# Službeni list L 14/2023

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 14 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 66.16. siječnja 2023. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 14

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 66.16. siječnja 2023.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTI KOJE DONOSE TIJELA USTANOVLJENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA |
| | * | Pravilnik UN-a br. 49 – Jedinstvene odredbe o mjerama koje treba poduzeti za smanjenje emisija plinovitih i krutih onečišćujućih tvari iz motora s kompresijskim paljenjem i iz motora s vanjskim izvorom paljenjem namijenjenih za upotrebu u vozilima [2023/64] | 1 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

AKTI KOJE DONOSE TIJELA USTANOVLJENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

*

Pravilnik UN-a br. 49 – Jedinstvene odredbe o mjerama koje treba poduzeti za smanjenje emisija plinovitih i krutih onečišćujućih tvari iz motora s kompresijskim paljenjem i iz motora s vanjskim izvorom paljenjem namijenjenih za upotrebu u vozilima [2023/64]

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

AKTI KOJE DONOSE TIJELA USTANOVLJENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

| 16.1.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 14/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.1.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 14/1

---

Samo izvorni tekstovi UNECE-a imaju pravni učinak prema međunarodnom javnom pravu. Status i datum stupanja na snagu ovog Pravilnika treba provjeriti u najnovijem izdanju dokumenta UNECE-a TRANS/WP.29/343/, koji je dostupan na: https://unece.org/status-1958-agreement-and-annexed-regulations

Pravilnik UN-a br. 49 – Jedinstvene odredbe o mjerama koje treba poduzeti za smanjenje emisija plinovitih i krutih onečišćujućih tvari iz motora s kompresijskim paljenjem i iz motora s vanjskim izvorom paljenjem namijenjenih za upotrebu u vozilima [2023/64]

Obuhvaća sav važeći tekst do:

Obuhvaća sav važeći tekst do:

niza izmjena 07 – datum stupanja na snagu: 7. siječnja 2022.

dopuna 1. nizu izmjena 07 – datum stupanja na snagu:

SADRŽAJ

Pravilnik

| 1. | Područje primjene |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definicije |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zahtjev za homologaciju |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Zahtjevi i ispitivanja |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ugradnja u vozilo |
| --- | --- |

6.

| 7. | Porodica motora |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sukladnost vozila/motora u uporabi |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sankcije za nesukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Preinake tipa i proširenje homologacije |
| --- | --- |

11.

| 12. | Trajno obustavljena proizvodnja |
| --- | --- |

12.

| 13. | Prijelazne odredbe |
| --- | --- |

13.

| 14. | Imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te imena i adrese homologacijskih tijela |
| --- | --- |

14.

| Dodatak 1. – | Postupak ispitivanja radi provjere sukladnosti proizvodnje ako standardna devijacija zadovoljava |
| --- | --- |

Dodatak 1. –

| Dodatak 2. – | Postupak ispitivanja radi provjere sukladnosti proizvodnje ako standardna devijacija ne zadovoljava ili nije dostupna |
| --- | --- |

Dodatak 2. –

| Dodatak 3. – | Postupak ispitivanja radi provjere sukladnosti proizvodnje na proizvođačev zahtjev |
| --- | --- |

Dodatak 3. –

| Dodatak 4. – | Sažetak homologacijskog postupka za motore na prirodni plin i ukapljeni naftni plin |
| --- | --- |

Dodatak 4. –

Prilozi

| 1. | Predlošci opisnog dokumenta |
| --- | --- |

1.

Dodatak opisnom dokumentu

| 2.A | Izjava o homologaciji tipa motora ili porodice motora kao zasebne tehničke jedinice s obzirom na emisiju onečišćujućih tvari na temelju niza izmjena 07 Pravilnika br. 49 |
| --- | --- |

2.A

Dopuna izjavi o homologaciji tipa br. ... o homologaciji tipa motora ili porodice motora kao zasebne tehničke jedinice s obzirom na emisiju onečišćujućih tvari na temelju niza izmjena 07 Pravilnika br. 49

| 2.B | Izjava o homologaciji tipa vozila s motorom homologiranim s obzirom na emisiju onečišćujućih tvari na temelju niza izmjena 07 Pravilnika br. 49 |
| --- | --- |

2.B

| 2.C | Izjava o homologaciji tipa vozila s obzirom na emisiju onečišćujućih tvari na temelju niza izmjena 07 Pravilnika br. 49 |
| --- | --- |

2.C

Dopuna izjavi o homologaciji tipa br. ... o homologaciji tipa vozila s obzirom na emisiju onečišćujućih tvari na temelju niza izmjena 07 Pravilnika br. 49

| 2.D | Opisna dokumentacija za AES |
| --- | --- |

2.D

| 3. | Izgled homologacijskih oznaka |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ispitni postupak |
| --- | --- |

4.

| Dodatak 1. – | Program dinamometra za motor u WHTC ispitivanju |
| --- | --- |

Dodatak 1. –

| Dodatak 2. – | Mjerna oprema |
| --- | --- |

Dodatak 2. –

| Dodatak 3. – | Statistika |
| --- | --- |

Dodatak 3. –

| Dodatak 4. – | Provjera protoka ugljika |
| --- | --- |

Dodatak 4. –

| Dodatak 5. – | Primjer izračunavanja |
| --- | --- |

Dodatak 5. –

| Dodatak 6. – | Ugradnja pomoćnih uređaja i opreme radi ispitivanja emisija |
| --- | --- |

Dodatak 6. –

| Dodatak 7. – | Postupak za mjerenje amonijaka |
| --- | --- |

Dodatak 7. –

| Dodatak 8. – | Oprema za mjerenje broja emisijskih čestica |
| --- | --- |

Dodatak 8. –

| 5. | Specifikacije referentnih goriva |
| --- | --- |

5.

| 6. | Podaci o emisijama potrebni u trenutku homologacije radi provjere tehničke ispravnosti |
| --- | --- |

6.

| 7. | Provjera trajnosti sustava motora |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sukladnost motora ili vozila u uporabi |
| --- | --- |

8.

| Dodatak 1. – | Postupak ispitivanja emisija vozila prijenosnim sustavom za mjerenje emisija |
| --- | --- |

Dodatak 1. –

| Dodatak 2. – | Prijenosna mjerna oprema |
| --- | --- |

Dodatak 2. –

| Dodatak 3. – | Umjeravanje prijenosne mjerne opreme |
| --- | --- |

Dodatak 3. –

| Dodatak 4. – | Metoda za provjeru sukladnosti signala zakretnog momenta iz ECU-a |
| --- | --- |

Dodatak 4. –

| 9.A | Ugrađeni dijagnostički sustavi |
| --- | --- |

9.A

| Dodatak 1. – | Procjena radnog učinka OBD-a u uporabi |
| --- | --- |

Dodatak 1. –

| Dodatak 2. – | Predložak izjave o sukladnosti radnog učinka OBD-a u uporabi |
| --- | --- |

Dodatak 2. –

| 9.B | Tehnički zahtjevi za ugrađene dijagnostičke sustave |
| --- | --- |

9.B

| Dodatak 1 – | Homologacija ugradnje OBD-a |
| --- | --- |

Dodatak 1 –

| Dodatak 2. – | Nepravilnosti – Ilustracija DTC statusa – Ilustracija MI-ja i logika aktivacije brojača |
| --- | --- |

Dodatak 2. –

| Dodatak 3. – | Zahtjevi za praćenje |
| --- | --- |

Dodatak 3. –

| Dodatak 4. – | Izvještaj o tehničkoj sukladnosti |
| --- | --- |

Dodatak 4. –

| Dodatak 5. – | Snimka stanja i podatkovni tok |
| --- | --- |

Dodatak 5. –

| Dodatak 6. – | Referentne norme |
| --- | --- |

Dodatak 6. –

| Dodatak 7. – | Praćenje radnog učinka |
| --- | --- |

Dodatak 7. –

| Dodatak 8. – | Zahtjevi za dokazivanje radnog učinka filtra dizelskih čestica s protokom kroz stijenke u uporabi |
| --- | --- |

Dodatak 8. –

| 9.C | Tehnički zahtjevi za procjenu radnog učinka ugrađenih dijagnostičkih sustava u uporabi |
| --- | --- |

9.C

| Dodatak 1. – | Skupine jedinica za praćenje |
| --- | --- |

Dodatak 1. –

| 10. | Zahtjevi za ograničavanje emisija izvan ciklusa (OCE) i emisija u uporabi |
| --- | --- |

10.

| Dodatak 1. – | Demonstracijsko ispitivanje PEMS-om u trenutku homologacije |
| --- | --- |

Dodatak 1. –

| 11. | Zahtjevi za osiguravanje ispravnog rada mjera za kontrolu NOx |
| --- | --- |

11.

| Dodatak 1. – | Zahtjevi za dokazivanje |
| --- | --- |

Dodatak 1. –

| Dodatak 2. – | Opis mehanizama aktivacije i deaktivacije sustava za upozoravanje i prinudu vozača |
| --- | --- |

Dodatak 2. –

| Dodatak 3. – | Program smanjivanja zakretnog momenta pri prinudi niske razine |
| --- | --- |

Dodatak 3. –

| Dodatak 4. – | Dokazivanje ispravnosti ugradnje na vozilo u slučaju motora homologiranog kao zasebna tehnička jedinica |
| --- | --- |

Dodatak 4. –

| Dodatak 5. – | Pristup „podacima o kontroli emisija NOx” |
| --- | --- |

Dodatak 5. –

| Dodatak 6. – | Dokazivanje minimalne prihvatljive koncentracije reagensa CDmin |
| --- | --- |

Dodatak 6. –

| 12. | Emisije CO2 i potrošnja goriva |
| --- | --- |

12.

2

| Dodatak 1. – | Odredbe o emisijama CO2 i potrošnji goriva za proširenje homologacije tipa za tip vozila homologiranog na temelju ovog Pravilnika s referentnom masom većom od 2 380 kg, ali koja ne prelazi 2 610 kg |
| --- | --- |

Dodatak 1. –

2

| 13. | Homologacija zamjenskih uređaja za kontrolu onečišćenja kao zasebne tehničke jedinice |
| --- | --- |

13.

| Dodatak 1. – | Predložak opisnog dokumenta |
| --- | --- |

Dodatak 1. –

| Dodatak 2. – | Dopuna izjavi o homologaciji zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja na temelju niza izmjena 07 Pravilnika br. 49 |
| --- | --- |

Dodatak 2. –

| Dodatak 3. – | Izgled homologacijske oznake |
| --- | --- |

Dodatak 3. –

| Dodatak 4. – | Postupak za provjeru trajnosti radnog učinka na emisije koji se postiže zamjenskim uređajem za kontrolu onečišćenja |
| --- | --- |

Dodatak 4. –

| Dodatak 5. – | Slijed za toplinsko starenje |
| --- | --- |

Dodatak 5. –

| Dodatak 6. – | Ispitni ciklus za prikupljanje podataka na dinamometru s valjcima ili na cesti |
| --- | --- |

Dodatak 6. –

| Dodatak 7. – | Postupak ispuštanja i vaganja |
| --- | --- |

Dodatak 7. –

| Dodatak 8. – | Primjer rasporeda akumulacije sati rada, koji uključuje sljedove toplinskog starenja, potrošnje maziva i regeneracije |
| --- | --- |

Dodatak 8. –

| Dodatak 9. – | Dijagram toka rasporeda akumulacije sati rada |
| --- | --- |

Dodatak 9. –

| 14. | Pristup informacijama povezanima s OBD-om |
| --- | --- |

14.

| 15. | Tehnički zahtjevi za motore i vozila s dvojnim gorivom na dizel-plin |
| --- | --- |

15.

| Dodatak 1. – | Tipovi teških motora s dvojnim gorivom: prikaz definicija i glavnih zahtjeva |
| --- | --- |

Dodatak 1. –

| Dodatak 2. – | Mehanizmi aktivacije i deaktivacije brojača, sustav za upozoravanje, operativna ograničenja, servisni način rada motora i vozila s dvojnim gorivom: opis i ilustracije |
| --- | --- |

Dodatak 2. –

| Dodatak 3. – | Indikator dvojnog goriva, sustav za upozoravanje, operativna ograničenja: zahtjevi za dokazivanje |
| --- | --- |

Dodatak 3. –

| Dodatak 4. – | Zahtjevi za postupak ispitivanja emisija za motore s dvojnim gorivom |
| --- | --- |

Dodatak 4. –

| Dodatak 5. – | Zahtjevi za dodatni postupak ispitivanja emisija za motore s dvojnim gorivom koji se izvodi PEMS-om |
| --- | --- |

Dodatak 5. –

| Dodatak 6. – | Određivanje vrijednosti omjera molarnih sastavnih dijelova i ugas |
| --- | --- |

Dodatak 6. –

gas

1.   Područje primjene

| 1.1. | Ovaj se Pravilnik primjenjuje na motorna vozila kategorija M1, M2, N1 i N2 s referentnom masom većom od 2 610 kg i na sva motorna vozila kategorija M3 i N3 (1).
  Na zahtjev proizvođača homologacija tipa dovršenog vozila dodijeljena na temelju ovog Pravilnika proširuje se na njegovo nepotpuno vozilo s referentnom masom manjom od 2 610 kg. Homologacija se proširuje ako proizvođač može dokazati da sve kombinacije nadogradnje čija se ugradnja na nepotpunom vozilu predviđa povećavaju referentnu masu vozila na više od 2 610 kg.
  Na zahtjev proizvođača homologacija tipa vozila dodijeljena na temelju ovog Pravilnika proširuje se na njegove varijante i izvedbe s referentnom masom većom od 2 380 kg ako ispunjavanju zahtjeve za izmjerene emisije stakleničkih plinova i potrošnje goriva u skladu sa stavkom 4.2. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

1.1.

Ovaj se Pravilnik primjenjuje na motorna vozila kategorija M1

2

1

2

3

3

1

Na zahtjev proizvođača homologacija tipa dovršenog vozila dodijeljena na temelju ovog Pravilnika proširuje se na njegovo nepotpuno vozilo s referentnom masom manjom od 2 610 kg. Homologacija se proširuje ako proizvođač može dokazati da sve kombinacije nadogradnje čija se ugradnja na nepotpunom vozilu predviđa povećavaju referentnu masu vozila na više od 2 610 kg.

Na zahtjev proizvođača homologacija tipa vozila dodijeljena na temelju ovog Pravilnika proširuje se na njegove varijante i izvedbe s referentnom masom većom od 2 380 kg ako ispunjavanju zahtjeve za izmjerene emisije stakleničkih plinova i potrošnje goriva u skladu sa stavkom 4.2. ovog Pravilnika.

| 1.2. | Ekvivalentne homologacije
  Na temelju ovog Pravilnika nije potrebno homologirati sljedeće: motore ugrađene u vozila s referentnom masom do 2 840 kg kojima je homologacija na temelju Pravilnika UN-a br. 83 ili Pravilnika UN-a br. 154 dodijeljena kao proširenje. |
| --- | --- |

1.2.

Ekvivalentne homologacije

Na temelju ovog Pravilnika nije potrebno homologirati sljedeće: motore ugrađene u vozila s referentnom masom do 2 840 kg kojima je homologacija na temelju Pravilnika UN-a br. 83 ili Pravilnika UN-a br. 154 dodijeljena kao proširenje.

2.   Definicije

Za potrebe ovog Pravilnika primjenjuju se sljedeće definicije:

| 2.1. | „ciklus starenja”
  znači rad vozila ili motora (brzina, opterećenje, snaga) koji će se izvršiti tijekom razdoblja akumulacije sati rada; |
| --- | --- |

2.1.

„ciklus starenja”

| 2.2. | „homologacija motora” odnosno „homologacija porodice motora” znači homologacija tipa motora odnosno porodice motora s obzirom na razinu emisije plinovitih i krutih onečišćujućih tvari, dima i OBD-a; |
| --- | --- |

2.2.

„homologacija motora” odnosno „homologacija porodice motora” znači homologacija tipa motora odnosno porodice motora s obzirom na razinu emisije plinovitih i krutih onečišćujućih tvari, dima i OBD-a;

| 2.3. | „homologacija vozila” znači homologacija tipa vozila s obzirom na razinu emisije plinovitih i krutih onečišćujućih tvari i dima koje ispušta njegov motor, OBD i ugradnju motora u vozilo; |
| --- | --- |

2.3.

„homologacija vozila” znači homologacija tipa vozila s obzirom na razinu emisije plinovitih i krutih onečišćujućih tvari i dima koje ispušta njegov motor, OBD i ugradnju motora u vozilo;

| 2.4. | „pomoćna strategija kontrole emisija” ili „AES” znači strategija kontrole emisija koja se aktivira i kojom se zamjenjuje ili mijenja osnovnu strategiju kontrole emisija radi postizanja određene svrhe i kao odgovor na specifičnu kombinaciju okolnih i/ili radnih uvjeta te koja je aktivna samo dok ti uvjeti postoje; |
| --- | --- |

2.4.

„pomoćna strategija kontrole emisija” ili „AES” znači strategija kontrole emisija koja se aktivira i kojom se zamjenjuje ili mijenja osnovnu strategiju kontrole emisija radi postizanja određene svrhe i kao odgovor na specifičnu kombinaciju okolnih i/ili radnih uvjeta te koja je aktivna samo dok ti uvjeti postoje;

| 2.5. | „osnovna strategija kontrole emisija” ili „BES” znači strategija kontrole emisija koja je aktivna u cjelokupnom radnom opsegu brzine i opterećenja motora osim ako se aktivira pomoćna strategija kontrole emisija; |
| --- | --- |

2.5.

„osnovna strategija kontrole emisija” ili „BES” znači strategija kontrole emisija koja je aktivna u cjelokupnom radnom opsegu brzine i opterećenja motora osim ako se aktivira pomoćna strategija kontrole emisija;

| 2.6. | „kontinuirana regeneracija” znači regeneracija sustava za naknadnu obradu ispušnih plinova čiji se regeneracijski proces događa kontinuirano ili barem jednom po WHTC ispitivanju s pokretanjem toplog motora; |
| --- | --- |

2.6.

„kontinuirana regeneracija” znači regeneracija sustava za naknadnu obradu ispušnih plinova čiji se regeneracijski proces događa kontinuirano ili barem jednom po WHTC ispitivanju s pokretanjem toplog motora;

| 2.7. | „kućište koljenastog vratila” znači prostori u motoru ili izvan njega koji su povezani s koritom za ulje unutarnjim ili vanjskim vodovima kroz koje mogu izaći pare ili plinovi; |
| --- | --- |

2.7.

„kućište koljenastog vratila” znači prostori u motoru ili izvan njega koji su povezani s koritom za ulje unutarnjim ili vanjskim vodovima kroz koje mogu izaći pare ili plinovi;

| 2.8. | „ključni sastavni dijelovi povezani s emisijama” znači sljedeći sastavni dijelovi konstruirani prvenstveno za kontrolu emisija: svi sustavi za naknadnu obradu ispušnih plinova, elektronička upravljačka jedinica i njezini pripadajući senzori i aktuatori te povrat ispušnih plinova (EGR), uključujući sve povezane filtre, uređaje za hlađenje, kontrolne ventile i cijevi; |
| --- | --- |

2.8.

„ključni sastavni dijelovi povezani s emisijama” znači sljedeći sastavni dijelovi konstruirani prvenstveno za kontrolu emisija: svi sustavi za naknadnu obradu ispušnih plinova, elektronička upravljačka jedinica i njezini pripadajući senzori i aktuatori te povrat ispušnih plinova (EGR), uključujući sve povezane filtre, uređaje za hlađenje, kontrolne ventile i cijevi;

| 2.9. | „ključno održavanje povezano s emisijama” znači održavanje ključnih sastavnih dijelova povezanih s emisijama; |
| --- | --- |

2.9.

„ključno održavanje povezano s emisijama” znači održavanje ključnih sastavnih dijelova povezanih s emisijama;

| 2.10. | „poremećajna strategija” znači strategija kontrole emisija koja ne ispunjava uvjete ni osnovni ni pomoćne strategije kontrole emisija kako je utvrđeno u ovom Prilogu; |
| --- | --- |

2.10.

„poremećajna strategija” znači strategija kontrole emisija koja ne ispunjava uvjete ni osnovni ni pomoćne strategije kontrole emisija kako je utvrđeno u ovom Prilogu;

| 2.11. | „deNOx sustav” znači sustav za naknadnu obradu ispušnih plinova konstruiran za smanjenje emisija dušikovih oksida (NOx) (npr. pasivni i aktivni NOx katalizatori za siromašnu smjesu, apsorberi NOx i sustavi za selektivnu katalitičku redukciju – SCR); |
| --- | --- |

2.11.

„deNOx

x

x

x

| 2.12. | „dijagnostički kod neispravnosti” ili „DTC” znači brojčani ili alfanumerički identifikator za identifikaciju ili označavanje neispravnosti; |
| --- | --- |

2.12.

„dijagnostički kod neispravnosti” ili „DTC” znači brojčani ili alfanumerički identifikator za identifikaciju ili označavanje neispravnosti;

| 2.13. | „način rada na dizel” znači normalan način rada motora s dvojnim gorivom tijekom kojega motor ne upotrebljava plinovito gorivo ni u jednom radnom stanju; |
| --- | --- |

2.13.

„način rada na dizel” znači normalan način rada motora s dvojnim gorivom tijekom kojega motor ne upotrebljava plinovito gorivo ni u jednom radnom stanju;

| 2.14. | „vozni ciklus” znači slijed koji se sastoji od pokretanja motora, razdoblja rada (vozila), isključivanja motora i vremena do sljedećeg pokretanja; |
| --- | --- |

2.14.

„vozni ciklus” znači slijed koji se sastoji od pokretanja motora, razdoblja rada (vozila), isključivanja motora i vremena do sljedećeg pokretanja;

| 2.15. | „motor s dvojnim gorivom” znači sustav motora konstruiran tako da istodobno radi na dizel i plinovito gorivo, pri čemu se potrošnja svakog goriva mjeri odvojeno i pri čemu utrošena količina jednog goriva u odnosu na drugo može varirati ovisno o radu; |
| --- | --- |

2.15.

„motor s dvojnim gorivom” znači sustav motora konstruiran tako da istodobno radi na dizel i plinovito gorivo, pri čemu se potrošnja svakog goriva mjeri odvojeno i pri čemu utrošena količina jednog goriva u odnosu na drugo može varirati ovisno o radu;

| 2.16. | „način rada na dvojno gorivo” znači normalan način rada motora s dvojnim gorivom tijekom kojega motor istodobno troši tekuće gorivo i dizel u nekim radnim stanjima motora; |
| --- | --- |

2.16.

