti kérelemről)
   (
  1
  )

(Hirdetmény folyékony és gáznemű szénhidrogének bányászatára vonatkozó koncesszió, az ún. Concession de Nesles iránti kérelemről)

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Tanács

| 20.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 66/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 66/1

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2009. március 10.)

Németországnak a 2008–2012-es időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról

(2009/C 66/01)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | 2009. március 10-én a Tanács megvizsgálta Németországnak a 2008–2012-es időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját. |
| --- | --- |

(1)

2009. március 10-én a Tanács megvizsgálta Németországnak a 2008–2012-es időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját.

| (2) | Beruházási javakra szakosodott, erősen exportorientált gazdaságként Németországot súlyosan érinti a globális recesszió. Az export alacsonyabb mértékű növekedése miatt 2008-ban a reál-GDP növekedése erőteljesen lassult. Számos pénzügyi intézmény – köztük a tartományi bankok – jelentős veszteségeket szenvedett el a pénzügyi válság miatt. A társasági mérlegek általános rendezettsége, az árak erős versenyképessége és az a tény, hogy Németországban nem került sor ingatlanpiaci korrekcióra, korlátozta a pénzügyi válságnak a gazdaságra gyakorolt közvetlen hatását. Kulcsfontosságú rövid távú kihívást jelent a pénzügyi ágazatba vetett bizalom helyreállítása, a vállalkozások számára a finanszírozáshoz való hozzáférés biztosítása, a fokozódó munkanélküliség kezelése érdekében a munkaerő-piaci kiigazítások elősegítése, és a hazai kereslet erősítése. 2007-ben és 2008-ban a sikeres költségvetési konszolidációnak köszönhetően az államháztartási egyenleg egyensúlyközeli volt. Németország ebben a környezetben 2008 őszén és 2009 januárjában két költségvetési ösztönző csomagot fogadott el – többek között a gépjárműipart támogató intézkedésekkel –, amelyek célja a magánfogyasztás támogatása, a magán- és az állami beruházások fellendítése, a finanszírozáshoz való hozzáférés biztosítása, az elbocsátások elkerülése és a képzésekhez való hozzáférés javítása. Az ezen intézkedések, valamint az automatikus stabilizátorok által okozott bevételkiesések és magasabb költségek államháztartási hiányhoz vezetnek. A költségvetés szempontjából további kockázatot jelentenek a nagyszabású bankmentő intézkedésekhez kapcsolódó függő kötelezettségek. A hatékony költségvetési keret a válság mérséklődése után segíteni fogja a költségvetési konszolidációt. |
| --- | --- |

(2)

Beruházási javakra szakosodott, erősen exportorientált gazdaságként Németországot súlyosan érinti a globális recesszió. Az export alacsonyabb mértékű növekedése miatt 2008-ban a reál-GDP növekedése erőteljesen lassult. Számos pénzügyi intézmény – köztük a tartományi bankok – jelentős veszteségeket szenvedett el a pénzügyi válság miatt. A társasági mérlegek általános rendezettsége, az árak erős versenyképessége és az a tény, hogy Németországban nem került sor ingatlanpiaci korrekcióra, korlátozta a pénzügyi válságnak a gazdaságra gyakorolt közvetlen hatását. Kulcsfontosságú rövid távú kihívást jelent a pénzügyi ágazatba vetett bizalom helyreállítása, a vállalkozások számára a finanszírozáshoz való hozzáférés biztosítása, a fokozódó munkanélküliség kezelése érdekében a munkaerő-piaci kiigazítások elősegítése, és a hazai kereslet erősítése. 2007-ben és 2008-ban a sikeres költségvetési konszolidációnak köszönhetően az államháztartási egyenleg egyensúlyközeli volt. Németország ebben a környezetben 2008 őszén és 2009 januárjában két költségvetési ösztönző csomagot fogadott el – többek között a gépjárműipart támogató intézkedésekkel –, amelyek célja a magánfogyasztás támogatása, a magán- és az állami beruházások fellendítése, a finanszírozáshoz való hozzáférés biztosítása, az elbocsátások elkerülése és a képzésekhez való hozzáférés javítása. Az ezen intézkedések, valamint az automatikus stabilizátorok által okozott bevételkiesések és magasabb költségek államháztartási hiányhoz vezetnek. A költségvetés szempontjából további kockázatot jelentenek a nagyszabású bankmentő intézkedésekhez kapcsolódó függő kötelezettségek. A hatékony költségvetési keret a válság mérséklődése után segíteni fogja a költségvetési konszolidációt.

| (3) | A januári kiegészítés alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedés a 2008. évi 1,25 %-ról 2009-ben –2,25 %-ra esik vissza, majd 2010-től visszaáll 1,25 %-ra. A jelenleg rendelkezésre álló információk (2) fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv 2009-ig megalapozott, és az azt követő évek esetében valamelyest optimista feltételezéseken alapul. Különösen a magánfogyasztás 2010-re várt helyreállása lehet visszafogottabb, ha a gazdasági válság a foglalkoztatás gyorsabb csökkenéséhez vezet. A makrogazdasági előrejelzések figyelembe veszik az elfogadott ösztönző intézkedéseket, de nem számszerűsítik azok várt gazdasági hatását. A program inflációs előrejelzése valószerűnek tűnik. |
| --- | --- |

(3)

A januári kiegészítés alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedés a 2008. évi 1,25 %-ról 2009-ben –2,25 %-ra esik vissza, majd 2010-től visszaáll 1,25 %-ra. A jelenleg rendelkezésre álló információk (2) fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv 2009-ig megalapozott, és az azt követő évek esetében valamelyest optimista feltételezéseken alapul. Különösen a magánfogyasztás 2010-re várt helyreállása lehet visszafogottabb, ha a gazdasági válság a foglalkoztatás gyorsabb csökkenéséhez vezet. A makrogazdasági előrejelzések figyelembe veszik az elfogadott ösztönző intézkedéseket, de nem számszerűsítik azok várt gazdasági hatását. A program inflációs előrejelzése valószerűnek tűnik.

| (4) | A Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2008-ban a GDP 0,1 %-a, szemben a program 2007. decemberi változatában foglalt, a GDP 0,5 %-ának megfelelő céllal. A vártnál jobb eredmény a társaságiadó-reform és a társadalombiztosítási járulékok csökkentése ellenére keletkezett jelentős váratlan bevételnek tulajdonítható. A közvetlen adóból származó magasabb bevételek az erőteljesebb bér- és foglalkoztatásnövekedést, valamint a kapcsolódó „adófék” hatást tükrözik. A többletbevétel egy részét a társadalombiztosítási járulékok csökkentésének, valamint többletkiadásoknak a finanszírozására fordították. A kiadások a tervezettnél a GDP 0,75 %-ával magasabbak voltak, főként a bankmentő intézkedésekkel kapcsolatos egyszeri intézkedések, valamint a nyugdíjkiigazítási képlet eseti változtatásából eredően a nyugdíjellátásra fordított magasabb kiadások miatt. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2008-ban a GDP 0,1 %-a, szemben a program 2007. decemberi változatában foglalt, a GDP 0,5 %-ának megfelelő céllal. A vártnál jobb eredmény a társaságiadó-reform és a társadalombiztosítási járulékok csökkentése ellenére keletkezett jelentős váratlan bevételnek tulajdonítható. A közvetlen adóból származó magasabb bevételek az erőteljesebb bér- és foglalkoztatásnövekedést, valamint a kapcsolódó „adófék” hatást tükrözik. A többletbevétel egy részét a társadalombiztosítási járulékok csökkentésének, valamint többletkiadásoknak a finanszírozására fordították. A kiadások a tervezettnél a GDP 0,75 %-ával magasabbak voltak, főként a bankmentő intézkedésekkel kapcsolatos egyszeri intézkedések, valamint a nyugdíjkiigazítási képlet eseti változtatásából eredően a nyugdíjellátásra fordított magasabb kiadások miatt.

| (5) | Az államháztartási egyenlegre vonatkozó célkitűzés 2009-ben a GDP 3 %-át kitevő hiány. Ez összhangban van a Bizottság szolgálatainak időközi előrejelzésével. A hiány bővülése az adóbevételek elmaradását, valamint az automatikus stabilizátorok (a GDP körülbelül 1,5 %-a) és a válságra válaszul hozott ösztönző intézkedések (a GDP körülbelül 1,5 %-a) miatti magasabb kiadásokat tükrözi. A GDP-arányos kiadás várhatóan 2,5 százalékponttal nő, míg a GDP-arányos bevétel az előrejelzések szerint 0,5 százalékponttal csökken. A strukturális hiány (ahogyan azt a Bizottság szolgálatai a programban megadott információ alapján újraszámították) a becslések szerint 1,5 százalékponttal bővül. |
| --- | --- |

(5)

Az államháztartási egyenlegre vonatkozó célkitűzés 2009-ben a GDP 3 %-át kitevő hiány. Ez összhangban van a Bizottság szolgálatainak időközi előrejelzésével. A hiány bővülése az adóbevételek elmaradását, valamint az automatikus stabilizátorok (a GDP körülbelül 1,5 %-a) és a válságra válaszul hozott ösztönző intézkedések (a GDP körülbelül 1,5 %-a) miatti magasabb kiadásokat tükrözi. A GDP-arányos kiadás várhatóan 2,5 százalékponttal nő, míg a GDP-arányos bevétel az előrejelzések szerint 0,5 százalékponttal csökken. A strukturális hiány (ahogyan azt a Bizottság szolgálatai a programban megadott információ alapján újraszámították) a becslések szerint 1,5 százalékponttal bővül.

| (6) | A középtávú költségvetési célkitűzés a strukturális értelemben vett (ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedésektől mentes) egyensúlyközeli államháztartási egyenleg fenntartása. A program szerint ez a GDP 0–0,5 %-ának megfelelő strukturális hiányt jelent. A középtávú költségvetési célkitűzés elérése nem várható a programidőszak alatt. Miután azonban a hiány a Szerződésben meghatározott referenciaérték fölé emelkedik és 2010-ben a GDP 4 %-ával eléri a csúcsot, a költségvetési konszolidáció folytatódik, 2011-ben a GDP 3 %-át, és 2012-ben a GDP 2,5 %-át kitevő hiánnyal. A januári kiegészítés előrejelzései változatlan politikát feltételező forgatókönyvön alapulnak és főként kiadás-alapú konszolidációt terveznek 2010 után. A GDP-arányos bevétel a várakozások szerint 2008–2010 között 1,5 százalékpontot esik 42,5 %-ra, ezen a szinten marad 2011-ben, majd 0,5 százalékponttal javul 2012-ben. A GDP-arányos kiadás 2008 és 2010 között 2,5 százalékponttal növekedik, ezt követően pedig 1 százalékponttal visszaesik.
  2010-ben a bevételek és a kiadások alakulását főként a válságra válaszul hozott ösztönző intézkedések irányítják. A 2010 utáni konszolidációs folyamatot alátámasztó intézkedéseket nem ismertetik. Egyes ösztönző intézkedések lejárta és az adósságvisszafizetési alap támogathatják a konszolidációs erőfeszítéseket. Az elsősorban a bankmentő intézkedéseket tükröző emelkedő hiány, az alacsonyabb nominális GDP-növekedés és az adósságállomány-alkalmazkodás 2008-ban hozzájárulnak ahhoz, hogy a GDP-arányos adósság a programidőszak alatt 7 százalékponttal, a GDP 72,5 %-ára növekedjen. |
| --- | --- |

(6)

A középtávú költségvetési célkitűzés a strukturális értelemben vett (ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedésektől mentes) egyensúlyközeli államháztartási egyenleg fenntartása. A program szerint ez a GDP 0–0,5 %-ának megfelelő strukturális hiányt jelent. A középtávú költségvetési célkitűzés elérése nem várható a programidőszak alatt. Miután azonban a hiány a Szerződésben meghatározott referenciaérték fölé emelkedik és 2010-ben a GDP 4 %-ával eléri a csúcsot, a költségvetési konszolidáció folytatódik, 2011-ben a GDP 3 %-át, és 2012-ben a GDP 2,5 %-át kitevő hiánnyal. A januári kiegészítés előrejelzései változatlan politikát feltételező forgatókönyvön alapulnak és főként kiadás-alapú konszolidációt terveznek 2010 után. A GDP-arányos bevétel a várakozások szerint 2008–2010 között 1,5 százalékpontot esik 42,5 %-ra, ezen a szinten marad 2011-ben, majd 0,5 százalékponttal javul 2012-ben. A GDP-arányos kiadás 2008 és 2010 között 2,5 százalékponttal növekedik, ezt követően pedig 1 százalékponttal visszaesik.

2010-ben a bevételek és a kiadások alakulását főként a válságra válaszul hozott ösztönző intézkedések irányítják. A 2010 utáni konszolidációs folyamatot alátámasztó intézkedéseket nem ismertetik. Egyes ösztönző intézkedések lejárta és az adósságvisszafizetési alap támogathatják a konszolidációs erőfeszítéseket. Az elsősorban a bankmentő intézkedéseket tükröző emelkedő hiány, az alacsonyabb nominális GDP-növekedés és az adósságállomány-alkalmazkodás 2008-ban hozzájárulnak ahhoz, hogy a GDP-arányos adósság a programidőszak alatt 7 százalékponttal, a GDP 72,5 %-ára növekedjen.

| (7) | A költségvetési eredmények lefelé mutató kockázattal szembesülnek, főként 2010-től kezdődően. Először, az alapul szolgáló makrogazdasági feltételezések a pénzügyi válság időtartamát, mértékét és hatását illetően bizonytalanok. Valamelyest optimistának tűnnek, különösen 2010-re vonatkozóan és azt követően, amikor az előrejelzések szerint a gyors helyreállás révén a GDP-növekedés visszatér potenciáljához. Másodszor, az előrejelzést kockáztatja az, hogy esetleg nem minden kormányzati szinten van elegendő mértékű elkötelezettség a költségvetési fegyelem gyakorlásához. Harmadszor, jelentős kockázat származik abból, hogy nincs elegendő információ a 2010 utánra tervezett konszolidációt támogató intézkedésekről, különösen mivel a költségvetési ösztönző intézkedések nagy része állandó jellegű. A hiánycélokat érintő negatív kockázatokra tekintettel az adóssághányad alakulása a tervezettnél rosszabbnak is bizonyulhat. Az államháztartási egyenleget érintő további kockázatok a pénzügyi válság közvetlen hatásaihoz kapcsolódnak, különösen az esetleges további tőkeinjekciókhoz és bankátvételekhez (amely az adósságra gyakorol hatást, bár a hiányra gyakorolt hatás sem kizárható), vagy banki kezességvállalásokhoz (amely csak akkor befolyásolja a hiányt és az adósságot, ha és amikor lehívják). |
| --- | --- |

(7)

A költségvetési eredmények lefelé mutató kockázattal szembesülnek, főként 2010-től kezdődően. Először, az alapul szolgáló makrogazdasági feltételezések a pénzügyi válság időtartamát, mértékét és hatását illetően bizonytalanok. Valamelyest optimistának tűnnek, különösen 2010-re vonatkozóan és azt követően, amikor az előrejelzések szerint a gyors helyreállás révén a GDP-növekedés visszatér potenciáljához. Másodszor, az előrejelzést kockáztatja az, hogy esetleg nem minden kormányzati szinten van elegendő mértékű elkötelezettség a költségvetési fegyelem gyakorlásához. Harmadszor, jelentős kockázat származik abból, hogy nincs elegendő információ a 2010 utánra tervezett konszolidációt támogató intézkedésekről, különösen mivel a költségvetési ösztönző intézkedések nagy része állandó jellegű. A hiánycélokat érintő negatív kockázatokra tekintettel az adóssághányad alakulása a tervezettnél rosszabbnak is bizonyulhat. Az államháztartási egyenleget érintő további kockázatok a pénzügyi válság közvetlen hatásaihoz kapcsolódnak, különösen az esetleges további tőkeinjekciókhoz és bankátvételekhez (amely az adósságra gyakorol hatást, bár a hiányra gyakorolt hatás sem kizárható), vagy banki kezességvállalásokhoz (amely csak akkor befolyásolja a hiányt és az adósságot, ha és amikor lehívják).

| (8) | Az elöregedés hosszú távú költségvetési hatása Németországban közel van az EU-átlaghoz, és a már elfogadott nyugdíjreformnak köszönhetően a nyugdíjkiadások valamelyest kisebb mértékben nőttek, mint sok más országban. Míg a kiegészítésben becsült 2008-as költségvetési egyenleg hozzájárulna az elöregedés hosszú távú költségvetési hatásának részleges ellensúlyozásához, ennek ellenkezője lenne az eredmény, ha a költségvetési előrejelzések megvalósulnak. Ezenfelül a GDP-arányos bruttó adósság jelenlegi szintje meghaladja a Szerződésben foglalt referenciaértéket. Magas elsődleges többletek fenntartása középtávon hozzájárulhat az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos közepes kockázatok csökkentéséhez. A Németország által bevezetett, a pénzügyi ágazatot stabilizáló programokból (pl. feltőkésítés, garanciák) származó fent említett kockázatoknak potenciálisan negatív hatása lehet az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára, elsősorban az államadósságra kifejtett hatásuk révén, bár az állami támogatás költségeinek egy része a jövőben esetleg megtérülhet. |
| --- | --- |

(8)

Az elöregedés hosszú távú költségvetési hatása Németországban közel van az EU-átlaghoz, és a már elfogadott nyugdíjreformnak köszönhetően a nyugdíjkiadások valamelyest kisebb mértékben nőttek, mint sok más országban. Míg a kiegészítésben becsült 2008-as költségvetési egyenleg hozzájárulna az elöregedés hosszú távú költségvetési hatásának részleges ellensúlyozásához, ennek ellenkezője lenne az eredmény, ha a költségvetési előrejelzések megvalósulnak. Ezenfelül a GDP-arányos bruttó adósság jelenlegi szintje meghaladja a Szerződésben foglalt referenciaértéket. Magas elsődleges többletek fenntartása középtávon hozzájárulhat az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos közepes kockázatok csökkentéséhez. A Németország által bevezetett, a pénzügyi ágazatot stabilizáló programokból (pl. feltőkésítés, garanciák) származó fent említett kockázatoknak potenciálisan negatív hatása lehet az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára, elsősorban az államadósságra kifejtett hatásuk révén, bár az állami támogatás költségeinek egy része a jövőben esetleg megtérülhet.

| (9) | Az államháztartás és a költségvetési szabályok általánosan megbízható minősége ellenére Németország intézményi költségvetési keretének további javítására van szükség. A Tanács örömmel fogadta az előrehaladást az új költségvetési szabály bevezetése felé, amely válságmentes időkben a GDP 0,35 %-ára korlátozza a szövetségi strukturális hiányt és strukturálisan kiegyensúlyozott tartományi költségvetéseket ír elő. A szabályt még ebben a parlamenti ciklusban rögzíteni akarják a német alkotmányban, és 2011-től lépne életbe, a szövetségi kormány számára 2015-ig, a tartományok számára 2019-ig biztosított átmeneti időszakkal. Ezenkívül a kormány a szövetségi költségvetési és elszámolási rendszer átalakítását tervezi azáltal, hogy nagyobb hangsúlyt helyez a bevételek és kiadások teljesítményalapú értékelésére. |
| --- | --- |

(9)

Az államháztartás és a költségvetési szabályok általánosan megbízható minősége ellenére Németország intézményi költségvetési keretének további javítására van szükség. A Tanács örömmel fogadta az előrehaladást az új költségvetési szabály bevezetése felé, amely válságmentes időkben a GDP 0,35 %-ára korlátozza a szövetségi strukturális hiányt és strukturálisan kiegyensúlyozott tartományi költségvetéseket ír elő. A szabályt még ebben a parlamenti ciklusban rögzíteni akarják a német alkotmányban, és 2011-től lépne életbe, a szövetségi kormány számára 2015-ig, a tartományok számára 2019-ig biztosított átmeneti időszakkal. Ezenkívül a kormány a szövetségi költségvetési és elszámolási rendszer átalakítását tervezi azáltal, hogy nagyobb hangsúlyt helyez a bevételek és kiadások teljesítményalapú értékelésére.

| (10) | A pénzügyi ágazat stabilizálása céljából a német hatóságok létrehoztak egy pénzügypiaci stabilizációs alapot, amely 2009 végéig működik, és tőkét (80 milliárd EUR, a GDP kb. 3 %-a), illetve hitelgaranciákat (400 milliárd EUR, a GDP kb. 16 %-a) biztosít. A német kormány szövetségi és regionális szinten tőke és garanciák nyújtásával már 2007-ben és 2008-ban részt vett nagyszabású bankmentő fellépésekben. 2008-ban ezen túlmenően a német kormány korlátlan garanciát kínált az összes lakossági bankbetétre. Tárgyalások folynak további kezdeményezésekről, amelyek célja, hogy mentesítsék a banki mérlegeket a problémás eszközöktől. Az ezekből a mentőintézkedésekből eredő függő kötelezettségek további kockázatot jelentenek a költségvetés számára. |
| --- | --- |

(10)

A pénzügyi ágazat stabilizálása céljából a német hatóságok létrehoztak egy pénzügypiaci stabilizációs alapot, amely 2009 végéig működik, és tőkét (80 milliárd EUR, a GDP kb. 3 %-a), illetve hitelgaranciákat (400 milliárd EUR, a GDP kb. 16 %-a) biztosít. A német kormány szövetségi és regionális szinten tőke és garanciák nyújtásával már 2007-ben és 2008-ban részt vett nagyszabású bankmentő fellépésekben. 2008-ban ezen túlmenően a német kormány korlátlan garanciát kínált az összes lakossági bankbetétre. Tárgyalások folynak további kezdeményezésekről, amelyek célja, hogy mentesítsék a banki mérlegeket a problémás eszközöktől. Az ezekből a mentőintézkedésekből eredő függő kötelezettségek további kockázatot jelentenek a költségvetés számára.

| (11) | Az Európai Tanács által decemberben jóváhagyott európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban Németország átfogó költségvetési ösztönzőről határozott 2009-re és 2010-re vonatkozóan (nagyjából a GDP 3,5 %-a két éven át), amely a gazdasági visszaesésre adott megfelelő válasznak tekinthető. Az intézkedések középpontjában a jövedelemtámogatás, a magán- és állami beruházások, az elbocsátások elkerülése és a képzés javítása, a korlátozott hitelfelvételi lehetőségekkel rendelkező vállalkozások és a gépjárműipar támogatása áll. Ezek nagyjából összhangban vannak az európai gazdaságélénkítési tervvel, célzottak és időszerűek, még ha az ösztönzés kissé az időszak végére összpontosít is. Néhány intézkedés átmeneti jellegű ugyan, de jelentős részük állandó lesz. Ezért a válságra válaszként hozott intézkedések teljes visszafordíthatósága nem biztosított. Amint azonban a válság enyhül, a tervezett adósságvisszafizetési program és az új költségvetési szabály segíteni fogja a szükséges költségvetési konszolidációs folyamatot. A felélénkülést olyan strukturális intézkedések támogatják, mint a magánszektornak nyújtott innovációs támogatás, fejlettebb foglalkoztatási szolgáltatások és jobb szélessávú hozzáférés a tervezett szélessávú stratégia keretében. Ezek az intézkedések a növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia keretében 2009. január 28-án a Bizottság által javasolt középtávú reformtervhez és az országspecifikus ajánlásokhoz kapcsolódnak. A közbeszerzési eljárások ideiglenes módosítása továbbá az infrastrukturális beruházások felgyorsítására irányul. |
| --- | --- |

(11)

Az Európai Tanács által decemberben jóváhagyott európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban Németország átfogó költségvetési ösztönzőről határozott 2009-re és 2010-re vonatkozóan (nagyjából a GDP 3,5 %-a két éven át), amely a gazdasági visszaesésre adott megfelelő válasznak tekinthető. Az intézkedések középpontjában a jövedelemtámogatás, a magán- és állami beruházások, az elbocsátások elkerülése és a képzés javítása, a korlátozott hitelfelvételi lehetőségekkel rendelkező vállalkozások és a gépjárműipar támogatása áll. Ezek nagyjából összhangban vannak az európai gazdaságélénkítési tervvel, célzottak és időszerűek, még ha az ösztönzés kissé az időszak végére összpontosít is. Néhány intézkedés átmeneti jellegű ugyan, de jelentős részük állandó lesz. Ezért a válságra válaszként hozott intézkedések teljes visszafordíthatósága nem biztosított. Amint azonban a válság enyhül, a tervezett adósságvisszafizetési program és az új költségvetési szabály segíteni fogja a szükséges költségvetési konszolidációs folyamatot. A felélénkülést olyan strukturális intézkedések támogatják, mint a magánszektornak nyújtott innovációs támogatás, fejlettebb foglalkoztatási szolgáltatások és jobb szélessávú hozzáférés a tervezett szélessávú stratégia keretében. Ezek az intézkedések a növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia keretében 2009. január 28-án a Bizottság által javasolt középtávú reformtervhez és az országspecifikus ajánlásokhoz kapcsolódnak. A közbeszerzési eljárások ideiglenes módosítása továbbá az infrastrukturális beruházások felgyorsítására irányul.

| (12) | A gazdasági visszaesésre reagálva az általános költségvetési irányvonal 2009-ben és 2010-ben expanzív. Ez utóbbi évben a hiány várhatóan meghaladja a referenciaértéket. A program 2011-re jelentős strukturális javulást céloz meg (1 százalékponttal), és egy további, de kisebb lépést tervez 2012-re. Bár a hiánycsökkentés üteme nagyjából összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktummal, a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben elegendő biztonsági tartalék nem érhető el a programidőszak alatt és a felvázolt konszolidációs pálya jelentős kockázatokkal szembesül. Végül, az adóssághányad – a 2009-ben és 2010-ben követett expanzív irányvonalat és a bankmentő intézkedésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciókat tükrözve – növekszik a programidőszak során. |
| --- | --- |

(12)

A gazdasági visszaesésre reagálva az általános költségvetési irányvonal 2009-ben és 2010-ben expanzív. Ez utóbbi évben a hiány várhatóan meghaladja a referenciaértéket. A program 2011-re jelentős strukturális javulást céloz meg (1 százalékponttal), és egy további, de kisebb lépést tervez 2012-re. Bár a hiánycsökkentés üteme nagyjából összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktummal, a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben elegendő biztonsági tartalék nem érhető el a programidőszak alatt és a felvázolt konszolidációs pálya jelentős kockázatokkal szembesül. Végül, az adóssághányad – a 2009-ben és 2010-ben követett expanzív irányvonalat és a bankmentő intézkedésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciókat tükrözve – növekszik a programidőszak során.

| (13) | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében részben hiányos (3). |
| --- | --- |

(13)

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében részben hiányos (3).