„način rada na dvojno gorivo” znači normalan način rada motora s dvojnim gorivom tijekom kojega motor istodobno troši tekuće gorivo i dizel u nekim radnim stanjima motora;

| 2.17. | „vozilo s dvojnim gorivom” znači vozilo koje pokreće motor s dvojnim gorivom u kojem se motor napaja gorivima iz zasebnih ugrađenih sustava za pohranu goriva; |
| --- | --- |

2.17.

„vozilo s dvojnim gorivom” znači vozilo koje pokreće motor s dvojnim gorivom u kojem se motor napaja gorivima iz zasebnih ugrađenih sustava za pohranu goriva;

| 2.18. | „element konstrukcije” znači, kad je riječ o vozilu ili motoru:


  (a) | svaki element sustava motora; |
| --- | --- | --- |

2.18.

„element konstrukcije” znači, kad je riječ o vozilu ili motoru:

(a)

svaki element sustava motora;

| (b) | svaki upravljački sustav, uključujući: softver; elektroničke upravljačke sustave; i računalnu logiku; |
| --- | --- |

(b)

svaki upravljački sustav, uključujući: softver; elektroničke upravljačke sustave; i računalnu logiku;

| (c) | svako umjeravanje upravljačkog sustava; ili |
| --- | --- |

(c)

svako umjeravanje upravljačkog sustava; ili

| (d) | rezultate svake interakcije tih sustava; |
| --- | --- |

(d)

rezultate svake interakcije tih sustava;

| 2.19. | „sustav za praćenje kontrole emisije” znači sustav koji osigurava ispravan rad mjera za kontrolu NOx ugrađenih u sustav motora u skladu sa zahtjevima iz stavka 5.5.;

  „sustav za kontrolu emisija” znači elementi konstrukcije i strategije kontrole emisija razvijeni i umjereni radi kontrole emisija; |
| --- | --- |

2.19.

„sustav za praćenje kontrole emisije” znači sustav koji osigurava ispravan rad mjera za kontrolu NOx

„sustav za kontrolu emisija” znači elementi konstrukcije i strategije kontrole emisija razvijeni i umjereni radi kontrole emisija;

| 2.20. | „održavanje povezano s emisijama” znači održavanje koje bitno utječe na emisije ili za koje je vjerojatno da će pogoršati emisije vozila ili motora tijekom normalnog rada u uporabi; |
| --- | --- |

2.20.

„održavanje povezano s emisijama” znači održavanje koje bitno utječe na emisije ili za koje je vjerojatno da će pogoršati emisije vozila ili motora tijekom normalnog rada u uporabi;

| 2.21. | „strategija kontrole emisija” znači element ili skup elemenata konstrukcije koji su ugrađeni u opću konstrukciju sustava motora ili vozila koji služi za kontrolu emisija; |
| --- | --- |

2.21.

„strategija kontrole emisija” znači element ili skup elemenata konstrukcije koji su ugrađeni u opću konstrukciju sustava motora ili vozila koji služi za kontrolu emisija;

| 2.22. | „porodica motora po sustavu za naknadnu obradu” znači skupina u koju je proizvođač uvrstio motore koji ispunjavaju definiciju porodice motora, ali koji se dodatno grupiraju na temelju upotrebe sličnog sustava za naknadnu obradu ispušnih plinova; |
| --- | --- |

2.22.

„porodica motora po sustavu za naknadnu obradu” znači skupina u koju je proizvođač uvrstio motore koji ispunjavaju definiciju porodice motora, ali koji se dodatno grupiraju na temelju upotrebe sličnog sustava za naknadnu obradu ispušnih plinova;

| 2.23. | „porodica motora” znači skupina u koju je proizvođač uvrstio motore koji zbog svoje konstrukcije, kako je utvrđeno u stavku 7. ovog Pravilnika, imaju slične karakteristike emisija ispušnih plinova; |
| --- | --- |

2.23.

„porodica motora” znači skupina u koju je proizvođač uvrstio motore koji zbog svoje konstrukcije, kako je utvrđeno u stavku 7. ovog Pravilnika, imaju slične karakteristike emisija ispušnih plinova;

| 2.24. | „sustav motora” znači motor, sustav za kontrolu emisija i komunikacijsko sučelje (hardver i poruke) između elektroničkih upravljačkih jedinica sustava motora (ECU) i bilo kojeg drugog pogonskog sklopa ili bilo koje druge upravljačke jedinice vozila; |
| --- | --- |

2.24.

„sustav motora” znači motor, sustav za kontrolu emisija i komunikacijsko sučelje (hardver i poruke) između elektroničkih upravljačkih jedinica sustava motora (ECU) i bilo kojeg drugog pogonskog sklopa ili bilo koje druge upravljačke jedinice vozila;

| 2.25. | „pokretanje motora” znači prebacivanje prekidača motora u položaj uključeno, pokretanje i početak izgaranja do trenutka kad brzina vrtnje motora dosegne 150 min-1 ispod uobičajene brzine vrtnje u praznom hodu zagrijanog motora; |
| --- | --- |

2.25.

„pokretanje motora” znači prebacivanje prekidača motora u položaj uključeno, pokretanje i početak izgaranja do trenutka kad brzina vrtnje motora dosegne 150 min-1

| 2.26. | „tip motora” znači kategorija motora koji se ne razlikuju prema bitnim karakteristikama utvrđenima u Prilogu 1.; |
| --- | --- |

2.26.

„tip motora” znači kategorija motora koji se ne razlikuju prema bitnim karakteristikama utvrđenima u Prilogu 1.;

| 2.27. | „sustav za naknadnu obradu ispušnih plinova” znači katalizator (oksidacijski katalizator, katalizator trostrukog djelovanja itd.), filtar čestica, deNOx sustav, kombinirani sustav za smanjivanje emisija NOx i čestica ili bilo koja druga naprava za smanjivanje emisija koji je ugrađen iza izlaza iz motora; |
| --- | --- |

2.27.

„sustav za naknadnu obradu ispušnih plinova” znači katalizator (oksidacijski katalizator, katalizator trostrukog djelovanja itd.), filtar čestica, deNOx

x

| 2.28. | „plinovite onečišćujuće tvari” znači emisije ugljikova monoksida, dušikovih oksida izraženih ekvivalentom NO2 i ugljikovodika (tj. ukupni ugljikovodici, nemetanski ugljikovodici i metan) u ispušnom plinu; |
| --- | --- |

2.28.

„plinovite onečišćujuće tvari” znači emisije ugljikova monoksida, dušikovih oksida izraženih ekvivalentom NO2

| 2.29. | „opći nazivnik” znači brojač koji pokazuje broj koliko je puta vozilo radilo, uzimajući u obzir opće uvjete; |
| --- | --- |

2.29.

„opći nazivnik” znači brojač koji pokazuje broj koliko je puta vozilo radilo, uzimajući u obzir opće uvjete;

| 2.30. | „skupina jedinica za praćenje” znači, za potrebe ocjenjivanja učinkovitosti porodice motora po OBD-u u uporabi, skup jedinica OBD-a za praćenje na temelju kojeg se utvrđuje ispravan rad sustava za kontrolu emisija; |
| --- | --- |

2.30.

„skupina jedinica za praćenje” znači, za potrebe ocjenjivanja učinkovitosti porodice motora po OBD-u u uporabi, skup jedinica OBD-a za praćenje na temelju kojeg se utvrđuje ispravan rad sustava za kontrolu emisija;

| 2.31. | „brojač ciklusa paljenja” znači brojač koji pokazuje broj pokretanja motora vozila; |
| --- | --- |

2.31.

„brojač ciklusa paljenja” znači brojač koji pokazuje broj pokretanja motora vozila;

| 2.32. | „omjer radne učinkovitosti u uporabi” ili „IUPR” znači omjer broja puta kad su postojali uvjeti u kojima bi jedinica za praćenje ili skupina jedinica za praćenje trebala otkriti neispravnost i broja voznih ciklusa bitnih za rad te jedinice za praćenje ili skupine jedinica za praćenje; |
| --- | --- |

2.32.

„omjer radne učinkovitosti u uporabi” ili „IUPR” znači omjer broja puta kad su postojali uvjeti u kojima bi jedinica za praćenje ili skupina jedinica za praćenje trebala otkriti neispravnost i broja voznih ciklusa bitnih za rad te jedinice za praćenje ili skupine jedinica za praćenje;

| 2.33. | „niska brzina” (nlo) znači najniža brzina motora na kojoj se postiže 50 % deklarirane najveće snage motora; |
| --- | --- |

2.33.

„niska brzina” (nlo

| 2.34. | „neispravnost” znači kvar ili pogoršanje rada sustava motora, uključujući OBD, od kojeg se može razumno očekivati da će uzrokovati povećanje emisija neke od reguliranih onečišćujućih tvari iz sustava motora ili smanjenje učinkovitosti OBD-a; |
| --- | --- |

2.34.

„neispravnost” znači kvar ili pogoršanje rada sustava motora, uključujući OBD, od kojeg se može razumno očekivati da će uzrokovati povećanje emisija neke od reguliranih onečišćujućih tvari iz sustava motora ili smanjenje učinkovitosti OBD-a;

| 2.35. | „indikator neispravnosti” ili „MI” znači indikator koji je dio sustava za upozoravanje i kojim se vozača vozila jasno obavješćuje u slučaju neispravnosti; |
| --- | --- |

2.35.

„indikator neispravnosti” ili „MI” znači indikator koji je dio sustava za upozoravanje i kojim se vozača vozila jasno obavješćuje u slučaju neispravnosti;

| 2.36. | „proizvođač” znači osoba ili tijelo koje je odgovorno homologacijskom tijelu za sve aspekte postupka homologacije ili odobrenja i za osiguravanje sukladnosti proizvodnje. Ta osoba odnosno tijelo ne mora izravno sudjelovati u svim fazama izrade vozila, sustava, sastavnog dijela ili zasebne tehničke jedinice koji je predmet homologacijskog postupka; |
| --- | --- |

2.36.

„proizvođač” znači osoba ili tijelo koje je odgovorno homologacijskom tijelu za sve aspekte postupka homologacije ili odobrenja i za osiguravanje sukladnosti proizvodnje. Ta osoba odnosno tijelo ne mora izravno sudjelovati u svim fazama izrade vozila, sustava, sastavnog dijela ili zasebne tehničke jedinice koji je predmet homologacijskog postupka;

| 2.37. | „najveća neto snaga” znači najveća vrijednost neto snage izmjerene na punom opterećenju motora; |
| --- | --- |

2.37.

„najveća neto snaga” znači najveća vrijednost neto snage izmjerene na punom opterećenju motora;

| 2.38. | „neto snaga” znači snaga izmjerena na ispitnom stolu na kraju koljenastog vratila ili ekvivalentnog dijela, izmjerena na odgovarajućem broju okretaja motora ili elektromotora s pomoćnim uređajima u skladu s Pravilnikom br. 85 i utvrđena u referentnim atmosferskim uvjetima; |
| --- | --- |

2.38.

„neto snaga” znači snaga izmjerena na ispitnom stolu na kraju koljenastog vratila ili ekvivalentnog dijela, izmjerena na odgovarajućem broju okretaja motora ili elektromotora s pomoćnim uređajima u skladu s Pravilnikom br. 85 i utvrđena u referentnim atmosferskim uvjetima;

| 2.39. | „održavanje koje nije povezano s emisijama” znači održavanje koje ne utječe bitno na emisije i koje u pogledu emisija u uporabi nema trajan učinak na pogoršanje učinkovitosti vozila ili motora tijekom normalnog rada nakon provođenja održavanja; |
| --- | --- |

2.39.

„održavanje koje nije povezano s emisijama” znači održavanje koje ne utječe bitno na emisije i koje u pogledu emisija u uporabi nema trajan učinak na pogoršanje učinkovitosti vozila ili motora tijekom normalnog rada nakon provođenja održavanja;

| 2.40. | „ugrađeni dijagnostički sustav” ili „OBD” znači sustav ugrađen u vozilo ili motor koji ima sposobnost:


  (a) | otkrivanja neispravnosti koje utječu na emisije sustava motora; |
| --- | --- | --- |

2.40.

„ugrađeni dijagnostički sustav” ili „OBD” znači sustav ugrađen u vozilo ili motor koji ima sposobnost:

(a)

otkrivanja neispravnosti koje utječu na emisije sustava motora;

| (b) | upozoravanja na pojavu tih neispravnosti pomoću sustava za upozoravanje; i |
| --- | --- |

(b)

upozoravanja na pojavu tih neispravnosti pomoću sustava za upozoravanje; i

| (c) | utvrđivanja mogućeg mjesta neispravnosti na temelju informacija pohranjenih u memoriji računala i/ili slanjem tih informacija izvan ugrađenih sustava; |
| --- | --- |

(c)

utvrđivanja mogućeg mjesta neispravnosti na temelju informacija pohranjenih u memoriji računala i/ili slanjem tih informacija izvan ugrađenih sustava;

| 2.41. | „porodica motora po OBD-u” znači skupina u koju je proizvođač uvrstio motore na temelju zajedničkih metoda za praćenje i dijagnosticiranje neispravnosti koje se odnose na emisije; |
| --- | --- |

2.41.

„porodica motora po OBD-u” znači skupina u koju je proizvođač uvrstio motore na temelju zajedničkih metoda za praćenje i dijagnosticiranje neispravnosti koje se odnose na emisije;

| 2.42. | „radni slijed” znači slijed koji se sastoji od pokretanje motora, razdoblja rada (motora), isključivanja motora i vremena do sljedećeg pokretanja, unutar kojeg određena jedinica OBD za praćenje prolazi cijeli ciklus unutar kojeg bi utvrdila postojanje neispravnosti kad bi ta neispravnost postojala; |
| --- | --- |

2.42.

„radni slijed” znači slijed koji se sastoji od pokretanje motora, razdoblja rada (motora), isključivanja motora i vremena do sljedećeg pokretanja, unutar kojeg određena jedinica OBD za praćenje prolazi cijeli ciklus unutar kojeg bi utvrdila postojanje neispravnosti kad bi ta neispravnost postojala;

| 2.43. | „originalni uređaj za kontrolu onečišćenja” znači uređaj za kontrolu onečišćenja ili sklop takvih uređaja obuhvaćen homologacijom dodijeljenom tipu vozila; |
| --- | --- |

2.43.

„originalni uređaj za kontrolu onečišćenja” znači uređaj za kontrolu onečišćenja ili sklop takvih uređaja obuhvaćen homologacijom dodijeljenom tipu vozila;

| 2.44. | „osnovni motor” znači motor odabran iz porodice motora tako da su mu emisijske karakteristike reprezentativne za tu porodicu motora; |
| --- | --- |

2.44.

„osnovni motor” znači motor odabran iz porodice motora tako da su mu emisijske karakteristike reprezentativne za tu porodicu motora;

| 2.45. | „uređaj za naknadnu obradu čestica” znači sustav za naknadnu obradu ispušnih plinova predviđen za smanjivanje emisija krutih onečišćujućih tvari mehaničkom, aerodinamičkom, difuzijskom ili inercijskom separacijom; |
| --- | --- |

2.45.

„uređaj za naknadnu obradu čestica” znači sustav za naknadnu obradu ispušnih plinova predviđen za smanjivanje emisija krutih onečišćujućih tvari mehaničkom, aerodinamičkom, difuzijskom ili inercijskom separacijom;

| 2.46. | „čestična tvar” ili „PM” znači svaka tvar prikupljena na specificiranom filtarskom mediju nakon razrjeđivanja ispušnog plina motora čistim filtriranim sredstvom za razrjeđivanja na temperaturu između 315 K (42 °C) i 325 K (52 °C); to su prvenstveno ugljik, kondenzirani ugljikovodici i sulfati s vezanom vodom; |
| --- | --- |

2.46.

„čestična tvar” ili „PM” znači svaka tvar prikupljena na specificiranom filtarskom mediju nakon razrjeđivanja ispušnog plina motora čistim filtriranim sredstvom za razrjeđivanja na temperaturu između 315 K (42 °C) i 325 K (52 °C); to su prvenstveno ugljik, kondenzirani ugljikovodici i sulfati s vezanom vodom;

| 2.46.1. | „broj čestica” ili „PM” znači ukupni broj krutih čestica ispuhanih iz ispušne cijevi vozila kvantificiran metodama razrjeđivanja, uzorkovanja i mjerenja, kako je utvrđeno u ovom Prilogu 4.; |
| --- | --- |

2.46.1.

„broj čestica” ili „PM” znači ukupni broj krutih čestica ispuhanih iz ispušne cijevi vozila kvantificiran metodama razrjeđivanja, uzorkovanja i mjerenja, kako je utvrđeno u ovom Prilogu 4.;

| 2.47. | „postotak opterećenja” znači udio najvećeg raspoloživog zakretnog momenta na određenoj brzini vrtnje motora; |
| --- | --- |

2.47.

„postotak opterećenja” znači udio najvećeg raspoloživog zakretnog momenta na određenoj brzini vrtnje motora;

| 2.48. | „praćenje radnog učinka” znači praćenje neispravnosti, koje se sastoji od provjera funkcionalnosti i praćenja parametara koji nisu izravno u korelaciji s graničnim vrijednostima emisija, na sastavnim dijelovima i sustavima radi provjere da rade unutar valjanog područja; |
| --- | --- |

2.48.

„praćenje radnog učinka” znači praćenje neispravnosti, koje se sastoji od provjera funkcionalnosti i praćenja parametara koji nisu izravno u korelaciji s graničnim vrijednostima emisija, na sastavnim dijelovima i sustavima radi provjere da rade unutar valjanog područja;

| 2.49. | „periodična regeneracija” znači regeneracijski proces uređaja za kontrolu emisija koji se periodično događa unutar razdoblja od najviše 100 sati normalnog rada motora; |
| --- | --- |

2.49.

„periodična regeneracija” znači regeneracijski proces uređaja za kontrolu emisija koji se periodično događa unutar razdoblja od najviše 100 sati normalnog rada motora;

| 2.50. | „prijenosni sustav za mjerenje emisija” ili „PEMS” znači prijenosni sustav za mjerenje emisija koji ispunjava zahtjeve utvrđene u Dodatku 2. Prilogu 8. ovom Pravilniku; |
| --- | --- |

2.50.

„prijenosni sustav za mjerenje emisija” ili „PEMS” znači prijenosni sustav za mjerenje emisija koji ispunjava zahtjeve utvrđene u Dodatku 2. Prilogu 8. ovom Pravilniku;

| 2.51. | „priključno vratilo” znači uređaj koji pogoni motor u svrhu napajanja pomoćne opreme ugrađene u vozilo; |
| --- | --- |

2.51.

„priključno vratilo” znači uređaj koji pogoni motor u svrhu napajanja pomoćne opreme ugrađene u vozilo;

| 2.52. | „potvrđeno istrošen sastavni dio ili sustav” ili „QDC” znači sastavni dio ili sustav koji je bio namjerno istrošen, npr. ubrzanim starenjem ili nadziranim rukovanjem, koji je homologacijsko tijelo prihvatilo u skladu s odredbama iz Priloga 9.B ovom Pravilniku kako bi ga se koristilo u dokazivanju radnog učinka OBD-a motora; |
| --- | --- |

2.52.

„potvrđeno istrošen sastavni dio ili sustav” ili „QDC” znači sastavni dio ili sustav koji je bio namjerno istrošen, npr. ubrzanim starenjem ili nadziranim rukovanjem, koji je homologacijsko tijelo prihvatilo u skladu s odredbama iz Priloga 9.B ovom Pravilniku kako bi ga se koristilo u dokazivanju radnog učinka OBD-a motora;

| 2.53. | „reagens” znači svako sredstvo pohranjeno u vozilu koje se prema potrebi dovodi u sustav za naknadnu obradu ispušnih plinova na zahtjev sustava za kontrolu emisija; |
| --- | --- |

2.53.

„reagens” znači svako sredstvo pohranjeno u vozilu koje se prema potrebi dovodi u sustav za naknadnu obradu ispušnih plinova na zahtjev sustava za kontrolu emisija;

| 2.54. | „ponovno dimenzioniranje” znači fino podešavanje motora na prirodni plin radi postizanja jednakih radnih karakteristika (snage, potrošnje goriva) s drugim rasponom prirodnog plina; |
| --- | --- |

2.54.

„ponovno dimenzioniranje” znači fino podešavanje motora na prirodni plin radi postizanja jednakih radnih karakteristika (snage, potrošnje goriva) s drugim rasponom prirodnog plina;

| 2.55. | „referentna masa” znači masa vozila u voznom stanju umanjena za jedinstvenu masu vozača, 75 kg, i uvećana za jedinstvenu masu, 100 kg; |
| --- | --- |

2.55.

„referentna masa” znači masa vozila u voznom stanju umanjena za jedinstvenu masu vozača, 75 kg, i uvećana za jedinstvenu masu, 100 kg;

| 2.56. | „zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja” znači uređaj za kontrolu onečišćenja ili sklop takvih uređaja koji se može homologirati kao zasebna tehnička jedinica i koji je predviđen za zamjenu originalnog uređaja za kontrolu onečišćenja; |
| --- | --- |

2.56.

„zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja” znači uređaj za kontrolu onečišćenja ili sklop takvih uređaja koji se može homologirati kao zasebna tehnička jedinica i koji je predviđen za zamjenu originalnog uređaja za kontrolu onečišćenja;

| 2.57. | „alat za skeniranje’” znači vanjska ispitna opremu za standardiziranu vanjsku komunikaciju s OBD-om u skladu sa zahtjevima ovog Pravilnika; |
| --- | --- |

2.57.

„alat za skeniranje’” znači vanjska ispitna opremu za standardiziranu vanjsku komunikaciju s OBD-om u skladu sa zahtjevima ovog Pravilnika;

| 2.58. | „raspored akumulacije sati rada” znači ciklus starenja i razdoblje akumulacije sati rada radi utvrđivanja faktora pogoršanja za porodicu motora po sustavu za naknadnu obradu; |
| --- | --- |

2.58.

„raspored akumulacije sati rada” znači ciklus starenja i razdoblje akumulacije sati rada radi utvrđivanja faktora pogoršanja za porodicu motora po sustavu za naknadnu obradu;

| 2.59. | „servisni način rada” znači poseban način rada motora s dvojnim gorivom koji se aktivira radi popravljanja vozila ili uklanjanja vozila iz prometa kad rad na dvojno gorivo nije moguć (2); |
| --- | --- |

2.59.

„servisni način rada” znači poseban način rada motora s dvojnim gorivom koji se aktivira radi popravljanja vozila ili uklanjanja vozila iz prometa kad rad na dvojno gorivo nije moguć (2

| 2.60. | „emisije iz ispušne cijevi” znači emisija plinovitih i krutih onečišćujućih tvari; |
| --- | --- |

2.60.