Általános következtetésként elmondható, hogy a korábbi konszolidációnak és 2008-ban az egyensúlyközeli helyzet elérésének köszönhetően Németország jelentős mértékű költségvetési ösztönzőt tudott bevezetni. Ez örvendetes tény, mivel arányban áll a gazdasági visszaesés mértékével. A globális gazdasági környezet erőteljes romlása és a pénzügyi ágazat feszültségei miatt a költségvetési stratégia lefelé mutató kockázatokkal szembesül. A válságra válaszként hozott rövid távú intézkedések teljes visszafordíthatósága azonban jelenleg nem biztosított. Ezért a jelenleg tervezett, megerősített középtávú költségvetési keret végrehajtása és a kormányzat összes szintjének ehhez kapcsolódó erős elkötelezettsége alapvető fontosságú ahhoz, hogy a válság enyhülése után folytatódhasson a költségvetési konszolidáció. A növekvő államadósság, a nyugdíjkiigazítási képlet eseti változtatásai és az egészségügyi reform hatását illető bizonytalanság miatt kritikus a hosszú távú fenntarthatóság javítását célzó eredmények megtartása.

A fenti értékelés alapján Németországot felkérik arra, hogy:

| i. | hajtsa végre az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban és a Stabilitási és Növekedési Paktum keretén belül a 2009-re és 2010-re tervezett költségvetési politikát, beleértve az ösztönző intézkedéseket is, és a középtávú költségvetési célkitűzések eléréséhez szükséges jelentős költségvetési konszolidáció támogatása érdekében fordítsa vissza a költségvetési ösztönzőket, legkésőbb 2011-től kezdődően; |
| --- | --- |

i.

hajtsa végre az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban és a Stabilitási és Növekedési Paktum keretén belül a 2009-re és 2010-re tervezett költségvetési politikát, beleértve az ösztönző intézkedéseket is, és a középtávú költségvetési célkitűzések eléréséhez szükséges jelentős költségvetési konszolidáció támogatása érdekében fordítsa vissza a költségvetési ösztönzőket, legkésőbb 2011-től kezdődően;

| ii. | e célból a jelenlegi terveknek megfelelően az új költségvetési szabály végrehajtásával erősítse meg a költségvetési keretet a 2010 után szükséges konszolidációs pálya alátámasztása céljából; |
| --- | --- |

ii.

e célból a jelenlegi terveknek megfelelően az új költségvetési szabály végrehajtásával erősítse meg a költségvetési keretet a 2010 után szükséges konszolidációs pálya alátámasztása céljából;

| iii. | fordítson megújult figyelmet az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának megerősítését szolgáló intézkedésekre és biztosítsa, hogy a nyugdíjkiigazítási képlettől való 2008-as eltérést a terveknek megfelelően visszaállítsák. |
| --- | --- |

iii.

fordítson megújult figyelmet az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának megerősítését szolgáló intézkedésekre és biztosítsa, hogy a nyugdíjkiigazítási képlettől való 2008-as eltérést a terveknek megfelelően visszaállítsák.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  ( %-os változás) | SP 2008. december | 2,5 | 1,3 | – 2,25 | 1,25 | 1,25 | 1,25 |
| BIZ 2009. január | 2,5 | 1,3 | – 2,3 | 0,7 | n. a. | n. a. |
| SP 2007. november | 2,4 | 2,0 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | n. a. |
| HICP infláció
  ( %) | SP 2008. december | n. a. | n. a. | n. a. | n. a. | n. a. | n. a. |
| BIZ 2009. január | 2,3 | 2,8 | 0,8 | 1,4 | n. a. | n. a. |
| SP 2007. november | n.a. | n. a. | n. a. | n. a. | n. a. | n. a. |
| Kibocsátási rés (4)

  (a potenciális GDP  %-ában) | SP 2008. december | 2,0 | 2,2 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,7 | – 1,0 |
| BIZ 2009. január (5) | 2,2 | 2,3 | – 1,0 | – 1,2 | n. a. | n. a. |
| SP 2007. november | 0,7 | 1,1 | 0,8 | 0,5 | – 0,1 | n. a. |
| A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel
  (a GDP  %-ában) | SP 2008. december | 7,6 | 7,1 | 7,0 | 7 | 7 | 7 |
| BIZ 2009. január | 7,6 | 7,1 | 5,2 | 5,4 | n. a. | n. a. |
| SP 2007. november | 6,1 | 6,1 | 6,3 | 6,3 | 6,3 | n. a. |
| Államháztartási bevétel
  (a GDP  %-ában) | SP 2008. december | 44,0 | 44 | 43,5 | 42,5 | 42,5 | 43 |
| BIZ 2009. január | 43,9 | 43,7 | 43,5 | 42,3 | n. a. | n. a. |
| SP 2007. november | 44 | 43 | 43 | 42,5 | 42 | n. a. |
| Államháztartási kiadás
  (a GDP  %-ában) | SP 2008. december | 44,2 | 44 | 46,5 | 46,5 | 45,5 | 45,5 |
| BIZ 2009. január | 44,1 | 43,8 | 46,4 | 46,4 | n. a. | n. a. |
| SP 2007. november | 44 | 43,5 | 43 | 42 | 41,5 | n. a. |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP  %-ában) | SP 2008. december | – 0,2 | – 0 | – 3 | – 4 | – 3 | – 2,5 |
| BIZ 2009. január | – 0,2 | – 0,1 | – 2,9 | – 4,2 | n. a. | n. a. |
| SP 2007. november | 0 | – 0,5 | 0 | 0,5 | 0,5 | n. a. |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP  %-ában) | SP 2008. december | 2,6 | 2,5 | 0 | – 1 | 0 | ,5 |
| BIZ 2009. január | 2,6 | 2,6 | – 0,1 | – 1,3 | n. a. | n. a. |
| SP 2007. november | 3 | 2,5 | 2,5 | 3 | 3,5 | n. a. |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg (4)

  (a GDP  %-ában) | SP 2008. december | – 1,2 | – 1,2 | – 2,4 | – 3,5 | – 2,4 | – 2,1 |
| BIZ 2009. január | – 1,3 | – 1,3 | – 2,4 | – 3,6 | n. a. | n. a. |
| SP 2007. november | – 0,3 | – 0,8 | – 0,4 | 0,0 | 0,7 | n. a. |
| Strukturális egyenleg (6)

  (a GDP  %-ában) | SP 2008. december | – 0,9 | – 0.8 | – 2,5 | – 3,4 | – 2,4 | – 2,1 |
| BIZ 2009. január | – 1,0 | – 0,9 | – 2,4 | – 3,4 | n. a. | n. a. |
| SP 2007. november | – 0,3 | – 0,7 | – 0,3 | 0 | 0,7 | n. a. |
| Bruttó államadósság
  (a GDP  %-ában) | SP 2008. december | 65,1 | 65,5 | 68,5 | 70,5 | 71,5 | 72,5 |
| BIZ 2009. január | 65,1 | 65,6 | 69,6 | 72,3 | n. a. | n. a. |
| SP 2007. november | 65 | 63 | – 61,5 | – 59,5 | – 57,5 | n. a. |
| Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Reál-GDP

( %-os változás)

SP 2008. december

2,5

1,3

– 2,25

1,25

1,25

1,25

BIZ 2009. január

2,5

1,3

– 2,3

0,7

n. a.

n. a.

SP 2007. november

2,4

2,0

1,5

1,5

1,5

n. a.

HICP infláció

( %)

SP 2008. december

n. a.

n. a.

n. a.

n. a.

n. a.

n. a.

BIZ 2009. január

2,3

2,8

0,8

1,4

n. a.

n. a.

SP 2007. november

n.a.

n. a.

n. a.

n. a.

n. a.

n. a.

Kibocsátási rés (4)

(a potenciális GDP  %-ában)

SP 2008. december

2,0

2,2

– 0,9

– 0,7

– 0,7

– 1,0

BIZ 2009. január (5)

2,2

2,3

– 1,0

– 1,2

n. a.

n. a.

SP 2007. november

0,7

1,1

0,8

0,5

– 0,1

n. a.

A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel

(a GDP  %-ában)

SP 2008. december

7,6

7,1

7,0

7

7

7

BIZ 2009. január

7,6

7,1

5,2

5,4

n. a.

n. a.

SP 2007. november

6,1

6,1

6,3

6,3

6,3

n. a.

Államháztartási bevétel

(a GDP  %-ában)

SP 2008. december

44,0

44

43,5

42,5

42,5

43

BIZ 2009. január

43,9

43,7

43,5

42,3

n. a.

n. a.

SP 2007. november

44

43

43

42,5

42

n. a.

Államháztartási kiadás

(a GDP  %-ában)

SP 2008. december

44,2

44

46,5

46,5

45,5

45,5

BIZ 2009. január

44,1

43,8

46,4

46,4

n. a.

n. a.

SP 2007. november

44

43,5

43

42

41,5

n. a.

Államháztartási egyenleg

(a GDP  %-ában)

SP 2008. december

– 0,2

– 0

– 3

– 4

– 3

– 2,5

BIZ 2009. január

– 0,2

– 0,1

– 2,9

– 4,2

n. a.

n. a.

SP 2007. november

0

– 0,5

0

0,5

0,5

n. a.

Elsődleges egyenleg

(a GDP  %-ában)

SP 2008. december

2,6

2,5

0

– 1

0

,5

BIZ 2009. január

2,6

2,6

– 0,1

– 1,3

n. a.

n. a.

SP 2007. november

3

2,5

2,5

3

3,5

n. a.

Ciklikusan kiigazított egyenleg (4)

(a GDP  %-ában)

SP 2008. december

– 1,2

– 1,2

– 2,4

– 3,5

– 2,4

– 2,1

BIZ 2009. január

– 1,3

– 1,3

– 2,4

– 3,6

n. a.

n. a.

SP 2007. november

– 0,3

– 0,8

– 0,4

0,0

0,7

n. a.

Strukturális egyenleg (6)

(a GDP  %-ában)

SP 2008. december

– 0,9

– 0.8

– 2,5

– 3,4

– 2,4

– 2,1

BIZ 2009. január

– 1,0

– 0,9

– 2,4

– 3,4

n. a.

n. a.

SP 2007. november

– 0,3

– 0,7

– 0,3

0

0,7

n. a.

Bruttó államadósság

(a GDP  %-ában)

SP 2008. december

65,1

65,5

68,5

70,5

71,5

72,5

BIZ 2009. január

65,1

65,6

69,6

72,3

n. a.

n. a.

SP 2007. november

65

63

– 61,5

– 59,5

– 57,5

n. a.

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Az értékelés figyelembe veszi a Bizottság szolgálatainak 2009. januári előrejelzését, és az azóta rendelkezésre bocsátott egyéb információkat is.

(3)  A HICP-inflációra, az adóbevételek és a köztes fogyasztásra fordított államháztartási kiadások lebontására, a természetbeni szociális juttatásokra és a foglalkoztatottak kompenzációjára vonatkozó adatok nem szerepelnek a programban, és nem fejtik ki a makrogazdasági forgatókönyv alapjául szolgáló összes feltételezést.

(4)  Kibocsátási rések és ciklikusan kiigazított egyenlegek a programokból, ahogy a Bizottság szolgálatai a programban szereplő információk alapján újraszámították.

(5)  A 2007–2010 közötti időszakra vonatkozóan 1,1 %-os, 1,2 %-os, 0,9 %-os és 1,0 %-os becsült potenciális növekedés alapján.

(6)  Ciklikusan kiigazított egyenleg, egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül. Egyszeri és más átmeneti intézkedések a legfrissebb program szerint 2007-ben a GDP 0,3 %-a, 2008-ban a GDP 0,5 %-a, mind hiánynövelő; a Bizottság szolgálatainak januári időközi előrejelzése szerint pedig 2007-ben a GDP 0,3 %-a, 2008-ban a GDP 0,3 %-a, 2010-ben a GDP 0,1 %-a, mind hiánynövelő.

Forrás:

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

| 20.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 66/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 66/6

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2009. március 10.)

Magyarországnak a 2008–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

(2009/C 66/02)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | 2009. március 10-én a Tanács megvizsgálta Magyarországnak a 2008–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját. |
| --- | --- |

(1)

2009. március 10-én a Tanács megvizsgálta Magyarországnak a 2008–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját.

| (2) | A GDP a 2008 első felében tapasztalt mérsékelt növekedés után a harmadik negyedévben csökkenni kezdett, majd a negyedik negyedévben még erőteljesebben visszaesett. Bár az ikerdeficit tekintetében Magyarországnak sikerült az elmúlt években javulást elérnie, az ország a jelentős államháztartási és külső adósságszint miatt sebezhető maradt. Ennek következtében a pénzügyi válság különösen erősen sújtotta Magyarországot, és hatására jelentősen romlott a forint árfolyama, valamint komoly működési zavarok jelentkeztek a pénzügyi piacok sok területén. Ezért a gazdaságpolitika számára a befektetők bizalmának helyreállítása és a pénzügyi piacok működésének javítása jelenti a legsürgetőbb kihívást. E célból a központi bank új eszközöket vezetett be, és a kormány új gazdasági programot fogadott el, amely további költségvetési kiigazításokat, szigorúbb hiánycélokat, valamint egy banki mentőcsomagot és megerősített pénzügyi ágazati szabályozást tartalmaz. E lépések támogatása céljából az EU, az IMF és a Világbank jelentős nemzetközi pénzügyi támogatást (2) (20 milliárd EUR) nyújt Magyarországnak, amelynek feltétele, hogy az ország eredményeket érjen el a költségvetési konszolidáció, a költségvetési irányítás reformja, a pénzügyi ágazat szabályozása és felügyelete, valamint a strukturális reformok (3) terén. A hitelhez kapcsolódó gazdasági program a 2009-es költségvetésbe és a konvergenciaprogram aktualizált változatába is bekerült. A Magyar Nemzeti Bank az alapkamat emelése révén (a 2008. januári 8,5 %-ról 2008 októberéig 11,50 %-ra) szigorította a monetáris politikát, majd 2008 utolsó két hónapjában csökkentette a kamatokat (három lépésben a decemberi 10 %-ig). A forint nominális effektív árfolyama 2008-ban 2,6 %-kal romlott. |
| --- | --- |

(2)

A GDP a 2008 első felében tapasztalt mérsékelt növekedés után a harmadik negyedévben csökkenni kezdett, majd a negyedik negyedévben még erőteljesebben visszaesett. Bár az ikerdeficit tekintetében Magyarországnak sikerült az elmúlt években javulást elérnie, az ország a jelentős államháztartási és külső adósságszint miatt sebezhető maradt. Ennek következtében a pénzügyi válság különösen erősen sújtotta Magyarországot, és hatására jelentősen romlott a forint árfolyama, valamint komoly működési zavarok jelentkeztek a pénzügyi piacok sok területén. Ezért a gazdaságpolitika számára a befektetők bizalmának helyreállítása és a pénzügyi piacok működésének javítása jelenti a legsürgetőbb kihívást. E célból a központi bank új eszközöket vezetett be, és a kormány új gazdasági programot fogadott el, amely további költségvetési kiigazításokat, szigorúbb hiánycélokat, valamint egy banki mentőcsomagot és megerősített pénzügyi ágazati szabályozást tartalmaz. E lépések támogatása céljából az EU, az IMF és a Világbank jelentős nemzetközi pénzügyi támogatást (2) (20 milliárd EUR) nyújt Magyarországnak, amelynek feltétele, hogy az ország eredményeket érjen el a költségvetési konszolidáció, a költségvetési irányítás reformja, a pénzügyi ágazat szabályozása és felügyelete, valamint a strukturális reformok (3) terén. A hitelhez kapcsolódó gazdasági program a 2009-es költségvetésbe és a konvergenciaprogram aktualizált változatába is bekerült. A Magyar Nemzeti Bank az alapkamat emelése révén (a 2008. januári 8,5 %-ról 2008 októberéig 11,50 %-ra) szigorította a monetáris politikát, majd 2008 utolsó két hónapjában csökkentette a kamatokat (három lépésben a decemberi 10 %-ig). A forint nominális effektív árfolyama 2008-ban 2,6 %-kal romlott.

| (3) | A program két különböző forgatókönyvet tartalmaz a makrogazdaság és a költségvetés alakulása tekintetében: egy „alapforgatókönyvet” és egy „alternatív” forgatókönyvet. A költségvetési előrejelzések értékelése szempontjából az alapforgatókönyv tekinthető referenciának, mert csak ez tartalmaz részletes számításokat a makrogazdasági és költségvetési összesített adatok bontására vonatkozóan. Az alapforgatókönyv azzal számol, hogy az elmúlt két évi visszafogott, mintegy 1 %-os növekedés után a reál GDP növekedése 2009-ben 0,9 %-kal csökken, majd 2010-ben és 2011-ben újra erősödik, 1,6 %-ra és 2,5 %-ra. A jelenleg rendelkezésre álló információk (4) fényében úgy tűnik, hogy az alapforgatókönyv az egész programidőszakban kifejezetten optimista növekedési feltételezéseken alapul, részben azért, mert a növekedési kilátások romlása a kereskedelmi partnerországokban valószínűleg erőteljesebb lesz, mint ahogy azt a program feltételezi. Rosszabb külkereskedelmi teljesítményt és a befektetések némileg erősebb visszaesését feltételezve a Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint a GDP 2009-ben 1,6 %-kal csökken, amit 2010-ben 1 %-os növekedés követ. Tekintettel azonban a legújabb adatokra, többek között az ipari termelés erőteljes decemberi visszaesésére, valamint arra, hogy 2008 végén a vállalkozások és a háztartások hitelfelvételi lehetőségei jelentősen szűkültek, az eredmény valószínűleg sokkal rosszabb lesz (2009-ben körülbelül –3,25 %). A program 2009-re vonatkozó 4,5 %-os inflációs előrejelzése is túlbecsültnek tűnik. Emellett az erős exportteljesítmény és ehhez kapcsolódóan a magángazdaság nettó finanszírozási kapacitásának javulása a programidőszakban szintén optimista feltételezés. |
| --- | --- |

(3)

A program két különböző forgatókönyvet tartalmaz a makrogazdaság és a költségvetés alakulása tekintetében: egy „alapforgatókönyvet” és egy „alternatív” forgatókönyvet. A költségvetési előrejelzések értékelése szempontjából az alapforgatókönyv tekinthető referenciának, mert csak ez tartalmaz részletes számításokat a makrogazdasági és költségvetési összesített adatok bontására vonatkozóan. Az alapforgatókönyv azzal számol, hogy az elmúlt két évi visszafogott, mintegy 1 %-os növekedés után a reál GDP növekedése 2009-ben 0,9 %-kal csökken, majd 2010-ben és 2011-ben újra erősödik, 1,6 %-ra és 2,5 %-ra. A jelenleg rendelkezésre álló információk (4) fényében úgy tűnik, hogy az alapforgatókönyv az egész programidőszakban kifejezetten optimista növekedési feltételezéseken alapul, részben azért, mert a növekedési kilátások romlása a kereskedelmi partnerországokban valószínűleg erőteljesebb lesz, mint ahogy azt a program feltételezi. Rosszabb külkereskedelmi teljesítményt és a befektetések némileg erősebb visszaesését feltételezve a Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint a GDP 2009-ben 1,6 %-kal csökken, amit 2010-ben 1 %-os növekedés követ. Tekintettel azonban a legújabb adatokra, többek között az ipari termelés erőteljes decemberi visszaesésére, valamint arra, hogy 2008 végén a vállalkozások és a háztartások hitelfelvételi lehetőségei jelentősen szűkültek, az eredmény valószínűleg sokkal rosszabb lesz (2009-ben körülbelül –3,25 %). A program 2009-re vonatkozó 4,5 %-os inflációs előrejelzése is túlbecsültnek tűnik. Emellett az erős exportteljesítmény és ehhez kapcsolódóan a magángazdaság nettó finanszírozási kapacitásának javulása a programidőszakban szintén optimista feltételezés.

| (4) | A Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2008-ban a konvergenciaprogram előző változatában foglalt, a GDP 4 %-ának megfelelő céllal szemben várhatóan a GDP 3,3 %-a. Az a tény, hogy visszafogott növekedés mellett 2008-ban sikerült a hiánycélt túlteljesíteni, főként azzal magyarázható, hogy 2007 óta (amikor a hiány elérte a GDP 5 %-át) mind a bevételi, mind a kiadási oldalon kedvező volt a kiindulási helyzet. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2008-ban a konvergenciaprogram előző változatában foglalt, a GDP 4 %-ának megfelelő céllal szemben várhatóan a GDP 3,3 %-a. Az a tény, hogy visszafogott növekedés mellett 2008-ban sikerült a hiánycélt túlteljesíteni, főként azzal magyarázható, hogy 2007 óta (amikor a hiány elérte a GDP 5 %-át) mind a bevételi, mind a kiadási oldalon kedvező volt a kiindulási helyzet.