„emisije iz ispušne cijevi” znači emisija plinovitih i krutih onečišćujućih tvari;

| 2.61. | „nedopušteni zahvat” znači isključivanje, namještanje ili preinaka sustava vozila za kontrolu emisija ili pogonskog sustava vozila, uključujući sve softverske ili druge logičke upravljačke elemente takvih sustava, čiji je namjerni ili nenamjerni učinak pogoršanje vrijednosti emisija vozila; |
| --- | --- |

2.61.

„nedopušteni zahvat” znači isključivanje, namještanje ili preinaka sustava vozila za kontrolu emisija ili pogonskog sustava vozila, uključujući sve softverske ili druge logičke upravljačke elemente takvih sustava, čiji je namjerni ili nenamjerni učinak pogoršanje vrijednosti emisija vozila;

| 2.62. | „masa neopterećenog vozila” znači masa vozila u voznom stanju bez jedinstvene vrijednosti mase vozača od 75 kg, putnika ili tereta, ali sa spremnicima za gorivo napunjenima do najmanje 90 % zapremnine i, ako ih vozilo ima, uobičajenim alatom i rezervnim kotačem; |
| --- | --- |

2.62.

„masa neopterećenog vozila” znači masa vozila u voznom stanju bez jedinstvene vrijednosti mase vozača od 75 kg, putnika ili tereta, ali sa spremnicima za gorivo napunjenima do najmanje 90 % zapremnine i, ako ih vozilo ima, uobičajenim alatom i rezervnim kotačem;

| 2.63. | „životni vijek” znači prijeđena udaljenost i/ili vrijeme tijekom čega poštovanje relevantnih graničnih vrijednosti emisija plinovitih i krutih onečišćujućih tvari mora biti zajamčeno; |
| --- | --- |

2.63.

„životni vijek” znači prijeđena udaljenost i/ili vrijeme tijekom čega poštovanje relevantnih graničnih vrijednosti emisija plinovitih i krutih onečišćujućih tvari mora biti zajamčeno;

| 2.64. | „tip vozila s obzirom na emisije” znači skupina vozila koja se ne razlikuju prema bitnim karakteristikama motora i vozila utvrđenima u Prilogu 1.; |
| --- | --- |

2.64.

„tip vozila s obzirom na emisije” znači skupina vozila koja se ne razlikuju prema bitnim karakteristikama motora i vozila utvrđenima u Prilogu 1.;

| 2.65. | „filtar dizelskih čestica s protokom kroz stijenke” znači filtar dizelskih čestica (DPF) u kojem se svi ispušni plinovi protiskuju kroz stijenku koja filtrira kruti materijal; |
| --- | --- |

2.65.

„filtar dizelskih čestica s protokom kroz stijenke” znači filtar dizelskih čestica (DPF) u kojem se svi ispušni plinovi protiskuju kroz stijenku koja filtrira kruti materijal;

| 2.66. | „Wobbeov indeks” (donja vrijednost Wl odnosno gornja vrijednost Wu) znači omjer odgovarajuće ogrjevne vrijednosti plina po jedinici obujma i kvadratnog korijena njegove relativne gustoće u istim referentnim uvjetima; |
| --- | --- |

2.66.

„Wobbeov indeks” (donja vrijednost Wl odnosno gornja vrijednost Wu) znači omjer odgovarajuće ogrjevne vrijednosti plina po jedinici obujma i kvadratnog korijena njegove relativne gustoće u istim referentnim uvjetima;

Formula

| 2.67. | „faktor λ-pomaka” ili „Sλ” znači izraz kojim se opisuje zahtijevana prilagodljivost sustava upravljanja radom motora s obzirom na promjenu koeficijenta viška zraka λ ako motor kao gorivo upotrebljava plin čiji sastav nije čisti metan (vidjeti Dodatak 5. Prilogu 4. za izračun Sλ). |
| --- | --- |

2.67.

„faktor λ-pomaka” ili „Sλ

λ

3.   Zahtjev za homologaciju

| 3.1. | Zahtjev za homologaciju tipa sustava motora ili porodice motora kao zasebne tehničke jedinice |
| --- | --- |

3.1.

Zahtjev za homologaciju tipa sustava motora ili porodice motora kao zasebne tehničke jedinice

| 3.1.1. | Proizvođač ili njegov ovlašteni zastupnik homologacijskom tijelu podnosi zahtjev za homologaciju tipa sustava ili porodice motora kao zasebne tehničke jedinice. |
| --- | --- |

3.1.1.

Proizvođač ili njegov ovlašteni zastupnik homologacijskom tijelu podnosi zahtjev za homologaciju tipa sustava ili porodice motora kao zasebne tehničke jedinice.

| 3.1.2. | Zahtjev iz stavka 3.1.1. sastavlja se u skladu s predloškom opisnog dokumenta iz Priloga 1. U tu svrhu služi dio 1. Priloga 1. |
| --- | --- |

3.1.2.

Zahtjev iz stavka 3.1.1. sastavlja se u skladu s predloškom opisnog dokumenta iz Priloga 1. U tu svrhu služi dio 1. Priloga 1.

| 3.1.3. | Zajedno sa zahtjevom proizvođač dostavlja opisnu dokumentaciju u kojoj se potpuno objašnjava sve elemente konstrukcije koji utječu na emisije, strategiju kontrole emisije sustava motora, načine na koje sustav motora kontrolira izlazne veličine koje utječu na emisije, neovisno o tome je li ta kontrola izravna ili neizravna, i mjere za sprečavanje nedopuštenih zahvata te u kojoj se potpuno objašnjava sustav za upozoravanje i prinudu propisan u stavcima 4. i 5. Priloga 11.
  Homologacijsko tijelo označava i datira opisnu dokumentaciju te ju je dužno čuvati najmanje deset godina od dodjele homologacije.
  Opisna dokumentacija sastoji se od sljedećih dijelova:


  (a) | informacija iz stavka 5.1.4.; |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

Zajedno sa zahtjevom proizvođač dostavlja opisnu dokumentaciju u kojoj se potpuno objašnjava sve elemente konstrukcije koji utječu na emisije, strategiju kontrole emisije sustava motora, načine na koje sustav motora kontrolira izlazne veličine koje utječu na emisije, neovisno o tome je li ta kontrola izravna ili neizravna, i mjere za sprečavanje nedopuštenih zahvata te u kojoj se potpuno objašnjava sustav za upozoravanje i prinudu propisan u stavcima 4. i 5. Priloga 11.

Homologacijsko tijelo označava i datira opisnu dokumentaciju te ju je dužno čuvati najmanje deset godina od dodjele homologacije.

Opisna dokumentacija sastoji se od sljedećih dijelova:

(a)

informacija iz stavka 5.1.4.;

| (b) | opisne dokumentacije za AES kako je opisana u Prilogu 2.D ovom Pravilniku kako bi homologacijska tijela mogla procijeniti da se AES upotrebljava na odgovarajući način. |
| --- | --- |

(b)

opisne dokumentacije za AES kako je opisana u Prilogu 2.D ovom Pravilniku kako bi homologacijska tijela mogla procijeniti da se AES upotrebljava na odgovarajući način.

Na zahtjev proizvođača homologacijsko tijelo preliminarno ocjenjuje AES novih tipova vozila. U tom slučaju proizvođač nacrt opisne dokumentacije za AES dostavlja homologacijskom tijelu najranije 2 mjeseca i najkasnije 12 mjeseci prije početka homologacijskog postupka.

Homologacijsko tijelo daje preliminarnu ocjenu na temelju nacrta opisne dokumentacije za AES koji dostavi proizvođač. Homologacijsko tijelo donosi preliminarnu ocjenu na temelju metodologije iz Dodatku 2. Prilogu 10. Homologacijsko tijelo može odstupiti od te metodologije u iznimnim i opravdanim slučajevima.

Preliminarna ocjena AES-a novih tipova vozila za potrebe homologacije važi 18 mjeseci. To se razdoblje može produljiti za još 12 mjeseci ako proizvođač homologacijskom tijelu dostavi dokaz da na tržištu nisu dostupne nikakve nove tehnologije koje bi promijenile preliminarnu ocjenu AES-a.

| 3.1.4. | Uz informacije iz stavka 3.1.3. proizvođač dostavlja i sljedeće informacije:


  (a) | u slučaju vozila s motorima s vanjskim izvorom paljenja izjavu proizvođača o najmanjem postotku zatajenja paljenja u ukupnom broju paljenja koja bi mogla imati za posljedicu da emisije prekorače granične vrijednosti iz Priloga 9.A ako je taj postotak zatajenja bio prisutan od početka ispitivanja emisija iz Priloga 4. ili koja bi mogla izazvati pregrijavanje barem jednog ispušnog katalizatora prije uzrokovanja nepopravljive štete; |
| --- | --- | --- |

3.1.4.

Uz informacije iz stavka 3.1.3. proizvođač dostavlja i sljedeće informacije:

(a)

u slučaju vozila s motorima s vanjskim izvorom paljenja izjavu proizvođača o najmanjem postotku zatajenja paljenja u ukupnom broju paljenja koja bi mogla imati za posljedicu da emisije prekorače granične vrijednosti iz Priloga 9.A ako je taj postotak zatajenja bio prisutan od početka ispitivanja emisija iz Priloga 4. ili koja bi mogla izazvati pregrijavanje barem jednog ispušnog katalizatora prije uzrokovanja nepopravljive štete;

| (b) | opis mjera poduzetih za sprečavanje nedopuštenih zahvata na računalu za kontrolu emisija ili preinaka tog računala, uključujući sredstva za ažuriranje od proizvođača odobrenim programom ili umjeravanjem; |
| --- | --- |

(b)

opis mjera poduzetih za sprečavanje nedopuštenih zahvata na računalu za kontrolu emisija ili preinaka tog računala, uključujući sredstva za ažuriranje od proizvođača odobrenim programom ili umjeravanjem;

| (c) | dokumentaciju OBD-a u skladu sa zahtjevima iz stavka 8. Priloga 9.B; |
| --- | --- |

(c)

dokumentaciju OBD-a u skladu sa zahtjevima iz stavka 8. Priloga 9.B;

| (d) | informacije koje se odnose na OBD za potrebe pristupa OBD-u u skladu sa zahtjevima iz Priloga 14. ovom Pravilniku; |
| --- | --- |

(d)

informacije koje se odnose na OBD za potrebe pristupa OBD-u u skladu sa zahtjevima iz Priloga 14. ovom Pravilniku;

| (e) | izjavu o sukladnosti emisija izvan ciklusa sa zahtjevima iz stavka 5.1.3. i stavka 10. Priloga 10.; |
| --- | --- |

(e)

izjavu o sukladnosti emisija izvan ciklusa sa zahtjevima iz stavka 5.1.3. i stavka 10. Priloga 10.;

| (f) | izjavu o sukladnosti učinka OBD-a u uporabi sa zahtjevima iz Dodatka 2. Prilogu 9.A; |
| --- | --- |

(f)

izjavu o sukladnosti učinka OBD-a u uporabi sa zahtjevima iz Dodatka 2. Prilogu 9.A;

| (g) | početni plan ispitivanja u uporabi u skladu sa stavkom 2.4. Priloga 8.; |
| --- | --- |

(g)

početni plan ispitivanja u uporabi u skladu sa stavkom 2.4. Priloga 8.;

| (h) | prema potrebi, kopije drugih homologacija s relevantnim podacima koji omogućavaju proširenje homologacija i određivanje faktora pogoršanja; |
| --- | --- |

(h)

prema potrebi, kopije drugih homologacija s relevantnim podacima koji omogućavaju proširenje homologacija i određivanje faktora pogoršanja;

| (i) | prema potrebi, opisnu dokumentaciju propisanu ovim Pravilnikom o ispravnoj ugradnji motora homologiranog kao zasebna tehnička jedinica. |
| --- | --- |

(i)

prema potrebi, opisnu dokumentaciju propisanu ovim Pravilnikom o ispravnoj ugradnji motora homologiranog kao zasebna tehnička jedinica.

| 3.1.5. | Proizvođač tehničkoj službi odgovornoj za provođenje homologacijskih ispitivanja dostavlja motor ili, prema potrebi, osnovni motor reprezentativan za tip za koji se traži homologacija. |
| --- | --- |

3.1.5.

Proizvođač tehničkoj službi odgovornoj za provođenje homologacijskih ispitivanja dostavlja motor ili, prema potrebi, osnovni motor reprezentativan za tip za koji se traži homologacija.

| 3.1.6. | Preinake marke sustava, sastavnog dijela ili zasebne tehničke jedinice obavljene nakon homologacije ne poništavaju automatski homologaciju, osim ako se njihove izvorne karakteristike ili tehnički parametri izmijene tako da to utječe na funkcionalnost motora ili sustava za kontrolu onečišćenja. |
| --- | --- |

3.1.6.

Preinake marke sustava, sastavnog dijela ili zasebne tehničke jedinice obavljene nakon homologacije ne poništavaju automatski homologaciju, osim ako se njihove izvorne karakteristike ili tehnički parametri izmijene tako da to utječe na funkcionalnost motora ili sustava za kontrolu onečišćenja.

| 3.2. | Zahtjev za EU homologaciju vozila sa sustavom motora homologiranim s obzirom na emisije |
| --- | --- |

3.2.

Zahtjev za EU homologaciju vozila sa sustavom motora homologiranim s obzirom na emisije

| 3.2.1. | Proizvođač ili njegov ovlašteni zastupnik homologacijskom tijelu podnosi zahtjev za homologaciju tipa vozila sa sustavom motora homologiranim s obzirom na emisije. |
| --- | --- |

3.2.1.

Proizvođač ili njegov ovlašteni zastupnik homologacijskom tijelu podnosi zahtjev za homologaciju tipa vozila sa sustavom motora homologiranim s obzirom na emisije.

| 3.2.2. | Zahtjev iz stavka 3.2.1. sastavlja se u skladu s predloškom opisnog dokumenta iz dijela 2 Priloga 1. Uz taj se zahtjev prilaže kopija certifikata o homologaciji sustava ili porodice motora kao zasebne tehničke jedinice. |
| --- | --- |

3.2.2.

Zahtjev iz stavka 3.2.1. sastavlja se u skladu s predloškom opisnog dokumenta iz dijela 2 Priloga 1. Uz taj se zahtjev prilaže kopija certifikata o homologaciji sustava ili porodice motora kao zasebne tehničke jedinice.

| 3.2.3. | Proizvođač dostavlja opisnu dokumentaciju koja potpuno objašnjava elemente sustava za upozoravanje i prinudu ugrađenog u vozilo i propisanog u Prilogu 11. Ta opisna dokumentacija mora biti u skladu sa stavkom 3.1.3. |
| --- | --- |

3.2.3.

Proizvođač dostavlja opisnu dokumentaciju koja potpuno objašnjava elemente sustava za upozoravanje i prinudu ugrađenog u vozilo i propisanog u Prilogu 11. Ta opisna dokumentacija mora biti u skladu sa stavkom 3.1.3.

| 3.2.4. | Uz informacije iz stavka 3.2.3. proizvođač dostavlja i sljedeće informacije:


  (a) | opis mjera poduzetih za sprečavanje nedopuštenih zahvata na upravljačkim jedinicama vozila obuhvaćenima ovim Pravilnikom, ili preinaka tih jedinica, uključujući sredstva za ažuriranje od proizvođača odobrenim programom ili umjeravanjem; |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

Uz informacije iz stavka 3.2.3. proizvođač dostavlja i sljedeće informacije:

(a)

opis mjera poduzetih za sprečavanje nedopuštenih zahvata na upravljačkim jedinicama vozila obuhvaćenima ovim Pravilnikom, ili preinaka tih jedinica, uključujući sredstva za ažuriranje od proizvođača odobrenim programom ili umjeravanjem;

| (b) | opis sastavnih dijelova OBD-a ugrađenog u vozilo u skladu sa zahtjevima iz stavka 8. Priloga 9.B; |
| --- | --- |

(b)

opis sastavnih dijelova OBD-a ugrađenog u vozilo u skladu sa zahtjevima iz stavka 8. Priloga 9.B;

| (c) | informacije koje se odnose na OBD ugrađen u vozilo za potrebe pristupa OBD-u; |
| --- | --- |

(c)

informacije koje se odnose na OBD ugrađen u vozilo za potrebe pristupa OBD-u;

| (d) | prema potrebi, kopije drugih homologacija s relevantnim podacima koji omogućavaju proširenje homologacija. |
| --- | --- |

(d)

prema potrebi, kopije drugih homologacija s relevantnim podacima koji omogućavaju proširenje homologacija.

| 3.2.5. | Preinake marke sustava, sastavnog dijela ili zasebne tehničke jedinice obavljene nakon homologacije ne poništavaju automatski homologaciju, osim ako se njihove izvorne karakteristike ili tehnički parametri izmijene tako da to utječe na funkcionalnost motora ili sustava za kontrolu onečišćenja. |
| --- | --- |

3.2.5.

Preinake marke sustava, sastavnog dijela ili zasebne tehničke jedinice obavljene nakon homologacije ne poništavaju automatski homologaciju, osim ako se njihove izvorne karakteristike ili tehnički parametri izmijene tako da to utječe na funkcionalnost motora ili sustava za kontrolu onečišćenja.

| 3.3. | Zahtjev za EU homologaciju vozila s obzirom na emisije |
| --- | --- |

3.3.

Zahtjev za EU homologaciju vozila s obzirom na emisije

| 3.3.1. | Proizvođač ili njegov ovlašteni zastupnik homologacijskom tijelu podnosi zahtjev za homologaciju tipa vozila s obzirom na emisije. |
| --- | --- |

3.3.1.

Proizvođač ili njegov ovlašteni zastupnik homologacijskom tijelu podnosi zahtjev za homologaciju tipa vozila s obzirom na emisije.

| 3.3.2. | Zahtjev iz stavka 3.3.1. sastavlja se u skladu s predloškom opisnog dokumenta iz Priloga 1. U tu svrhu služe dio 1. i dio 2. tog priloga. |
| --- | --- |

3.3.2.

Zahtjev iz stavka 3.3.1. sastavlja se u skladu s predloškom opisnog dokumenta iz Priloga 1. U tu svrhu služe dio 1. i dio 2. tog priloga.

| 3.3.3. | Proizvođač dostavlja opisnu dokumentaciju u kojoj se potpuno objašnjava sve elemente konstrukcije koji utječu na emisije, strategiju kontrole emisije sustava motora, načine na koje sustav motora kontrolira izlazne veličine koje utječu na emisije, neovisno o tome je li ta kontrola izravna ili neizravna, i u kojoj se potpuno objašnjava sustav za upozoravanje i prinudu propisan u Prilogu 11. Ta opisna dokumentacija mora biti u skladu sa stavkom 3.1.3. |
| --- | --- |

3.3.3.

Proizvođač dostavlja opisnu dokumentaciju u kojoj se potpuno objašnjava sve elemente konstrukcije koji utječu na emisije, strategiju kontrole emisije sustava motora, načine na koje sustav motora kontrolira izlazne veličine koje utječu na emisije, neovisno o tome je li ta kontrola izravna ili neizravna, i u kojoj se potpuno objašnjava sustav za upozoravanje i prinudu propisan u Prilogu 11. Ta opisna dokumentacija mora biti u skladu sa stavkom 3.1.3.

| 3.3.4. | Uz informacije iz stavka 3.3.3. proizvođač dostavlja i informacije propisane u stavku 3.1.4. točkama od (a) do (h) i stavku 3.2.4. točkama od (a) do (d). |
| --- | --- |

3.3.4.

Uz informacije iz stavka 3.3.3. proizvođač dostavlja i informacije propisane u stavku 3.1.4. točkama od (a) do (h) i stavku 3.2.4. točkama od (a) do (d).

| 3.3.5. | Proizvođač tehničkoj službi odgovornoj za provođenje homologacijskih ispitivanja dostavlja motor reprezentativan za tip za koji se traži homologacija. |
| --- | --- |

3.3.5.

Proizvođač tehničkoj službi odgovornoj za provođenje homologacijskih ispitivanja dostavlja motor reprezentativan za tip za koji se traži homologacija.

| 3.3.6. | Preinake marke sustava, sastavnog dijela ili zasebne tehničke jedinice obavljene nakon homologacije ne poništavaju automatski homologaciju, osim ako se njihove izvorne karakteristike ili tehnički parametri izmijene tako da to utječe na funkcionalnost motora ili sustava za kontrolu onečišćenja. |
| --- | --- |

3.3.6.

Preinake marke sustava, sastavnog dijela ili zasebne tehničke jedinice obavljene nakon homologacije ne poništavaju automatski homologaciju, osim ako se njihove izvorne karakteristike ili tehnički parametri izmijene tako da to utječe na funkcionalnost motora ili sustava za kontrolu onečišćenja.

| 3.4. | Zahtjev za homologaciju tipa zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja kao zasebne tehničke jedinice |
| --- | --- |

3.4.

Zahtjev za homologaciju tipa zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja kao zasebne tehničke jedinice

| 3.4.1. | Proizvođač homologacijskom tijelu podnosi zahtjev za homologaciju tipa zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja kao zasebne tehničke jedinice. |
| --- | --- |

3.4.1.

Proizvođač homologacijskom tijelu podnosi zahtjev za homologaciju tipa zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja kao zasebne tehničke jedinice.

| 3.4.2. | Zahtjev se sastavlja u skladu s predloškom opisnog dokumenta iz Dodatka 1. Prilogu 13. |
| --- | --- |

3.4.2.

Zahtjev se sastavlja u skladu s predloškom opisnog dokumenta iz Dodatka 1. Prilogu 13.

| 3.4.3. | Proizvođač dostavlja izjavu o sukladnosti sa zahtjevima o pristupu informacijama povezanima s OBD-om. |
| --- | --- |

3.4.3.

Proizvođač dostavlja izjavu o sukladnosti sa zahtjevima o pristupu informacijama povezanima s OBD-om.

| 3.4.4. | Proizvođač tehničkoj službi odgovornoj za provođenje homologacijskih ispitivanja dostavlja:


  (a) | najmanje jedan sustav motora homologiran u skladu s ovim Pravilnikom u koji je ugrađen originalni uređaj za kontrolu onečišćenja; |
| --- | --- | --- |

3.4.4.

Proizvođač tehničkoj službi odgovornoj za provođenje homologacijskih ispitivanja dostavlja:

(a)

najmanje jedan sustav motora homologiran u skladu s ovim Pravilnikom u koji je ugrađen originalni uređaj za kontrolu onečišćenja;

| (b) | jedan uzorak tipa zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja; |
| --- | --- |

(b)

jedan uzorak tipa zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja;

| (c) | dodatni uzorak tipa zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja ako je riječ o zamjenskom uređaju za kontrolu onečišćenja namijenjenom za ugradnju u vozilo opremljeno OBD-om. |
| --- | --- |

(c)

dodatni uzorak tipa zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja ako je riječ o zamjenskom uređaju za kontrolu onečišćenja namijenjenom za ugradnju u vozilo opremljeno OBD-om.

| 3.4.5. | Za potrebe stavka 3.4.4. točke (a) podnositelj zahtjeva uz odobrenje homologacijskog tijela odabire ispitne motore.
  Ispitni uvjeti moraju ispunjavati zahtjeve iz stavka 6. Priloga 4.
  Ispitni motori moraju ispunjavati sljedeće zahtjeve:


  (a) | njihovi sustavi za kontrolu emisija ne smiju imati nedostatke; |
| --- | --- | --- |

3.4.5.

Za potrebe stavka 3.4.4. točke (a) podnositelj zahtjeva uz odobrenje homologacijskog tijela odabire ispitne motore.

Ispitni uvjeti moraju ispunjavati zahtjeve iz stavka 6. Priloga 4.

Ispitni motori moraju ispunjavati sljedeće zahtjeve:

(a)

njihovi sustavi za kontrolu emisija ne smiju imati nedostatke;

| (b) | neispravni ili previše istrošeni originalni dijelovi povezani s emisijama moraju biti popravljeni ili zamijenjeni; |
| --- | --- |

(b)

neispravni ili previše istrošeni originalni dijelovi povezani s emisijama moraju biti popravljeni ili zamijenjeni;

| (c) | prije ispitivanja emisija moraju biti ispravno podešeni i namješteni u skladu s proizvođačevim specifikacijama. |
| --- | --- |

(c)

prije ispitivanja emisija moraju biti ispravno podešeni i namješteni u skladu s proizvođačevim specifikacijama.

| 3.4.6. | Za potrebe stavka 3.4.4. točaka (b) i (c) uzorak treba biti jasno i neizbrisivo označen proizvođačevim trgovačkim imenom ili zaštitnim znakom i njegovim trgovačkim nazivom. |
| --- | --- |

3.4.6.

Za potrebe stavka 3.4.4. točaka (b) i (c) uzorak treba biti jasno i neizbrisivo označen proizvođačevim trgovačkim imenom ili zaštitnim znakom i njegovim trgovačkim nazivom.

| 3.4.7. | Za potrebe stavka 3.4.4. točke (c), uzorak mora biti potvrđeno istrošen sastavni dio. |
| --- | --- |

3.4.7.

Za potrebe stavka 3.4.4. točke (c), uzorak mora biti potvrđeno istrošen sastavni dio.

4.   Homologacija

| 4.1. | Za dobivanje homologacije sustava motora ili porodice motora kao zasebne tehničke jedinice, homologacije vozila sa sustavom motora homologiranim s obzirom na emisije ili homologacije vozila s obzirom na emisije proizvođač mora u skladu s odredbama ovog Pravilnika dokazati da su vozila ili sustavi motora ispitani i da ispunjavaju zahtjeve propisane u stavku 5. i prilozima 4., 6., 7., 9.A, 9.B, 9.C, 10., 11. i 12. Proizvođač mora osigurati sukladnost sa specifikacijama referentnih goriva iz Priloga 5.
  Kako bi se ishodila homologacija tipa za vozilo sa sustavom motora homologiranim s obzirom na emisije ili homologacija tipa s obzirom na emisije, proizvođač mora osigurati sukladnost sa zahtjevima za ugradnju utvrđenima u stavku 6. |
| --- | --- |

4.1.

Za dobivanje homologacije sustava motora ili porodice motora kao zasebne tehničke jedinice, homologacije vozila sa sustavom motora homologiranim s obzirom na emisije ili homologacije vozila s obzirom na emisije proizvođač mora u skladu s odredbama ovog Pravilnika dokazati da su vozila ili sustavi motora ispitani i da ispunjavaju zahtjeve propisane u stavku 5. i prilozima 4., 6., 7., 9.A, 9.B, 9.C, 10., 11. i 12. Proizvođač mora osigurati sukladnost sa specifikacijama referentnih goriva iz Priloga 5.

Kako bi se ishodila homologacija tipa za vozilo sa sustavom motora homologiranim s obzirom na emisije ili homologacija tipa s obzirom na emisije, proizvođač mora osigurati sukladnost sa zahtjevima za ugradnju utvrđenima u stavku 6.

| 4.2. | Za vozila s referentnom masom većom od 2 380 kg, ali ne većom od 2 610 kg, homologirana na temelju ovog Pravilnika za dobivanje proširenja homologacije s obzirom na emisije proizvođač mora ispuniti zahtjeve iz Dodatka 1. Prilogu 12. |
| --- | --- |

4.2.

Za vozila s referentnom masom većom od 2 380 kg, ali ne većom od 2 610 kg, homologirana na temelju ovog Pravilnika za dobivanje proširenja homologacije s obzirom na emisije proizvođač mora ispuniti zahtjeve iz Dodatka 1. Prilogu 12.

| 4.3. | Za dobivanje homologacije motora s dvojnim gorivom ili porodice motora s dvojnim gorivom kao zasebne tehničke jedinice, homologacije vozila s dvojnim gorivom sa sustavom motora homologiranim s dvojnim gorivom s obzirom na emisije ili homologacije vozila s dvojnim gorivom s obzirom na emisije proizvođač mora uz zahtjeve iz stavka 4.1. dokazati da su vozila ili motori s dvojnim gorivom ispitani i da ispunjavaju zahtjeve propisane u Prilogu 15. |
| --- | --- |

4.3.

Za dobivanje homologacije motora s dvojnim gorivom ili porodice motora s dvojnim gorivom kao zasebne tehničke jedinice, homologacije vozila s dvojnim gorivom sa sustavom motora homologiranim s dvojnim gorivom s obzirom na emisije ili homologacije vozila s dvojnim gorivom s obzirom na emisije proizvođač mora uz zahtjeve iz stavka 4.1. dokazati da su vozila ili motori s dvojnim gorivom ispitani i da ispunjavaju zahtjeve propisane u Prilogu 15.

| 4.4. | Rezervirano (3) |
| --- | --- |

4.4.

Rezervirano (3

| 4.5. | Za dobivanje homologacije sustava motora ili porodice motora kao zasebne tehničke jedinice ili homologacije vozila s obzirom na emisije proizvođač mora dokazati sukladnost sa zahtjevima za homologaciju za sve vrste goriva ili, kad je riječ o motorima s vanjskim izvorom paljenja na PP ili UNP, sa zahtjevima za homologaciju za ograničenu vrstu goriva kako je utvrđeno u stavku 4.6. |
| --- | --- |

4.5.

Za dobivanje homologacije sustava motora ili porodice motora kao zasebne tehničke jedinice ili homologacije vozila s obzirom na emisije proizvođač mora dokazati sukladnost sa zahtjevima za homologaciju za sve vrste goriva ili, kad je riječ o motorima s vanjskim izvorom paljenja na PP ili UNP, sa zahtjevima za homologaciju za ograničenu vrstu goriva kako je utvrđeno u stavku 4.6.

| 4.5.1. | Tablice sa sažetkom zahtjeva za homologaciju motora na PP, motora na UNP i motora s dvojnim gorivom navedene su u Dodatku 4. |
| --- | --- |

4.5.1.

Tablice sa sažetkom zahtjeva za homologaciju motora na PP, motora na UNP i motora s dvojnim gorivom navedene su u Dodatku 4.

| 4.6. | Zahtjevi za homologaciju za sve vrste goriva
  Homologacija za sve vrste goriva dodjeljuje se pod uvjetom da su ispunjeni zahtjevi iz stavaka od 4.6.1. do 4.6.6.1. |
| --- | --- |

4.6.

Zahtjevi za homologaciju za sve vrste goriva

Homologacija za sve vrste goriva dodjeljuje se pod uvjetom da su ispunjeni zahtjevi iz stavaka od 4.6.1. do 4.6.6.1.

| 4.6.1. | Osnovni motor mora ispuniti zahtjeve ovog Pravilnika na odgovarajućim referentnim gorivima iz Priloga 5. Posebni zahtjevi primjenjuju se na motore na prirodnim plin/biometan (uključujući motore s dvojnim gorivom), kao što je utvrđeno u stavku 4.6.3. |
| --- | --- |

4.6.1.

Osnovni motor mora ispuniti zahtjeve ovog Pravilnika na odgovarajućim referentnim gorivima iz Priloga 5. Posebni zahtjevi primjenjuju se na motore na prirodnim plin/biometan (uključujući motore s dvojnim gorivom), kao što je utvrđeno u stavku 4.6.3.

| 4.6.2. | Ako proizvođač dopušta da porodica motora radi na komercijalna goriva koja nisu referentna goriva iz Priloga 5. ni u skladu s normom CEN EN 228 u slučaju bezolovnog benzina ili s normom CEN EN 590 u slučaju dizela, npr. ako radi na FAME B100 (CEN EN 14214), mješavinu FAME-a i dizela B20/B30 (CEN EN 16709), parafinsko gorivo (CEN EN 15940) ili druga, proizvođač uz zahtjeve iz stavka 4.6.1. mora ispuniti sljedeće zahtjeve:


  (a) | deklarirati goriva na koja porodica motora može raditi u stavku 3.2.2.2.1. opisnog dokumenta iz dijela 1. Priloga 1. upućivanjem na normu ili proizvodnu specifikaciju konkretnog komercijalnog goriva određene marke koje ne ispunjava ni jednu normu kao što su one navedene u stavku 4.6.2. Proizvođač deklarira i da uporaba deklariranog goriva ne utječe na funkcionalnost OBD-a; |
| --- | --- | --- |

4.6.2.

Ako proizvođač dopušta da porodica motora radi na komercijalna goriva koja nisu referentna goriva iz Priloga 5. ni u skladu s normom CEN EN 228 u slučaju bezolovnog benzina ili s normom CEN EN 590 u slučaju dizela, npr. ako radi na FAME B100 (CEN EN 14214), mješavinu FAME-a i dizela B20/B30 (CEN EN 16709), parafinsko gorivo (CEN EN 15940) ili druga, proizvođač uz zahtjeve iz stavka 4.6.1. mora ispuniti sljedeće zahtjeve:

(a)

deklarirati goriva na koja porodica motora može raditi u stavku 3.2.2.2.1. opisnog dokumenta iz dijela 1. Priloga 1. upućivanjem na normu ili proizvodnu specifikaciju konkretnog komercijalnog goriva određene marke koje ne ispunjava ni jednu normu kao što su one navedene u stavku 4.6.2. Proizvođač deklarira i da uporaba deklariranog goriva ne utječe na funkcionalnost OBD-a;

| (b) | odrediti korekcijski faktor za snagu za svako gorivo deklarirano u skladu sa stavkom 9.4.2.8. ako je primjenjivo u skladu s odredbama iz stavka 9.4.2.7. U stavku 3.2.2.2.2. opisnog dokumenta iz dijela 1. Priloga 1. deklarira faktor za svako gorivo prema potrebi; |
| --- | --- |

(b)

odrediti korekcijski faktor za snagu za svako gorivo deklarirano u skladu sa stavkom 9.4.2.8. ako je primjenjivo u skladu s odredbama iz stavka 9.4.2.7. U stavku 3.2.2.2.2. opisnog dokumenta iz dijela 1. Priloga 1. deklarira faktor za svako gorivo prema potrebi;

| (c) | dokazati da osnovno vozilo ispunjava zahtjeve iz Priloga 4. i Dodatka 1. Prilogu 10. ovom Pravilniku kad radi na deklarirana goriva; homologacijsko tijelo može zahtijevati da se u dokazivanju obuhvate zahtjevi iz Priloga 7. i Priloga 9.A.; |
| --- | --- |

(c)

dokazati da osnovno vozilo ispunjava zahtjeve iz Priloga 4. i Dodatka 1. Prilogu 10. ovom Pravilniku kad radi na deklarirana goriva; homologacijsko tijelo može zahtijevati da se u dokazivanju obuhvate zahtjevi iz Priloga 7. i Priloga 9.A.;

| (d) | biti odgovoran za ispunjavanje zahtjeva za sukladnost u uporabi iz Priloga 8. kad radi na deklarirana goriva, uključujući sve smjese deklariranih goriva i goriva u skladu s odgovarajućim tržišnim normama. |
| --- | --- |

(d)

biti odgovoran za ispunjavanje zahtjeva za sukladnost u uporabi iz Priloga 8. kad radi na deklarirana goriva, uključujući sve smjese deklariranih goriva i goriva u skladu s odgovarajućim tržišnim normama.

Na zahtjev proizvođača zahtjevi utvrđeni u ovom stavku primjenjuju se na goriva koja se rabe u vojne svrhe.

Za potrebe stavka 4.6.2. podstavka (a) ako se za dokazivanje sukladnosti sa zahtjevima iz ovog Pravilnika provode ispitivanja emisije, ispitnom se izvješću prilaže izvješće o analizi goriva koje obuhvaća barem parametre navedene u službenoj specifikaciji proizvođača goriva.

| 4.6.3. | Za motore na prirodni plin/biometan, uključujući motore s dvojnim gorivom, proizvođač mora dokazati da osnovni motor ima sposobnost prilagođavanja svakom sastavu prirodnog plina/biometana koji se može pojaviti na tržištu. To se dokazivanje provodi u skladu s ovim stavkom i, za motore s dvojnim gorivom, također u skladu s dodatnim odredbama u pogledu prilagođavanja gorivu utvrđenima u stavku 6.4. Priloga 15. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

4.6.3.

Za motore na prirodni plin/biometan, uključujući motore s dvojnim gorivom, proizvođač mora dokazati da osnovni motor ima sposobnost prilagođavanja svakom sastavu prirodnog plina/biometana koji se može pojaviti na tržištu. To se dokazivanje provodi u skladu s ovim stavkom i, za motore s dvojnim gorivom, također u skladu s dodatnim odredbama u pogledu prilagođavanja gorivu utvrđenima u stavku 6.4. Priloga 15. ovom Pravilniku.

| 4.6.3.1. | Kad je riječ o stlačenom prirodnom plinu/biometanu (SPP), općenito postoje dvije vrste goriva, gorivo visoke ogrjevne vrijednosti (H-plin) i gorivo niske ogrjevne vrijednosti (L-plin), ali uz znatne razlike unutar oba raspona; ti se tipovi znatno razlikuju u energetskom sadržaju izraženom Wobbeovim indeksom i u faktoru λ-pomaka (Sλ). Uzima se da prirodni plinovi s faktorom λ-pomaka između 0,89 i 1,08 (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08) pripadaju H-rasponu i da prirodni plinovi s faktorom λ-pomaka između 1,08 i 1,19 (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19) pripadaju L-rasponu. U sastavu referentnih goriva odražavaju se krajnje razlike u pogledu Sλ.
  Osnovni motor mora ispunjavati zahtjeve ovog Pravilnika u radu na referentna goriva GR (gorivo 1) i G25 (gorivo 2), kako je utvrđeno u Prilogu 5., bez ručnog namještanja sustava motora za napajanje gorivom između dva ispitivanja (potrebno je automatsko prilagođavanje). Jedno prilagođivanje, bez mjerenja, dopušteno je tijekom jednog WHTC ciklusa s pokretanjem toplog motora nakon promjene goriva. Nakon tog prilagođivanja motor se hladi u skladu sa stavkom 7.6.1. Priloga 4. |
| --- | --- |

4.6.3.1.

Kad je riječ o stlačenom prirodnom plinu/biometanu (SPP), općenito postoje dvije vrste goriva, gorivo visoke ogrjevne vrijednosti (H-plin) i gorivo niske ogrjevne vrijednosti (L-plin), ali uz znatne razlike unutar oba raspona; ti se tipovi znatno razlikuju u energetskom sadržaju izraženom Wobbeovim indeksom i u faktoru λ-pomaka (Sλ

λ

λ

λ

Osnovni motor mora ispunjavati zahtjeve ovog Pravilnika u radu na referentna goriva GR (gorivo 1) i G25 (gorivo 2), kako je utvrđeno u Prilogu 5., bez ručnog namještanja sustava motora za napajanje gorivom između dva ispitivanja (potrebno je automatsko prilagođavanje). Jedno prilagođivanje, bez mjerenja, dopušteno je tijekom jednog WHTC ciklusa s pokretanjem toplog motora nakon promjene goriva. Nakon tog prilagođivanja motor se hladi u skladu sa stavkom 7.6.1. Priloga 4.

R

25

| 4.6.3.1.1. | Na proizvođačev zahtjev motor se može ispitati s trećim gorivom (gorivo 3) ako je faktor λ-pomaka (Sλ) između 0,89 (što je donji raspon GR) i 1,19 (što je gornji raspon G25), na primjer ako je gorivo 3 komercijalno gorivo. Rezultati tog ispitivanja mogu se upotrijebiti kao osnova za ocjenjivanje sukladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

4.6.3.1.1.

Na proizvođačev zahtjev motor se može ispitati s trećim gorivom (gorivo 3) ako je faktor λ-pomaka (Sλ

R

25

| 4.6.3.2. | Za motore na ukapljeni prirodni plin/ukapljeni biometan (UPP) osnovni motor mora ispunjavati zahtjeve ovog Pravilnika u radu na referentna goriva GR (gorivo 1) i G20 (gorivo 2), kako je utvrđeno u Prilogu 5., bez ručnog namještanja sustava motora za napajanje gorivom između dva ispitivanja (potrebno je automatsko prilagođavanje). Jedno prilagođivanje, bez mjerenja, dopušteno je tijekom jednog WHTC ciklusa s pokretanjem toplog motora nakon promjene goriva. Nakon tog prilagođivanja motor se hladi u skladu sa stavkom 7.6.1. Priloga 4. |
| --- | --- |

4.6.3.2.

Za motore na ukapljeni prirodni plin/ukapljeni biometan (UPP) osnovni motor mora ispunjavati zahtjeve ovog Pravilnika u radu na referentna goriva GR

20

| 4.6.4. | Za motore na stlačeni prirodni plin/biometan (SPP) koji se automatski prilagođavaju H-plinovima s jedne strane i L-plinovima s druge i koji se između H-raspona i L-raspona prebacuju prekidačem, osnovni motor mora se ispitati na odgovarajuće referentno gorivo kako je utvrđeno u Prilogu 5. za svaki raspon za svaki položaj prekidača. Goriva su GR (gorivo 1) i G23 (gorivo 3) za H-raspon plinova i G25 (gorivo 2) i G23 (gorivo 3) za L-raspon plinova. Osnovni motor mora ispunjavati zahtjeve ovog Pravilnika u oba položaja prekidača bez ikakvih prilagođavanja napajanja gorivom između dva ispitivanja u oba položaja prekidača. Jedno prilagođivanje, bez mjerenja, dopušteno je tijekom jednog WHTC ciklusa s pokretanjem toplog motora nakon promjene goriva. Nakon tog prilagođivanja motor se hladi u skladu sa stavkom 7.6.1. Priloga 4. |
| --- | --- |

4.6.4.

Za motore na stlačeni prirodni plin/biometan (SPP) koji se automatski prilagođavaju H-plinovima s jedne strane i L-plinovima s druge i koji se između H-raspona i L-raspona prebacuju prekidačem, osnovni motor mora se ispitati na odgovarajuće referentno gorivo kako je utvrđeno u Prilogu 5. za svaki raspon za svaki položaj prekidača. Goriva su GR

23

25

23

| 4.6.4.1. | Na proizvođačev zahtjev motor se može ispitati s trećim gorivom umjesto G23 (gorivo 3) ako je faktor λ-pomaka (Sλ) između 0,89 (što je donji raspon GR) i 1,19 (što je gornji raspon G25), na primjer ako je gorivo 3 komercijalno gorivo. Rezultati tog ispitivanja mogu se upotrijebiti kao osnova za ocjenjivanje sukladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

4.6.4.1.

Na proizvođačev zahtjev motor se može ispitati s trećim gorivom umjesto G23

λ

R

25

| 4.6.5. | Za motore na prirodni plin/biometan omjer rezultata emisije „r” određuje se za svaku onečišćujuću tvar kako slijedi:


  r = | rezultat emisija na referentnom gorivu 2 |
| --- | --- | --- |
| rezultat emisija na referentnom gorivu 1 |

4.6.5.

Za motore na prirodni plin/biometan omjer rezultata emisije „r” određuje se za svaku onečišćujuću tvar kako slijedi:

r =

rezultat emisija na referentnom gorivu 2

rezultat emisija na referentnom gorivu 1

ili

| ra = | rezultat emisija na referentnom gorivu 2 |
| --- | --- |
| rezultat emisija na referentnom gorivu 3 |

ra =

a

rezultat emisija na referentnom gorivu 2

rezultat emisija na referentnom gorivu 3

i

| rb = | rezultat emisija na referentnom gorivu 1 |
| --- | --- |
| rezultat emisija na referentnom gorivu 3 |

rb =

b

rezultat emisija na referentnom gorivu 1

rezultat emisija na referentnom gorivu 3

| 4.6.6. | Za UNP proizvođač mora dokazati da osnovni motor ima sposobnost prilagođavanja svakom sastavu goriva koji se može pojaviti na tržištu.
  Kad je riječ o UNP-u, postoje razlike u sastavu C3/C4. Te se razlike odražavaju u referentnim gorivima. Osnovni motor mora ispunjavati emisijske zahtjeve u radu na referentna goriva A i B, kako je utvrđeno u Prilogu 5., bez ikakvih dodatnih namještanja napajanja gorivom između dva ispitivanja. Jedno prilagođivanje, bez mjerenja, dopušteno je tijekom jednog WHTC ciklusa s pokretanjem toplog motora nakon promjene goriva. Nakon tog prilagođivanja motor se hladi u skladu sa stavkom 7.6.1. Priloga 4. |
| --- | --- |

4.6.6.

Za UNP proizvođač mora dokazati da osnovni motor ima sposobnost prilagođavanja svakom sastavu goriva koji se može pojaviti na tržištu.

Kad je riječ o UNP-u, postoje razlike u sastavu C3/C4. Te se razlike odražavaju u referentnim gorivima. Osnovni motor mora ispunjavati emisijske zahtjeve u radu na referentna goriva A i B, kako je utvrđeno u Prilogu 5., bez ikakvih dodatnih namještanja napajanja gorivom između dva ispitivanja. Jedno prilagođivanje, bez mjerenja, dopušteno je tijekom jednog WHTC ciklusa s pokretanjem toplog motora nakon promjene goriva. Nakon tog prilagođivanja motor se hladi u skladu sa stavkom 7.6.1. Priloga 4.

| 4.6.6.1. | Omjer rezultata emisija „r” utvrđuje se za svaku onečišćujuću tvar kako slijedi:


  r = | rezultat emisija na referentnom gorivu B |
| --- | --- | --- |
| rezultat emisija na referentnom gorivu BA |

4.6.6.1.