| (5) | Az aktualizált program a költségvetési hiánycélt – amely az előző aktualizált változatban a GDP 3,2 %-a, a Bizottság szolgálatainak időközi előrejelzésében pedig a GDP 2,8 %-a – 2009-ben a GDP 2,6 %-ában állapítja meg. A kormány a hiányra vonatkozó célkitűzés szigorításával válaszolt a pénzügyi válságra, valamint a jelentős mértékben romló makrogazdasági környezetre. Tekintettel a pénzügyi válságra, valamint a hiány és az államadósság magas szintjére, a kormány nem fogadott el költségvetési ösztönző intézkedéseket. A legújabb fejlemény azonban, hogy a vártnál súlyosabb – a GDP körülbelül 1 %-át kitevő bevételkiesést eredményező – gazdasági visszaesésre tekintettel a kormány február 15-én kiegészítő korrekciós intézkedéscsomagot fogadott el, amely a GDP 0,7 %-át jelenti, és új gazdaságpolitikai programjának első felülvizsgálatával összefüggésben a 2009-es hiánycélt a GDP 2,7–2,9 %-ára módosította. A strukturális egyenleg (azaz a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) az aktualizált programban szereplő és a Bizottság szolgálatai által újraszámított adatok szerint GDP-arányosan várhatóan 1,75 százalékponttal javul, rendkívül korlátozó költségvetés-politikai irányvonalra utalva. |
| --- | --- |

(5)

Az aktualizált program a költségvetési hiánycélt – amely az előző aktualizált változatban a GDP 3,2 %-a, a Bizottság szolgálatainak időközi előrejelzésében pedig a GDP 2,8 %-a – 2009-ben a GDP 2,6 %-ában állapítja meg. A kormány a hiányra vonatkozó célkitűzés szigorításával válaszolt a pénzügyi válságra, valamint a jelentős mértékben romló makrogazdasági környezetre. Tekintettel a pénzügyi válságra, valamint a hiány és az államadósság magas szintjére, a kormány nem fogadott el költségvetési ösztönző intézkedéseket. A legújabb fejlemény azonban, hogy a vártnál súlyosabb – a GDP körülbelül 1 %-át kitevő bevételkiesést eredményező – gazdasági visszaesésre tekintettel a kormány február 15-én kiegészítő korrekciós intézkedéscsomagot fogadott el, amely a GDP 0,7 %-át jelenti, és új gazdaságpolitikai programjának első felülvizsgálatával összefüggésben a 2009-es hiánycélt a GDP 2,7–2,9 %-ára módosította. A strukturális egyenleg (azaz a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) az aktualizált programban szereplő és a Bizottság szolgálatai által újraszámított adatok szerint GDP-arányosan várhatóan 1,75 százalékponttal javul, rendkívül korlátozó költségvetés-politikai irányvonalra utalva.

| (6) | Az aktualizált program középtávú költségvetési stratégiájának fő célkitűzése, hogy a 2008-ban a GDP 3,4 %-át kitevő nominális hiány 2009-ben a GDP 2,6 %-ára csökkenjen, amit 2010-ben csekély mértékű csökkenés követhet a GDP 2,5 %-ára, 2011-ben pedig a GDP 2,2 %-ára. Mivel a kamatkiadások 2009-ben várhatóan a GDP fél százalékával emelkednek, az elsődleges egyenleg ebben az évben jelentősebb mértékben (több mint 1 százalékponttal), majd 2011-ig a GDP 0,3 %-ával javul, és a GDP 2,2 %-át jelentő többletet ér el. A költségvetési egyenleg tekintetében az ország középtávú költségvetési célkitűzése (a GDP 0,5 %-át kitevő hiány strukturális értelemben, azaz a ciklikus hatásoktól megtisztítva, egyszeri és átmeneti intézkedések nélkül) a programidőszak során várhatóan nem teljesül. A GDP 1,2 százalékának megfelelő általános költségvetési konszolidáció a tervek szerint egyenletesen oszlik meg majd a bevételi és a kiadási oldal között. A 2009 utáni időszakra vonatkozóan a program nem részletezi, hogy milyen intézkedések jelentik a tervezett hiánycsökkentés alapját. Az aktualizált változat becslése szerint a GDP-arányos adósságráta 2008-ban jelentősen növekedett, valamivel 71 % fölé, alapvetően az EU és az IMF által nyújtott pénzügyi támogatás első részletének – főként tartalékképzés céljából való – lehívása miatt. Az előrejelzések szerint az adósság aránya 2009-ben tovább növekszik 72,5 %-ra, de a későbbi években várhatóan növekvő ütemben csökkenni kezd (69 %-ra), amelyhez a növekedés fokozatos fellendülése is hozzájárul. |
| --- | --- |

(6)

Az aktualizált program középtávú költségvetési stratégiájának fő célkitűzése, hogy a 2008-ban a GDP 3,4 %-át kitevő nominális hiány 2009-ben a GDP 2,6 %-ára csökkenjen, amit 2010-ben csekély mértékű csökkenés követhet a GDP 2,5 %-ára, 2011-ben pedig a GDP 2,2 %-ára. Mivel a kamatkiadások 2009-ben várhatóan a GDP fél százalékával emelkednek, az elsődleges egyenleg ebben az évben jelentősebb mértékben (több mint 1 százalékponttal), majd 2011-ig a GDP 0,3 %-ával javul, és a GDP 2,2 %-át jelentő többletet ér el. A költségvetési egyenleg tekintetében az ország középtávú költségvetési célkitűzése (a GDP 0,5 %-át kitevő hiány strukturális értelemben, azaz a ciklikus hatásoktól megtisztítva, egyszeri és átmeneti intézkedések nélkül) a programidőszak során várhatóan nem teljesül. A GDP 1,2 százalékának megfelelő általános költségvetési konszolidáció a tervek szerint egyenletesen oszlik meg majd a bevételi és a kiadási oldal között. A 2009 utáni időszakra vonatkozóan a program nem részletezi, hogy milyen intézkedések jelentik a tervezett hiánycsökkentés alapját. Az aktualizált változat becslése szerint a GDP-arányos adósságráta 2008-ban jelentősen növekedett, valamivel 71 % fölé, alapvetően az EU és az IMF által nyújtott pénzügyi támogatás első részletének – főként tartalékképzés céljából való – lehívása miatt. Az előrejelzések szerint az adósság aránya 2009-ben tovább növekszik 72,5 %-ra, de a későbbi években várhatóan növekvő ütemben csökkenni kezd (69 %-ra), amelyhez a növekedés fokozatos fellendülése is hozzájárul.

| (7) | A költségvetési eredmények lefelé mutató kockázatoknak vannak kitéve, különösen a program későbbi éveiben. A hiánycsökkentési pálya makrogazdasági kilátásokból eredő kockázata az egész programidőszakban jelentős. A mélyülő és elhúzódó recesszió jelentős általános bevételkiesést és mérsékelt kiadásnövekedést eredményez. A kiadási oldalon azonban a közelmúltban számos pozitív elem volt megfigyelhető. 2006 óta jelentős mértékben javult a költségvetési ellenőrzés, és úgy tűnik, hogy a megtett reformlépések néhány fontos területen strukturális változásokkal visszafogták a korábban jellemző költségvetési csúszásokat (például az ártámogatások terén).
  Emellett a kormány a gazdasági kilátások legújabb jelentős romlására válaszolva 2009-re további, a GDP 0,7 %-át jelentő kiadáscsökkentést fogadott el. A tervezett kiadások túllépésének kockázata azonban – különösen 2009 után – nem zárható ki. Fennáll annak a lehetősége, hogy a kiadások tervezett mérséklését nem támasztják alá követő intézkedések a közigazgatás, az egészségügy és az oktatás reformja során, és úgy tűnik, hogy a későbbiekben szükséges költségvetési intézkedések meghatározása és végrehajtása nem teljes körű. Másfelől, a nyugdíj, szociális ellátási és lakossági támogatási rendszerek terén tervezett reformlépések végrehajtása középtávon feltehetően hozzájárul majd a kiadások mérsékléséhez. Bár a költségvetési irányítás keretét jelentősen megerősítették, a korábbi tapasztalatok fényében nem zárható ki teljesen annak kockázata, hogy a költségvetés lazul a tervekhez képest, figyelembe véve azt a tényt is, hogy az új költségvetési keretet még nem tesztelték. A költségvetési célokkal kapcsolatos kockázatok az adóssághányadra is vonatkoznak; ezért annak 2009-től tervezett alakulása szintén kedvezőtlenebb lehet a programban előre jelzettnél. |
| --- | --- |

(7)

A költségvetési eredmények lefelé mutató kockázatoknak vannak kitéve, különösen a program későbbi éveiben. A hiánycsökkentési pálya makrogazdasági kilátásokból eredő kockázata az egész programidőszakban jelentős. A mélyülő és elhúzódó recesszió jelentős általános bevételkiesést és mérsékelt kiadásnövekedést eredményez. A kiadási oldalon azonban a közelmúltban számos pozitív elem volt megfigyelhető. 2006 óta jelentős mértékben javult a költségvetési ellenőrzés, és úgy tűnik, hogy a megtett reformlépések néhány fontos területen strukturális változásokkal visszafogták a korábban jellemző költségvetési csúszásokat (például az ártámogatások terén).

Emellett a kormány a gazdasági kilátások legújabb jelentős romlására válaszolva 2009-re további, a GDP 0,7 %-át jelentő kiadáscsökkentést fogadott el. A tervezett kiadások túllépésének kockázata azonban – különösen 2009 után – nem zárható ki. Fennáll annak a lehetősége, hogy a kiadások tervezett mérséklését nem támasztják alá követő intézkedések a közigazgatás, az egészségügy és az oktatás reformja során, és úgy tűnik, hogy a későbbiekben szükséges költségvetési intézkedések meghatározása és végrehajtása nem teljes körű. Másfelől, a nyugdíj, szociális ellátási és lakossági támogatási rendszerek terén tervezett reformlépések végrehajtása középtávon feltehetően hozzájárul majd a kiadások mérsékléséhez. Bár a költségvetési irányítás keretét jelentősen megerősítették, a korábbi tapasztalatok fényében nem zárható ki teljesen annak kockázata, hogy a költségvetés lazul a tervekhez képest, figyelembe véve azt a tényt is, hogy az új költségvetési keretet még nem tesztelték. A költségvetési célokkal kapcsolatos kockázatok az adóssághányadra is vonatkoznak; ezért annak 2009-től tervezett alakulása szintén kedvezőtlenebb lehet a programban előre jelzettnél.

| (8) | Nemrég sor került a nyugdíjreform számos lépésének végrehajtására, amelyek várhatóan némileg mérséklik a jövőbeli nyugdíjkiadások növekedését, de e célból több intézkedésre van szükség. A programban becsült 2008-as költségvetési helyzet javult az előző programban felvázolt kiindulási helyzethez képest, azonban a népesség elöregedése továbbra is jelentős hatást gyakorol a költségvetésre. A bruttó adósság jelenlegi szintje még mindig meghaladja a Szerződésben foglalt referenciaértéket. A programban tervezettnek megfelelően középtávon magasabb elsődleges többlet fenntartása, valamint a kormány által a nyugdíjreformmal kapcsolatban nemrég bejelentett további lépések hozzájárulhatnak az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos közepes kockázatok csökkentéséhez. |
| --- | --- |

(8)

Nemrég sor került a nyugdíjreform számos lépésének végrehajtására, amelyek várhatóan némileg mérséklik a jövőbeli nyugdíjkiadások növekedését, de e célból több intézkedésre van szükség. A programban becsült 2008-as költségvetési helyzet javult az előző programban felvázolt kiindulási helyzethez képest, azonban a népesség elöregedése továbbra is jelentős hatást gyakorol a költségvetésre. A bruttó adósság jelenlegi szintje még mindig meghaladja a Szerződésben foglalt referenciaértéket. A programban tervezettnek megfelelően középtávon magasabb elsődleges többlet fenntartása, valamint a kormány által a nyugdíjreformmal kapcsolatban nemrég bejelentett további lépések hozzájárulhatnak az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos közepes kockázatok csökkentéséhez.

| (9) | 2006-ig, amikor a hiány elérte a GDP 9,3 %-át jelentő csúcsot, a magyar költségvetési szabályozást rendkívüli mértékben befolyásolták a költségvetési csúszások és a választási ciklusok. 2006-tól fokozatosan javult az átláthatóság és a költségvetés tervezése, 2008 novemberében pedig elfogadták a költségvetési irányítás reformjára vonatkozó törvényt, többek között többéves számszerűsített szabályokkal és a Költségvetési Tanács létrehozásával. Az új testület független makrogazdasági és költségvetési előrejelzéseket, valamint költségvetési hatásvizsgálatokat dolgoz ki, és értékeli a költségvetés helyzetét és a költségvetési javaslatokat. Az új szabályrendszernek, ha kellő határozottsággal hajtják végre, az államháztartás átláthatóságának és fenntarthatóságának javulásához kell vezetnie. Néhány fontos kérdés azonban megoldatlan maradt, például a hatékony végrehajtási mechanizmusok meghatározása és az önkormányzati alrendszerek lefedettsége. |
| --- | --- |

(9)

2006-ig, amikor a hiány elérte a GDP 9,3 %-át jelentő csúcsot, a magyar költségvetési szabályozást rendkívüli mértékben befolyásolták a költségvetési csúszások és a választási ciklusok. 2006-tól fokozatosan javult az átláthatóság és a költségvetés tervezése, 2008 novemberében pedig elfogadták a költségvetési irányítás reformjára vonatkozó törvényt, többek között többéves számszerűsített szabályokkal és a Költségvetési Tanács létrehozásával. Az új testület független makrogazdasági és költségvetési előrejelzéseket, valamint költségvetési hatásvizsgálatokat dolgoz ki, és értékeli a költségvetés helyzetét és a költségvetési javaslatokat. Az új szabályrendszernek, ha kellő határozottsággal hajtják végre, az államháztartás átláthatóságának és fenntarthatóságának javulásához kell vezetnie. Néhány fontos kérdés azonban megoldatlan maradt, például a hatékony végrehajtási mechanizmusok meghatározása és az önkormányzati alrendszerek lefedettsége.

| (10) | A pénzügyi válság hatására a magyar hatóságok az új gazdasági program részeként 2008 októberében nemcsak a költségvetési célokat szigorították annak érdekében, hogy csökkenjen a gazdaság külső finanszírozási igénye, hanem a pénzügyi ágazat stabilitásának biztosítása céljából is számos intézkedést bevezettek. A betétbiztosítási garancia mértéke 6 millió HUF-ról 13 millió HUF-ra emelkedett. A hatóságok elfogadtak egy, a banki ágazat támogatását szolgáló programot is, amely a bankközi hitelekre vonatkozó kezességvállalás biztosítását, valamint egy feltőkésítési alap létrehozását tervezi. Emellett a központi bank számos intézkedést hozott a piaci likviditás erősítése céljából, amelyet az Európai Központi Bankkal kötött repomegállapodás is alátámaszt. A nemzetközi pénzügyi segítségnyújtás feltételét jelentő gazdasági programmal összhangban további intézkedések várhatók a pénzügyi piacok szabályozásának és felügyeletének erősítése céljából. |
| --- | --- |

(10)

A pénzügyi válság hatására a magyar hatóságok az új gazdasági program részeként 2008 októberében nemcsak a költségvetési célokat szigorították annak érdekében, hogy csökkenjen a gazdaság külső finanszírozási igénye, hanem a pénzügyi ágazat stabilitásának biztosítása céljából is számos intézkedést bevezettek. A betétbiztosítási garancia mértéke 6 millió HUF-ról 13 millió HUF-ra emelkedett. A hatóságok elfogadtak egy, a banki ágazat támogatását szolgáló programot is, amely a bankközi hitelekre vonatkozó kezességvállalás biztosítását, valamint egy feltőkésítési alap létrehozását tervezi. Emellett a központi bank számos intézkedést hozott a piaci likviditás erősítése céljából, amelyet az Európai Központi Bankkal kötött repomegállapodás is alátámaszt. A nemzetközi pénzügyi segítségnyújtás feltételét jelentő gazdasági programmal összhangban további intézkedések várhatók a pénzügyi piacok szabályozásának és felügyeletének erősítése céljából.

| (11) | A gazdasági válságra adott válaszul a magyar hatóságok elfogadtak egy költségvetés-semleges intézkedéscsomagot a gazdaság élénkítése céljából, amely többek között strukturális reformlépéseket tartalmaz. Az ország jelentős külső és belső egyensúlyhiányának kiigazítása céljából és az Európai Tanács által decemberben elfogadott európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban a magyar hatóságok nem hajtottak végre költségvetési ösztönző intézkedéseket. Az aggregált kereslet és a foglalkoztatás 2009-ben és 2010-ben való fenntartása céljából az elfogadott intézkedések magukban foglalják az EU strukturális alapjaiból származó források felhasználásának gyorsítását és a felhasználás módjának átalakítását, valamint a kis- és középvállalkozások finanszírozáshoz való hozzáférésének javítását is. A strukturális reformok az európai gazdaságélénkítési terv alapvető elemét képezik, és Magyarországon különösen fontosak a szakpolitikai intézkedések megvalósításához, tekintettel arra, hogy a költségvetési ösztönzők alkalmazási köre korlátozott, és nagy szükség van a külső versenyképesség javítására. A versenyképesség erősítésére kisebb hangsúly helyeződik. Emellett a Parlament decemberben elfogadta az „Út a munkához” elnevezésű programot, amelynek célja az alacsony képzettségű és tartósan munkanélküli rétegek munkára való ösztönzése és foglalkoztathatóságuk javítása, többek között a Munkaerő-piaci Alap passzív ellátásokra szánt eszközeinek részben az aktív munkaerő-piaci szakpolitikák felé történő átcsoportosítása révén is. A program kiterjed a közfoglalkoztatási és a képzési programok erősítésére és ösztönzést ad ahhoz, hogy jobb együttműködés alakuljon ki a népesség érintett csoportjai és az állami foglalkoztatási szerv között. Emellett a kormány folytatta az egészségügy, az oktatási rendszer és a közigazgatás fokozatos reformját. Ezek az intézkedések a növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia keretében 2009. január 28-án a Bizottság által javasolt középtávú reformtervhez és az országspecifikus ajánlásokhoz kapcsolódnak. Február 16-án a kormány további – a nyugdíjakat, a szociális juttatásokat és a helyi önkormányzatokat érintő – strukturális reformokat jelentett be. |
| --- | --- |

(11)

A gazdasági válságra adott válaszul a magyar hatóságok elfogadtak egy költségvetés-semleges intézkedéscsomagot a gazdaság élénkítése céljából, amely többek között strukturális reformlépéseket tartalmaz. Az ország jelentős külső és belső egyensúlyhiányának kiigazítása céljából és az Európai Tanács által decemberben elfogadott európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban a magyar hatóságok nem hajtottak végre költségvetési ösztönző intézkedéseket. Az aggregált kereslet és a foglalkoztatás 2009-ben és 2010-ben való fenntartása céljából az elfogadott intézkedések magukban foglalják az EU strukturális alapjaiból származó források felhasználásának gyorsítását és a felhasználás módjának átalakítását, valamint a kis- és középvállalkozások finanszírozáshoz való hozzáférésének javítását is. A strukturális reformok az európai gazdaságélénkítési terv alapvető elemét képezik, és Magyarországon különösen fontosak a szakpolitikai intézkedések megvalósításához, tekintettel arra, hogy a költségvetési ösztönzők alkalmazási köre korlátozott, és nagy szükség van a külső versenyképesség javítására. A versenyképesség erősítésére kisebb hangsúly helyeződik. Emellett a Parlament decemberben elfogadta az „Út a munkához” elnevezésű programot, amelynek célja az alacsony képzettségű és tartósan munkanélküli rétegek munkára való ösztönzése és foglalkoztathatóságuk javítása, többek között a Munkaerő-piaci Alap passzív ellátásokra szánt eszközeinek részben az aktív munkaerő-piaci szakpolitikák felé történő átcsoportosítása révén is. A program kiterjed a közfoglalkoztatási és a képzési programok erősítésére és ösztönzést ad ahhoz, hogy jobb együttműködés alakuljon ki a népesség érintett csoportjai és az állami foglalkoztatási szerv között. Emellett a kormány folytatta az egészségügy, az oktatási rendszer és a közigazgatás fokozatos reformját. Ezek az intézkedések a növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia keretében 2009. január 28-án a Bizottság által javasolt középtávú reformtervhez és az országspecifikus ajánlásokhoz kapcsolódnak. Február 16-án a kormány további – a nyugdíjakat, a szociális juttatásokat és a helyi önkormányzatokat érintő – strukturális reformokat jelentett be.

| (12) | A makropénzügyi kockázatok fényében restriktív fiskális politikát kell folytatni. A súlyos recesszió eredményeként a fiskális politika irányvonala 2009-ben – az elmúlt két év szigorú politikáját követve – restriktív marad; a program későbbi éveiben aztán összességében semlegessé válik. Az aktualizált változat megerősíti a kormány új gazdaságpolitikai programjában megállapított középtávú kiigazítási pályát; és ezáltal összhangban van az EU által nyújtott középtávú pénzügyi segítséggel összefüggésben vállalt kötelezettségekkel.
  A Bizottság szolgálatainak időközi előrejelzése azonban 2009-re nagyobb, a GDP 2,8 %-át kitevő hiányt vetít előre, és a makrogazdasági előrejelzések kockázataival együtt ez további konszolidációs intézkedések szükségességét jelzi. Így a kormány a GDP 0,7 %-át jelentő új korrekciós intézkedéscsomagot fogadott el, és némileg felfelé módosította a 2009-es hiánycélt. Az újonnan elfogadott költségvetés-irányítási reformnak az adóssághányad tervezett csökkentése révén hozzá kell járulnia az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javításához. E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal nagyjából összhangban van a Tanács által a túlzott hiány megszüntetése céljából ajánlott kiigazítási pályával, feltéve, hogy a programban vázolt és az azóta bejelentett összes költségvetési intézkedést teljes körűen végrehajtják, valamint az egy éven belül esetleg felmerülő eltéréseket hatékonyan korrigálják. A túlzott hiány megszüntetését követő években a programban előirányzott hiánycsökkentés korlátozott és nem támasztják alá kellő mértékben intézkedések. Végül, az adósságra vonatkozó fenti előrejelzések kockázatait figyelembe véve az adóssághányad a programidőszak folyamán nem csökken kellő mértékben a referenciaérték felé. |
| --- | --- |

(12)

A makropénzügyi kockázatok fényében restriktív fiskális politikát kell folytatni. A súlyos recesszió eredményeként a fiskális politika irányvonala 2009-ben – az elmúlt két év szigorú politikáját követve – restriktív marad; a program későbbi éveiben aztán összességében semlegessé válik. Az aktualizált változat megerősíti a kormány új gazdaságpolitikai programjában megállapított középtávú kiigazítási pályát; és ezáltal összhangban van az EU által nyújtott középtávú pénzügyi segítséggel összefüggésben vállalt kötelezettségekkel.

A Bizottság szolgálatainak időközi előrejelzése azonban 2009-re nagyobb, a GDP 2,8 %-át kitevő hiányt vetít előre, és a makrogazdasági előrejelzések kockázataival együtt ez további konszolidációs intézkedések szükségességét jelzi. Így a kormány a GDP 0,7 %-át jelentő új korrekciós intézkedéscsomagot fogadott el, és némileg felfelé módosította a 2009-es hiánycélt. Az újonnan elfogadott költségvetés-irányítási reformnak az adóssághányad tervezett csökkentése révén hozzá kell járulnia az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javításához. E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal nagyjából összhangban van a Tanács által a túlzott hiány megszüntetése céljából ajánlott kiigazítási pályával, feltéve, hogy a programban vázolt és az azóta bejelentett összes költségvetési intézkedést teljes körűen végrehajtják, valamint az egy éven belül esetleg felmerülő eltéréseket hatékonyan korrigálják. A túlzott hiány megszüntetését követő években a programban előirányzott hiánycsökkentés korlátozott és nem támasztják alá kellő mértékben intézkedések. Végül, az adósságra vonatkozó fenti előrejelzések kockázatait figyelembe véve az adóssághányad a programidőszak folyamán nem csökken kellő mértékben a referenciaérték felé.

| (13) | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében részben hiányos (5). |
| --- | --- |

(13)

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében részben hiányos (5).