Omjer rezultata emisija „r” utvrđuje se za svaku onečišćujuću tvar kako slijedi:

r =

rezultat emisija na referentnom gorivu B

rezultat emisija na referentnom gorivu BA

| 4.7. | Zahtjevi za homologaciju za ograničenu vrstu goriva u slučaju motora koji rade na prirodni plin/biometan ili UNP, uključujući motore s dvojnim gorivom
  Homologacija za ograničenu vrstu goriva dodjeljuje se na temelju ispunjavanja zahtjeva iz stavaka od 4.7.1. do 4.7.2.3. |
| --- | --- |

4.7.

Zahtjevi za homologaciju za ograničenu vrstu goriva u slučaju motora koji rade na prirodni plin/biometan ili UNP, uključujući motore s dvojnim gorivom

Homologacija za ograničenu vrstu goriva dodjeljuje se na temelju ispunjavanja zahtjeva iz stavaka od 4.7.1. do 4.7.2.3.

| 4.7.1. | Homologacija motora na SPP prilagođenih radu s rasponom H-plinova ili rasponom L-plinova s obzirom na emisije ispušnih plinova |
| --- | --- |

4.7.1.

Homologacija motora na SPP prilagođenih radu s rasponom H-plinova ili rasponom L-plinova s obzirom na emisije ispušnih plinova

| 4.7.1.1. | Osnovni motor ispituje se na odgovarajuće referentne gorivo, kako je utvrđeno u Prilogu 5., za odgovarajući raspon. Goriva su GR (gorivo 1) i G23 (gorivo 3) za H-raspon plinova i G25 (gorivo 2) i G23 (gorivo 3) za L-raspon plinova. Osnovni motor mora ispunjavati zahtjeve ovog pravilnika bez ikakvih prilagođavanja napajanja gorivom između dva ispitivanja. Jedno prilagođivanje, bez mjerenja, dopušteno je tijekom jednog WHTC ciklusa s pokretanjem toplog motora nakon promjene goriva. Nakon tog prilagođivanja motor se hladi u skladu sa stavkom 7.6.1. Priloga 4. |
| --- | --- |

4.7.1.1.

Osnovni motor ispituje se na odgovarajuće referentne gorivo, kako je utvrđeno u Prilogu 5., za odgovarajući raspon. Goriva su GR

23

25

23

| 4.7.1.2. | Na proizvođačev zahtjev motor se može ispitati s trećim gorivom umjesto G23 (gorivo 3) ako je faktor λ-pomaka (Sλ) između 0,89 (što je donji raspon GR) i 1,19 (što je gornji raspon G25), na primjer ako je gorivo 3 komercijalno gorivo. Rezultati tog ispitivanja mogu se upotrijebiti kao osnova za ocjenjivanje sukladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

4.7.1.2.

Na proizvođačev zahtjev motor se može ispitati s trećim gorivom umjesto G23

λ

R

25

| 4.7.1.3. | Omjer rezultata emisija „r” utvrđuje se za svaku onečišćujuću tvar kako slijedi:


  r = | rezultat emisija na referentnom gorivu 2 |
| --- | --- | --- |
| rezultat emisija na referentnom gorivu 1 |

4.7.1.3.

Omjer rezultata emisija „r” utvrđuje se za svaku onečišćujuću tvar kako slijedi:

r =

rezultat emisija na referentnom gorivu 2

rezultat emisija na referentnom gorivu 1

ili

| ra = | rezultat emisija na referentnom gorivu 2 |
| --- | --- |
| rezultat emisija na referentnom gorivu 3 |

ra =

a

rezultat emisija na referentnom gorivu 2

rezultat emisija na referentnom gorivu 3

i

| rb = | rezultat emisija na referentnom gorivu 1 |
| --- | --- |
| rezultat emisija na referentnom gorivu 3 |

rb =

b

rezultat emisija na referentnom gorivu 1

rezultat emisija na referentnom gorivu 3

| 4.7.1.4. | Pri isporuci kupcu motor na sebi mora imati oznaku propisanu u stavku 4.12.8. na kojoj je navedeno za koji raspon plinova je homologiran. |
| --- | --- |

4.7.1.4.

Pri isporuci kupcu motor na sebi mora imati oznaku propisanu u stavku 4.12.8. na kojoj je navedeno za koji raspon plinova je homologiran.

| 4.7.2. | Homologacija motora na prirodni plin ili UNP konstruiranog za rad na jednom specifičnom sastavu goriva s obzirom na emisije ispušnih plinova |
| --- | --- |

4.7.2.

Homologacija motora na prirodni plin ili UNP konstruiranog za rad na jednom specifičnom sastavu goriva s obzirom na emisije ispušnih plinova

| 4.7.2.1. | Osnovni motor mora ispunjavati emisijske zahtjeve u radu na referentna goriva GR i G25 za SPP, na referentna goriva GR i G20 za UPP odnosno na referentna goriva A i B za UNP, kako je utvrđeno u Prilogu 5. ovom Pravilniku. Između ispitivanja dopušteno je fino podešavanje sustava za dovod goriva. To fino podešavanje sastoji se od ponovnog dimenzioniranja baze podataka o napajanju gorivom bez ikakve promjene osnovne strategije kontrole ili osnovne strukture baze podataka. Prema potrebi dopušteno je zamijeniti dijelove koji izravno utječu na protok goriva, na primjer sapnice brizgalice. |
| --- | --- |

4.7.2.1.

Osnovni motor mora ispunjavati emisijske zahtjeve u radu na referentna goriva GR

25

R

20

| 4.7.2.2. | U slučaju SPP-a na proizvođačev zahtjev motor se može ispitati na referentna goriva GR i G23 ili na referentna goriva G25 i G23 u kom je slučaju homologacija valjana samo za H-raspon plinova odnosno L-raspon plinova. |
| --- | --- |

4.7.2.2.

U slučaju SPP-a na proizvođačev zahtjev motor se može ispitati na referentna goriva GR

23

25

23

| 4.7.2.3. | Pri isporuci kupcu motor na sebi mora imati oznaku propisanu u stavku 4.12.8. na kojoj je navedeno za koju vrstu goriva je umjeren. |
| --- | --- |

4.7.2.3.

Pri isporuci kupcu motor na sebi mora imati oznaku propisanu u stavku 4.12.8. na kojoj je navedeno za koju vrstu goriva je umjeren.

| 4.8. | Zahtjevi za homologaciju za specifično gorivo: motori na ukapljeni prirodni plin/ukapljeni biometan (UPP)
  Za ukapljeni prirodni plin/ukapljeni biometan homologacija za specifično gorivo može se dodijeliti na temelju ispunjavanja zahtjeva iz stavaka od 4.8.1. do 4.8.2. |
| --- | --- |

4.8.

Zahtjevi za homologaciju za specifično gorivo: motori na ukapljeni prirodni plin/ukapljeni biometan (UPP)

Za ukapljeni prirodni plin/ukapljeni biometan homologacija za specifično gorivo može se dodijeliti na temelju ispunjavanja zahtjeva iz stavaka od 4.8.1. do 4.8.2.

| 4.8.1. | Uvjeti za podnošenje zahtjeva za homologaciju za specifično gorivo u slučaju motora na ukapljeni prirodni plin/ukapljeni biometan (UPP) |
| --- | --- |

4.8.1.

Uvjeti za podnošenje zahtjeva za homologaciju za specifično gorivo u slučaju motora na ukapljeni prirodni plin/ukapljeni biometan (UPP)

| 4.8.1.1. | Proizvođač može podnijeti zahtjev za homologaciju za specifično gorivo isključivo u slučaju kad se motor dimenzionira za točno određeni sastav UPP-a (4) čiji se faktor λ-pomaka ne razlikuje za više od 3 % od faktora λ-pomaka goriva G20 iz Priloga 5. i čiji udio etana nije veći od 1,5 %. |
| --- | --- |

4.8.1.1.

Proizvođač može podnijeti zahtjev za homologaciju za specifično gorivo isključivo u slučaju kad se motor dimenzionira za točno određeni sastav UPP-a (4

20

| 4.8.1.2. | U svim drugim slučajevima proizvođač podnosi zahtjev za homologaciju za sve vrste goriva u skladu sa specifikacijama iz stavka 4.6.3.2. |
| --- | --- |

4.8.1.2.

U svim drugim slučajevima proizvođač podnosi zahtjev za homologaciju za sve vrste goriva u skladu sa specifikacijama iz stavka 4.6.3.2.

| 4.8.2. | Specifični ispitni zahtjevi za homologaciju za specifično gorivo (UPP) |
| --- | --- |

4.8.2.

Specifični ispitni zahtjevi za homologaciju za specifično gorivo (UPP)

| 4.8.2.1. | Za porodice motora s dvojnim gorivom u kojima se motori dimenzioniraju za točno određeni sastav UPP-a2 čiji se faktor λ-pomaka ne razlikuje za više od 3 % od faktora λ-pomaka goriva G20 iz Priloga 5. i čiji udio etana nije veći od 1,5 %, osnovni se motor ispituje samo na referentno plinsko gorivo G20 kako je utvrđeno u Prilogu 5. |
| --- | --- |

4.8.2.1.

Za porodice motora s dvojnim gorivom u kojima se motori dimenzioniraju za točno određeni sastav UPP-a2

20

20

| 4.9. | Homologacija člana porodice s obzirom na emisije ispušnih plinova |
| --- | --- |

4.9.

Homologacija člana porodice s obzirom na emisije ispušnih plinova

| 4.9.1. | Uz iznimku navedenu u stavku 4.8.2. homologacija osnovnog motora proširuje se na sve članove porodice motora bez daljnjeg ispitivanja za bilo koji sastav goriva unutar raspona za koji je osnovni motor homologiran (za motore opisane u stavku 4.7.2.) ili za isti raspon goriva (za motore opisane u stavku 4.6. ili 4.7.) za koji je osnovni motor homologiran. |
| --- | --- |

4.9.1.

Uz iznimku navedenu u stavku 4.8.2. homologacija osnovnog motora proširuje se na sve članove porodice motora bez daljnjeg ispitivanja za bilo koji sastav goriva unutar raspona za koji je osnovni motor homologiran (za motore opisane u stavku 4.7.2.) ili za isti raspon goriva (za motore opisane u stavku 4.6. ili 4.7.) za koji je osnovni motor homologiran.

| 4.9.2. | Ako tehnička služba utvrdi da podneseni zahtjev zbog odabranog osnovnog motora ne predstavlja u potpunosti porodicu motora definiranu u dijelu 1. Priloga 1., tehnička služba može odabrati i ispitati alternativni ispitni motor i, prema potrebi, dodatni referentni ispitni motor. |
| --- | --- |

4.9.2.

Ako tehnička služba utvrdi da podneseni zahtjev zbog odabranog osnovnog motora ne predstavlja u potpunosti porodicu motora definiranu u dijelu 1. Priloga 1., tehnička služba može odabrati i ispitati alternativni ispitni motor i, prema potrebi, dodatni referentni ispitni motor.

| 4.10. | Zahtjevi za homologaciju tipa s obzirom na OBD |
| --- | --- |

4.10.

Zahtjevi za homologaciju tipa s obzirom na OBD

| 4.10.1. | Proizvođač se dužan pobrinuti da svi sustavi motora i sva vozila imaju OBD. |
| --- | --- |

4.10.1.

Proizvođač se dužan pobrinuti da svi sustavi motora i sva vozila imaju OBD.

| 4.10.2. | OBD mora biti konstruiran, izrađen i ugrađen u vozilo u skladu s Prilogom 9.A tako da je moguće utvrđivati, bilježiti i prijavljivati vrste pogoršanja ili neispravnosti utvrđene u tom prilogu tijekom cijelog radnog vijeka vozila. |
| --- | --- |

4.10.2.

OBD mora biti konstruiran, izrađen i ugrađen u vozilo u skladu s Prilogom 9.A tako da je moguće utvrđivati, bilježiti i prijavljivati vrste pogoršanja ili neispravnosti utvrđene u tom prilogu tijekom cijelog radnog vijeka vozila.

| 4.10.3. | Proizvođač se dužan pobrinuti da OBD ispunjava zahtjeve iz Priloga 9.A, uključujući zahtjeve za radnu učinkovitost u uporabi OBD-a, u svim uobičajenim i razumno predvidljivim uvjetima vožnje navedenima u Prilogu 9.B. |
| --- | --- |

4.10.3.

Proizvođač se dužan pobrinuti da OBD ispunjava zahtjeve iz Priloga 9.A, uključujući zahtjeve za radnu učinkovitost u uporabi OBD-a, u svim uobičajenim i razumno predvidljivim uvjetima vožnje navedenima u Prilogu 9.B.

| 4.10.4. | U ispitivanju s namjerno oštećenim sastavnim dijelom indikator neispravnosti OBD-a mora se aktivirati u skladu s Prilogom 9.B. Indikator neispravnosti OBD-a smije se također aktivirati kad su razine emisija niže od graničnih vrijednosti OBD-a propisanih u Prilogu 9.A. |
| --- | --- |

4.10.4.

U ispitivanju s namjerno oštećenim sastavnim dijelom indikator neispravnosti OBD-a mora se aktivirati u skladu s Prilogom 9.B. Indikator neispravnosti OBD-a smije se također aktivirati kad su razine emisija niže od graničnih vrijednosti OBD-a propisanih u Prilogu 9.A.

| 4.10.5. | Proizvođač se dužan pobrinuti da su ispunjene odredbe o radnoj učinkovitosti u uporabi porodice motora po OBD-u iz Priloga 9.A. |
| --- | --- |

4.10.5.

Proizvođač se dužan pobrinuti da su ispunjene odredbe o radnoj učinkovitosti u uporabi porodice motora po OBD-u iz Priloga 9.A.

| 4.10.6. | OBD mora pohranjivati i pružati odgovarajuće podatke o radnoj učinkovitosti u uporabi OBD-a bez ikakvog šifriranja kroz standardni komunikacijski protokol OBD-a u skladu s odredbama Priloga 9.A. |
| --- | --- |

4.10.6.

OBD mora pohranjivati i pružati odgovarajuće podatke o radnoj učinkovitosti u uporabi OBD-a bez ikakvog šifriranja kroz standardni komunikacijski protokol OBD-a u skladu s odredbama Priloga 9.A.

| 4.10.7. | Proizvođač može odabrati da do datuma iz stavka 13.2.3. OBD mogu biti sukladni s alternativnim odredbama iz Priloga 9.A. uz pozivanje na ovaj stavak. |
| --- | --- |

4.10.7.

Proizvođač može odabrati da do datuma iz stavka 13.2.3. OBD mogu biti sukladni s alternativnim odredbama iz Priloga 9.A. uz pozivanje na ovaj stavak.

| 4.10.8. | Proizvođač može odabrati da do datuma iz stavka 13.2.3. za nove homologacije koristi alternativne odredbe za praćenje filtra dizelskih čestica kako je utvrđeno u stavku 2.3.2.2. Priloga 9.A. |
| --- | --- |

4.10.8.

Proizvođač može odabrati da do datuma iz stavka 13.2.3. za nove homologacije koristi alternativne odredbe za praćenje filtra dizelskih čestica kako je utvrđeno u stavku 2.3.2.2. Priloga 9.A.

| 4.11. | Zahtjevi za homologaciju zamjenskih uređaja za kontrolu onečišćenja |
| --- | --- |

4.11.

Zahtjevi za homologaciju zamjenskih uređaja za kontrolu onečišćenja

| 4.11.1. | Proizvođač se dužan pobrinuti da zamjenski uređaji za kontrolu onečišćenja namijenjeni ugradnji u homologirane sustave motora ili homologirana vozila iz područja primjene ovog Pravilnika dobiju imaju homologaciju kao zasebne tehničke jedinice u skladu sa zahtjevima iz stavaka od 4.11.2. do 4.11.5.
  Za potrebe ovog Pravilnika katalizatori, deNOx uređaji i filtri čestica smatraju se uređajima za kontrolu onečišćenja. |
| --- | --- |

4.11.1.

Proizvođač se dužan pobrinuti da zamjenski uređaji za kontrolu onečišćenja namijenjeni ugradnji u homologirane sustave motora ili homologirana vozila iz područja primjene ovog Pravilnika dobiju imaju homologaciju kao zasebne tehničke jedinice u skladu sa zahtjevima iz stavaka od 4.11.2. do 4.11.5.

Za potrebe ovog Pravilnika katalizatori, deNOx uređaji i filtri čestica smatraju se uređajima za kontrolu onečišćenja.

x

| 4.11.2. | Originalni zamjenski uređaji za kontrolu onečišćenja koji pripadaju tipu obuhvaćenom stavkom 3.2.12. dijela 1. Priloga 1. namijenjeni ugradnji na vozilo na koje se odnosi odgovarajući dokument o homologaciji ne moraju biti sukladni s odredbama Priloga 13. pod uvjetom da ispunjavaju zahtjeve iz stavaka 2.1., 2.2. i 2.3. tog priloga. |
| --- | --- |

4.11.2.

Originalni zamjenski uređaji za kontrolu onečišćenja koji pripadaju tipu obuhvaćenom stavkom 3.2.12. dijela 1. Priloga 1. namijenjeni ugradnji na vozilo na koje se odnosi odgovarajući dokument o homologaciji ne moraju biti sukladni s odredbama Priloga 13. pod uvjetom da ispunjavaju zahtjeve iz stavaka 2.1., 2.2. i 2.3. tog priloga.

| 4.11.3. | Proizvođač se dužan pobrinuti da se na originalnim uređajima za kontrolu onečišćenja nalaze identifikacijske oznake. |
| --- | --- |

4.11.3.

Proizvođač se dužan pobrinuti da se na originalnim uređajima za kontrolu onečišćenja nalaze identifikacijske oznake.

| 4.11.4. | Identifikacijske oznake iz stavka 4.11.3. moraju sadržavati sljedeće podatke:


  (a) | ime ili žig proizvođača vozila ili motora; |
| --- | --- | --- |

4.11.4.

Identifikacijske oznake iz stavka 4.11.3. moraju sadržavati sljedeće podatke:

(a)

ime ili žig proizvođača vozila ili motora;

| (b) | marku i identifikacijski broj dijela originalnog zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja u skladu s podacima iz stavka 3.2.12.2. dijela 1. Priloga 1. |
| --- | --- |

(b)

marku i identifikacijski broj dijela originalnog zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja u skladu s podacima iz stavka 3.2.12.2. dijela 1. Priloga 1.

| 4.11.5. | Zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja mora biti homologiran u skladu sa specifičnim ispitnim zahtjevima iz Priloga 13. ovom Pravilniku (5). |
| --- | --- |

4.11.5.

Zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja mora biti homologiran u skladu sa specifičnim ispitnim zahtjevima iz Priloga 13. ovom Pravilniku (5

| 4.12. | Homologacijske oznake i označavanje sustava motora i vozila |
| --- | --- |

4.12.

Homologacijske oznake i označavanje sustava motora i vozila

| 4.12.1. | Svakom se homologiranom tipu dodjeljuje homologacijski broj. Prve dvije znamenke (trenutačno 07, za niz izmjena 07) označavaju niz izmjena koji obuhvaća najnovije bitne tehničke izmjene Pravilnika u trenutku izdavanja homologacije. Ista ugovorna stranka ne smije dodijeliti isti homologacijski broj drugom tipu motora ili vozila. |
| --- | --- |

4.12.1.

Svakom se homologiranom tipu dodjeljuje homologacijski broj. Prve dvije znamenke (trenutačno 07, za niz izmjena 07) označavaju niz izmjena koji obuhvaća najnovije bitne tehničke izmjene Pravilnika u trenutku izdavanja homologacije. Ista ugovorna stranka ne smije dodijeliti isti homologacijski broj drugom tipu motora ili vozila.

| 4.12.2. | Obavijest o dodjeli, proširenju ili odbijanju homologacije ili trajno obustavljenoj proizvodnji tipa motora ili vozila na temelju ovog Pravilnika dostavlja se ugovornim strankama Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu u skladu s predloškom iz priloga 2.A, 2.B ili 2.C ovom Pravilniku. Moraju se pokazati i vrijednosti izmjerene tijekom homologacijskog ispitivanja. |
| --- | --- |

4.12.2.

Obavijest o dodjeli, proširenju ili odbijanju homologacije ili trajno obustavljenoj proizvodnji tipa motora ili vozila na temelju ovog Pravilnika dostavlja se ugovornim strankama Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu u skladu s predloškom iz priloga 2.A, 2.B ili 2.C ovom Pravilniku. Moraju se pokazati i vrijednosti izmjerene tijekom homologacijskog ispitivanja.

| 4.12.3. | Na svaki se motor odnosno vozilo koji je sukladan s tipom motora odnosno vozila homologiranim na temelju ovog Pravilnika pričvršćuje, na vidljivom i lako dostupnom mjestu naznačenom na homologacijskom obrascu, međunarodna homologacijska oznaka koja se sastoji od: |
| --- | --- |

4.12.3.

Na svaki se motor odnosno vozilo koji je sukladan s tipom motora odnosno vozila homologiranim na temelju ovog Pravilnika pričvršćuje, na vidljivom i lako dostupnom mjestu naznačenom na homologacijskom obrascu, međunarodna homologacijska oznaka koja se sastoji od:

| 4.12.3.1. | kružnice oko slova „E” iza kojeg slijedi razlikovna brojčana oznaka zemlje koja je dodijelila homologaciju (6); |
| --- | --- |

4.12.3.1.

kružnice oko slova „E” iza kojeg slijedi razlikovna brojčana oznaka zemlje koja je dodijelila homologaciju (6

| 4.12.3.2. | desno od kružnice propisane u stavku 4.12.3.1., broja ovog Pravilnika iza kojeg slijede slovo „R”, crtica i homologacijski broj. |
| --- | --- |

4.12.3.2.

desno od kružnice propisane u stavku 4.12.3.1., broja ovog Pravilnika iza kojeg slijede slovo „R”, crtica i homologacijski broj.

| 4.12.3.3. | Homologacijska oznaka nakon homologacijskog broja sadržava crticu i dodatni znak čija je svrha označavanje stupnja za koji je homologacija dodijeljena u skladu sa stavkom 13.2. i uneseno u tablici 1. u Prilogu 3. |
| --- | --- |

4.12.3.3.

Homologacijska oznaka nakon homologacijskog broja sadržava crticu i dodatni znak čija je svrha označavanje stupnja za koji je homologacija dodijeljena u skladu sa stavkom 13.2. i uneseno u tablici 1. u Prilogu 3.

| 4.12.3.3.1. | Za CI motore na dizel homologacijska oznaka sadržava slovo „D” iza oznake zemlje, čija je svrha označiti tip motora za koji je homologacija dodijeljena. |
| --- | --- |

4.12.3.3.1.

Za CI motore na dizel homologacijska oznaka sadržava slovo „D” iza oznake zemlje, čija je svrha označiti tip motora za koji je homologacija dodijeljena.

| 4.12.3.3.2. | Za CI motore na etanol (ED95) homologacijska oznaka sadržava slova „ED” iza oznake zemlje, čija je svrha označiti tip motora za koji je homologacija dodijeljena. |
| --- | --- |

4.12.3.3.2.

Za CI motore na etanol (ED95) homologacijska oznaka sadržava slova „ED” iza oznake zemlje, čija je svrha označiti tip motora za koji je homologacija dodijeljena.

| 4.12.3.3.3. | Za PI motore na etanol (E85) homologacijska oznaka sadržava znakove „E85” iza oznake zemlje, čija je svrha označiti tip motora za koji je homologacija dodijeljena. |
| --- | --- |

4.12.3.3.3.

Za PI motore na etanol (E85) homologacijska oznaka sadržava znakove „E85” iza oznake zemlje, čija je svrha označiti tip motora za koji je homologacija dodijeljena.

| 4.12.3.3.4. | Za PI motore na benzin homologacijska oznaka sadržava slovo „P” iza oznake zemlje, čija je svrha označiti tip motora za koji je homologacija dodijeljena. |
| --- | --- |

4.12.3.3.4.

Za PI motore na benzin homologacijska oznaka sadržava slovo „P” iza oznake zemlje, čija je svrha označiti tip motora za koji je homologacija dodijeljena.

| 4.12.3.3.5. | Za PI motore na UNP homologacijska oznaka sadržava slovo „Q” iza oznake zemlje, čija je svrha označiti tip motora za koji je homologacija dodijeljena. |
| --- | --- |

4.12.3.3.5.

Za PI motore na UNP homologacijska oznaka sadržava slovo „Q” iza oznake zemlje, čija je svrha označiti tip motora za koji je homologacija dodijeljena.

| 4.12.3.3.6. | Za motore na prirodni plin/biometan homologacijska oznaka sadržava slovnu oznaku iza oznake zemlje, čija je svrha označiti raspon plinova za koji je homologacija dodijeljena. Ta je slovna oznaka:


  (a) | H ako je motor homologiran i dimenzioniran za H-raspon plinova; |
| --- | --- | --- |

4.12.3.3.6.

Za motore na prirodni plin/biometan homologacijska oznaka sadržava slovnu oznaku iza oznake zemlje, čija je svrha označiti raspon plinova za koji je homologacija dodijeljena. Ta je slovna oznaka:

(a)

H ako je motor homologiran i dimenzioniran za H-raspon plinova;

| (b) | L ako je motor homologiran i dimenzioniran za L-raspon plinova; |
| --- | --- |

(b)

L ako je motor homologiran i dimenzioniran za L-raspon plinova;

| (c) | HL ako je motor homologiran i dimenzioniran i za H-raspon i za L-raspon plinova; |
| --- | --- |

(c)

HL ako je motor homologiran i dimenzioniran i za H-raspon i za L-raspon plinova;

| (d) | Ht ako je motor homologiran i dimenzioniran za točno određeni sastav plina iz H-raspona plinova i finim podešavanjem dovoda goriva prilagodljiv za drugi točno određeni sastav plina iz H-raspona plinova; |
| --- | --- |

(d)

Ht ako je motor homologiran i dimenzioniran za točno određeni sastav plina iz H-raspona plinova i finim podešavanjem dovoda goriva prilagodljiv za drugi točno određeni sastav plina iz H-raspona plinova;

t

| (e) | Lt ako je motor homologiran i dimenzioniran za točno određeni sastav plina iz L-raspona plinova i finim podešavanjem dovoda goriva prilagodljiv za drugi točno određeni sastav plina iz L-raspona plinova; |
| --- | --- |

(e)

Lt ako je motor homologiran i dimenzioniran za točno određeni sastav plina iz L-raspona plinova i finim podešavanjem dovoda goriva prilagodljiv za drugi točno određeni sastav plina iz L-raspona plinova;

t

| (f) | HLt ako je motor homologiran i dimenzioniran za točno određeni sastav plina iz ili H-raspona ili L-raspona plinova i finim podešavanjem dovoda goriva prilagodljiv za drugi točno određeni sastav plina iz ili H-raspona ili L-raspona plinova; |
| --- | --- |

(f)

HLt ako je motor homologiran i dimenzioniran za točno određeni sastav plina iz ili H-raspona ili L-raspona plinova i finim podešavanjem dovoda goriva prilagodljiv za drugi točno određeni sastav plina iz ili H-raspona ili L-raspona plinova;

t

| (g) | CNGfr u svim ostalim slučajevima kad motor radi na SPP/biometan i konstruiran je za rad na jedan ograničeni raspon sastava plinskog goriva; |
| --- | --- |

(g)

CNGfr u svim ostalim slučajevima kad motor radi na SPP/biometan i konstruiran je za rad na jedan ograničeni raspon sastava plinskog goriva;

fr

| (h) | LNGfr u slučajevima kad motor radi na UPP i konstruiran je za rad na jedan ograničeni raspon sastava plinskog goriva; |
| --- | --- |

(h)

LNGfr u slučajevima kad motor radi na UPP i konstruiran je za rad na jedan ograničeni raspon sastava plinskog goriva;

fr

| (i) | LPGfr u slučajevima kad motor radi na UNP i konstruiran je za rad na jedan ograničeni raspon sastava plinskog goriva; |
| --- | --- |

(i)

LPGfr u slučajevima kad motor radi na UNP i konstruiran je za rad na jedan ograničeni raspon sastava plinskog goriva;

fr

| (j) | LNG20 ako je motor homologiran i dimenzioniran za točno određeni sastav ukapljenog prirodnog plina/ukapljenog biometana čiji se faktor λ-pomaka ne razlikuje za više od 3 % od faktora λ-pomaka plina G20 iz Priloga 5. ovom Pravilniku i čiji udio etana nije veći od 1,5 %; |
| --- | --- |

(j)

LNG20 ako je motor homologiran i dimenzioniran za točno određeni sastav ukapljenog prirodnog plina/ukapljenog biometana čiji se faktor λ-pomaka ne razlikuje za više od 3 % od faktora λ-pomaka plina G20 iz Priloga 5. ovom Pravilniku i čiji udio etana nije veći od 1,5 %;

20

| (k) | LNG ako je motor homologiran i dimenzioniran za bilo koji drugi sastav ukapljenog prirodnog plina/ukapljenog biometana. |
| --- | --- |

(k)

LNG ako je motor homologiran i dimenzioniran za bilo koji drugi sastav ukapljenog prirodnog plina/ukapljenog biometana.

| 4.12.3.3.7. | Za motore s dvojnim gorivom homologacijska oznaka sadržava niz znamenki iza oznake zemlje, čija je svrha označiti tip motora s dvojnim gorivom i raspon plinova za koji je homologacija dodijeljena.
  Taj niz znamenki sastoji se od dvije brojke koje identificiraju tip motora s dvojnim gorivom, kako je definiran u Prilogu 15., nakon kojih slijede slova definirana u stavcima od 4.12.3.3.1. do 4.12.3.3.6. koja odgovaraju sastavu prirodnog plina/biometana koji motor upotrebljava.
  Znamenke koje identificiraju tipove motora s dvojnim gorivom u skladu s definicijama iz Priloga 15. su:


  (a) | 1A za motore s dvojnim gorivom tipa 1A; |
| --- | --- | --- |

4.12.3.3.7.

Za motore s dvojnim gorivom homologacijska oznaka sadržava niz znamenki iza oznake zemlje, čija je svrha označiti tip motora s dvojnim gorivom i raspon plinova za koji je homologacija dodijeljena.

Taj niz znamenki sastoji se od dvije brojke koje identificiraju tip motora s dvojnim gorivom, kako je definiran u Prilogu 15., nakon kojih slijede slova definirana u stavcima od 4.12.3.3.1. do 4.12.3.3.6. koja odgovaraju sastavu prirodnog plina/biometana koji motor upotrebljava.

Znamenke koje identificiraju tipove motora s dvojnim gorivom u skladu s definicijama iz Priloga 15. su:

(a)

1A za motore s dvojnim gorivom tipa 1A;

| (b) | 1B za motore s dvojnim gorivom tipa 1B; |
| --- | --- |

(b)

1B za motore s dvojnim gorivom tipa 1B;

| (c) | 2A za motore s dvojnim gorivom tipa 2A; |
| --- | --- |

(c)

2A za motore s dvojnim gorivom tipa 2A;

| (d) | 2B za motore s dvojnim gorivom tipa 2B; |
| --- | --- |

(d)

2B za motore s dvojnim gorivom tipa 2B;

| (e) | 3B za motore s dvojnim gorivom tipa 3B. |
| --- | --- |

(e)

3B za motore s dvojnim gorivom tipa 3B.

| 4.12.3.4. | Osim na oznaci na motoru homologacijsku oznaku dopušteno je pokazati i na ploči s instrumentima. Tako može biti lako dostupna za pregled, a upute kako joj pristupiti trebaju biti uvrštene u priručniku za uporabu. |
| --- | --- |

4.12.3.4.

Osim na oznaci na motoru homologacijsku oznaku dopušteno je pokazati i na ploči s instrumentima. Tako može biti lako dostupna za pregled, a upute kako joj pristupiti trebaju biti uvrštene u priručniku za uporabu.

| 4.12.4. | Ako je vozilo odnosno motor sukladno s tipom homologiranim na temelju najmanje jednog drugog pravilnika priloženog Sporazumu u zemlji koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika, simbol propisan stavkom 4.12.3.1. ovog Pravilnika ne treba ponavljati; u tom se slučaju brojevi pravilnika, homologacijski brojevi i dodatni simboli svih pravilnika na temelju kojih je homologacija dodijeljena navode u okomitim stupcima desno od simbola opisanog u stavku 4.12.3.1. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

4.12.4.

Ako je vozilo odnosno motor sukladno s tipom homologiranim na temelju najmanje jednog drugog pravilnika priloženog Sporazumu u zemlji koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika, simbol propisan stavkom 4.12.3.1. ovog Pravilnika ne treba ponavljati; u tom se slučaju brojevi pravilnika, homologacijski brojevi i dodatni simboli svih pravilnika na temelju kojih je homologacija dodijeljena navode u okomitim stupcima desno od simbola opisanog u stavku 4.12.3.1. ovog Pravilnika.

| 4.12.5. | Homologacijska oznaka postavlja se blizu pločice s podacima koju je na homologirani tip pričvrstio proizvođač ili na tu pločicu. |
| --- | --- |

4.12.5.

Homologacijska oznaka postavlja se blizu pločice s podacima koju je na homologirani tip pričvrstio proizvođač ili na tu pločicu.

| 4.12.6. | U Prilogu 3. ovom Pravilniku prikazani su primjeri izgleda homologacijskih oznaka. |
| --- | --- |

4.12.6.

U Prilogu 3. ovom Pravilniku prikazani su primjeri izgleda homologacijskih oznaka.

| 4.12.7. | Motor homologiran kao zasebna tehnička jedinica mora uz homologacijsku oznaku imati i: |
| --- | --- |

4.12.7.

Motor homologiran kao zasebna tehnička jedinica mora uz homologacijsku oznaku imati i:

| 4.12.7.1. | ime ili žig proizvođača motora, |
| --- | --- |

4.12.7.1.

ime ili žig proizvođača motora,

| 4.12.7.2. | proizvođačev trgovački opis motora. |
| --- | --- |

4.12.7.2.

proizvođačev trgovački opis motora.

| 4.12.8. | Oznake za motore na prirodni plin/biometan i UNP
  U slučaju motora na prirodni plin ili UNP homologiranih za ograničenu vrstu goriva primjenjuje se iduća tablica: |
| --- | --- |

4.12.8.

Oznake za motore na prirodni plin/biometan i UNP

U slučaju motora na prirodni plin ili UNP homologiranih za ograničenu vrstu goriva primjenjuje se iduća tablica:

| 4.12.8.1. | Sadržaj
  Moraju se navesti sljedeći podaci:
  U slučaju iz stavka 4.7.1.4. na naljepnici se navodi „SAMO ZA UPORABU S PRIRODNIM PLINOM H-RASPONA.” Ako je primjenljivo, „H” se zamjenjuje s „L”.
  U slučaju iz stavka 4.7.2.3. na naljepnici se navodi „SAMO ZA UPORABU S PRIRODNIM PLINOM SPECIFIKACIJE...” ili „SAMO ZA UPORABU S UKAPLJENIM NAFTNIM PLINOM SPECIFIKACIJE...”, prema potrebi. Svi podaci u relevantnim tablicama u Prilogu 5. daju se s pojedinačnim sastavnim elementima i graničnim vrijednostima prema proizvođačevim specifikacijama.
  Slova i brojke moraju biti visoki najmanje 4 mm.

  Napomena: Ako zbog nedostatka prostora nije moguća takva oznaka, moguće je koristiti pojednostavnjeni kod. U tom slučaju objašnjenja koja sadržavaju sve gore navedene podatke moraju biti lako dostupna svakoj osobi koja puni spremnik za gorivo ili održava ili popravlja motor i njegovu dodatnu opremu, kao i odgovarajućim tijelima. Mjesto i sadržaj tih objašnjenja određuju se dogovorom između proizvođača i homologacijskog tijela. |
| --- | --- |

4.12.8.1.

Sadržaj

Moraju se navesti sljedeći podaci:

U slučaju iz stavka 4.7.1.4. na naljepnici se navodi „SAMO ZA UPORABU S PRIRODNIM PLINOM H-RASPONA.” Ako je primjenljivo, „H” se zamjenjuje s „L”.

U slučaju iz stavka 4.7.2.3. na naljepnici se navodi „SAMO ZA UPORABU S PRIRODNIM PLINOM SPECIFIKACIJE...” ili „SAMO ZA UPORABU S UKAPLJENIM NAFTNIM PLINOM SPECIFIKACIJE...”, prema potrebi. Svi podaci u relevantnim tablicama u Prilogu 5. daju se s pojedinačnim sastavnim elementima i graničnim vrijednostima prema proizvođačevim specifikacijama.

Slova i brojke moraju biti visoki najmanje 4 mm.

Napomena: Ako zbog nedostatka prostora nije moguća takva oznaka, moguće je koristiti pojednostavnjeni kod. U tom slučaju objašnjenja koja sadržavaju sve gore navedene podatke moraju biti lako dostupna svakoj osobi koja puni spremnik za gorivo ili održava ili popravlja motor i njegovu dodatnu opremu, kao i odgovarajućim tijelima. Mjesto i sadržaj tih objašnjenja određuju se dogovorom između proizvođača i homologacijskog tijela.

Napomena:

| 4.12.8.2. | Svojstva
  Naljepnice moraju trajati cijeli radni vijek motora. Moraju biti jasno čitljive, a njihova slova i brojke neizbrisivi. Način njihova pričvršćenja mora trajati cijeli radni vijek motora i ne smije ih biti moguće ukloniti, a da ih se ne uništi ili izbriše. |
| --- | --- |

4.12.8.2.

Svojstva

Naljepnice moraju trajati cijeli radni vijek motora. Moraju biti jasno čitljive, a njihova slova i brojke neizbrisivi. Način njihova pričvršćenja mora trajati cijeli radni vijek motora i ne smije ih biti moguće ukloniti, a da ih se ne uništi ili izbriše.

| 4.12.8.3. | Postavljanje
  Naljepnice moraju biti pričvršćene na dio motora koji je nužan za uobičajeni rad motora i koji se u pravilu ne mijenja tijekom radnog vijeka motora. Te naljepnice moraju biti postavljene tako da ih se može lako uočiti nakon što je motor opremljen svim pomoćnim uređajima nužnima za njegov rad. |
| --- | --- |

4.12.8.3.

Postavljanje

Naljepnice moraju biti pričvršćene na dio motora koji je nužan za uobičajeni rad motora i koji se u pravilu ne mijenja tijekom radnog vijeka motora. Te naljepnice moraju biti postavljene tako da ih se može lako uočiti nakon što je motor opremljen svim pomoćnim uređajima nužnima za njegov rad.

| 4.13. | U slučaju zahtjeva za homologaciju tipa vozila s obzirom na njegov motor oznaka propisana u stavku 4.12.8. mora biti postavljena i blizu otvora za punjenje goriva. |
| --- | --- |

4.13.

U slučaju zahtjeva za homologaciju tipa vozila s obzirom na njegov motor oznaka propisana u stavku 4.12.8. mora biti postavljena i blizu otvora za punjenje goriva.

| 4.14. | U slučaju zahtjeva za homologaciju tipa vozila s homologiranim motorom oznaka propisana u stavku 4.12.8. mora biti postavljena i blizu otvora za punjenje goriva. |
| --- | --- |

4.14.

U slučaju zahtjeva za homologaciju tipa vozila s homologiranim motorom oznaka propisana u stavku 4.12.8. mora biti postavljena i blizu otvora za punjenje goriva.

5.   Zahtjevi i ispitivanja

| 5.1. | Općenito |
| --- | --- |

5.1.

Općenito

| 5.1.1. | Proizvođači opremaju vozila i motore tako da su sastavni dijelovi koji bi mogli utjecati na emisije konstruirani, izrađeni i sastavljeni tako da su u uobičajenoj uporabi vozilo i motor sukladni s ovom Pravilnikom i njegovim provedbenim mjerama. |
| --- | --- |

5.1.1.

Proizvođači opremaju vozila i motore tako da su sastavni dijelovi koji bi mogli utjecati na emisije konstruirani, izrađeni i sastavljeni tako da su u uobičajenoj uporabi vozilo i motor sukladni s ovom Pravilnikom i njegovim provedbenim mjerama.

| 5.1.2. | Proizvođač je dužan poduzeti tehničke mjere kojima osigurava da su emisije iz ispušne cijevi u uobičajenim uvjetima uporabe djelotvorno ograničene u skladu s ovim Pravilnikom tijekom uobičajenog životnog vijeka vozila. |
| --- | --- |

5.1.2.

Proizvođač je dužan poduzeti tehničke mjere kojima osigurava da su emisije iz ispušne cijevi u uobičajenim uvjetima uporabe djelotvorno ograničene u skladu s ovim Pravilnikom tijekom uobičajenog životnog vijeka vozila.

| 5.1.2.1. | Mjere iz stavka 5.1.2. obuhvaćaju osiguravanje da su crijeva, spojnice i priključci koji se upotrebljavaju u sustavima za kontrolu emisija konstruirani tako da budu sukladni s namjerom originalne konstrukcije. |
| --- | --- |

5.1.2.1.

Mjere iz stavka 5.1.2. obuhvaćaju osiguravanje da su crijeva, spojnice i priključci koji se upotrebljavaju u sustavima za kontrolu emisija konstruirani tako da budu sukladni s namjerom originalne konstrukcije.

| 5.1.2.2. | Proizvođač se dužan pobrinuti da su rezultati ispitivanja emisija unutar primjenjivih graničnih vrijednost u uvjetima ispitivanja propisanih u ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

5.1.2.2.

Proizvođač se dužan pobrinuti da su rezultati ispitivanja emisija unutar primjenjivih graničnih vrijednost u uvjetima ispitivanja propisanih u ovom Pravilniku.

| 5.1.2.3. | Svaki sustav motora i svaki element konstrukcije koji bi mogli utjecati na emisiju plinovitih i krutih onečišćujućih tvari moraju biti konstruirani, izrađeni, sastavljeni i ugrađeni tako da motor i vozilo budu sukladni s odredbama ovog Pravilnika. Proizvođač je dužan osigurati i sukladnost sa zahtjevima za emisije izvan ciklusa iz stavka 5.1.3. i Priloga 10. |
| --- | --- |

5.1.2.3.

Svaki sustav motora i svaki element konstrukcije koji bi mogli utjecati na emisiju plinovitih i krutih onečišćujućih tvari moraju biti konstruirani, izrađeni, sastavljeni i ugrađeni tako da motor i vozilo budu sukladni s odredbama ovog Pravilnika. Proizvođač je dužan osigurati i sukladnost sa zahtjevima za emisije izvan ciklusa iz stavka 5.1.3. i Priloga 10.

| 5.1.2.4. | Zabranjeno je korištenje poremećajnih strategija koje smanjuju djelotvornost opreme za kontrolu emisija. |
| --- | --- |

5.1.2.4.

Zabranjeno je korištenje poremećajnih strategija koje smanjuju djelotvornost opreme za kontrolu emisija.

| 5.1.2.5. | Za dobivanje homologacije tipa za motor koji radi na benzin ili E85 proizvođač mora osigurati da su ispunjeni posebni zahtjev za otvore za punjenje spremnika za gorivo za vozila na benzin i E85 kako je navedeno u stavku 6.3. |
| --- | --- |

5.1.2.5.

Za dobivanje homologacije tipa za motor koji radi na benzin ili E85 proizvođač mora osigurati da su ispunjeni posebni zahtjev za otvore za punjenje spremnika za gorivo za vozila na benzin i E85 kako je navedeno u stavku 6.3.

| 5.1.3. | Zahtjevi za ograničenje emisija izvan ciklusa |
| --- | --- |

5.1.3.

Zahtjevi za ograničenje emisija izvan ciklusa

| 5.1.3.1. | Prilikom ispunjavanja zahtjeva iz stavka 5.1.2. poduzete tehničke mjere moraju uzeti u obzir:


  (a) | opće zahtjeve koji obuhvaćaju zahtjeve za radnu učinkovitost i zabranu poremećajnih strategija, kako je utvrđeno u Prilogu 10.; |
| --- | --- | --- |

5.1.3.1.

Prilikom ispunjavanja zahtjeva iz stavka 5.1.2. poduzete tehničke mjere moraju uzeti u obzir:

(a)

opće zahtjeve koji obuhvaćaju zahtjeve za radnu učinkovitost i zabranu poremećajnih strategija, kako je utvrđeno u Prilogu 10.;

| (b) | zahtjeve za djelotvorno ograničavanje emisija iz ispušne cijevi u rasponu uvjeta okoline i u rasponu radnih uvjeta u kojima se bi se moglo očekivati da će vozilo raditi; |
| --- | --- |

(b)

zahtjeve za djelotvorno ograničavanje emisija iz ispušne cijevi u rasponu uvjeta okoline i u rasponu radnih uvjeta u kojima se bi se moglo očekivati da će vozilo raditi;

| (c) | zahtjeve za laboratorijsko ispitivanje emisija izvan ciklusa u trenutku homologacije; |
| --- | --- |

(c)

zahtjeve za laboratorijsko ispitivanje emisija izvan ciklusa u trenutku homologacije;

| (d) | zahtjeve za demonstracijsko ispitivanje PEMS-om u trenutku homologacije i sve dodatne zahtjeve za ispitivanje uporabe vozila izvan ciklusa, kako je utvrđeno u ovom Pravilniku; |
| --- | --- |

(d)

zahtjeve za demonstracijsko ispitivanje PEMS-om u trenutku homologacije i sve dodatne zahtjeve za ispitivanje uporabe vozila izvan ciklusa, kako je utvrđeno u ovom Pravilniku;

| (e) | zahtjeve za proizvođača da izda izjavu o sukladnosti sa zahtjevima za ograničavanje emisija izvan ciklusa. |
| --- | --- |

(e)

zahtjeve za proizvođača da izda izjavu o sukladnosti sa zahtjevima za ograničavanje emisija izvan ciklusa.

| 5.1.3.2. | Proizvođač je dužan ispuniti posebne zahtjeve i promijeniti povezane ispitne postupke iz Priloga 10. |
| --- | --- |

5.1.3.2.