Általános következtetésként megállapítható, hogy Magyarországot – annak ellenére, hogy a jelentős egyensúlytalanságok tekintetében határozott javulást ért el, többek között azzal, hogy a GDP 9,3 %-át kitevő 2006-os költségvetési hiányt 2008-ra a GDP 3,5 %-a alá csökkentette – különösen erősen befolyásolta a pénzügyi válság, és így a gazdaság élénkítése helyett vissza kellett fognia az állami finanszírozási igényeket. Ebben az összefüggésben további költségvetési kiigazítást célzó és szigorúbb hiánycélokat megállapító politikát fogadott el, hogy helyreállítsa a befektetők bizalmát. Ezt a stratégiát támogatja az EU, az IMF és a Világbank által nyújtott pénzügyi segítség. A program az időszak elejére hozott konszolidációs stratégia folytatását tervezi, 2009-ben újabb fontos kiigazítással a GDP 2,6 %-át jelentő költségvetési hiány elérése céljából, amelyet aztán 2011-ig a GDP 2,2 %-át jelentő költségvetési hiány felé tartó mérsékeltebb kiigazítási pálya követ. Ennek a hiánycsökkentési pályának azonban vannak kockázatai, mivel a program alapjául szolgáló makrogazdasági feltételezések időközben kifejezetten optimistává váltak. Ezt a kockázatot jelentősen csökkentik a kormány által nemrég elfogadott korrekciós intézkedések és a bejelentett strukturális lépések, valamint a 2009-es hiánycél csekély növelése a GDP 2,7–2,9 %-ára. Emellett a költségvetési felelősségről szóló törvény elfogadása fontos lépés egy megbízható költségvetési politika kialakításához, és – ha kellő határozottsággal hajtják végre – hozzá kell járulnia a költségvetési konszolidáció tartósságához. Mindazonáltal az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága függ a strukturális reformok folytatásától is, mivel e reformlépések erősítik a hosszú távú növekedést, segítenek a költségvetési célok elérésében és csökkentik az ország sebezhetőségét.

A fenti értékelés, a nemzetközi pénzügyi segítségnyújtás keretében tett kötelezettségvállalások és a 2006. október 10-én a 104. cikk (7) bekezdésének megfelelően adott ajánlás alapján, valamint a fenntartható konvergencia biztosításának szükségességét tekintve, a Tanács felkéri Magyarországot arra, hogy:

| i. | a kockázatokra figyelemmel tartson fenn megfelelő tartalékot, és tegye meg a szükséges intézkedéseket ahhoz, hogy 2009-ben a költségvetési hiány a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték alatt maradjon, biztosítsa továbbá, hogy megfelelő legyen az előrelépés a költségvetési konszolidáció terén a középtávú költségvetési célkitűzés irányába, miközben a GDP-arányos adósságrátát a GDP 60 %-ában kifejezett küszöbérték felé tartó csökkenő pályára állítja; |
| --- | --- |

i.

a kockázatokra figyelemmel tartson fenn megfelelő tartalékot, és tegye meg a szükséges intézkedéseket ahhoz, hogy 2009-ben a költségvetési hiány a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték alatt maradjon, biztosítsa továbbá, hogy megfelelő legyen az előrelépés a költségvetési konszolidáció terén a középtávú költségvetési célkitűzés irányába, miközben a GDP-arányos adósságrátát a GDP 60 %-ában kifejezett küszöbérték felé tartó csökkenő pályára állítja;

| ii. | biztosítsa a költségvetési felelősségről szóló törvény teljes körű végrehajtását, a közigazgatás, az egészségügy és az oktatási rendszer bejelentett további reformja révén folytassa a kiadások mérséklését, és erősítse a pénzügyi piacok szabályozását és felügyeletét; |
| --- | --- |

ii.

biztosítsa a költségvetési felelősségről szóló törvény teljes körű végrehajtását, a közigazgatás, az egészségügy és az oktatási rendszer bejelentett további reformja révén folytassa a kiadások mérséklését, és erősítse a pénzügyi piacok szabályozását és felügyeletét;

| iii. | tekintettel az adósságszintre és a nyugdíjkiadások növekedésére, javítsa az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát; a 2006–2008-ban megtett lépések után folytassa a nyugdíjrendszer reformját. |
| --- | --- |

iii.

tekintettel az adósságszintre és a nyugdíjkiadások növekedésére, javítsa az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát; a 2006–2008-ban megtett lépések után folytassa a nyugdíjrendszer reformját.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (%-os változás) | KP 2008. december | 1,1 | 1,3 | – 0,9 | 1,6 | 2,5 |
| BIZ 2009. január | 1,1 | 0,9 | – 1,6 | 1,0 | n. a. |
| KP 2007. november | 1,7 | 2,8 | 4,0 | 4,1 | 4,2 |
| HICP infláció
  (%) | KP 2008. december | 7,9 | 6,2 | 4,5 | 3,2 | 3,0 |
| BIZ 2009. január | 7,9 | 6,1 | 2,8 | 2,2 | n. a. |
| KP 2007. november | 7,9 | 4,8 | 3,0 | 2,9 | 2,8 |
| Kibocsátási rés (6)

  (a potenciális GDP %-ában) | KP 2008. december | 1,9 | 1,1 | – 1,7 | – 1,9 | – 1,1 |
| BIZ 2009. január (7) | 2,7 | 2,3 | – 0,1 | 0,4 | n. a. |
| KP 2007. november | – 0,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 0,9 | – 0,5 |
| A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel
  (a GDP %-ában) | KP 2008. december | – 5,3 | – 5,1 | – 3,7 | – 2,5 | – 1,6 |
| BIZ 2009. január | – 5,3 | – 6,0 | – 4,0 | – 3,5 | n. a. |
| KP 2007. november | – 4,1 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 0,8 |
| Államháztartási bevétel
  (a GDP %-ában) | KP 2008. december | 44,9 | 45,2 | 45,8 | 46,0 | 45,8 |
| BIZ 2009. január | 44,9 | 45,5 | 46,1 | 46,4 | n. a. |
| KP 2007. november | 44,1 | 44,2 | 43,3 | 42,4 | 42,0 |
| Államháztartási kiadás
  (a GDP %-ában) | KP 2008. december | 49,8 | 48,6 | 48,4 | 48,5 | 48,0 |
| BIZ 2009. január | 49,8 | 48,8 | 48,9 | 49,5 | n. a. |
| KP 2007. november | 50,3 | 48,2 | 46,5 | 45,1 | 44,2 |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2008. december | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 2,5 | – 2,2 |
| BIZ 2009. január | – 5,0 | – 3,3 | – 2,8 | – 3,0 | n. a. |
| KP 2007. november | – 6,2 | – 4,0 | – 3,2 | – 2,7 | – 2,2 |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2008. december | – 0,9 | 0,6 | 1,9 | 2,0 | 2,2 |
| BIZ 2009. január | – 0,9 | 0,8 | 1,6 | 1,5 | n. a. |
| KP 2007. november | – 2,2 | 0,1 | 0,6 | 0,8 | 1,1 |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg (6)

  (a GDP %-ában) | KP 2008. december | – 5,8 | – 3,9 | – 1,8 | – 1,6 | – 1,7 |
| BIZ 2009. január | – 6,2 | – 4,3 | – 2,8 | – 3,2 | n. a. |
| KP 2007. november | – 6,0 | – 3,5 | – 2,8 | – 2,5 | – 2,1 |
| Strukturális egyenleg (8)

  (a GDP %-ában) | KP 2008. december | – 4,9 | – 3,5 | – 1,8 | – 1,6 | – 1,7 |
| BIZ 2009. január | – 5,3 | – 4,0 | – 2,8 | – 3,2 | n. a. |
| KP 2007. november | – 4,9 | – 3,7 | – 2,9 | – 2,5 | – 2,1 |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | KP 2008. december | 65,8 | 71,1 | 72,5 | 72,2 | 69,0 |
| BIZ 2009. január | 65,8 | 71,9 | 73,8 | 74,0 | n. a. |
| KP 2007. november | 65,4 | 65,8 | 64,4 | 63,3 | 61,8 |
| Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2007

2008

2009

2010

2011

Reál-GDP

(%-os változás)

KP 2008. december

1,1

1,3

– 0,9

1,6

2,5

BIZ 2009. január

1,1

0,9

– 1,6

1,0

n. a.

KP 2007. november

1,7

2,8

4,0

4,1

4,2

HICP infláció

(%)

KP 2008. december

7,9

6,2

4,5

3,2

3,0

BIZ 2009. január

7,9

6,1

2,8

2,2

n. a.

KP 2007. november

7,9

4,8

3,0

2,9

2,8

Kibocsátási rés (6)

(a potenciális GDP %-ában)

KP 2008. december

1,9

1,1

– 1,7

– 1,9

– 1,1

BIZ 2009. január (7)

2,7

2,3

– 0,1

0,4

n. a.

KP 2007. november

– 0,9

– 1,8

– 1,5

– 0,9

– 0,5

A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel

(a GDP %-ában)

KP 2008. december

– 5,3

– 5,1

– 3,7

– 2,5

– 1,6

BIZ 2009. január

– 5,3

– 6,0

– 4,0

– 3,5

n. a.

KP 2007. november

– 4,1

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 0,8

Államháztartási bevétel

(a GDP %-ában)

KP 2008. december

44,9

45,2

45,8

46,0

45,8

BIZ 2009. január

44,9

45,5

46,1

46,4

n. a.

KP 2007. november

44,1

44,2

43,3

42,4

42,0

Államháztartási kiadás

(a GDP %-ában)

KP 2008. december

49,8

48,6

48,4

48,5

48,0

BIZ 2009. január

49,8

48,8

48,9

49,5

n. a.

KP 2007. november

50,3

48,2

46,5

45,1

44,2

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2008. december

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 2,5

– 2,2

BIZ 2009. január

– 5,0

– 3,3

– 2,8

– 3,0

n. a.

KP 2007. november

– 6,2

– 4,0

– 3,2

– 2,7

– 2,2

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2008. december

– 0,9

0,6

1,9

2,0

2,2

BIZ 2009. január

– 0,9

0,8

1,6

1,5

n. a.

KP 2007. november

– 2,2

0,1

0,6

0,8

1,1

Ciklikusan kiigazított egyenleg (6)

(a GDP %-ában)

KP 2008. december

– 5,8

– 3,9

– 1,8

– 1,6

– 1,7

BIZ 2009. január

– 6,2

– 4,3

– 2,8

– 3,2

n. a.

KP 2007. november

– 6,0

– 3,5

– 2,8

– 2,5

– 2,1

Strukturális egyenleg (8)

(a GDP %-ában)

KP 2008. december

– 4,9

– 3,5

– 1,8

– 1,6

– 1,7

BIZ 2009. január

– 5,3

– 4,0

– 2,8

– 3,2

n. a.

KP 2007. november

– 4,9

– 3,7

– 2,9

– 2,5

– 2,1

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

KP 2008. december

65,8

71,1

72,5

72,2

69,0

BIZ 2009. január

65,8

71,9

73,8

74,0

n. a.

KP 2007. november

65,4

65,8

64,4

63,3

61,8

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Lásd a Magyarországnak nyújtandó középtávú közösségi pénzügyi támogatásról szóló tanácsi határozatot (HL L 37., 2009.2.6., 6. o.).

(3)  Részletek találhatók az EU által Magyarországnak nyújtandó középtávú pénzügyi segítségről az alábbi weboldalon:

http://ec.europa.eu/economy_finance/thematic_articles/article13488_en.htm

(4)  Az értékelés a Bizottság szolgálatainak 2009. januári előrejelzését, valamint az azóta rendelkezésre álló egyéb adatokat veszi figyelembe.

(5)  Hiányoznak mindenekelőtt az államadósság változásával és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságával kapcsolatos adatok.

(6)  Kibocsátási rések és ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegek a programok szerint, ahogy a Bizottság szolgálatai a programokban szereplő adatok alapján újraszámították.

(7)  A 2007-2010 közötti időszakra vonatkozóan 1,7 %-os, 1,3 %-os, 0,9 %-os és 0,5 %-os becsült potenciális növekedés alapján.

(8)  Ciklikusan kiigazított egyenleg, az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül. Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegek a programok szerint, ahogy a Bizottság szolgálatai a programokban szereplő adatok alapján újraszámították. Az egyszeri és más átmeneti intézkedések a legutóbbi program szerint 2007-ben a GDP 0,9 %-át, 2008-ban pedig a GDP 0,4 %-át teszik ki; valamennyi hiánynövelő; és a Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint 2007-ben a GDP 0,9 %-át, 2008-ban pedig 0,3 %-át jelentik; valamennyi hiánynövelő.

Forrás:

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

| 20.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 66/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 66/12

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2009. március 10.)

Máltának a 2008–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról

(2009/C 66/03)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | A Tanács 2009. március 10-én megvizsgálta Máltának a 2008–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2009. március 10-én megvizsgálta Máltának a 2008–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját.

| (2) | Egyelőre a pénzügyi válság hatásai csak mérsékelten érződtek Máltán, a bekövetkező világgazdasági lassulás azonban várhatóan nem fogja megkímélni az ország gazdaságát, különösen a külgazdasági ágazatot. Az államháztartási hiánynak a 2004–2007-es időszakban bekövetkezett figyelemre méltó csökkenése 2008-ban ideiglenesen megtorpant, amikor is konkrét kiadásnövelő döntések következtében a becsült hiány a GDP 3,5 %-ára nőtt. A költségvetési stratégia értelmében 2009-től folytatódik költségvetés konszolidációja. Az átfogó stratégia részeként az állami beruházások (részben az EU által finanszírozott) növelése, a vásárlóerő megerősítése, valamint a termelőágazat, a turizmus és a kkv-k számára nyújtott közvetlen támogatások révén intézkedések történtek a gazdasági visszaesés ellensúlyozására. Málta számára a fő kihívást a költségvetési konszolidáció felé vezető útra való visszatérés, és ezzel egyidejűleg a gazdasági alapok diverzifikálása és a kivitelre termelő ágazatoknak a versenyképesség növelésével történő megerősítése jelenti. Bár Málta a hozzáadott értéket előállító tevékenységek stratégiai felfelé pozícionálásával nem az ár alapú versenyképességre helyezi hangsúlyt, a költségek versenyképessége továbbra is kulcsfontosságú tényezője a kivitel által vezérelt növekedésnek. |
| --- | --- |

(2)

Egyelőre a pénzügyi válság hatásai csak mérsékelten érződtek Máltán, a bekövetkező világgazdasági lassulás azonban várhatóan nem fogja megkímélni az ország gazdaságát, különösen a külgazdasági ágazatot. Az államháztartási hiánynak a 2004–2007-es időszakban bekövetkezett figyelemre méltó csökkenése 2008-ban ideiglenesen megtorpant, amikor is konkrét kiadásnövelő döntések következtében a becsült hiány a GDP 3,5 %-ára nőtt. A költségvetési stratégia értelmében 2009-től folytatódik költségvetés konszolidációja. Az átfogó stratégia részeként az állami beruházások (részben az EU által finanszírozott) növelése, a vásárlóerő megerősítése, valamint a termelőágazat, a turizmus és a kkv-k számára nyújtott közvetlen támogatások révén intézkedések történtek a gazdasági visszaesés ellensúlyozására. Málta számára a fő kihívást a költségvetési konszolidáció felé vezető útra való visszatérés, és ezzel egyidejűleg a gazdasági alapok diverzifikálása és a kivitelre termelő ágazatoknak a versenyképesség növelésével történő megerősítése jelenti. Bár Málta a hozzáadott értéket előállító tevékenységek stratégiai felfelé pozícionálásával nem az ár alapú versenyképességre helyezi hangsúlyt, a költségek versenyképessége továbbra is kulcsfontosságú tényezője a kivitel által vezérelt növekedésnek.

| (3) | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv előrejelzése szerint a reál-GDP növekedése a 2008-as 2,8 %-ról, 2009-ben 2,2 %-ra lassul, majd a programidőszak további részében átlagosan 2,7 %-ra tehető. A jelenleg rendelkezésre álló információk (2) fényében a forgatókönyv erősen optimista növekedési feltételezéseken alapul, mivel a kivitel viszonylag gyors élénkülésével számol. A program inflációs várakozásai 2009-re magasnak, de azt követően megalapozottnak tűnnek. A termelékenység növekedését meghaladó általános béremelkedés lehetősége Málta versenyképessége szempontjából az aktualizált stabilitási programban leírtnál kevésbé kedvező fejleményeket vonhat maga után. |
| --- | --- |

(3)

A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv előrejelzése szerint a reál-GDP növekedése a 2008-as 2,8 %-ról, 2009-ben 2,2 %-ra lassul, majd a programidőszak további részében átlagosan 2,7 %-ra tehető. A jelenleg rendelkezésre álló információk (2) fényében a forgatókönyv erősen optimista növekedési feltételezéseken alapul, mivel a kivitel viszonylag gyors élénkülésével számol. A program inflációs várakozásai 2009-re magasnak, de azt követően megalapozottnak tűnnek. A termelékenység növekedését meghaladó általános béremelkedés lehetősége Málta versenyképessége szempontjából az aktualizált stabilitási programban leírtnál kevésbé kedvező fejleményeket vonhat maga után.

| (4) | A Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2008-ban a program előző változatában foglalt, a GDP 1,2 %-ának megfelelő céllal szemben várhatóan a GDP 3,5 %-a lesz (3). Az eltérés elsősorban a kiadások tervezettnél nagyobb növekedését tükrözi, főként az alábbiak következtében: i. a hajógyári dolgozók korkedvezményes nyugdíjazásának költségvetésen kívüli, egyszeri költségei (a GDP 1 %-a); ii. az energiatámogatással kapcsolatos további kiadások (a GDP 0,8 %-a); iii. a további munkaerő-felvételből és magasabb bérekből adódó, a tervezettnél magasabb bérköltség, különösen az egészségügyben (a GDP 0,5 %-a). |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2008-ban a program előző változatában foglalt, a GDP 1,2 %-ának megfelelő céllal szemben várhatóan a GDP 3,5 %-a lesz (3). Az eltérés elsősorban a kiadások tervezettnél nagyobb növekedését tükrözi, főként az alábbiak következtében: i. a hajógyári dolgozók korkedvezményes nyugdíjazásának költségvetésen kívüli, egyszeri költségei (a GDP 1 %-a); ii. az energiatámogatással kapcsolatos további kiadások (a GDP 0,8 %-a); iii. a további munkaerő-felvételből és magasabb bérekből adódó, a tervezettnél magasabb bérköltség, különösen az egészségügyben (a GDP 0,5 %-a).

| (5) | A program alapján az államháztartási hiány 2009-re a GDP 1,5 %-ára csökken (a földterületek értékesítéséből származó egyszeri hiánycsökkentő ügyletek a GDP 0,3 %-át teszik ki). 2009-ben csökken a strukturális hiány. A gazdaságot támogató intézkedések költségvetési hatását (ami várhatóan a GDP 1,5 %-ának felel meg) bőségesen ellensúlyozza az energia- és egyéb támogatások csökkentésének, a hajógyári dolgozók korkedvezményes nyugdíjazása költségvetésen kívüli, egyszeri költsége kifutásának, valamint a jövedéki adó növelésének és a (nemzetközi vállalatoktól származó) adóbevételek növekedésének hiánycsökkentő hatása, ami a GDP mintegy 2,25 %-ának felel meg. |
| --- | --- |

(5)

A program alapján az államháztartási hiány 2009-re a GDP 1,5 %-ára csökken (a földterületek értékesítéséből származó egyszeri hiánycsökkentő ügyletek a GDP 0,3 %-át teszik ki). 2009-ben csökken a strukturális hiány. A gazdaságot támogató intézkedések költségvetési hatását (ami várhatóan a GDP 1,5 %-ának felel meg) bőségesen ellensúlyozza az energia- és egyéb támogatások csökkentésének, a hajógyári dolgozók korkedvezményes nyugdíjazása költségvetésen kívüli, egyszeri költsége kifutásának, valamint a jövedéki adó növelésének és a (nemzetközi vállalatoktól származó) adóbevételek növekedésének hiánycsökkentő hatása, ami a GDP mintegy 2,25 %-ának felel meg.

| (6) | Az aktualizált tervben felvázolt középtávú költségvetési stratégia a programidőszak során végrehajtandó további költségvetési konszolidációra irányul, átfogó célja pedig a strukturális értelemben (a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított) kiegyensúlyozott költségvetésre irányuló középtávú költségvetési célkitűzés elérése legkésőbb 2011-ig, a 2007-es stabilitási programban tervezettnél egy évvel később. Az államháztartási hiány a tervek szerint 2010-ben tovább csökken a GDP 0,3 %-ára, mielőtt 2011-re a GDP 1,2 %-át kitevő többletté alakulna át, bár a program nem utal a folyamatot alátámasztó intézkedésekre. A programidőszak során tervezett konszolidációt elsősorban a kiadások csökkentésével érik el, a kiadások arányát GDP-arányosan 3,2 százalékpontot kitevő mértékében csökkentik, míg a bevétel tervezett növekedése 1,2 százalékpontos. A kiadáscsökkentést a támogatások és szociális kifizetések (2009 elejére időzített), valamint az állami kiadások (2010–2011 végére időzített) csökkentése támasztja alá. A programidőszak során bekövetkező bevételnövekedés nagy része a befizetett közvetlen adók vélelmezett növekedésének tudható be, amelyet a program a Máltán bejegyzett nemzetközi vállalatok nagyobb számának tulajdonít. A bruttó államadósság 2008-ban a GDP 62,8 %-ára becsült szintje 2010-re a tervek szerint 3 százalékponttal, 2011-re pedig további 3,5 százalékponttal csökken, főként a 2009. évet követően növekvő elsődleges többlet következtében. |
| --- | --- |

(6)

Az aktualizált tervben felvázolt középtávú költségvetési stratégia a programidőszak során végrehajtandó további költségvetési konszolidációra irányul, átfogó célja pedig a strukturális értelemben (a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított) kiegyensúlyozott költségvetésre irányuló középtávú költségvetési célkitűzés elérése legkésőbb 2011-ig, a 2007-es stabilitási programban tervezettnél egy évvel később. Az államháztartási hiány a tervek szerint 2010-ben tovább csökken a GDP 0,3 %-ára, mielőtt 2011-re a GDP 1,2 %-át kitevő többletté alakulna át, bár a program nem utal a folyamatot alátámasztó intézkedésekre. A programidőszak során tervezett konszolidációt elsősorban a kiadások csökkentésével érik el, a kiadások arányát GDP-arányosan 3,2 százalékpontot kitevő mértékében csökkentik, míg a bevétel tervezett növekedése 1,2 százalékpontos. A kiadáscsökkentést a támogatások és szociális kifizetések (2009 elejére időzített), valamint az állami kiadások (2010–2011 végére időzített) csökkentése támasztja alá. A programidőszak során bekövetkező bevételnövekedés nagy része a befizetett közvetlen adók vélelmezett növekedésének tudható be, amelyet a program a Máltán bejegyzett nemzetközi vállalatok nagyobb számának tulajdonít. A bruttó államadósság 2008-ban a GDP 62,8 %-ára becsült szintje 2010-re a tervek szerint 3 százalékponttal, 2011-re pedig további 3,5 százalékponttal csökken, főként a 2009. évet követően növekvő elsődleges többlet következtében.

| (7) | A költségvetési eredmények lefelé mutató kockázatnak vannak kitéve a programidőszak során. A kockázatok főként az optimista makrogazdasági forgatókönyvvel, a volatilis bevételi tételekkel (a nemzetközi vállalatok által befizetett közvetlen adók bizonytalan növekedésével), valamint az állami kiadásoknak a későbbre tervezett csökkentéshez képesti elcsúszásával kapcsolatosak. 2010-re és 2011-re vonatkozóan további kockázati tényezőt jelent, hogy nem állnak rendelkezésre a konszolidációs folyamatot alátámasztó intézkedésekre, különösen a közszféra béreinek a jövőben folytatni tervezett visszafogására vonatkozó információk. A hiánytervekre vonatkozó kockázatok arra utalnak, hogy az adósságarány a program által vártnál nagyobb lehet. Ezenkívül a rendelkezésre álló információk alapján a Malta Shipyards hajógyár 2009 során történő felszámolása magasabb adósságszintet eredményezhet. |
| --- | --- |