Proizvođač je dužan ispuniti posebne zahtjeve i promijeniti povezane ispitne postupke iz Priloga 10.

| 5.1.4. | Zahtjevi za dokumentaciju |
| --- | --- |

5.1.4.

Zahtjevi za dokumentaciju

| 5.1.4.1. | Opisna dokumentacija propisana u stavku 3. ovog Pravilnika, koja homologacijskom tijelu omogućuje ocjenjivanje strategija kontrole emisija i sustava ugrađenih u vozilo i motor kako bi utvrdilo ispravan rad mjera za kontrolu NOx i opisna dokumentacija propisana Prilogom 10. (emisije izvan ciklusa), prilozima 9.A i 9.B (OBD) i Prilogom 15. (motori s dvojnim gorivom) moraju sadržavati sljedeće podatke:


  (a) | potpuni opis sustava za prinudu koji se zahtijeva na temelju Prilogom 11., uključujući povezane strategije praćenja; |
| --- | --- | --- |

5.1.4.1.

Opisna dokumentacija propisana u stavku 3. ovog Pravilnika, koja homologacijskom tijelu omogućuje ocjenjivanje strategija kontrole emisija i sustava ugrađenih u vozilo i motor kako bi utvrdilo ispravan rad mjera za kontrolu NOx

(a)

potpuni opis sustava za prinudu koji se zahtijeva na temelju Prilogom 11., uključujući povezane strategije praćenja;

| (b) | opis mjera protiv nedopuštenih zahvata iz stavka 3.1.4. podstavka (b) i stavka 3.2.4. podstavka (a). |
| --- | --- |

(b)

opis mjera protiv nedopuštenih zahvata iz stavka 3.1.4. podstavka (b) i stavka 3.2.4. podstavka (a).

| 5.1.4.2. | Službena opisna dokumentacija može biti kratka pod uvjetom da su u njoj dokazi da su identificirani svi izlazni podaci dopušteni matricom dobiveni iz ulaznih podataka iz raspona kontrole pojedinačne jedinice. U dokumentaciji mora biti opisan rad sustava za prinudu vozača koji se zahtijeva na temelju Priloga 11., uključujući parametre potrebne za dobivanje podataka povezanih s tim sustavom. Homologacijsko tijelo zadržava taj materijal. |
| --- | --- |

5.1.4.2.

Službena opisna dokumentacija može biti kratka pod uvjetom da su u njoj dokazi da su identificirani svi izlazni podaci dopušteni matricom dobiveni iz ulaznih podataka iz raspona kontrole pojedinačne jedinice. U dokumentaciji mora biti opisan rad sustava za prinudu vozača koji se zahtijeva na temelju Priloga 11., uključujući parametre potrebne za dobivanje podataka povezanih s tim sustavom. Homologacijsko tijelo zadržava taj materijal.

| 5.1.4.3. | Proširena opisna dokumentacija mora sadržavati:


  (a) | podatke o radu svih AES-ova i BES-ova, obuhvaćajući opis parametara koje mijenja bilo koji AES i granične uvjete u kojima djeluju AES-ovi te podatak koji će AES-ovi i BES-ovi vjerojatno biti aktivni u uvjetima postupaka ispitivanja iz Priloga 10. ovom Pravilniku; |
| --- | --- | --- |

5.1.4.3.

Proširena opisna dokumentacija mora sadržavati:

(a)

podatke o radu svih AES-ova i BES-ova, obuhvaćajući opis parametara koje mijenja bilo koji AES i granične uvjete u kojima djeluju AES-ovi te podatak koji će AES-ovi i BES-ovi vjerojatno biti aktivni u uvjetima postupaka ispitivanja iz Priloga 10. ovom Pravilniku;

| (b) | opis logike upravljanja sustavom za dovod goriva, strategije određivanja vremena i točaka prebacivanja tijekom svih načina rada; |
| --- | --- |

(b)

opis logike upravljanja sustavom za dovod goriva, strategije određivanja vremena i točaka prebacivanja tijekom svih načina rada;

| (c) | potpuni opis sustava za prinudu koji se zahtijeva na temelju Prilogom 11. ovom Pravilniku, uključujući povezane strategije praćenja; |
| --- | --- |

(c)

potpuni opis sustava za prinudu koji se zahtijeva na temelju Prilogom 11. ovom Pravilniku, uključujući povezane strategije praćenja;

| (d) | opis mjera protiv nedopuštenih zahvata iz stavka 3.1.4. podstavka (b) i stavka 3.2.4. podstavka (a) ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

(d)

opis mjera protiv nedopuštenih zahvata iz stavka 3.1.4. podstavka (b) i stavka 3.2.4. podstavka (a) ovog Pravilnika.

| 5.1.4.4. | Proširena opisna dokumentacija smatra se strogo povjerljivom. Homologacijsko tijelo može samo čuvati tu dokumentaciju ili odlučiti da je zadržava proizvođač. Ako proširenu opisnu dokumentaciju zadržava proizvođač, homologacijsko tijelo mora je označiti i datirati nakon što je pregleda i odobri. Ta dokumentacija mora biti na raspolaganju za pregled homologacijskom tijelu u trenutku homologacije i u bilo kojem trenutku tijekom valjanosti homologacije. |
| --- | --- |

5.1.4.4.

Proširena opisna dokumentacija smatra se strogo povjerljivom. Homologacijsko tijelo može samo čuvati tu dokumentaciju ili odlučiti da je zadržava proizvođač. Ako proširenu opisnu dokumentaciju zadržava proizvođač, homologacijsko tijelo mora je označiti i datirati nakon što je pregleda i odobri. Ta dokumentacija mora biti na raspolaganju za pregled homologacijskom tijelu u trenutku homologacije i u bilo kojem trenutku tijekom valjanosti homologacije.

| 5.1.5. | Odredbe o sigurnosti elektroničkog sustava |
| --- | --- |

5.1.5.

Odredbe o sigurnosti elektroničkog sustava

| 5.1.5.1. | Opći zahtjevi, uključujući posebne zahtjeve za sigurnost elektroničkih sustava, utvrđeni su u stavku 4. Priloga 9.B ovom Pravilniku i u stavku 2. Priloga 9.A. |
| --- | --- |

5.1.5.1.

Opći zahtjevi, uključujući posebne zahtjeve za sigurnost elektroničkih sustava, utvrđeni su u stavku 4. Priloga 9.B ovom Pravilniku i u stavku 2. Priloga 9.A.

| 5.2. | Specifikacije koje se odnose na emisije plinovitih i krutih onečišćujućih tvari |
| --- | --- |

5.2.

Specifikacije koje se odnose na emisije plinovitih i krutih onečišćujućih tvari

| 5.2.1. | U ispitivanjima iz Priloga 4. emisije plinovitih i krutih onečišćujućih tvari ne smiju prekoračiti vrijednosti iz tablice 1. |
| --- | --- |

5.2.1.

U ispitivanjima iz Priloga 4. emisije plinovitih i krutih onečišćujućih tvari ne smiju prekoračiti vrijednosti iz tablice 1.

| 5.2.2. | Za motore s vanjskim izvorom paljenja koji se ispituju u skladu s Prilogom 6. najviši dopušteni sadržaj ugljikova monoksida u ispušnim plinovima na uobičajenoj brzini praznog hoda mora biti onaj koji je naveo proizvođač vozila. Međutim, najveći sadržaj ugljikova monoksida ne smije biti veći od 0,3 % obujma.
  Na povišenoj brzini vrtnje motora u praznom hodu sadržaj ugljikova monoksida u ispušnim plinovima ne smije prijeći 0,2 % vol., pri čemu brzina vrtnje motora mora biti najmanje 2 000 min–1 i lambda 1 ±0,03 ili u skladu s tehničkim specifikacijama proizvođača. |
| --- | --- |

5.2.2.

Za motore s vanjskim izvorom paljenja koji se ispituju u skladu s Prilogom 6. najviši dopušteni sadržaj ugljikova monoksida u ispušnim plinovima na uobičajenoj brzini praznog hoda mora biti onaj koji je naveo proizvođač vozila. Međutim, najveći sadržaj ugljikova monoksida ne smije biti veći od 0,3 % obujma.

Na povišenoj brzini vrtnje motora u praznom hodu sadržaj ugljikova monoksida u ispušnim plinovima ne smije prijeći 0,2 % vol., pri čemu brzina vrtnje motora mora biti najmanje 2 000 min–1 i lambda 1 ±0,03 ili u skladu s tehničkim specifikacijama proizvođača.

–1

| 5.2.3. | U slučaju zatvorenog kućišta koljenastog vratila proizvođači su se dužni pobrinuti da u ispitivanjima iz stavaka 6.10. i 6.11. Priloga 4. sustav za prozračivanje motora ne ispušta nikakve emisije plinova iz kućišta koljenastog vratila u atmosferu. Ako je kućište koljenastog vratila otvorenog tipa, emisije se mjere i dodaju emisijama iz ispušne cijevi u skladu s odredbama iz stavka 6.10. Priloga 4. |
| --- | --- |

5.2.3.

U slučaju zatvorenog kućišta koljenastog vratila proizvođači su se dužni pobrinuti da u ispitivanjima iz stavaka 6.10. i 6.11. Priloga 4. sustav za prozračivanje motora ne ispušta nikakve emisije plinova iz kućišta koljenastog vratila u atmosferu. Ako je kućište koljenastog vratila otvorenog tipa, emisije se mjere i dodaju emisijama iz ispušne cijevi u skladu s odredbama iz stavka 6.10. Priloga 4.

| 5.2.4. | Za ispitivanje motora s vanjskim izvorom paljenja s razrjeđivanjem pomoću sustava za razrjeđivanje ispušnih plinova dopušteno je koristiti sustave analizatora koji ispunjavaju opće zahtjeve i postupke umjeravanja iz Pravilnika UN-a br. 83 ili Pravilnika UN-a br. 154. U tom se slučaju ne primjenjuju odredbe iz stavka 9. i Dodatka 2. Prilogu 4. ovom Pravilniku.
  Međutim, primjenjuju se ispitni postupci iz stavka 7. Priloga 4. ovom Pravilniku i izračuni emisija iz stavka 8. Priloga 4. |
| --- | --- |

5.2.4.

Za ispitivanje motora s vanjskim izvorom paljenja s razrjeđivanjem pomoću sustava za razrjeđivanje ispušnih plinova dopušteno je koristiti sustave analizatora koji ispunjavaju opće zahtjeve i postupke umjeravanja iz Pravilnika UN-a br. 83 ili Pravilnika UN-a br. 154. U tom se slučaju ne primjenjuju odredbe iz stavka 9. i Dodatka 2. Prilogu 4. ovom Pravilniku.

Međutim, primjenjuju se ispitni postupci iz stavka 7. Priloga 4. ovom Pravilniku i izračuni emisija iz stavka 8. Priloga 4.

| 5.3. | Granične vrijednosti emisija
  U tablici 1. navedene su granične vrijednosti emisija koje se primjenjuju u ovom Pravilniku.

  Tablica 1.


  Granične vrijednosti emisija | Granične vrijednosti |
| --- | --- | --- |
| CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC
  (mg/kWh) | CH4

  (mg/kWh) | NOX
   (*1)

  (mg/kWh) | NH3

  (ppm) | masa čestične tvari
  (mg/kWh) | broj čestica
  (#/kWh) |
| WHSC (CI) | 1 500 | 130 | | | 400 | 10 | 10 | 8,0  x 10 11 |
| WHTC (CI) | 4 000 | 160 | | | 460 | 10 | 10 | 6,0  x 10 11
   (*2) |
| WHTC (PI) | 4 000 | | 160 | 500 | 460 | 10 | 10 | 6,0  x 10 11
   (*2) |
| Napomene:


  PI | Vanjski izvor paljenja |

5.3.

Granične vrijednosti emisija

U tablici 1. navedene su granične vrijednosti emisija koje se primjenjuju u ovom Pravilniku.

Tablica 1.

Tablica 1.

Granične vrijednosti emisija

Granične vrijednosti emisija

Granične vrijednosti

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC

(mg/kWh)

CH4

4

(mg/kWh)

NOX
   (*1)

X

*1

(mg/kWh)

NH3

3

(ppm)

masa čestične tvari

(mg/kWh)

broj čestica

(#/kWh)

WHSC (CI)

1 500

130

400

10

10

8,0  x 10 11

11

WHTC (CI)

4 000

160

460

10

10

6,0  x 10 11
   (*2)

11

*2

WHTC (PI)

4 000

160

500

460

10

10

6,0  x 10 11
   (*2)

11

*2

Napomene:

Napomene:

PI

Vanjski izvor paljenja

| CI | Kompresijsko paljenje |
| --- | --- |

CI

Kompresijsko paljenje

| 5.4. | Trajnosti i faktori pogoršanja
  Proizvođač određuje faktore pogoršanja za dokazivanje sukladnosti emisija plinovitih i krutih onečišćujućih tvari porodice motora ili porodice motora po sustavu za naknadnu obradu ispušnih plinova s graničnim vrijednostima emisija uvrštenima u stavku 5.3. tijekom uobičajenog životnog vijeka kako je utvrđen u nastavku.
  Postupci za dokazivanje sukladnosti sustava motora ili porodice motora po sustavu za naknadnu obradu ispušnih plinova tijekom uobičajenog životnog vijeka određeni su u Prilogu 7.
  Kilometraža i razdoblje na temelju kojih se izvode ispitivanja uređaja za kontrolu onečišćenja ispituje za potrebe homologacije i sukladnosti u uporabi vozila ili motora su:


  (a) | 160 000 km ili pet godina, ovisno o tome što bude prije, u slučaju motora ugrađenih na vozila kategorije M1, N1 i M2; |
| --- | --- | --- |

5.4.

Trajnosti i faktori pogoršanja

Proizvođač određuje faktore pogoršanja za dokazivanje sukladnosti emisija plinovitih i krutih onečišćujućih tvari porodice motora ili porodice motora po sustavu za naknadnu obradu ispušnih plinova s graničnim vrijednostima emisija uvrštenima u stavku 5.3. tijekom uobičajenog životnog vijeka kako je utvrđen u nastavku.

Postupci za dokazivanje sukladnosti sustava motora ili porodice motora po sustavu za naknadnu obradu ispušnih plinova tijekom uobičajenog životnog vijeka određeni su u Prilogu 7.

Kilometraža i razdoblje na temelju kojih se izvode ispitivanja uređaja za kontrolu onečišćenja ispituje za potrebe homologacije i sukladnosti u uporabi vozila ili motora su:

(a)

160 000 km ili pet godina, ovisno o tome što bude prije, u slučaju motora ugrađenih na vozila kategorije M1, N1 i M2;

1

1

2

| (b) | 300 000 km ili šest godina, ovisno o tome što bude prije, u slučaju motora ugrađenih na vozila kategorije N2, N3 čija najveća tehnički dopuštena masa nije veća od 16 tona i M3 razreda I, razreda II i razreda A te razreda B čija najveća tehnički dopuštena masa nije veća od 7,5 tona; |
| --- | --- |

(b)

300 000 km ili šest godina, ovisno o tome što bude prije, u slučaju motora ugrađenih na vozila kategorije N2, N3 čija najveća tehnički dopuštena masa nije veća od 16 tona i M3 razreda I, razreda II i razreda A te razreda B čija najveća tehnički dopuštena masa nije veća od 7,5 tona;

2

3

3

| (c) | 700 000 km ili sedam godina, ovisno o tome što bude prije, u slučaju motora ugrađenih na vozila kategorije N3 čija je najveća tehnički dopuštena masa veća od 16 tona i M3 razreda III i razreda B čija je najveća tehnički dopuštena masa veća od 7,5 tona. |
| --- | --- |

(c)

700 000 km ili sedam godina, ovisno o tome što bude prije, u slučaju motora ugrađenih na vozila kategorije N3 čija je najveća tehnički dopuštena masa veća od 16 tona i M3 razreda III i razreda B čija je najveća tehnički dopuštena masa veća od 7,5 tona.

3

3

| 5.5. | Zahtjevi za osiguravanje ispravnog rada mjera za kontrolu NOX |
| --- | --- |

5.5.

Zahtjevi za osiguravanje ispravnog rada mjera za kontrolu NOX

| 5.5.1. | Kod podnošenja zahtijeva za homologaciju proizvođači homologacijskom tijelu dostavljaju podatke na temelju kojih je vidljivo da deNOx sustav zadržava svoju funkciju kontrole emisija u svim uvjetima koji su uobičajeni u regiji (npr. Europskoj uniji), a osobito na niskim temperaturama.
  Proizvođači uz to homologacijskom tijelu dostavljaju podatke o strategiji rada svih sustava za povrat ispušnih plinova (EGR), među ostalim informacije o njihovu radu na niskim temperaturama okoline.
  Ti podaci moraju sadržavati i opis svih utjecaja na emisije kad sustav radi na niskim temperaturama okoline.
  Informacije o ispitivanjima i postupcima kojima se ti zahtjevi ispunjavaju nalaze se u Prilogu 11. |
| --- | --- |

5.5.1.

Kod podnošenja zahtijeva za homologaciju proizvođači homologacijskom tijelu dostavljaju podatke na temelju kojih je vidljivo da deNOx

Proizvođači uz to homologacijskom tijelu dostavljaju podatke o strategiji rada svih sustava za povrat ispušnih plinova (EGR), među ostalim informacije o njihovu radu na niskim temperaturama okoline.

Ti podaci moraju sadržavati i opis svih utjecaja na emisije kad sustav radi na niskim temperaturama okoline.

Informacije o ispitivanjima i postupcima kojima se ti zahtjevi ispunjavaju nalaze se u Prilogu 11.

6.   Ugradnja u vozilo

| 6.1. | Motor mora biti ugrađen u vozilo tako da homologacijski zahtjevi budu ispunjeni. Moraju se uzeti u obzir sljedeće karakteristike s obzirom na homologaciju motora: |
| --- | --- |

6.1.

Motor mora biti ugrađen u vozilo tako da homologacijski zahtjevi budu ispunjeni. Moraju se uzeti u obzir sljedeće karakteristike s obzirom na homologaciju motora:

| 6.1.1. | podtlak u usisnoj grani ne smije biti veći od onoga deklariranog za homologaciju motora u dijelu 1. Priloga 1.; |
| --- | --- |

6.1.1.

podtlak u usisnoj grani ne smije biti veći od onoga deklariranog za homologaciju motora u dijelu 1. Priloga 1.;

| 6.1.2. | protutlak u ispuhu ne smije biti veći od onoga deklariranog za homologaciju motora u dijelu 1. Priloga 1.; |
| --- | --- |

6.1.2.

protutlak u ispuhu ne smije biti veći od onoga deklariranog za homologaciju motora u dijelu 1. Priloga 1.;

| 6.1.3. | snaga koju oduzimaju pomoćni uređaji potrebna za rad motora ne smije biti veće od one deklarirane za homologaciju motora u dijelu 1. Priloga 1.; |
| --- | --- |

6.1.3.

snaga koju oduzimaju pomoćni uređaji potrebna za rad motora ne smije biti veće od one deklarirane za homologaciju motora u dijelu 1. Priloga 1.;

| 6.1.4. | karakteristike sustava za naknadnu obradu ispušnih plinova moraju biti u skladu s onima deklariranima za homologaciju motora u dijelu 1. Priloga 1. |
| --- | --- |

6.1.4.

karakteristike sustava za naknadnu obradu ispušnih plinova moraju biti u skladu s onima deklariranima za homologaciju motora u dijelu 1. Priloga 1.

| 6.2. | Ugradnja homologiranog motora u vozilo |
| --- | --- |

6.2.

Ugradnja homologiranog motora u vozilo

| 6.2.1. | Ugradnja motora homologiranog kao zasebna tehnička jedinica u vozilu mora dodatno ispunjavati sljedeće zahtjeve:


  (a) | u vezi sa sukladnosti OBD-a, ugradnja mora u skladu s Dodatkom 1. Prilogu 9.B ovom Pravilniku ispunjavati proizvođačeve zahtjeve za ugradnju navedene u dijelu 1. Priloga 1.; |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

Ugradnja motora homologiranog kao zasebna tehnička jedinica u vozilu mora dodatno ispunjavati sljedeće zahtjeve:

(a)

u vezi sa sukladnosti OBD-a, ugradnja mora u skladu s Dodatkom 1. Prilogu 9.B ovom Pravilniku ispunjavati proizvođačeve zahtjeve za ugradnju navedene u dijelu 1. Priloga 1.;

| (b) | u vezi sa sukladnosti sustava kojim se osigurava ispravan rad mjera za kontrolu NOx, ugradnja mora u skladu s Dodatkom 4. Prilogu 11. ovom Pravilniku ispunjavati proizvođačeve zahtjeve za ugradnju navedene u dijelu 1. Priloga 1. ovom Pravilniku; |
| --- | --- |

(b)

u vezi sa sukladnosti sustava kojim se osigurava ispravan rad mjera za kontrolu NOx, ugradnja mora u skladu s Dodatkom 4. Prilogu 11. ovom Pravilniku ispunjavati proizvođačeve zahtjeve za ugradnju navedene u dijelu 1. Priloga 1. ovom Pravilniku;

x

| (c) | ugradnja motora s dvojnim gorivom homologiranog kao zasebna tehnička jedinica mora uz to ispunjavati specifične zahtjeve za ugradnju i proizvođačeve zahtjeve za ugradnju navedene u Prilogu 15. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

(c)

ugradnja motora s dvojnim gorivom homologiranog kao zasebna tehnička jedinica mora uz to ispunjavati specifične zahtjeve za ugradnju i proizvođačeve zahtjeve za ugradnju navedene u Prilogu 15. ovom Pravilniku.

| 6.3. | Ulazni otvori spremnika za gorivo u slučaju motora na benzin ili E85 |
| --- | --- |

6.3.

Ulazni otvori spremnika za gorivo u slučaju motora na benzin ili E85

| 6.3.1. | Ulazni otvor spremnika za benzin ili E85 mora biti konstruiran tako da se spremnik ne može puniti mlaznicom pumpe za gorivo čiji vanjski promjer nije manji od 23,6 mm. |
| --- | --- |

6.3.1.