(7)

A költségvetési eredmények lefelé mutató kockázatnak vannak kitéve a programidőszak során. A kockázatok főként az optimista makrogazdasági forgatókönyvvel, a volatilis bevételi tételekkel (a nemzetközi vállalatok által befizetett közvetlen adók bizonytalan növekedésével), valamint az állami kiadásoknak a későbbre tervezett csökkentéshez képesti elcsúszásával kapcsolatosak. 2010-re és 2011-re vonatkozóan további kockázati tényezőt jelent, hogy nem állnak rendelkezésre a konszolidációs folyamatot alátámasztó intézkedésekre, különösen a közszféra béreinek a jövőben folytatni tervezett visszafogására vonatkozó információk. A hiánytervekre vonatkozó kockázatok arra utalnak, hogy az adósságarány a program által vártnál nagyobb lehet. Ezenkívül a rendelkezésre álló információk alapján a Malta Shipyards hajógyár 2009 során történő felszámolása magasabb adósságszintet eredményezhet.

| (8) | A népesség elöregedésének a költségvetésre gyakorolt hosszú távú hatása Máltán lényegesen alacsonyabb az uniós átlagnál, és a nyugdíjkiadások GDP-hez viszonyított aránya hosszú távon a 2005-ös előrejelzéseknek megfelelően csökkenő tendenciát mutat. A 2006-os nyugdíjreform, amely a nyugdíjkorhatár emelését és a nyugdíjak szintjének javítását egyaránt előirányozza, hosszabb távon valószínűleg mégis magasabb kiadást eredményez. Ezenkívül a bruttó adósság jelenlegi szintje meghaladja a Szerződésben foglalt referenciaértéket. A program előrejelzése szerint 2008-ban az előző változat kiindulási helyzeténél rosszabb költségvetési egyenleg egyesíti a népesség elöregedésének költségvetési hatását a fenntarthatósági réssel. A költségvetési egyenleg javítása hozzájárulna az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos közepes kockázatok csökkentéséhez. |
| --- | --- |

(8)

A népesség elöregedésének a költségvetésre gyakorolt hosszú távú hatása Máltán lényegesen alacsonyabb az uniós átlagnál, és a nyugdíjkiadások GDP-hez viszonyított aránya hosszú távon a 2005-ös előrejelzéseknek megfelelően csökkenő tendenciát mutat. A 2006-os nyugdíjreform, amely a nyugdíjkorhatár emelését és a nyugdíjak szintjének javítását egyaránt előirányozza, hosszabb távon valószínűleg mégis magasabb kiadást eredményez. Ezenkívül a bruttó adósság jelenlegi szintje meghaladja a Szerződésben foglalt referenciaértéket. A program előrejelzése szerint 2008-ban az előző változat kiindulási helyzeténél rosszabb költségvetési egyenleg egyesíti a népesség elöregedésének költségvetési hatását a fenntarthatósági réssel. A költségvetési egyenleg javítása hozzájárulna az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos közepes kockázatok csökkentéséhez.

| (9) | A 2004–2007-es időszakban a tényleges kiadások a költségvetési előirányzatok alatt maradtak, a 2008-as tapasztalatok azt mutatják, hogy az állami kiadásokat továbbra is diszkrecionális döntések befolyásolják a költségvetés végrehajtási fázisában, miközben a költségvetés nem rendelkezik világos középtávú célokkal. A program nem irányoz elő haladást e területen. Ezen túlmenően az oktatási és egészségügyi kiadások hatékonysága és eredményessége alacsony szintűnek tűnik. |
| --- | --- |

(9)

A 2004–2007-es időszakban a tényleges kiadások a költségvetési előirányzatok alatt maradtak, a 2008-as tapasztalatok azt mutatják, hogy az állami kiadásokat továbbra is diszkrecionális döntések befolyásolják a költségvetés végrehajtási fázisában, miközben a költségvetés nem rendelkezik világos középtávú célokkal. A program nem irányoz elő haladást e területen. Ezen túlmenően az oktatási és egészségügyi kiadások hatékonysága és eredményessége alacsony szintűnek tűnik.

| (10) | 2008 októberében a kormány bejelentette a máltai bankokban kezelt betétekre vállalt garancia 20 000 EUR-ról 100 000 EUR-ra történő emelését. Egyelőre nem volt szükség további, a pénzügyi rendszert stabilizáló intézkedésre. |
| --- | --- |

(10)

2008 októberében a kormány bejelentette a máltai bankokban kezelt betétekre vállalt garancia 20 000 EUR-ról 100 000 EUR-ra történő emelését. Egyelőre nem volt szükség további, a pénzügyi rendszert stabilizáló intézkedésre.

| (11) | A 2009-es költségvetési politika a költségvetés átfogó konszolidációját irányozza elő, ami összhangban áll az Európai Tanács által 2008. decemberben elfogadott európai gazdaságélénkítési tervvel és a magas hiány és adóssághányad, valamint a versenyképességi kihívások fényében megfelelőnek tekinthető. Az európai gazdaságélénkítési tervnek megfelelően azonban Málta 2009-ben számos, a gazdaságot támogató intézkedést fogadott el. Ezek legtöbbje célzott és időszerű, valamint a gazdasági lassulás által várhatóan leginkább érintett ágazatokkal, mint pl. az idegenforgalommal és a termelőágazattal foglalkozik. Az állami beruházásokon kívül, amelyek 2011-ben a GDP arányában mérve csökkennek, az intézkedések állandó jellegűnek tűnnek. A hosszabb távú politikai reformprogram részét képező, a növekedési potenciált javító strukturális intézkedésekkel támogatják a gazdaságot a visszaesés által támasztott kihívásokkal szemben. Ehhez kapcsolódó konkrét intézkedésként a tömegközlekedés tervezett liberalizációja hatékonyabbá és versenyképesebbé fogja tenni az ágazatot, míg a rugalmas biztonságra vonatkozó útiterv végrehajtása a fejlődő, magasabb képzettséget igénylő ágazatok számára fog megfelelő munkaerő-kínálatot biztosítani. Ezenkívül a program magasabb ráfordításokkal számol az infrastrukturális és környezetvédelmi beruházásokra vonatkozóan. Az intézkedések a növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia keretében 2009. január 28-án a Bizottság által javasolt középtávú reformtervhez és az országspecifikus ajánlásokhoz kapcsolódnak. |
| --- | --- |

(11)

A 2009-es költségvetési politika a költségvetés átfogó konszolidációját irányozza elő, ami összhangban áll az Európai Tanács által 2008. decemberben elfogadott európai gazdaságélénkítési tervvel és a magas hiány és adóssághányad, valamint a versenyképességi kihívások fényében megfelelőnek tekinthető. Az európai gazdaságélénkítési tervnek megfelelően azonban Málta 2009-ben számos, a gazdaságot támogató intézkedést fogadott el. Ezek legtöbbje célzott és időszerű, valamint a gazdasági lassulás által várhatóan leginkább érintett ágazatokkal, mint pl. az idegenforgalommal és a termelőágazattal foglalkozik. Az állami beruházásokon kívül, amelyek 2011-ben a GDP arányában mérve csökkennek, az intézkedések állandó jellegűnek tűnnek. A hosszabb távú politikai reformprogram részét képező, a növekedési potenciált javító strukturális intézkedésekkel támogatják a gazdaságot a visszaesés által támasztott kihívásokkal szemben. Ehhez kapcsolódó konkrét intézkedésként a tömegközlekedés tervezett liberalizációja hatékonyabbá és versenyképesebbé fogja tenni az ágazatot, míg a rugalmas biztonságra vonatkozó útiterv végrehajtása a fejlődő, magasabb képzettséget igénylő ágazatok számára fog megfelelő munkaerő-kínálatot biztosítani. Ezenkívül a program magasabb ráfordításokkal számol az infrastrukturális és környezetvédelmi beruházásokra vonatkozóan. Az intézkedések a növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia keretében 2009. január 28-án a Bizottság által javasolt középtávú reformtervhez és az országspecifikus ajánlásokhoz kapcsolódnak.

| (12) | A program szerint és a Bizottság szolgálatainak a programban szereplő információk alapján megismételt számításai alapján a strukturális egyenleg a 2010–2011-es időszakban évente várhatóan GDP-arányosan 1,25 százalékponttal javul. A költségvetési célokra ható jelentős kockázatokat figyelembe véve a programban szereplő költségvetési irányvonal nem biztosít elégséges biztonsági tartalékot a 3 %-os hiánycélnak a programidőszak végéig történő túllépése ellen. A későbbi évekre tervezett konszolidációt konkrét intézkedésekkel kell alátámasztani. Az államadósságra vonatkozó előrejelzésekre ható kockázatokat figyelembe véve az adóssághányad annak ellenére, hogy a bizottsági előrejelzés szerint rövid távon kis mértékben nő, a 2004–2007-es időszakban bekövetkezett jelentős csökkenést szem előtt tartva középtávon megfelelően közelít a referenciaértékhez. |
| --- | --- |

(12)

A program szerint és a Bizottság szolgálatainak a programban szereplő információk alapján megismételt számításai alapján a strukturális egyenleg a 2010–2011-es időszakban évente várhatóan GDP-arányosan 1,25 százalékponttal javul. A költségvetési célokra ható jelentős kockázatokat figyelembe véve a programban szereplő költségvetési irányvonal nem biztosít elégséges biztonsági tartalékot a 3 %-os hiánycélnak a programidőszak végéig történő túllépése ellen. A későbbi évekre tervezett konszolidációt konkrét intézkedésekkel kell alátámasztani. Az államadósságra vonatkozó előrejelzésekre ható kockázatokat figyelembe véve az adóssághányad annak ellenére, hogy a bizottsági előrejelzés szerint rövid távon kis mértékben nő, a 2004–2007-es időszakban bekövetkezett jelentős csökkenést szem előtt tartva középtávon megfelelően közelít a referenciaértékhez.

| (13) | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program minden előírt adatot megad, és a nem kötelező adatok legtöbbjét is tartalmazza (4). |
| --- | --- |

(13)

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program minden előírt adatot megad, és a nem kötelező adatok legtöbbjét is tartalmazza (4).

Általános következtetésként megállapítható, hogy a lassuló gazdasági növekedés és az államháztartási hiány a GDP 3 %-ának megfelelő referenciaértékének 2008-ban történő túllépése mellett a program 2009-től a költségvetési konszolidációhoz történő visszatérést tervezi a kiadások visszafogásával, és kisebb részben a bevételek növekedésével. Ez összhangban áll az európai gazdaságélénkítési tervvel, és a magas hiány és adóssághányad, valamint a versenyképességi kihívások fényében megfelelőnek tekinthető. Mindazonáltal a kedvező makrogazdasági forgatókönyv, volatilis bevételi tételekre történő támaszkodás, a kiadások elcsúszásának lehetősége, valamint a későbbi években tervezett konszolidációt alátámasztó intézkedésekkel kapcsolatos információhiány miatt kockázatos az államháztartási hiány és az adósságállomány célkitűzéseinek teljesítése a programidőszak alatt. Az adóssághányad – amelyet a programidőszak során a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték alá kívánnak fokozatosan csökkenteni, ám amely ki van téve a fenti kockázatoknak – annak ellenére, hogy a bizottsági előrejelzés szerint rövid távon kis mértékben nő, a 2004–2007-es időszakban bekövetkező jelentős csökkenést szem előtt tartva úgy tűnik, hogy középtávon megfelelően közelít a referenciaértékhez. Bár az elmúlt években javuló tendenciát mutat, a gazdasági alapok diverzifikációjának hiánya növeli Málta kitettségét a külső sokkhatásokkal szemben, különösen a jelenlegi gazdasági visszaesés közepette. Emellett a versenyképesség továbbra is veszélyben van, különösen akkor, ha a bérek nem igazodnak a termelékenységhez.

A fenti értékelés alapján Máltát felkérik arra, hogy:

| i. | folytassa a programban előirányzott költségvetési konszolidációt, hogy 2009-ben az államháztartási hiány a terveknek megfelelően ismét a GDP 3 %-a alatt legyen, és gondoskodjon az állami adóssághányad megfelelő csökkentéséről, és részletezze a későbbi évekre tervezett konszolidációt alátámasztó intézkedéseket a középtávú költségvetési célkitűzések tekintetében; |
| --- | --- |

i.

folytassa a programban előirányzott költségvetési konszolidációt, hogy 2009-ben az államháztartási hiány a terveknek megfelelően ismét a GDP 3 %-a alatt legyen, és gondoskodjon az állami adóssághányad megfelelő csökkentéséről, és részletezze a későbbi évekre tervezett konszolidációt alátámasztó intézkedéseket a középtávú költségvetési célkitűzések tekintetében;

| ii. | erősítse meg a középtávú költségvetési keretet és javítsa az állami kiadások hatékonyságát és eredményességét, beleértve az átfogó egészségügyi reform kialakításának és végrehajtásának felgyorsítását. |
| --- | --- |

ii.

erősítse meg a középtávú költségvetési keretet és javítsa az állami kiadások hatékonyságát és eredményességét, beleértve az átfogó egészségügyi reform kialakításának és végrehajtásának felgyorsítását.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (%-os változás) | SP 2008. december | 3,7 | 2,8 | 2,2 | 2,5 | 2,8 |
| BIZ 2009. január | 3,9 | 2,1 | 0,7 | 1,3 | n. a. |
| KP 2007. november | 3,5 | 3,1 | 3,2 | 3,4 | n. a. |
| HICP infláció
  (%) | SP 2008. december | 0,7 | 4,5 | 2,7 | 2,3 | 2,0 |
| BIZ 2009. január | 0,7 | 4,6 | 1,9 | 2,2 | n. a. |
| KP 2007. november | 0,9 | 2,5 | 2,3 | 2,1 | n. a. |
| Kibocsátási rés (5)

  (a potenciális GDP %-ában) | SP 2008. december | 0,0 | 0,1 | – 0,3 | – 0,5 | 0,5 |
| BIZ 2009 (6) január | 1,1 | 1,2 | 0,0 | – 0,6 | n. a. |
| KP 2007. november | – 0,8 | – 0,1 | 0,5 | 1,9 | n. a. |
| A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel
  (a GDP %-ában) | SP 2008. december | – 5,5 | – 5,1 | – 3,1 | – 2,7 | 0,7 |
| BIZ 2009. január | – 4,6 | – 5,5 | – 5,5 | – 5,3 | n. a. |
| KP 2007. november | – 0,5 | 0,2 | 3,2 | 5,5 | n. a. |
| Államháztartási bevétel
  (a GDP %-ában) | SP 2008. december | 40,6 | 40,6 | 41,7 | 41,8 | 41,9 |
| BIZ 2009. január | 40,4 | 40,7 | 41,1 | 41,2 | n. a. |
| KP 2007. november | 41,0 | 40,9 | 39,9 | 39,5 | n. a. |
| Államháztartási kiadás
  (a GDP %-ában) | SP 2008. december | 42,4 | 43,9 | 43,2 | 42,1 | 40,7 |
| BIZ 2009. január | 42,2 | 44,2 | 43,7 | 43,8 | n. a. |
| KP 2007. november | 42,7 | 42,2 | 40,0 | 38,5 | n. a. |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2008. december | – 1,8 | – 3,3 | – 1,5 | – 0,3 | 1,2 |
| BIZ 2009. január | – 1,8 | – 3,5 | – 2,6 | – 2,5 | n. a. |
| KP 2007. november | – 1,6 | – 1,2 | – 0,1 | 0,9 | n. a. |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2008. december | 1,6 | 0,0 | 1,9 | 3,0 | 4,3 |
| BIZ 2009. január | 1,6 | – 0,2 | 0,8 | 0,8 | n. a. |
| KP 2007. november | 1,7 | 2,0 | 2,9 | 3,8 | n. a. |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg (5)

  (a GDP %-ában) | SP 2008. december | – 1,8 | – 3,4 | – 1,4 | – 0,1 | 1,0 |
| BIZ 2009. január | – 2,2 | – 4,0 | – 2,6 | – 2,3 | n. a. |
| KP 2007. november | – 1,3 | – 1,2 | – 0,3 | 0,3 | n. a. |
| Strukturális egyenleg (7)

  (a GDP %-ában) | SP 2008. december | – 2,4 | – 3,7 | – 1,7 | – 0,2 | 0,9 |
| BIZ 2009. január | – 2,8 | – 3,3 | – 2,9 | – 2,3 | n. a. |
| KP 2007. november | – 2,1 | – 1,4 | – 0,5 | 0,1 | n. a. |
| Bruttó államadósság
  (a GDP%-ában) | SP 2008. december | 62,2 | 62,8 | 61,9 | 59,8 | 56,3 |
| BIZ 2009. január | 61,9 | 63,3 | 64,0 | 64,2 | n. a. |
| KP 2007. november | 62,9 | 60,0 | 57,2 | 53,3 | n. a. |
| Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2007

2008

2009

2010

2011

Reál-GDP

(%-os változás)

SP 2008. december

3,7

2,8

2,2

2,5

2,8

BIZ 2009. január

3,9

2,1

0,7

1,3

n. a.

KP 2007. november

3,5

3,1

3,2

3,4

n. a.

HICP infláció

(%)

SP 2008. december

0,7

4,5

2,7

2,3

2,0

BIZ 2009. január

0,7

4,6

1,9

2,2

n. a.

KP 2007. november

0,9

2,5

2,3

2,1

n. a.

Kibocsátási rés (5)

(a potenciális GDP %-ában)

SP 2008. december

0,0

0,1

– 0,3

– 0,5

0,5

BIZ 2009 (6) január

1,1

1,2

0,0

– 0,6

n. a.

KP 2007. november

– 0,8

– 0,1

0,5

1,9

n. a.

A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel

(a GDP %-ában)

SP 2008. december

– 5,5

– 5,1

– 3,1

– 2,7

0,7

BIZ 2009. január

– 4,6

– 5,5

– 5,5

– 5,3

n. a.

KP 2007. november

– 0,5

0,2

3,2

5,5

n. a.

Államháztartási bevétel

(a GDP %-ában)

SP 2008. december

40,6

40,6

41,7

41,8

41,9

BIZ 2009. január

40,4

40,7

41,1

41,2

n. a.

KP 2007. november

41,0

40,9

39,9

39,5

n. a.

Államháztartási kiadás

(a GDP %-ában)

SP 2008. december

42,4

43,9

43,2

42,1

40,7

BIZ 2009. január

42,2

44,2

43,7

43,8

n. a.

KP 2007. november

42,7

42,2

40,0

38,5

n. a.

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2008. december

– 1,8

– 3,3

– 1,5

– 0,3

1,2

BIZ 2009. január

– 1,8

– 3,5

– 2,6

– 2,5

n. a.

KP 2007. november

– 1,6

– 1,2

– 0,1

0,9

n. a.

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2008. december

1,6

0,0

1,9

3,0

4,3

BIZ 2009. január

1,6

– 0,2

0,8

0,8

n. a.

KP 2007. november

1,7

2,0

2,9

3,8

n. a.

Ciklikusan kiigazított egyenleg (5)

(a GDP %-ában)

SP 2008. december

– 1,8

– 3,4

– 1,4

– 0,1

1,0

BIZ 2009. január

– 2,2

– 4,0

– 2,6

– 2,3

n. a.

KP 2007. november

– 1,3

– 1,2

– 0,3

0,3

n. a.

Strukturális egyenleg (7)

(a GDP %-ában)

SP 2008. december

– 2,4

– 3,7

– 1,7

– 0,2

0,9

BIZ 2009. január

– 2,8

– 3,3

– 2,9

– 2,3

n. a.

KP 2007. november

– 2,1

– 1,4

– 0,5

0,1

n. a.

Bruttó államadósság

(a GDP%-ában)

SP 2008. december

62,2

62,8

61,9

59,8

56,3

BIZ 2009. január

61,9

63,3

64,0

64,2

n. a.

KP 2007. november

62,9

60,0

57,2

53,3

n. a.

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Az értékelés figyelembe veszi a Bizottság szolgálatainak 2009. januári előrejelzését, és az azóta rendelkezésre bocsátott egyéb információkat is.

(3)  A program becslései szerint a 2008. évi hiány a GDP 3,3 %-a lesz, ami megerősíti a 2008. októberi EDP-értesítésben szereplő értéket. A Szerződésben meghatározott referenciaérték bejelentett megsértésére tekintettel a Bizottság 2009. február 18-án a Szerződés 104. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést készített.

(4)  Különösen a 2007–2011-es időszakra hiányoznak az államadósság átfogó alakulásával kapcsolatos adatok, köztük az államadósság változására vonatkozó adatok a készpénz- és elhatárolási számlák eltérései, a pénzeszközök nettó akkumulációja – a privatizációs bevételek, az értékelési hatások, valamint egyéb folyó pénzeszközök és a nettó pénzügyi adósság tekintetében.

(5)  Kibocsátási rések és ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegek a programok szerint, és ahogy a Bizottság szolgálatai a programokban szereplő adatok alapján újraszámították.

(6)  A 2007–2010-es időszakra vonatkozóan 2,3 %-os, 2 %-os, 1,9 %-os és 1,9 %-os becsült potenciális növekedés alapján.

(7)  Ciklikusan kiigazított egyenleg, egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül. Az egyszeri és más átmeneti intézkedések a 2008-as stabilitási program szerint 2007-ben a GDP 0,6 %-át, 2008-ban a GDP 0,3 %-át, 2009-ben 0,3 %-át és 2010-ben 0,1 %-át teszik ki, valamennyi hiánycsökkentő; illetve ugyanezen értékek a Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint 2007-ben a GDP 0,6 %-át, 2008-ban –0,6 %-át és 2009-ben 0,3 %-át teszik ki.

Forrás:

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

| 20.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 66/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 66/17

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2009. március 10.)

Lengyelországnak a 2008–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

(2009/C 66/04)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | A Tanács 2009. március 10-én megvizsgálta Lengyelországnak a 2008–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2009. március 10-én megvizsgálta Lengyelországnak a 2008–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját.

| (2) | A Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint a GDP növekedése a 2008-as 5 %-ról 2009-ben körülbelül 2 %-ra csökken, ami főként a világméretű pénzügyi válsággal magyarázható. A világkereskedelem visszaesése befolyásolja Lengyelország exportorientált ágazatait, míg a pénzügyi válság hátráltatja a külföldi közvetlen befektetéseket és korlátozza mind a pénzügyi, mind az azon kívüli ágazatok külső finanszírozási lehetőségeit. A devizaalapú jelzáloghitelek viszonylag magas aránya a jelentős árfolyamromlás időszakában tovább mérsékli a magánfogyasztást, miközben a lengyel építőipart különösen sújtja az ingatlanpiaci áresés és a kereslet csökkenése. A Lengyel Nemzeti Bank – miután 2008 első felében emelte a kamatokat (a 2008. januári 5,25 %-ról 2008 júniusára 6 %-ra) – 2008 utolsó két hónapjában a kamatok 5 %-ra való leszállításával enyhítette a monetáris politikát. A lengyel zloty nominális effektív árfolyama 2008-ban 11,2 %-kal romlott. A gazdaság visszaesésével számolva a kormány részben a válság előtt – majd hatásának érzékelhetővé válása után – számos expanzív intézkedést fogadott el, főként adócsökkentéseket és az állami beruházások élénkítését. A tervezett költségvetési intézkedések rövid távon ösztönzik az aggregált keresletet, hosszabb távon pedig erősítik a lengyel gazdaság kínálati oldalát. A Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2009-ben körülbelül 1 százalékponttal, a GDP 3,5 %-ára romlik. Korrekciós intézkedések nélkül a hiány 2010-ben csak csekély mértékben csökken. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint a GDP növekedése a 2008-as 5 %-ról 2009-ben körülbelül 2 %-ra csökken, ami főként a világméretű pénzügyi válsággal magyarázható. A világkereskedelem visszaesése befolyásolja Lengyelország exportorientált ágazatait, míg a pénzügyi válság hátráltatja a külföldi közvetlen befektetéseket és korlátozza mind a pénzügyi, mind az azon kívüli ágazatok külső finanszírozási lehetőségeit. A devizaalapú jelzáloghitelek viszonylag magas aránya a jelentős árfolyamromlás időszakában tovább mérsékli a magánfogyasztást, miközben a lengyel építőipart különösen sújtja az ingatlanpiaci áresés és a kereslet csökkenése. A Lengyel Nemzeti Bank – miután 2008 első felében emelte a kamatokat (a 2008. januári 5,25 %-ról 2008 júniusára 6 %-ra) – 2008 utolsó két hónapjában a kamatok 5 %-ra való leszállításával enyhítette a monetáris politikát. A lengyel zloty nominális effektív árfolyama 2008-ban 11,2 %-kal romlott. A gazdaság visszaesésével számolva a kormány részben a válság előtt – majd hatásának érzékelhetővé válása után – számos expanzív intézkedést fogadott el, főként adócsökkentéseket és az állami beruházások élénkítését. A tervezett költségvetési intézkedések rövid távon ösztönzik az aggregált keresletet, hosszabb távon pedig erősítik a lengyel gazdaság kínálati oldalát. A Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2009-ben körülbelül 1 százalékponttal, a GDP 3,5 %-ára romlik. Korrekciós intézkedések nélkül a hiány 2010-ben csak csekély mértékben csökken.

| (3) | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv azzal számol, hogy a reál-GDP növekedése a 2008-as 5,1 %-ról 2009-re 3,7 %-ra esik vissza, majd a programidőszak további részében átlagosan 4,2 %-ra erősödik. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében (2) úgy tűnik, hogy ez a forgatókönyv a 2009-re és az azt követő időszakra vonatkozó, határozottan optimista növekedési feltételezéseken, továbbá az exportpiac növekedésének optimtista megítélésén alapul, és nem veszi teljes mértékben figyelembe a gazdasági helyzet további rosszabbodására utaló frissebb adatokat. Mindenekelőtt nem fordít kellő figyelmet a devizahitelekre és az ingatlanpiac alakulására, és a program nem tulajdonít különösebb jelentőséget annak, milyen hatást gyakorol a hitelfelvételi lehetőségek szűkülése a magánbefektetésekre. A program inflációra vonatkozó becslései reálisak. |
| --- | --- |

(3)

A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv azzal számol, hogy a reál-GDP növekedése a 2008-as 5,1 %-ról 2009-re 3,7 %-ra esik vissza, majd a programidőszak további részében átlagosan 4,2 %-ra erősödik. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében (2) úgy tűnik, hogy ez a forgatókönyv a 2009-re és az azt követő időszakra vonatkozó, határozottan optimista növekedési feltételezéseken, továbbá az exportpiac növekedésének optimtista megítélésén alapul, és nem veszi teljes mértékben figyelembe a gazdasági helyzet további rosszabbodására utaló frissebb adatokat. Mindenekelőtt nem fordít kellő figyelmet a devizahitelekre és az ingatlanpiac alakulására, és a program nem tulajdonít különösebb jelentőséget annak, milyen hatást gyakorol a hitelfelvételi lehetőségek szűkülése a magánbefektetésekre. A program inflációra vonatkozó becslései reálisak.

| (4) | A Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2009-ben a konvergenciaprogram előző változatában foglalt céloknak megfelelően a GDP 2,5 %-a lesz. Ez alapvetően a bevételek 2008-as kisebb növekedésének az eredménye (összhangban a tervezett alacsonyabb GDP-növekedéssel), amelyet a kiadások dinamikájának csökkenése ellensúlyoz. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2009-ben a konvergenciaprogram előző változatában foglalt céloknak megfelelően a GDP 2,5 %-a lesz. Ez alapvetően a bevételek 2008-as kisebb növekedésének az eredménye (összhangban a tervezett alacsonyabb GDP-növekedéssel), amelyet a kiadások dinamikájának csökkenése ellensúlyoz.

| (5) | A 2008. decemberi konvergenciaprogram szerint az államháztartási hiány 2009-ben várhatóan a GDP 2,5 %-ára javul, míg a Bizottság szolgálatainak kevésbé optimista makrogazdasági forgatókönyvön alapuló időközi előrejelzése szerint a GDP 3,5 %-ára romlik. A diszkrecionális intézkedéseknek a költségvetésre gyakorolt becsült nettó expanzív hatása meghaladja az 1 százalékpontot. Ide tartoznak a gazdasági visszaesésre válaszul elfogadott konkrét intézkedések (a 2008. november 30-án bejelentett stabilitási és fejlesztési terv). Ez a hatás a Lengyelország adóbevételeinek összetételében bekövetkező változások miatt nem vonja maga után a strukturális egyenleg párhuzamos romlását, amelynek becsült értéke 1/3 százalékpont. |
| --- | --- |

(5)

A 2008. decemberi konvergenciaprogram szerint az államháztartási hiány 2009-ben várhatóan a GDP 2,5 %-ára javul, míg a Bizottság szolgálatainak kevésbé optimista makrogazdasági forgatókönyvön alapuló időközi előrejelzése szerint a GDP 3,5 %-ára romlik. A diszkrecionális intézkedéseknek a költségvetésre gyakorolt becsült nettó expanzív hatása meghaladja az 1 százalékpontot. Ide tartoznak a gazdasági visszaesésre válaszul elfogadott konkrét intézkedések (a 2008. november 30-án bejelentett stabilitási és fejlesztési terv). Ez a hatás a Lengyelország adóbevételeinek összetételében bekövetkező változások miatt nem vonja maga után a strukturális egyenleg párhuzamos romlását, amelynek becsült értéke 1/3 százalékpont.

| (6) | A 2008. decemberi konvergenciaprogram középtávú célkitűzése az, hogy az államháztartási hiány fenntartható módon a GDP 3 %-a alatt maradjon, úgy, hogy a programidőszak folyamán fokozatosan csökkenve 2011-re érje el az 1,9 %-os kitűzött célt. A makrogazdasági környezet jelentős romlása miatt a nominális hiánycélnak megfelelő középtávú költségvetési célkitűzés – vagyis a GDP 1 %-át jelentő strukturális (egyszeri és egyéb átmeneti intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított) hiány – elérése 2011 utánra tolódik, az előző változatban meghatározott évre. A kiigazítási pálya jelentős, a GDP 1,5 százalékpontjának megfelelő kiadáscsökkentésen alapul, miközben a bevételi hányad 1 százalékponttal csökken. A program azonban nem határozza meg a kiadások csökkentését szolgáló intézkedéseket. A program előrejelzése szerint az adóssághányad a GDP 2008-as majdnem 46 %-áról 2011-ben 45 % alá süllyed (a program utolsó évében 0,7 százalékpontos csökkenéssel). Ez ellentmond a Bizottság szolgálatainak időközi előrejelzésében levő becslésnek, amely szerint a bruttó adóssághányad a 2008-as 45,5 %-ról meredeken növekszik és 2010-ben majdnem 50 %-ot ér el. Az eltérés főként az elsődleges hiány alakulására vonatkozó különböző előrejelzésekkel magyarázható. |
| --- | --- |

(6)

A 2008. decemberi konvergenciaprogram középtávú célkitűzése az, hogy az államháztartási hiány fenntartható módon a GDP 3 %-a alatt maradjon, úgy, hogy a programidőszak folyamán fokozatosan csökkenve 2011-re érje el az 1,9 %-os kitűzött célt. A makrogazdasági környezet jelentős romlása miatt a nominális hiánycélnak megfelelő középtávú költségvetési célkitűzés – vagyis a GDP 1 %-át jelentő strukturális (egyszeri és egyéb átmeneti intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított) hiány – elérése 2011 utánra tolódik, az előző változatban meghatározott évre. A kiigazítási pálya jelentős, a GDP 1,5 százalékpontjának megfelelő kiadáscsökkentésen alapul, miközben a bevételi hányad 1 százalékponttal csökken. A program azonban nem határozza meg a kiadások csökkentését szolgáló intézkedéseket. A program előrejelzése szerint az adóssághányad a GDP 2008-as majdnem 46 %-áról 2011-ben 45 % alá süllyed (a program utolsó évében 0,7 százalékpontos csökkenéssel). Ez ellentmond a Bizottság szolgálatainak időközi előrejelzésében levő becslésnek, amely szerint a bruttó adóssághányad a 2008-as 45,5 %-ról meredeken növekszik és 2010-ben majdnem 50 %-ot ér el. Az eltérés főként az elsődleges hiány alakulására vonatkozó különböző előrejelzésekkel magyarázható.

| (7) | A programban előre jelzett költségvetési teljesítményt számos lefelé mutató kockázat befolyásolja. A GDP növekedésére vonatkozó optimista feltételezések az egész programidőszak tekintetében a bevételnövekedés túl kedvező becslését eredményezik. Főként a közvetlen adókból származó bevételekre és az adókon, társadalombiztosítási járulékokon, illetve a tulajdonból származó jövedelmeken kívüli egyéb bevételekre vonatkozó 2009-es becslések magasak. A program makrogazdasági forgatókönyve láthatóan azt feltételezi, hogy a 2009-es költségvetési ösztönző intézkedések (a személyi jövedelemadó csökkentése, az állami beruházások ösztönzése) rendkívül hatékonyan táplálják a növekedést. Ennek teljes megvalósulása azonban bizonytalan, mert az adóreform főleg azoknak a háztartásoknak kedvez, amelyek magas jövedelemmel rendelkeznek és viszonylag magas a megtakarítási hajlandóságuk, és a beruházások megvalósítása is visszaeshet az előző évekhez képest. Emellett egyes kiadások, például a szociális ellátások és támogatások 2009-ben a vártnál jobban emelkedhetnek. A későbbi években a kiadások tervezett fékezésének i. a választási ciklust és ii. a konkrét reformintézkedésekre vonatkozó információk hiányát tekintve vannak kockázatai. |
| --- | --- |

(7)

A programban előre jelzett költségvetési teljesítményt számos lefelé mutató kockázat befolyásolja. A GDP növekedésére vonatkozó optimista feltételezések az egész programidőszak tekintetében a bevételnövekedés túl kedvező becslését eredményezik. Főként a közvetlen adókból származó bevételekre és az adókon, társadalombiztosítási járulékokon, illetve a tulajdonból származó jövedelmeken kívüli egyéb bevételekre vonatkozó 2009-es becslések magasak. A program makrogazdasági forgatókönyve láthatóan azt feltételezi, hogy a 2009-es költségvetési ösztönző intézkedések (a személyi jövedelemadó csökkentése, az állami beruházások ösztönzése) rendkívül hatékonyan táplálják a növekedést. Ennek teljes megvalósulása azonban bizonytalan, mert az adóreform főleg azoknak a háztartásoknak kedvez, amelyek magas jövedelemmel rendelkeznek és viszonylag magas a megtakarítási hajlandóságuk, és a beruházások megvalósítása is visszaeshet az előző évekhez képest. Emellett egyes kiadások, például a szociális ellátások és támogatások 2009-ben a vártnál jobban emelkedhetnek. A későbbi években a kiadások tervezett fékezésének i. a választási ciklust és ii. a konkrét reformintézkedésekre vonatkozó információk hiányát tekintve vannak kockázatai.

| (8) | Bár a 2008-as költségvetési egyenleg – a konvergenciaprogram alapján – jelez némi elsődleges strukturális hiányt, a közös módszertanon alapuló 2005-ös előrejelzések szerint az elöregedés hosszú távú költségvetési hatása a legalacsonyabbak között van az EU-ban. A legújabb reformok azonban hosszú távon valószínűleg a kiadások emelkedéséhez vezetnek. A magas elsődleges többletek fenntartása középtávon hozzájárulhat az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos, jelenleg csekély mértékű kockázatok korlátozásához. |
| --- | --- |

(8)

Bár a 2008-as költségvetési egyenleg – a konvergenciaprogram alapján – jelez némi elsődleges strukturális hiányt, a közös módszertanon alapuló 2005-ös előrejelzések szerint az elöregedés hosszú távú költségvetési hatása a legalacsonyabbak között van az EU-ban. A legújabb reformok azonban hosszú távon valószínűleg a kiadások emelkedéséhez vezetnek. A magas elsődleges többletek fenntartása középtávon hozzájárulhat az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos, jelenleg csekély mértékű kockázatok korlátozásához.

| (9) | A költségvetési célok tiszteletben tartása tekintetében a költségvetési szabályozás eredményei összességében jók. Ez azonban nagyrészt az utóbbi évek erős növekedésének és a váratlan, számottevő többletbevételeknek, valamint annak az eredménye, hogy a kiadási tervek előirányzatai – nem tervezett módon – részben felhasználatlanok maradtak (főként a beruházások terén). A konvergenciaprogram utal az államháztartási törvény tervezett módosítására, amely magában foglalja a központi vagy helyi hatóságok által közvetlenül nem ellenőrzött, autonóm állami eszközök csökkentését, a központi állami költségvetésre és a helyi hatóságokra vonatkozó kötelező többéves költségvetési tervek kidolgozását, valamint a fiskális szabályok módosítását. Emellett a program megerősíti, hogy fokozatosan egyre több intézményben kell megvalósítani a teljesítményalapú költségvetés-tervezést. Ezek az intézkedések jó irányt jelentenek, bár hatásuk várhatóan korlátozott lesz. |
| --- | --- |

(9)

A költségvetési célok tiszteletben tartása tekintetében a költségvetési szabályozás eredményei összességében jók. Ez azonban nagyrészt az utóbbi évek erős növekedésének és a váratlan, számottevő többletbevételeknek, valamint annak az eredménye, hogy a kiadási tervek előirányzatai – nem tervezett módon – részben felhasználatlanok maradtak (főként a beruházások terén). A konvergenciaprogram utal az államháztartási törvény tervezett módosítására, amely magában foglalja a központi vagy helyi hatóságok által közvetlenül nem ellenőrzött, autonóm állami eszközök csökkentését, a központi állami költségvetésre és a helyi hatóságokra vonatkozó kötelező többéves költségvetési tervek kidolgozását, valamint a fiskális szabályok módosítását. Emellett a program megerősíti, hogy fokozatosan egyre több intézményben kell megvalósítani a teljesítményalapú költségvetés-tervezést. Ezek az intézkedések jó irányt jelentenek, bár hatásuk várhatóan korlátozott lesz.

| (10) | A pénzügyi válságra válaszolva a lengyel kormány számos intézkedést fogadott el a pénzügyi ágazat stabilitásának biztosítása érdekében. Jelentősen megemelték a betétgarancia összeghatárát, az új küszöb 50 000 EUR. A fő intézkedést, a bankközi és a vállalati hitelekre vonatkozó kezességvállalás felső határának növelését (a GDP csaknem 2 %-ával) csak 2009-re tervezik és átmenetinek szánják. Emellett a kormány az állami tulajdonban levő BGK Bank számára (a GDP körülbelül 0,15 %-át kitevő) tőkeinjekciót tervez, amelynek célja a kis- és középvállalkozások számára nyújtandó hitelek bővítése. |
| --- | --- |

(10)

A pénzügyi válságra válaszolva a lengyel kormány számos intézkedést fogadott el a pénzügyi ágazat stabilitásának biztosítása érdekében. Jelentősen megemelték a betétgarancia összeghatárát, az új küszöb 50 000 EUR. A fő intézkedést, a bankközi és a vállalati hitelekre vonatkozó kezességvállalás felső határának növelését (a GDP csaknem 2 %-ával) csak 2009-re tervezik és átmenetinek szánják. Emellett a kormány az állami tulajdonban levő BGK Bank számára (a GDP körülbelül 0,15 %-át kitevő) tőkeinjekciót tervez, amelynek célja a kis- és középvállalkozások számára nyújtandó hitelek bővítése.

| (11) | Az Európai Tanács által decemberben elfogadott európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban a lengyel kormány által tervezett, az aggregált keresletnek az infrastrukturális célú állami beruházások bővítésével történő fellendítését célzó költségvetési ösztönző intézkedések a hosszú távú potenciális növekedés és így az államháztartás szempontjából is előnyösek. A személyi jövedelemadó csökkentése enyhíti az adóterheket, bár főként a magas jövedelemmel rendelkező adófizetők esetében. Ezek az ösztönző intézkedések nem átmenetiek. Tekintettel arra, hogy fennáll a magas költségvetési hiány kialakulásának veszélye, viszont a növekedés a Bizottság szolgálatainak időközi előrejelzése szerint viszonylag rugalmas, a Lengyelország által 2009-re elfogadott költségvetési ösztönző megfelelő választ jelent a gazdasági visszaesésre. A kormánynak és a parlamentnek azonban időben el kell fogadnia valamennyi tervezett intézkedést, és azokat végre kell hajtani. Ami a strukturális intézkedéseket illeti, az államháztartás fenntarthatóságát javítani fogja, ha a korkedvezményes nyugdíjakat a kevésbé költséges ún. „átmeneti nyugdíjak” váltják fel. Lengyelország az államháztartás színvonalának javítása céljából is hozott intézkedéseket (a költségvetési szabályokat és az autonóm alapok ellenőrzését erősítő új államháztartási törvény és a teljesítményalapú költségvetés-tervezés további végrehajtása). Ezek az intézkedések a növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia keretében 2009. január 28-án a Bizottság által javasolt középtávú reformtervhez és az országspecifikus ajánlásokhoz kapcsolódnak. |
| --- | --- |

(11)

Az Európai Tanács által decemberben elfogadott európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban a lengyel kormány által tervezett, az aggregált keresletnek az infrastrukturális célú állami beruházások bővítésével történő fellendítését célzó költségvetési ösztönző intézkedések a hosszú távú potenciális növekedés és így az államháztartás szempontjából is előnyösek. A személyi jövedelemadó csökkentése enyhíti az adóterheket, bár főként a magas jövedelemmel rendelkező adófizetők esetében. Ezek az ösztönző intézkedések nem átmenetiek. Tekintettel arra, hogy fennáll a magas költségvetési hiány kialakulásának veszélye, viszont a növekedés a Bizottság szolgálatainak időközi előrejelzése szerint viszonylag rugalmas, a Lengyelország által 2009-re elfogadott költségvetési ösztönző megfelelő választ jelent a gazdasági visszaesésre. A kormánynak és a parlamentnek azonban időben el kell fogadnia valamennyi tervezett intézkedést, és azokat végre kell hajtani. Ami a strukturális intézkedéseket illeti, az államháztartás fenntarthatóságát javítani fogja, ha a korkedvezményes nyugdíjakat a kevésbé költséges ún. „átmeneti nyugdíjak” váltják fel. Lengyelország az államháztartás színvonalának javítása céljából is hozott intézkedéseket (a költségvetési szabályokat és az autonóm alapok ellenőrzését erősítő új államháztartási törvény és a teljesítményalapú költségvetés-tervezés további végrehajtása). Ezek az intézkedések a növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia keretében 2009. január 28-án a Bizottság által javasolt középtávú reformtervhez és az országspecifikus ajánlásokhoz kapcsolódnak.

| (12) | Az előre jelzett költségvetési irányvonal 2009-ben expanzív, 2010-ben pedig restriktív. A 2009-es magasabb hiány a fellendülőben levő piacokkal szembeni kockázatkerülő magatartás miatt magasabb kamatkiadást eredményezhet. A tervezett intézkedések a 2009 után előirányzott kiigazítások megvalósításához elégtelennek bizonyulhatnak. Emellett a költségvetési stratégiát 2010-ben és 2011-ben konkrét hiánycsökkentő intézkedésekkel kell alátámasztani. |
| --- | --- |

(12)

Az előre jelzett költségvetési irányvonal 2009-ben expanzív, 2010-ben pedig restriktív. A 2009-es magasabb hiány a fellendülőben levő piacokkal szembeni kockázatkerülő magatartás miatt magasabb kamatkiadást eredményezhet. A tervezett intézkedések a 2009 után előirányzott kiigazítások megvalósításához elégtelennek bizonyulhatnak. Emellett a költségvetési stratégiát 2010-ben és 2011-ben konkrét hiánycsökkentő intézkedésekkel kell alátámasztani.

| (13) | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program tartalmaz minden előírt adatot, és a nem kötelező adatok legtöbbjét is (3). |
| --- | --- |

(13)

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program tartalmaz minden előírt adatot, és a nem kötelező adatok legtöbbjét is (3).

Általános következtetésként megállapítható, hogy Lengyelország megfelelő költségvetési ösztönző intézkedéseket tervez, amelyek egy része nem átmeneti. A tervezett intézkedések rövid távon ösztönzik az aggregált keresletet, hosszabb távon pedig erősítik a lengyel gazdaság kínálati oldalát. Tekintettel a GDP növekedésére vonatkozó optimista becslésekre, a Bizottság előrejelzése szerint a programban tervezett költségvetési teljesítménynek a jelenlegi aktualizált változatban vázolt időszak egészére kiterjedően vannak lefelé mutató kockázatai. Emellett a kiadások későbbi évekre tervezett visszafogását adott esetben konkrét intézkedésekkel kell alátámasztani.

A fenti értékelés alapján és a fenntartható konvergencia szükségességét tekintve Lengyelország felkérést kap arra, hogy:

| i. | az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban, a Stabilitási és Növekedési Paktum keretén belül hajtsa végre a 2009-es költségvetési terveket, az ösztönző intézkedéseket is beleértve, és a kormány célkitűzésének megfelelően kerülje el a referenciaérték megsértését; |
| --- | --- |

i.

az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban, a Stabilitási és Növekedési Paktum keretén belül hajtsa végre a 2009-es költségvetési terveket, az ösztönző intézkedéseket is beleértve, és a kormány célkitűzésének megfelelően kerülje el a referenciaérték megsértését;

| ii. | a 2010-re és 2011-re vonatkozó konszolidációs stratégiát támassza alá konkrét hiánycsökkentő intézkedésekkel; |
| --- | --- |

ii.

a 2010-re és 2011-re vonatkozó konszolidációs stratégiát támassza alá konkrét hiánycsökkentő intézkedésekkel;

| iii. | a kiadások jobb ellenőrzésével erősítse a költségvetési keretet, ami magában foglalja a módosított államháztartási törvény gyors végrehajtását és a teljesítményalapú költségvetés-tervezés bevezetését. |
| --- | --- |

iii.

a kiadások jobb ellenőrzésével erősítse a költségvetési keretet, ami magában foglalja a módosított államháztartási törvény gyors végrehajtását és a teljesítményalapú költségvetés-tervezés bevezetését.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (%-os változás) | KP 2008. december | 6,7 | 5,1 | 3,7 | 4,0 | 4,5 |
| BIZ. 2009. január | 6,7 | 5,0 | 2,0 | 2,4 | n. a. |
| KP 2008. március | 6,5 | 5,3 | 5,0 | 5,0 | n. a. |
| HICP infláció
  (%) | KP 2008. december | 2,6 | 4,2 | 2,9 | 2,5 | 2,5 |
| BIZ. 2009. január | 2,6 | 4,2 | 2,9 | 2,5 | n. a. |
| KP 2008. március | 2,6 | 3,5 | 2,9 | 2,5 | n. a. |
| Kibocsátási rés (4)

  (a potenciális GDP %-ában) | KP 2008. december | 1,3 | 1,0 | – 0,1 | – 0,6 | – 0,5 |
| BIZ. 2009. január (5) | 2,2 | 2,2 | 0,1 | – 1,1 | n. a. |
| KP 2008. március | 1,1 | 0,7 | – 0,2 | – 0,9 | n. a. |
| A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel
  (a GDP %-ában) | KP 2008. december | – 3,6 | – 4,0 | – 1,8 | – 1,3 | 1,5 |
| BIZ. 2009. január | – 3,6 | – 4,1 | – 3,5 | – 2,9 | n. a. |
| KP 2008. március | – 2,6 | – 3,5 | – 4,2 | – 4,6 | n. a. |
| Államháztartási bevétel
  (a GDP %-ában) | KP 2008. december | 40,0 | 39,8 | 40,7 | 40,0 | 39,7 |
| BIZ. 2009. január | 40,0 | 39,6 | 40,2 | 40,3 | n. a. |
| KP 2008. március | 40,0 | 40,0 | 39,2 | 38,7 | n. a. |
| Államháztartási kiadás
  (a GDP %-ában) | KP 2008. december | 42,0 | 42,6 | 43,2 | 42,4 | 41,7 |
| BIZ. 2009. január | 42,0 | 42,1 | 43,8 | 43,7 | n. a. |
| KP 2008. március | 42,0 | 42,5 | 41,2 | 40,1 | n. a. |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2008. december | – 2,0 | – 2,7 | – 2,5 | – 2,3 | – 1,9 |
| BIZ. 2009. január | – 2,0 | – 2,5 | – 3,6 | – 3,5 | n. a. |
| KP 2008. március | – 2,0 | – 2,5 | – 2,0 | – 1,5 | n. a. |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2008. december | 0,5 | – 0,3 | 0,1 | 0,2 | 0,5 |
| BIZ. 2009. január | 0,5 | – 0,2 | – 1,2 | – 1,3 | n. a. |
| KP 2008. március | 0,2 | – 0,2 | 0,3 | 0,8 | n. a. |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg (4)

  (a GDP %-ában) | KP 2008. december | – 2,5 | – 3,1 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 |
| BIZ. 2009. január | – 2,8 | – 3,4 | – 3,7 | – 3,0 | n. a. |
| KP 2008. március | 0,6 | 0,5 | 0,1 | – 0,1 | n. a. |
| Strukturális egyenleg (6)

  (a GDP %-ában) | KP 2008. december | – 2,5 | – 3,1 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,7 |
| BIZ. 2009. január | – 2,8 | – 3,4 | – 3,7 | – 2,9 | n. a. |
| KP 2008. március | – 2,2 | – 2,7 | – 2,1 | – 1,4 | n. a. |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | KP 2008. december | 44,9 | 45,9 | 45,8 | 45,5 | 44,8 |
| BIZ. 2009. január | 44,9 | 45,5 | 47,7 | 49,7 | n. a. |
| KP 2008. március | 44,9 | 44,2 | 43,3 | 42,3 | n. a. |
| Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzései (BIZ.); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2007

2008

2009

2010

2011

Reál-GDP

(%-os változás)

KP 2008. december

6,7

5,1

3,7

4,0

4,5

BIZ. 2009. január

6,7

5,0

2,0

2,4

n. a.

KP 2008. március

6,5

5,3

5,0

5,0

n. a.

HICP infláció

(%)

KP 2008. december

2,6

4,2

2,9

2,5

2,5

BIZ. 2009. január

2,6

4,2

2,9

2,5

n. a.

KP 2008. március

2,6

3,5

2,9

2,5

n. a.

Kibocsátási rés (4)

(a potenciális GDP %-ában)

KP 2008. december

1,3

1,0

– 0,1

– 0,6

– 0,5

BIZ. 2009. január (5)

2,2

2,2

0,1

– 1,1

n. a.

KP 2008. március

1,1

0,7

– 0,2

– 0,9

n. a.

A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel

(a GDP %-ában)

KP 2008. december

– 3,6

– 4,0

– 1,8

– 1,3

1,5

BIZ. 2009. január

– 3,6

– 4,1

– 3,5

– 2,9

n. a.

KP 2008. március

– 2,6

– 3,5

– 4,2

– 4,6

n. a.

Államháztartási bevétel

(a GDP %-ában)

KP 2008. december

40,0

39,8

40,7

40,0

39,7

BIZ. 2009. január

40,0

39,6

40,2

40,3

n. a.

KP 2008. március

40,0

40,0

39,2

38,7

n. a.

Államháztartási kiadás

(a GDP %-ában)

KP 2008. december

42,0

42,6

43,2

42,4

41,7

BIZ. 2009. január

42,0

42,1

43,8

43,7

n. a.

KP 2008. március

42,0

42,5

41,2

40,1

n. a.

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2008. december

– 2,0

– 2,7

– 2,5

– 2,3

– 1,9

BIZ. 2009. január

– 2,0

– 2,5

– 3,6

– 3,5

n. a.

KP 2008. március

– 2,0

– 2,5

– 2,0

– 1,5

n. a.

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2008. december

0,5

– 0,3

0,1

0,2

0,5

BIZ. 2009. január

0,5

– 0,2

– 1,2

– 1,3

n. a.

KP 2008. március

0,2

– 0,2

0,3

0,8

n. a.

Ciklikusan kiigazított egyenleg (4)

(a GDP %-ában)

KP 2008. december

– 2,5

– 3,1

– 2,5

– 2,1

– 1,7

BIZ. 2009. január

– 2,8

– 3,4

– 3,7

– 3,0

n. a.

KP 2008. március

0,6

0,5

0,1

– 0,1

n. a.

Strukturális egyenleg (6)

(a GDP %-ában)

KP 2008. december

– 2,5

– 3,1

– 2,5

– 1,9

– 1,7

BIZ. 2009. január

– 2,8

– 3,4

– 3,7

– 2,9

n. a.

KP 2008. március

– 2,2

– 2,7

– 2,1

– 1,4

n. a.

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

KP 2008. december

44,9

45,9

45,8

45,5

44,8

BIZ. 2009. január

44,9

45,5

47,7

49,7

n. a.

KP 2008. március

44,9

44,2

43,3

42,3

n. a.

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzései (BIZ.); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Az értékelés a Bizottság szolgálatainak 2009. januári előrejelzését, valamint az azóta rendelkezésre bocsátott egyéb adatokat veszi figyelembe.

(3)  A program tartalmaz olyan kiegészítő jellegű, nem kötelező adatokat, amelyek ellentmondás-mentességét még ellenőrizni kell.

(4)  Kibocsátási rések és ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegek a programok szerint, ahogy a Bizottság szolgálatai a programokban szereplő adatok alapján újraszámították.

(5)  A 2007–2010-es időszakra vonatkozóan 5,2 %-os, 4,9 %-os, 4,2 %-os, illetve 3,7 %-os becsült potenciális növekedés alapján.

(6)  Ciklikusan kiigazított egyenleg, az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül. Az egyszeri és más átmeneti intézkedések a legutóbbi program és a Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint 2010-ben a GDP 0,2 %-át teszik ki és hiánynövelők, a többi évben pedig a GDP 0 %-át jelentik.

Forrás:

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzései (BIZ.); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 20.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 66/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 66/22

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/C 66/05)

| A határozat elfogadásának időpontja | 2008.11.26. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 293/08 |
| Tagállam | Magyarország |
| Régió | Közép-Dunántúl, Nyugat-Dunántúl, Dél-Dunántúl, Észak-Magyarország, Észak-Alföld, Dél-Alföld |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Magyarország 6 konvergencia régiójában térségi központi szerepet ellátó nagyvárosok önkormányzatai, az 1997. évi CXL törvényben foglalt közművelődési, múzeumi, könyvtári intézmények, ezek tulajdonosai, fenntartói |
| Jogalap | 27/2007 (X.10) a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program előirányzatából nyújtott, az Európai Közösséget Létrehozó Szerződés 87. Cikk (1) bekezdés hatálya alá tartozó támogatások felhasználásáról szóló ÖTM rendelet |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | A kultúrát előmozdító támogatás |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege: 35 863 millió HUF |
| Támogatás intenzitása | 100 % |
| Időtartam | 2008.9.1.-2013.12.31. |
| Gazdasági ágazat | Szabadidő, kultúra és sporttevékenységek |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Nemzeti Fejlesztési Ügynökség |
| Egyéb információ | — |

A határozat elfogadásának időpontja

2008.11.26.

Támogatás száma

N 293/08

Tagállam

Magyarország

Régió

Közép-Dunántúl, Nyugat-Dunántúl, Dél-Dunántúl, Észak-Magyarország, Észak-Alföld, Dél-Alföld

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Magyarország 6 konvergencia régiójában térségi központi szerepet ellátó nagyvárosok önkormányzatai, az 1997. évi CXL törvényben foglalt közművelődési, múzeumi, könyvtári intézmények, ezek tulajdonosai, fenntartói

Jogalap

27/2007 (X.10) a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program előirányzatából nyújtott, az Európai Közösséget Létrehozó Szerződés 87. Cikk (1) bekezdés hatálya alá tartozó támogatások felhasználásáról szóló ÖTM rendelet

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

A kultúrát előmozdító támogatás

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege: 35 863 millió HUF

Támogatás intenzitása

100 %

Időtartam

2008.9.1.-2013.12.31.

Gazdasági ágazat

Szabadidő, kultúra és sporttevékenységek

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Nemzeti Fejlesztési Ügynökség

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 20.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 66/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 66/23

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5408 – Fortress/Unicredit/Torre)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/C 66/06)

2009. március 12-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32009M5408. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32009M5408. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 20.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 66/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 66/23

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5451 – CNP Assurances/CNP Unicredit Life)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/C 66/07)

2009. március 12-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32009M5451. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32009M5451. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 20.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 66/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 66/24

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5253 – Sanofi-Aventis/Zentiva)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/C 66/08)

2009. február 4-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (1) bekezdésén alapul, összefüggésben a 6. cikk (2) bekezdésével. A határozat teljes szövege csak angol nyelven lesz hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon a 32009M5253 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon a 32009M5253 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 20.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 66/25 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 66/25

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2009. március 19.

(2009/C 66/09)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3671 |
| JPY | Japán yen | 129,67 |
| DKK | Dán korona | 7,4514 |
| GBP | Angol font | 0,94050 |
| SEK | Svéd korona | 10,8663 |
| CHF | Svájci frank | 1,5385 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,6450 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 26,779 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 298,50 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7080 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,5410 |
| RON | Román lej | 4,3003 |
| TRY | Török líra | 2,3047 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,9771 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,6732 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,5972 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,4601 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0589 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 897,94 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 13,0797 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,3352 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4555 |
| IDR | Indonéz rúpia | 16 357,35 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,9933 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 65,830 |
| RUB | Orosz rubel | 45,6515 |
| THB | Thaiföldi baht | 48,430 |
| BRL | Brazil real | 3,0624 |
| MXN | Mexikói peso | 18,8722 |
| INR | Indiai rúpia | 68,7790 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3671

JPY

Japán yen

129,67

DKK

Dán korona

7,4514

GBP

Angol font

0,94050

SEK

Svéd korona

10,8663

CHF

Svájci frank

1,5385

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,6450

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

26,779

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

298,50

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7080

PLN

Lengyel zloty

4,5410

RON

Román lej

4,3003

TRY

Török líra

2,3047

AUD

Ausztrál dollár

1,9771

CAD

Kanadai dollár

1,6732

HKD

Hongkongi dollár

10,5972

NZD

Új-zélandi dollár

2,4601

SGD

Szingapúri dollár

2,0589

KRW

Dél-Koreai won

1 897,94

ZAR

Dél-Afrikai rand

13,0797

CNY

Kínai renminbi

9,3352

HRK

Horvát kuna

7,4555

IDR

Indonéz rúpia

16 357,35

MYR

Maláj ringgit

4,9933

PHP

Fülöp-szigeteki peso

65,830

RUB

Orosz rubel

45,6515

THB

Thaiföldi baht

48,430

BRL

Brazil real

3,0624

MXN

Mexikói peso

18,8722

INR

Indiai rúpia

68,7790

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 20.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 66/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 66/26

---

Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról

(2009/C 66/10)

Támogatás száma: XA 406/08

Tagállam: Ausztria

Régió: Bundesland Wien

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Richtlinie für die Gewährung eines Zuschusses zu den Versicherungsprämien für versicherbare Risiken in der Landwirtschaft

Jogalap: Gesetz über die Förderung der Landwirtschaft in Wien (Wiener Landwirtschaftsgesetz), LGBl. für Wien Nr. 15/2000, in der geltenden Fassung

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: 0,13 millió EUR

A támogatás maximális intenzitása: Támogatás legfeljebb a biztosítási díjak költségeinek 50 %-áig adható

A végrehajtás időpontja:

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: A bécsi tartományban nagyjából 700 mezőgazdasági üzem található, amelyek nagy része a kertészeti és a szántóföldi termelési ágazatokhoz tartozik. Az üzemek kizárólag kis- és középvállalkozások. A városi lakosság friss, kiváló minőségű mezőgazdasági terményekkel való ellátása mellett e családi vállalkozások a mezőgazdasági termőterületek megművelése és ápolása révén jelentősen hozzájárulnak Bécs város kultivált környékének alakításához és megőrzéséhez. Ezért a bécsi városi politika egyik fontos célkitűzése e termelőegységek fennmaradásának hosszú távú biztosítása.

A termelők gazdasági védelmének egyik fontos eszköze olyan mezőgazdasági terménybiztosítások megkötése, amelyek fedezik a természeti csapáshoz hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek által okozott károkat. Az utóbbi években fokozottan erősödő éghajlati változások következtében – különösen a mezőgazdasági termelésben – egyre fontosabbá válik a megfelelő kockázatkezelés.

A kockázatok elleni védekezéshez való hozzájárulás, a biztosítási díjak támogatásának formájában, az 1857/2006/EK rendelet 12. cikke értelmében összeegyeztethető a közös piac elveivel.

A bécsi tartomány 2001 óta a bécsi kertészeteknek éves biztosítási díjaik legfeljebb 50 %-áig terjedő támogatást nyújt, amennyiben üvegházaikra viharkár elleni biztosítást kötnek.

Ez az Európai Bizottság által jóváhagyott támogató intézkedés (Staatliche Beihilfe Nr. N 845/2000/Österreich/Wien) nagyon hatékonynak bizonyult, eredményeképpen a bécsi üvegházaknak már több mint 90 %-a rendelkezik viharkárok elleni biztosítással. Az új irányelv keretében célszerű megtartani a termelők támogatásának ezen eszközét, ezáltal biztosítva az intézkedés eddigi eredményeinek fenntarthatóságát.

Tekintettel e támogató intézkedések eddigi hatékonyságára és figyelemmel arra, hogy az éghajlatváltozás következtében megnőtt azon időjárási események kockázata, amelyek a mezőgazdaságban – különösen a szántóföldeken való növénytermesztés terén – tetemes károkhoz vezethetnek, célszerű volna e támogató intézkedéseket 2009-től a Bécs környéki termelők szántóföldjeire is kiterjeszteni. A jég- és fagykárokon felül a termelők a szántóföldek többféle kárveszélyre kötött átfogó biztosítása révén egyéb időjárási kockázatok – így például szárazság, áradás, hófúvások, iszaposodás, viharkárok, stb. – ellen is védekezhetnek. Az éves biztosítási díjak legfeljebb 50 %-áig terjedő támogatással ösztönözni lehetne a bécsi szántóföldi termelőket az ilyen biztosítások megkötésére. E program célja, hogy előremozdítsa a bécsi szántóföldeknek a fenti veszélyekkel szembeni lehetőleg teljes lefedettségét és ezáltal hozzájáruljon a bécsi tartomány mezőgazdasági termelőegységeinek gazdasági stabilitásához és kockázatok elleni védekezéséhez

Az érintett ágazat(ok): Bécs környékén található mezőgazdasági termelőegységek (kertészet és szántóföldön való növénytermesztés)

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Amt der Wiener Landesregierung |
| --- |
| Magistratsabteilung 58 |
| Volksgartenstraße 3 |
| 1082 Wien |
| ÖSTERREICH |

Amt der Wiener Landesregierung

Magistratsabteilung 58

Volksgartenstraße 3

1082 Wien

ÖSTERREICH

Internetcím: http://www.wien.gv.at/umwelt/wasserrecht/foerderrichtlinie.html

Egyéb információk: Ezen irányelv életbe lépésével egyidőben a korábban jóváhagyott „a mezőgazdasági üvegházak viharkárok elleni biztosítási díjainak támogatása engedélyezéséről szóló irányelv” (Staatliche Beihilfe Nr. N 845/2000/Österreich/Wien) hatályát veszti.

E támogatási program az 1857/2006/EK rendelet 12. cikkéhez igazodik és az ott megfogalmazott minden követelménynek eleget tesz. A támogatás ennek megfelelően nem akadályozza a biztosítási szolgáltatások belső piacának működését. A támogatást nyújtó hatóság gondoskodik róla, hogy a támogatást nem teszik függővé egy bizonyos biztosítóval vagy biztosítók egy bizonyos csoportjával kötendő szerződéstől, és nem korlátozzák olyan szerződésekre sem, amelyeket a kérvényezők osztrák székhelyű biztosítótársasággal kötnek

Támogatás száma: XA 409/08

Tagállam: Franciaország

Régió: Champagne-Ardenne

A támogatási program megnevezése: Aide à la reconstitution du cheptel ovin de la région Champagne-Ardenne à la suite de la crise de la fièvre catarrhale ovine (F.C.O.)

Jogalap:

| — | Article L 1511-2 du Code Général des Collectivités Territoriales. |
| --- | --- |

—

Article L 1511-2 du Code Général des Collectivités Territoriales.

| — | Az 1857/2006/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdése. |
| --- | --- |

—

Az 1857/2006/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdése.

| — | Règlement «Aide à la reconstitution des troupes ovines» adopté par la Commission permanente du Conseil Régional de Champagne-Ardenne du 7 juillet 2008 |
| --- | --- |

—

Règlement «Aide à la reconstitution des troupes ovines» adopté par la Commission permanente du Conseil Régional de Champagne-Ardenne du 7 juillet 2008

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások: 800 000 EUR a 2010 januárjában véget érő program keretében

A támogatás maximális intenzitása: A régió legfeljebb 80 %-os mértékű támogatást nyújt azon veszteségek esetében, amelyek után nem kaptak kárpótlást a juhtenyésztők (az elhullott állatok pótlása keretében beszerzett minden egyes anyajuh után legfeljebb 200 EUR, bárányonként legfeljebb 20 EUR, illetve a pótlás céljából beszerzett, nyilvántartásba vett kosok után egyedenként legfeljebb 320 EUR összegű támogatás nyújtható).

A támogatás felső határát a kéknyelvbetegség adott tenyészetben történő megjelenésének bejelentése és a támogatás igénylésének időpontja között az állategészség-védelmi csoportnak (groupement de défense sanitaire, GDS) bejelentett elhullások száma alapján állapítják meg

A végrehajtás időpontja: Attól az időponttól kezdődően, hogy a Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságának honlapján közzéteszik a mentesség iránti kérelem azonosító számát

A támogatási program időtartama:

A támogatás célja: A támogatás célja az, hogy ellentételezze azokat a gazdasági veszteségeket, amelyeket az állattenyésztők állataiknak a kéknyelvbetegség miatt bekövetkező elhullásával összefüggésben szenvedtek el.

Champagne-Ardenne régió vonatkozásában a becslések szerint 237 tenyészetből összesen 6 639 juh (köztük 1 660 felnőtt állat) kéknyelvbetegség miatti elhullását jelentették be az elhullott állomány utáni állami kárpótlás iránti igények keretében. Ezenkívül az állattenyésztők által 2008-ban anyajuhra, illetve kecskére vonatkozóan igényelt támogatások (Primes Brebis Chèvres, PBC) száma 2 882-vel kevesebb volt, mint 2007-ben. (A PBC megfelel a nyilatkozatok értelmében az adott év február 1-je és május 10-e között a juhtenyésztő gazdaságokban található azon anyajuhok számának, amelyek már legalább egyszer ellettek vagy 12 hónaposnál idősebbek.) Ez a válság olyan időpontban következett be, amikor a régió juhállománya – 2003 óta – növekvő tendenciát mutatott (+10 000 anyajuh az utolsó 4 évben). Az ágazat regionális fejlődése így komoly veszélybe került.

Ezért kíván Champagne-Ardenne régió pénzügyi támogatást nyújtani a juhtenyésztőknek, akik 2006 szeptembere óta viselik a kéknyelvbetegség által előidézett válság következményeit, és komoly gazdasági és állat-egészségügyi problémákkal küzdenek.

A regionális támogatás célja azoknak a professzionális tenyészeteknek a támogatása, amelyek legalább 100 PBC-vel egyenértékű juhállománnyal rendelkeznek.

A regionális támogatásban részesülő tenyésztőknek kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy legalább öt éven át fenntartják a termelési szintjüket. A PBC számára vonatkozó éves nyilatkozatot ellenőrizni fogják

Az érintett ágazat(ok): Valamennyi juhtenyésztő, akinek a tenyészgazdasága a hasznosított mezőgazdasági terület legalább 80 %-ának erejéig Champagne-Ardenne régióban található, és aki mezőgazdasági tevékenységét főfoglalkozásként végzi, továbbá 60 évesnél nem idősebb (illetve azok a mezőgazdasági vállalkozások, amelyek jegyzett alaptőkéjének legalább 50 %-ával olyan, 60 évesnél nem idősebb természetes személyek rendelkeznek, akik főfoglalkozású mezőgazdasági termelőként tagjai az AMEXA-nak, azaz a mezőgazdasági betegbiztosítási rendszernek)

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Région Champagne-Ardenne |
| --- |
| Hôtel de Région |
| 5, rue de Jéricho |
| 51037 Chalons en Champagne cedex |
| FRANCE |

Région Champagne-Ardenne

Hôtel de Région

5, rue de Jéricho

51037 Chalons en Champagne cedex

FRANCE

Internetcím: http://www.cr-champagne-ardenne.fr/?SID=731

http://www.cr-champagne-ardenne.fr/getFile.aspx?FILEID=2808

Támogatás száma: XA 414/08

Tagállam: Németországi Szövetségi Köztársaság

Régió: Land Baden-Württemberg

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Landwirtschaft — Wachstum

Jogalap: Rechtsgrundlage ist das Gesetz über die Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank vom 11.11.1998 (Gesetzblatt für Baden-Württemberg (GBl.) vom 18.11.1998, S. 581), zuletzt geändert durch Gesetz vom 11.12.2007 (GBl. vom 14.12.2007, S. 581) in Verbindung mit dem Programmmerkblatt Landwirtschaft — Wachstum

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: A támogatást kedvezményes kamatozású kölcsönök formájában folyósítják, előreláthatólag összesen 500 000 és 600 000 EUR közötti értékben. Ezt a támogatási hozzájárulást a Landwirtschaftliche Rentenbank bocsátja rendelkezésre, a támogatáshoz az L-Bank nem járul hozzá saját forrásaiból

A támogatás maximális intenzitása: A támogatható költségek maximum 20 %-a. Három egymást követő gazdasági évben az egy adott vállalatnak folyósítható támogatás együttes értéke nem haladhatja meg a 400 000 EUR összeget. Abban az esetben, ha egy adott támogatható költség fedezetére a támogatás mellett egyéb nyilvános eszközöket is igénybe vesznek, az 1857/2006/EK rendeletben előírt határértékek az irányadóak. Támogatás adható olyan nem építkezési célra szánt föld vásárlására, amely a beruházás elszámolható költségeinek legfeljebb 10 %-ába kerül

A végrehajtás időpontja: Az 1857/2006/EK rendelet 20. cikke (1) bekezdésében előírt határidőnek megfelelően, de legkorábban 2009. január 2-tól

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: Az EK-szerződés I. melléklete szerinti mezőgazdasági termékek (halászat és akvakultúra kivételével) elsődleges termelésével foglalkozó kis- és középvállalkozások támogatása, az elsődleges mezőgazdasági termelésbe való beruházások ösztönzése révén (lásd az 1857/2006/EK rendelet 4. cikkét). A támogatható költségek a következők: a) ingatlan építése, vásárlása vagy korszerűsítése; b) gépek és berendezések – ideértve a számítástechnikai szoftvereket is – vásárlása vagy lízingelése, az eszköz piaci értékéig; illetve c) az a) és b) pontok kapcsán felmerülő járulékos költségek, így például az építészeti és mérnöki szolgáltatások, a tanácsadás és a megvalósíthatósági tanulmányok díjai. Biztosítják, hogy a támogatás a közös piacszervezések létrehozásáról szóló tanácsi rendeletekben megállapított tiltások vagy korlátozások megszegésével még akkor sem folyósítható, ha az ilyen tiltások és korlátozások csak a közösségi támogatásokra vonatkoznak

Az érintett ágazat(ok): Mezőgazdaság, borszőlőtermesztés, kertészet

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank |
| --- |
| Postfach 10 29 43 |
| 70025 Stuttgart |
| DEUTSCHLAND |

Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank

Postfach 10 29 43

70025 Stuttgart

DEUTSCHLAND

Internetcím: www.l-bank.de/landwirtschaft-wachstum

Egyéb információk: —

Támogatás száma: XA 417/08

Tagállam: Németországi Szövetségi Köztársaság

Régió: Freistaat Bayern

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Bezuschussung der aufgrund gesetzlicher Testpflicht durchgeführten BSE/TSE-Schnelltests bei Schlachtrindern über 30 Monaten entstandenen Kosten, durch Verrechnung der Finanzhilfe der Gemeinschaft für diese BSE-Pflichttests

Jogalap:

| — | a 999/2001/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdése, a III. melléklet A. fejezete II. alfejezetének 2) pontjával összefüggésben, |
| --- | --- |

—

a 999/2001/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdése, a III. melléklet A. fejezete II. alfejezetének 2) pontjával összefüggésben,

| — | Gesetz zum Vollzug des Tierseuchenrechts und der Verordnung über die Benutzungsgebühren der Gesundheitsverwaltung |
| --- | --- |

—

Gesetz zum Vollzug des Tierseuchenrechts und der Verordnung über die Benutzungsgebühren der Gesundheitsverwaltung

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: A 30 hónaposnál idősebb, vágásra szánt szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalom elleni gyorstesztjének támogatása megközelítőleg 2,3 millió EUR értékben. A hozzájárulás mértéke függ a Közösség évente megállapított pénzügyi támogatásától, valamint a szükséges tesztek számától

A támogatás maximális intenzitása: 100 %-ig terjedhet

A végrehajtás időpontja: Engedélyezés évente

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: Állami hozzájárulás a fertőző szivacsos agyvelőbántalom (TSE), illetve a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalma (BSE) elleni küzdelem részeként törvény által előírt tesztek költségeihez.

A támogatás jogalapja az 1857/2006/EK rendelet 16. cikke (1) bekezdésének g) pontja.

Igazoljuk, hogy a támogatás az 1857/2006/EK rendelet 16. cikke (3) bekezdésének megfelelően nem tartalmaz közvetlen kifizetéseket a termelők részére

Az érintett ágazat(ok): Mezőgazdasági kis- és középvállalkozások, valamint bajorországi vágóhidak és állatihulladék-feldolgozók, amely utóbbiak vonatkozásában az 1857/2006/EK rendelet 16. cikke (2) bekezdés követelményei teljesülnek

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Bayerisches Staatsministerium für Umwelt und Gesundheit |
| --- |
| Rosenkavalierplatz 2 |
| Postfach 810140 |
| 81901 München |
| DEUTSCHLAND |

Bayerisches Staatsministerium für Umwelt und Gesundheit

Rosenkavalierplatz 2

Postfach 810140

81901 München

DEUTSCHLAND

További tájékoztatás kérhető az alábbi hatóságtól:

| Bayerisches Staatsministerium für |
| --- |
| Landwirtschaft und Forsten |
| Referat C/6 |
| Ludwigstr. 2 |
| 80539 München |
| DEUTSCHLAND |
| Tel. +49 892182-2222 |

Bayerisches Staatsministerium für

Landwirtschaft und Forsten

Referat C/6

Ludwigstr. 2

80539 München

DEUTSCHLAND

Tel. +49 892182-2222

Internetcím: http://www.stmugv.bayern.de/tiergesundheit/krankheiten/bsediagnostik.htm

Egyéb információ: —

Támogatás száma: XA 429/08

Tagállam: Írország

Régió: A tagállam területe

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Cattle Breeding Infrastructure Program

Jogalap: National Development Plan 2007-2013

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: Legfeljebb évi 1,5 millió EUR

A támogatás maximális intenzitása: A támogatható költségek legfeljebb 70 %-a

A végrehajtás időpontja:

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: A Cattle Breeding Infrastructure Programot (a szarvasmarha-tenyésztési infrastruktúra fejlesztésére irányuló program) az Irish Cattle Breeding Federation (ICBF, az ír szarvasmarha-tenyésztők szövetkezete) hajtja végre. A program célja az, hogy a tejelő- és húsmarhatenyésztőket a korszerű tudományos tenyésztési elvek alkalmazására ösztönözze hosszú távú gazdasági életképességük biztosítása érdekében. A program több elemből áll, amelyek a vizsgálathoz, a genetikai értékeléshez, az adatok gyűjtéséhez és a tudományos ismeretek terjesztéséhez kapcsolódnak.

A genetikai értékelő projekt a következőket foglalja magában: a tejelő- és húsmarhák jelenleg használatos írországi genetikai értékelő rendszereinek vizsgálata, felülvizsgálata és fejlesztése, adott esetben a génállományokra vonatkozó adatokra támaszkodva; új szarvasmarha-értékelések bevezetése (ideértve az ezzel kapcsolatos reklámtevékenységet, oktatóanyagok közzétételét és a termelők postai úton történő közvetlen megkeresését), valamint találkozók szervezése a termelők és az ágazatban érdekeltek részvételével azzal a céllal, hogy a termelők közelebbről megismerkedhessenek az új mutatókkal.

A program adatgyűjtési és ismeretterjesztési komponensének célja a számítógépes rendszerek fejlesztése, képzések nyújtása és a szarvasmarha-tenyésztéssel kapcsolatos mutatók bevezetésének támogatása.

A támogatás nyújtásának alapja az 1857/2006/EK rendelet 15. cikke (2) bekezdésének d) és e) pontja (Technikai segítségnyújtás az agrárszektorban), valamint 16. cikke (1) bekezdésének b) pontja (Az állattenyésztési ágazatnak nyújtott támogatás)

Érintett gazdasági ágazat(ok): Szarvasmarha-tenyésztés

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Department of Agriculture, Fisheries and Food |
| --- |
| Agriculture House |
| Kildare Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |

Department of Agriculture, Fisheries and Food

Agriculture House

Kildare Street

Dublin 2

IRELAND

Internetcím: http://www.agriculture.gov.ie/schemes/NDP_State_Aid/CattleBreedingInfrastructure2009_13.doc

---

| 20.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 66/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 66/30

---

Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról

(2009/C 66/11)

Támogatás száma: XA 425/08

Tagállam: Spanyolország

Régió: Comunitat Valenciana

A támogatási program megnevezése: Ayudas a los programas de mejora de calidad de la leche cruda de vaca, oveja y cabra

Jogalap: Orden de 23 de septiembre de 2008 de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se modifican determinados aspectos de la Orden de 28 de diciembre de 2005, por la que se aprueban las bases reguladoras para la financiación de programas de mejora de calidad de la leche cruda de vaca, oveja y cabra y de la Orden de 24 de mayo de 2006, por la que se establecen las bases reguladoras de ayudas al programa de genotipado, se convocan las ayudas para la mejora de la calidad de la leche, en la Comunidad Valenciana y se fijan los importes globales de la ayuda al programa de genotipado en la Comunidad Valenciana (DOCV no 5875 de 21.10.2008).

Orden de 28 de diciembre de 2005, de la CAPA, por la que se aprueban las bases reguladoras para la financiación de programas de mejora de calidad de la leche cruda de vaca, oveja y cabra (DOGV no 5175)

Tervezett éves kiadások: 90 000 EUR

A támogatás maximális intenzitása: A költségek 50 %-a

A végrehajtás időpontja: Attól a naptól kezdődően, hogy az Európai Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságának internetes oldalain közzétették a mentességi kérelem jegyzékszámát

A program időtartama: 2008-2013

A támogatás célja: Technikai segítségnyújtás a tejtermelési ágazat számára a nyers szarvasmarha-, juh- és kecsketej minőségének ellenőrzése és javítása érdekében, ennek keretében annak segítése, hogy a fejési körülmények, valamint a nyers tej tárolási és szállítási feltételeinek megfelelő megválasztása révén javuljon a gazdaságok által előállított tej minősége. A támogatás feltétele, hogy az előrelépés a következő területeken, de legalább ezek valamelyikén következzen be:

A támogatási program az 1857/2006/EK rendelet 15. cikkén alapul

Érintett ágazatok: Kérődzők tartására és tejtermelésre szakosodott állattartó gazdaságok Valencia autonóm körzet területén

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Amadeo de Saboya, 2 |
| --- |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Egyéb információk: —

Internetcím: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/Ordenes%20modif%20leche%20genotipado_14agosto_2008.pdf

Támogatás száma: XA 426/08

Tagállam: Spanyolország

Régió: Comunitat Valenciana

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Ayudas para los consejos reguladores u órganos de gestión de las figuras de calidad de la Comunitat Valenciana y entidades asociativas gestoras de la autorización del uso de la marca „CV”

Jogalap: Orden de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se establecen las ayudas para los Consejos Reguladores u Órganos de Gestión de las figuras de calidad de la Comunitat Valenciana y entidades asociativas gestoras de la autorización del uso de la marca „CV”

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások: 4 193 400 EUR

A támogatás maximális intenzitása:

I.   A szabályozó tanácsok és testületek tevékenysége esetében:

| — | a minőségi mezőgazdasági termékek előállításának ösztönzése érdekében nyújtott támogatás maximális intenzitása 80 %, |
| --- | --- |

—

a minőségi mezőgazdasági termékek előállításának ösztönzése érdekében nyújtott támogatás maximális intenzitása 80 %,

| — | a működés megkezdéséhez nyújtott első támogatás maximális intenzitása 100 %. |
| --- | --- |

—

a működés megkezdéséhez nyújtott első támogatás maximális intenzitása 100 %.

A támogatás összege sem egyetlen földrajzi jelzés vagy eredetmegjelölés szabályozó tanácsa vagy testülete, sem az Ökológiai Termelés Bizottsága (Comité de Agricultura Ecológica) esetében nem haladhatja meg az évi 550 000 EUR-t.

II.   A „CV” jelzés használatának engedélyezésével foglalkozó, szövetségként működő szabályozó testületek tevékenysége esetében:

| — | a támogatás maximális intenzitása 70 %. |
| --- | --- |

—

a támogatás maximális intenzitása 70 %.

A támogatás összege egyetlen testület esetében sem haladhatja meg az évi 50 000 EUR-t.

III.   A szabályozó tanácsok társulásai, szövetségei és konföderációi, valamint a minőségmegjelölésekkel foglalkozó szakmaközi szervezetek tevékenysége esetében:

| — | a támogatás maximális intenzitása 50 %. |
| --- | --- |

—

a támogatás maximális intenzitása 50 %.

A támogatás összege egyetlen kedvezményezett esetében sem haladhatja meg az évi 70 000 EUR-t

A végrehajtás időpontja: Attól a naptól kezdődően, hogy az Európai Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságának internetes oldalain közzétették a mentességi kérelem jegyzékszámát

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: 2009-től 2013-ig, ezeket az éveket is beleértve

A támogatás célja: A támogatás általános célja a 2009-től 2013-ig terjedő időszakban Valencia autonóm körzet területén a megkülönböztetett minőségű mezőgazdasági termékekkel összefüggésben végzendő tevékenység gazdasági hátterének megteremtése.

A támogatás az 1857/2006/EK rendeletben előírt mentességen alapul, és teljesíti a 9. cikk (3) bekezdésében, a 14. cikk (2) bekezdésében és a 15. cikk (2) bekezdésében foglalt követelményeket

Az érintett ágazatok: Valencia autonóm körzet agrár-élelmiszeripara

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| C/ Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación

C/ Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Internetcím: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/AYUDAS%20A%20LOS%20CONSEJO%20REGULADORES,%20ASOCIACIONES%20GESTORAS%20MARCAS%20CV%20Y%20FEDERACIONES%20DE%20LA%20COMUNITAT%20VALENCIANA.pdf

Egyéb információk: —

La Directora General de Comercialización

Marta VALSANGIACOMO GIL

Támogatás száma: XA 427/08

Tagállam: Spanyolország

Régió: Comunidad Valenciana

A támogatási program megnevezése: Ayudas al programa de genotipado

Jogalap: Orden de 23 de septiembre de 2008 de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se modifican determinados aspectos de la Orden de 28 de diciembre de 2005, por la que se aprueban las bases reguladoras para la financiación de programas de mejora de calidad de la leche cruda de vaca, oveja y cabra y de la Orden de 24 de mayo de 2006, por la que se establecen las bases reguladoras de ayudas al programa de genotipado, se convocan las ayudas para la mejora de la calidad de la leche, en la Comunidad Valenciana y se fijan los importes globales de la ayuda al programa de genotipado en la Comunidad Valenciana (DOCV no5 875 de 21.10.2008).

Orden de 24 de mayo de 2006, de la CAPA, por la que se establecen las bases reguladoras de ayudas al programa de genotipado.

Tervezett éves kiadások: 21 000 EUR

A támogatás maximális intenzitása: A költségek 50 %-a

A végrehajtás időpontja: Attól a naptól kezdődően, hogy az Európai Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságának internetes oldalain közzétették a mentességi kérelem jegyzékszámát

A program időtartama: 2008–2013

A támogatás célja: A súrlókórral (a juhok és a kecskék fertőző szivacsos agyvelőbántalmával) szembeni rezisztencia fejlesztésére irányuló országos genetikai kiválasztási program végrehajtásának támogatása. A támogatási program az 1857/2006/EK rendelet 16. cikkén alapul

Az érintett ágazatok: Olyan juh- és kecsketartó gazdaságok tulajdonosai Valencia autonóm körzet területén, amelyek törzskönyvezett egyedekkel rendelkeznek

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación

Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Internetcím: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/Ordenes%20modif%20leche%20genotipado_14agosto_2008.pdf

Támogatás száma: XA 428/08

Tagállam: Hollandia

Régió: Provincie Limburg

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Wijnen Paprika's BV (Advieskosten Geothermisch onderzoek fase 2)

Jogalap: Algemene Subsidieverordening 2004 Provincie Limburg en Subsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: 31 000 EUR

A támogatás maximális intenzitása: 100 %

A végrehajtás időpontja:

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: A támogatásra az 1857/2006/EK rendelet 15. cikkének alkalmazásával kerül sor. A támogatás megfelel az 1857/2006/EK rendelet 15. cikkének (2), (3) és (4) bekezdésében meghatározott feltételeknek

Az érintett gazdasági ágazat(ok): Elsődleges mezőgazdaság (paprikatermesztés)

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Provincie Limburg |
| --- |
| Limburglaan 10 |
| 6229 GA Maastricht |
| NEDERLAND |

Provincie Limburg

Limburglaan 10

6229 GA Maastricht

NEDERLAND

Internetcím: http://www.limburg.nl/nl/html/algemeen/beleid/Europa/KennisgevingenStaatssteun/KennisgevingenStaatssteun.asp#a1RSN3VF5X0O0EBAKCMO1

Egyéb információ: A Wijnen Paprika's jelenleg kibővíti melegházi termelését. A bővítésre három szakaszban kerül sor. Az első két szakaszban létrehozott melegházakat gázmotorra alapozott kapcsolt hő- és villamosenergia-termelő rendszer segítségével fogják fűteni. A harmadik szakaszban létrehozott melegházat a tervek szerint geotermikus energia hasznosításával fűtik majd. A terv megvalósításához több tanulmányra van szükség.

Az első szakasz tárgya egy talajmélység és talajhőmérsékleti modell felállítására irányuló tanulmány elkészítése volt. A vizsgálat alapján két lehetséges tárolóhely került kiválasztásra. A két tárolóhely mélységénél fogva a formációs víz hőmérséklete olyan magas, hogy alkalmas a melegház fűtésére. Nem lehet tudni azonban, hogy a tárolóhely képes-e elegendő mennyiségű víz biztosítására. Meg kell tehát határozni a tárolóhelyen található vízmennyiséget, valamint a kőzet porozitását és vízáteresztőképességét. Ez a támogatásban részesülő második szakasz célkitűzése. A támogatás összege 31 000 EUR, ami a vizsgálat költéségét fedezi.

A támogatásra az 1857/2006/EK rendelet 15. cikkének alkalmazásával kerül sor. A kedvezményezett mezőgazdasági termelők nem részesülnek közvetlen kifizetésben, hanem a támogatást támogatott tanácsadási szolgáltatások formájában kapják. A támogatás nem a folyamatosan vagy időről időre igénybe vett szolgáltatásokra vonatkozik, sem a vállalkozás szokásos működési kiadásaira. A támogatást a Subsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied van de provincie Limburg alapján nyújtják, így minden olyan vállalkozás számára rendelkezésre áll, amely megfelel a fenti rendelet követelményeinek

Támogatás száma: XA 431/08

Tagállam: Németországi Szövetségi Köztársaság

Régió: Thüringen (DEG0)

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung)

Jogalap:

| — | § 7 Abs. 2 und § 20 Thüringer Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz (Thüringer Tierseuchengesetz -ThürTierSG-) |
| --- | --- |

—

§ 7 Abs. 2 und § 20 Thüringer Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz (Thüringer Tierseuchengesetz -ThürTierSG-)

| — | Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung) |
| --- | --- |

—

Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung)

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: A támogatások összege összesen körülbelül 2,47 millió EUR

A támogatás maximális intenzitása: Legfeljebb 100 %

A végrehajtás időpontja: A támogatási intézkedés Bizottság általi közzétételének időpontját követően

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja:

| — | az állatbetegségek felszámolásával és megelőzésével összefüggésben az 1857/2006/EK rendelet 10. cikkének (7) bekezdése alapján a gazdálkodók egészségügyi vizsgálatokra, tesztekre és egyéb, a korai felismerést szolgáló intézkedésekre, valamint az oltóanyagok és gyógyszerek beszerzésére fordított költségeinek ellentételezése,






  — | lásd: az 1857/2006/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdését, |
| --- | --- | --- |

—

az állatbetegségek felszámolásával és megelőzésével összefüggésben az 1857/2006/EK rendelet 10. cikkének (7) bekezdése alapján a gazdálkodók egészségügyi vizsgálatokra, tesztekre és egyéb, a korai felismerést szolgáló intézkedésekre, valamint az oltóanyagok és gyógyszerek beszerzésére fordított költségeinek ellentételezése,

—

lásd: az 1857/2006/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdését,

| — | a gazdálkodók az 1857/2006/EK rendelet 10. cikke (7) bekezdése szerint állatbetegség következtében keletkezett veszteségeinek ellentételezése,






  — | lásd: az 1857/2006/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdését. |
| --- | --- | --- |

—

a gazdálkodók az 1857/2006/EK rendelet 10. cikke (7) bekezdése szerint állatbetegség következtében keletkezett veszteségeinek ellentételezése,

—

lásd: az 1857/2006/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdését.

A támogatható költségek elszámolhatósága vonatkozásában lásd a türingiai állatjárvány-alap támogatási szabályzatának (Beihilfesatzung) 1. mellékletét

Az érintett ágazat(ok): Szarvasmarha-, sertés-, juh-, kecske- és lótartás, méhészet

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Thüringer Tierseuchenkasse |
| --- |
| Anstalt des öffentlichen Rechts |
| Victor Goerttler Straße 4 |
| 07745 Jena |
| DEUTSCHLAND |
| E-mail: direkt@thueringertierseuchenkasse.de |

Thüringer Tierseuchenkasse

Anstalt des öffentlichen Rechts

Victor Goerttler Straße 4

07745 Jena

DEUTSCHLAND

E-mail: direkt@thueringertierseuchenkasse.de

Internetcím: Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung):

http://www.thueringertierseuchenkasse.de

Egyéb információ: —

---

V Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 20.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 66/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 66/33

---

A francia kormány közleménye a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján (1)

(Hirdetmény folyékony és gáznemű szénhidrogének bányászatára vonatkozó koncesszió, az ún. „Concession de Nesles” iránti kérelemről)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/C 66/12)

2008. szeptember 18-án kelt beadványában a Geopetrol S.A. gazdasági társaság (székhelye: 9 rue Nicolas Copernic, BP 20, F-93151 Le Blanc-Mesnil Cedex) koncesszió iránti kérelmet nyújtott be folyékony és gáznemű szénhidrogének bányászatára (ún. „Concession de Nesles”), tízéves időtartamra. A kérelem mintegy 11,27 négyzetkilométer nagyságú területet érint Seine-et-Marne megyében.

A kérelem tárgyát képező terület határvonalát a földrajzi koordinátáikkal meghatározott alábbi pontokat felsorolásuk sorrendjében összekötő hosszúsági és szélességi körök ívei alkotják (a koordináták az NTF vetületi rendszerben, a Párizson átmenő kezdő meridiánhoz viszonyítva, újfokban vannak megadva):

| Pont | Földrajzi hosszúság
  (keleti hosszúság, újfok) | Földrajzi szélesség
  (északi szélesség, újfok) |
| --- | --- | --- |
| A | 0,70 | 54,15 |
| B | 0,72 | 54,15 |
| C | 0,72 | 54,09 |
| D | 0,69 | 54,09 |
| E | 0,69 | 54,14 |
| F | 0,70 | 54,14 |

Pont

Földrajzi hosszúság

(keleti hosszúság, újfok)

Földrajzi szélesség

(északi szélesség, újfok)

A

0,70

54,15

B

0,72

54,15

C

0,72

54,09

D

0,69

54,09

E

0,69

54,14

F

0,70

54,14

A kérelmek benyújtása és a koncessziós szerződés odaítélésének feltételei

Az eredeti kérelem és a versengő kérelmek benyújtói kötelesek igazolni, hogy teljesülnek a bányászati engedélyekről és a földfelszín alatti tárolási engedélyekről szóló, 2006. június 2-i 2006-648. sz. rendelet (Journal officiel de la République française, 2006. június 3.) 4. és 5. cikkében meghatározott feltételek.

Az érdekeltek e hirdetmény közzétételétől számítva kilencven napon belül a szénhidrogénekre vonatkozó franciaországi bányászati engedélyek megszerzéséről szóló, az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapja 1994. december 30-i C 374. számának 11. oldalán közzétett hirdetményben összefoglalt, valamint a bányászati engedélyekről és a földfelszín alatti tárolási engedélyekről szóló 2006-648. sz. rendeletben előírt szabályok szerint versengő kérelmet nyújthatnak be. A versengő kérelmeket a bányászati miniszternek kell címezni, és az alább megadott címre kell beküldeni.

Az eredeti kérelemmel és a versengő kérelmekkel kapcsolatos határozatok meghozatala során figyelembe vesszük az említett rendelet 6. cikkében a bányászati engedélyek kiadására vonatkozóan meghatározott feltételeket. Ezeket a határozatokat legkésőbb 2011. szeptember 23-ig meghozzuk.

A tevékenység gyakorlásának és megszüntetésének feltételei és követelményei

A kérelmek benyújtói részletes információkat a bányászati törvénykönyv 79. és 79.1. cikkében, illetőleg a bányászati tevékenységről, a földfelszín alatti tárolási tevékenységről, valamint a bányákra és a földfelszín alatti tárolásra vonatkozó rendészetről szóló, 2006. június 2-i 2006-649. sz. rendeletben (Journal officiel de la République française, 2006. június 3.) találnak.

További felvilágosítást a környezetvédelemért, az energiaügyért, a fenntartható fejlődésért és a területgazdálkodásért felelős minisztérium ad: Ministère de l'écologie, de l'énergie, du développement durable et de l'aménagement du territoire, Direction générale de l'énergie et climat, Direction de l'énergie, Sous-direction de la sécurité d'approvisionnement et des nouveaux produits énergétiques, bureau exploration production des hydrocarbures, 41, boulevard Vincent Auriol, Paris Cedex 13 (tel.: (33) 153 94 14 81, fax: (33) 153 94 14 40).

A fentiekben említett jogszabályok szövege a Légifrance honlapon, a http://www.legifrance.gouv.fr internetcímen olvasható.

---

(1)  HL L 164., 1994.6.30., 3. o.

---