Ulazni otvor spremnika za benzin ili E85 mora biti konstruiran tako da se spremnik ne može puniti mlaznicom pumpe za gorivo čiji vanjski promjer nije manji od 23,6 mm.

| 6.3.2. | Stavak 6.3.1. ne primjenjuje se na vozilo za koje su ispunjena oba sljedeća uvjeta:


  (a) | vozilo je konstruirano i izrađeno tako da benzin s olovom ne utječe štetno ni na jedan uređaj konstruiran za kontrolu emisija; |
| --- | --- | --- |

6.3.2.

Stavak 6.3.1. ne primjenjuje se na vozilo za koje su ispunjena oba sljedeća uvjeta:

(a)

vozilo je konstruirano i izrađeno tako da benzin s olovom ne utječe štetno ni na jedan uređaj konstruiran za kontrolu emisija;

| (b) | vozilo je uočljivo, čitljivo i neizbrisivo označeno simbolom za bezolovni benzin, utvrđenim u normi ISO 2575:2004 na mjestu koje je izravno vidljivo osobi koja puni spremnik za gorivo. Dopuštene su dodatne oznake. |
| --- | --- |

(b)

vozilo je uočljivo, čitljivo i neizbrisivo označeno simbolom za bezolovni benzin, utvrđenim u normi ISO 2575:2004 na mjestu koje je izravno vidljivo osobi koja puni spremnik za gorivo. Dopuštene su dodatne oznake.

| 6.3.3. | Moraju postojati mjere za sprečavanje prekomjernih emisija nastalih isparavanjem i izlijevanja goriva zbog gubitka čepa spremnika goriva. To se može postići na jedan od sljedećih načina:


  (a) | čepom spremnika koji se automatski otvara i zatvara i koji se ne može skinuti; |
| --- | --- | --- |

6.3.3.

Moraju postojati mjere za sprečavanje prekomjernih emisija nastalih isparavanjem i izlijevanja goriva zbog gubitka čepa spremnika goriva. To se može postići na jedan od sljedećih načina:

(a)

čepom spremnika koji se automatski otvara i zatvara i koji se ne može skinuti;

| (b) | konstrukcijskim karakteristikama kojima se sprečavaju prekomjerne emisije nastale isparavanjem u slučaju gubitka čepa spremnika goriva; |
| --- | --- |

(b)

konstrukcijskim karakteristikama kojima se sprečavaju prekomjerne emisije nastale isparavanjem u slučaju gubitka čepa spremnika goriva;

| (c) | u slučaju vozila kategorija M1 i N1, bilo kojom drugom mjerom koja ima isti učinak. Primjeri uključuju među ostalim čep spremnika goriva pričvršćen sponom odnosno lancem ili čep koji se otključava istim ključem koji služi i za pokretanje motora. U tom se slučaju ključ mora moći izvaditi iz čepa samo kad je čep zaključan. |
| --- | --- |

(c)

u slučaju vozila kategorija M1 i N1, bilo kojom drugom mjerom koja ima isti učinak. Primjeri uključuju među ostalim čep spremnika goriva pričvršćen sponom odnosno lancem ili čep koji se otključava istim ključem koji služi i za pokretanje motora. U tom se slučaju ključ mora moći izvaditi iz čepa samo kad je čep zaključan.

1

1

7.   Porodica motora

| 7.1. | Parametri na temelju kojih se definira porodica motora
  Porodica motora, kako je odredi proizvođač motora, mora ispunjavati kriterije iz stavka 5.2. Priloga 4.
  Ako je riječ o motorima s dvojnim gorivom, porodica motora mora ispunjavati i kriterije iz stavka 3.1.1. Priloga 15. |
| --- | --- |

7.1.

Parametri na temelju kojih se definira porodica motora

Porodica motora, kako je odredi proizvođač motora, mora ispunjavati kriterije iz stavka 5.2. Priloga 4.

Ako je riječ o motorima s dvojnim gorivom, porodica motora mora ispunjavati i kriterije iz stavka 3.1.1. Priloga 15.

| 7.2. | Odabir osnovnog motora
  Osnovni motor porodice odabire se u skladu sa zahtjevima iz stavka 5.2.4. Priloga 4.
  Ako je riječ o motorima s dvojnim gorivom, osnovni motor porodice mora ispunjavati i kriterije iz stavka 3.1.2. Priloga 15. |
| --- | --- |

7.2.

Odabir osnovnog motora

Osnovni motor porodice odabire se u skladu sa zahtjevima iz stavka 5.2.4. Priloga 4.

Ako je riječ o motorima s dvojnim gorivom, osnovni motor porodice mora ispunjavati i kriterije iz stavka 3.1.2. Priloga 15.

| 7.3. | Proširenje radi uključenja novog sustava motora u porodicu motora |
| --- | --- |

7.3.

Proširenje radi uključenja novog sustava motora u porodicu motora

| 7.3.1. | Na proizvođačev zahtjev i uz odobrenje homologacijskog tijela moguće je uključiti novi sustav motora kao člana certificirane porodice motora ako su ispunjeni kriteriji iz stavka 7.1. |
| --- | --- |

7.3.1.

Na proizvođačev zahtjev i uz odobrenje homologacijskog tijela moguće je uključiti novi sustav motora kao člana certificirane porodice motora ako su ispunjeni kriteriji iz stavka 7.1.

| 7.3.2. | Ako su elementi konstrukcije osnovnog sustava motora reprezentativni za one novog sustava motora u skladu sa stavkom 7.2. ili, ako je riječ o motorima s dvojnim gorivom, u skladu sa stavkom 3.1.2. Priloga 15., tada osnovni sustav motora ostaje nepromijenjen, a proizvođač je dužan izmijeniti opisnu dokumentaciju iz Priloga 1. |
| --- | --- |

7.3.2.

Ako su elementi konstrukcije osnovnog sustava motora reprezentativni za one novog sustava motora u skladu sa stavkom 7.2. ili, ako je riječ o motorima s dvojnim gorivom, u skladu sa stavkom 3.1.2. Priloga 15., tada osnovni sustav motora ostaje nepromijenjen, a proizvođač je dužan izmijeniti opisnu dokumentaciju iz Priloga 1.

| 7.3.3. | Ako elementi konstrukcije osnovnog sustava motora nisu reprezentativni za one novog sustava motora u skladu sa stavkom 7.2. ili, ako je riječ o motorima s dvojnim gorivom, u skladu sa stavkom 3.1.2. Priloga 15., ali bo novi sustav motora bio reprezentativan za cijelu porodicu u skladu s tim stavcima, tada taj novi sustav motora postaje novi osnovni sustav motora. U tom slučaju mora se dokazati da su novi elementi konstrukcije sukladni s odredbama ovog Pravilnika te se mijenja opisna dokumentacija utvrđena u Prilogu 1. |
| --- | --- |

7.3.3.

Ako elementi konstrukcije osnovnog sustava motora nisu reprezentativni za one novog sustava motora u skladu sa stavkom 7.2. ili, ako je riječ o motorima s dvojnim gorivom, u skladu sa stavkom 3.1.2. Priloga 15., ali bo novi sustav motora bio reprezentativan za cijelu porodicu u skladu s tim stavcima, tada taj novi sustav motora postaje novi osnovni sustav motora. U tom slučaju mora se dokazati da su novi elementi konstrukcije sukladni s odredbama ovog Pravilnika te se mijenja opisna dokumentacija utvrđena u Prilogu 1.

| 7.4. | Parametri na temelju kojih se definira porodica motora po OBD-u
  Porodica motora po OBD-u određena je na temelju osnovnih parametara konstrukcije koji su zajednički sustavima motora u porodici u skladu sa stavkom 6.1. Priloga 9.B. |
| --- | --- |

7.4.

Parametri na temelju kojih se definira porodica motora po OBD-u

Porodica motora po OBD-u određena je na temelju osnovnih parametara konstrukcije koji su zajednički sustavima motora u porodici u skladu sa stavkom 6.1. Priloga 9.B.

8.   Sukladnost proizvodnje

| 8.1. | Svaki motor odnosno vozilo koji nosi homologacijsku oznaku propisanu ovim Pravilnikom mora biti proizveden tako da bude sukladan s opisom homologiranog tipa iz homologacijskog obrasca i njegovih priloga. Postupci za provjeru sukladnosti proizvodnje moraju biti u skladu s onima iz Dodatka 2. Sporazumu iz 1958. (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) i ispunjavati sljedeće zahtjeve, pri čemu su sljedeći zahtjevi utvrđeni u stavcima od 8.2. do 8.5. |
| --- | --- |

8.1.

Svaki motor odnosno vozilo koji nosi homologacijsku oznaku propisanu ovim Pravilnikom mora biti proizveden tako da bude sukladan s opisom homologiranog tipa iz homologacijskog obrasca i njegovih priloga. Postupci za provjeru sukladnosti proizvodnje moraju biti u skladu s onima iz Dodatka 2. Sporazumu iz 1958. (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) i ispunjavati sljedeće zahtjeve, pri čemu su sljedeći zahtjevi utvrđeni u stavcima od 8.2. do 8.5.

| 8.1.1. | Sukladnost proizvodnje provjerava se na temelju opisa u certifikatima o homologaciji koji su utvrđeni u prilozima 2.A, 2.B odnosno 2.C. |
| --- | --- |

8.1.1.

Sukladnost proizvodnje provjerava se na temelju opisa u certifikatima o homologaciji koji su utvrđeni u prilozima 2.A, 2.B odnosno 2.C.

| 8.1.2. | Sukladnost proizvodnje provjerava se u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u ovom stavku i odgovarajućim statističkim metodama utvrđenima u dodacima 1., 2. i 3. |
| --- | --- |

8.1.2.

Sukladnost proizvodnje provjerava se u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u ovom stavku i odgovarajućim statističkim metodama utvrđenima u dodacima 1., 2. i 3.

| 8.2. | Opći zahtjevi |
| --- | --- |

8.2.

Opći zahtjevi

| 8.2.1. | U primjeni dodataka 1., 2. ili 3. izmjerene emisije plinovitih i krutih onečišćujućih tvari iz motora koje se provjeravaju za potrebe sukladnosti proizvodnje prilagođavaju se odgovarajućim faktorima pogoršanja (DF) za taj motor, kako je navedeno u Dopuni homologacijskog certifikata dodijeljenog na temelju ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

8.2.1.

U primjeni dodataka 1., 2. ili 3. izmjerene emisije plinovitih i krutih onečišćujućih tvari iz motora koje se provjeravaju za potrebe sukladnosti proizvodnje prilagođavaju se odgovarajućim faktorima pogoršanja (DF) za taj motor, kako je navedeno u Dopuni homologacijskog certifikata dodijeljenog na temelju ovog Pravilnika.

| 8.2.2. | Ako homologacijska tijela ne smatraju postupak kontrole proizvođača primjerenim, primjenjuju se odredbe iz Dodatka 2 Sporazumu iz 1958. (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2). |
| --- | --- |

8.2.2.

Ako homologacijska tijela ne smatraju postupak kontrole proizvođača primjerenim, primjenjuju se odredbe iz Dodatka 2 Sporazumu iz 1958. (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2).

| 8.2.3. | Svi motori koje se ispituje nasumično se izabiru iz proizvodne serije. |
| --- | --- |

8.2.3.

Svi motori koje se ispituje nasumično se izabiru iz proizvodne serije.

| 8.3. | Emisije onečišćujućih tvari |
| --- | --- |

8.3.

Emisije onečišćujućih tvari

| 8.3.1. | Ako se mjere emisije onečišćujućih tvari, a homologacija ima barem jedno proširenje, ispitivanja se provode na motorima opisanima u opisnoj dokumentaciji koja se odnosi na odgovarajuće proširenje. |
| --- | --- |

8.3.1.

Ako se mjere emisije onečišćujućih tvari, a homologacija ima barem jedno proširenje, ispitivanja se provode na motorima opisanima u opisnoj dokumentaciji koja se odnosi na odgovarajuće proširenje.

| 8.3.2. | Sukladnost motora u ispitivanju onečišćujućih tvari
  Nakon što se motori dostave nadležnim tijelima, proizvođač ne smije vršiti nikakva podešavanja na odabranim motorima. |
| --- | --- |

8.3.2.

Sukladnost motora u ispitivanju onečišćujućih tvari

Nakon što se motori dostave nadležnim tijelima, proizvođač ne smije vršiti nikakva podešavanja na odabranim motorima.

| 8.3.2.1. | Iz serijske proizvodnje razmatranih motora koji se ispituju uzimaju se tri motora. Motori se ispituju WHTC-om i, kad je primjenljivo, WHSC-om radi provjere sukladnosti proizvodnje. Granične vrijednosti utvrđene su u stavku 5.3. |
| --- | --- |

8.3.2.1.

Iz serijske proizvodnje razmatranih motora koji se ispituju uzimaju se tri motora. Motori se ispituju WHTC-om i, kad je primjenljivo, WHSC-om radi provjere sukladnosti proizvodnje. Granične vrijednosti utvrđene su u stavku 5.3.

| 8.3.2.2. | Ako homologacijsko tijelo prihvati standardnu devijaciju proizvodnje koju dostavi proizvođač u skladu s Dodatkom 2. Sporazumu iz 1958. (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2), ispitivanja se provode u skladu s Dodatkom 1.
  Ako homologacijsko tijelo ne prihvati standardnu devijaciju proizvodnje koju dostavi proizvođač u skladu s Dodatkom 2. Sporazumu iz 1958. (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2), ispitivanja se provode u skladu s Dodatkom 2.
  Na proizvođačev zahtjev ispitivanja se mogu provesti u skladu s Dodatkom 3. |
| --- | --- |

8.3.2.2.

Ako homologacijsko tijelo prihvati standardnu devijaciju proizvodnje koju dostavi proizvođač u skladu s Dodatkom 2. Sporazumu iz 1958. (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2), ispitivanja se provode u skladu s Dodatkom 1.

Ako homologacijsko tijelo ne prihvati standardnu devijaciju proizvodnje koju dostavi proizvođač u skladu s Dodatkom 2. Sporazumu iz 1958. (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2), ispitivanja se provode u skladu s Dodatkom 2.

Na proizvođačev zahtjev ispitivanja se mogu provesti u skladu s Dodatkom 3.

| 8.3.2.3. | Na temelju ispitivanja motora uzorkovanjem, kako je utvrđeno u stavku 8.3.2.2., smatra se da je serijska proizvodnja razmatranih motora sukladna ako se donese odluka o prolazu za sve onečišćujuće tvari odnosno da nesukladna ako se donese odluka o neuspjehu za jednu onečišćujuću tvar u skladu s kriterijima ispitivanja iz odgovarajućeg Dodatka.
  Ako se za jednu onečišćujuću tvar donese odluka o prolazu, ta se odluka ne može promijeniti zbog rezultata dodatnih ispitivanja koja se provode radi donošenja odluka za ostale onečišćujuće tvari.
  Ako se ne donese odluka o prolazu za sve onečišćujuće tvari i ako se ne donese nijedna odluka o neuspjehu za neku onečišćujuću tvar, ispitivanje se provodi na još jednom motoru (vidjeti sliku 1.).
  Ako se ne donese nikakva odluka, proizvođač u svakom trenutku može prestati s ispitivanjem. U tom se slučaju bilježi neuspjeh na ispitivanju. |
| --- | --- |

8.3.2.3.

Na temelju ispitivanja motora uzorkovanjem, kako je utvrđeno u stavku 8.3.2.2., smatra se da je serijska proizvodnja razmatranih motora sukladna ako se donese odluka o prolazu za sve onečišćujuće tvari odnosno da nesukladna ako se donese odluka o neuspjehu za jednu onečišćujuću tvar u skladu s kriterijima ispitivanja iz odgovarajućeg Dodatka.

Ako se za jednu onečišćujuću tvar donese odluka o prolazu, ta se odluka ne može promijeniti zbog rezultata dodatnih ispitivanja koja se provode radi donošenja odluka za ostale onečišćujuće tvari.

Ako se ne donese odluka o prolazu za sve onečišćujuće tvari i ako se ne donese nijedna odluka o neuspjehu za neku onečišćujuću tvar, ispitivanje se provodi na još jednom motoru (vidjeti sliku 1.).

Ako se ne donese nikakva odluka, proizvođač u svakom trenutku može prestati s ispitivanjem. U tom se slučaju bilježi neuspjeh na ispitivanju.

Slika 1.

Slika 1.

Dijagram toka ispitivanja radi provjere sukladnosti proizvodnje

Dijagram toka ispitivanja radi provjere sukladnosti proizvodnje

Image 1

| 8.3.3. | Ispitivanja se provode na novoproizvedenim motorima. |
| --- | --- |

8.3.3.

Ispitivanja se provode na novoproizvedenim motorima.

| 8.3.3.1. | Na proizvođačev zahtjev ispitivanja se mogu provoditi na uhodanim motorima, ali to uhodavanje ne smije trajati dulje od 125 sati. U tom slučaju postupak uhodavanja provodi proizvođač koji na tim motorima ne smije izvršavati nikakva podešavanja. |
| --- | --- |

8.3.3.1.

Na proizvođačev zahtjev ispitivanja se mogu provoditi na uhodanim motorima, ali to uhodavanje ne smije trajati dulje od 125 sati. U tom slučaju postupak uhodavanja provodi proizvođač koji na tim motorima ne smije izvršavati nikakva podešavanja.

| 8.3.3.2. | Ako proizvođač želi provesti postupak uhodavanja u skladu sa stavkom 8.3.3.1., to se može izvesti na jedan od sljedećih načina:


  (a) | na svim ispitivanim motorima |
| --- | --- | --- |

8.3.3.2.

Ako proizvođač želi provesti postupak uhodavanja u skladu sa stavkom 8.3.3.1., to se može izvesti na jedan od sljedećih načina:

(a)

na svim ispitivanim motorima

| (b) | na prvom ispitanom motoru, uz određivanje koeficijenta porasta kako slijedi:


  i. | emisije onečišćujućih tvari mjere se i na novoproizvedenom motoru i prije isteka 125 sati iz stavka 8.3.3.1. na prvom ispitanom motoru; |
| --- | --- | --- |

(b)

na prvom ispitanom motoru, uz određivanje koeficijenta porasta kako slijedi:

i.

emisije onečišćujućih tvari mjere se i na novoproizvedenom motoru i prije isteka 125 sati iz stavka 8.3.3.1. na prvom ispitanom motoru;

| ii. | za svaku onečišćujuću tvar izračunava se koeficijent porasta emisija između ta dva ispitivanja:
  emisije u drugom ispitivanju/emisije u prvom ispitivanju
  Vrijednost koeficijenta porasta može biti manja od jedan. |
| --- | --- |

ii.

za svaku onečišćujuću tvar izračunava se koeficijent porasta emisija između ta dva ispitivanja:

emisije u drugom ispitivanju/emisije u prvom ispitivanju

Vrijednost koeficijenta porasta može biti manja od jedan.

Ostali ispitani motori se ne uhodavaju, ali se njihove emisije izmjerene kad su ti motori novoproizvedeni prilagođavaju na temelju koeficijenta porasta.

U tom slučaju uzimaju se sljedeće vrijednosti:

| (a) | za prvi motor, vrijednosti iz drugog ispitivanja; |
| --- | --- |

(a)

za prvi motor, vrijednosti iz drugog ispitivanja;

| (b) | za ostale motore, vrijednosti novoproizvedenih motora pomnožene s koeficijentom porasta. |
| --- | --- |

(b)

za ostale motore, vrijednosti novoproizvedenih motora pomnožene s koeficijentom porasta.

| 8.3.3.3. | U tim ispitivanjima motori na dizel, etanol (ED95), benzin, E85, UPP20, UPP i UNP, uključujući motore s dvojnim gorivom, mogu raditi na primjenjivim komercijalnim gorivima. Na proizvođačev zahtjev mogu se koristiti referentna goriva opisana u Prilogu 5. ovom Pravilniku. To podrazumijeva provođenje ispitivanja opisanih u stavku 4. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

8.3.3.3.

U tim ispitivanjima motori na dizel, etanol (ED95), benzin, E85, UPP20

| 8.3.3.4. | U tim ispitivanjima motori na SPP, uključujući motore s dvojnim gorivom, mogu raditi na primjenjivim komercijalnim gorivima pod sljedećim uvjetima:


  (a) | za motore označene s H, s komercijalnim gorivom H-raspona (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00); |
| --- | --- | --- |

8.3.3.4.

U tim ispitivanjima motori na SPP, uključujući motore s dvojnim gorivom, mogu raditi na primjenjivim komercijalnim gorivima pod sljedećim uvjetima:

(a)

za motore označene s H, s komercijalnim gorivom H-raspona (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00);

λ

| (b) | za motore označene s L, s komercijalnim gorivom L-raspona (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19); |
| --- | --- |

(b)

za motore označene s L, s komercijalnim gorivom L-raspona (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19);

λ

| (c) | za motore označene s HL, s komercijalnim gorivom s krajnjeg područja faktora λ-pomaka (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19). |
| --- | --- |

(c)

za motore označene s HL, s komercijalnim gorivom s krajnjeg područja faktora λ-pomaka (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19).

λ

Međutim na proizvođačev zahtjev dopušteno je koristiti referentna goriva opisana u Prilogu 5. To podrazumijeva provođenje ispitivanja opisanih u stavku 4.

| 8.3.3.5. | Nesukladnost motora na plin i motora s dvojnim gorivom
  Ako postoji dvojba zbog nesukladnosti motora na plin, uključujući motore s dvojnim gorivom, kad se koristi komercijalno gorivo, ispitivanja se moraju provesti sa svakim referentnim gorivom za rad na koje je ispitan osnovni motor te, na proizvođačev zahtjev, s mogućim dodatnim trećim gorivom, kako je navedeno u stavcima 4.6.4.1. i 4.7.1.2. ovog Pravilnika, za rad na koje je mogao biti ispitan osnovni motor.
  Rezultat se prema potrebi računski pretvara primjenom odgovarajućih faktora „r”, „ra
  ” ili „rb
  ”, kako je opisano u stavcima 4.6.5., 4.6.6.1. i 4.7.1.3. ovog Pravilnika. Ako su r, ra ili rb manji od 1, korekcija se ne primjenjuje.
  Iz izmjerenih te, prema potrebi, izračunanih rezultata mora biti vidljivo da je motor unutar graničnih vrijednosti u radu na sva relevantna goriva (na primjer, na gorivo 1, gorivo 2 i, ako je primjenjivo, treće gorivo kad je riječ o motorima na prirodni plin te na goriva A i B kad je riječ o motorima na UNP). |
| --- | --- |

8.3.3.5.

Nesukladnost motora na plin i motora s dvojnim gorivom

Ako postoji dvojba zbog nesukladnosti motora na plin, uključujući motore s dvojnim gorivom, kad se koristi komercijalno gorivo, ispitivanja se moraju provesti sa svakim referentnim gorivom za rad na koje je ispitan osnovni motor te, na proizvođačev zahtjev, s mogućim dodatnim trećim gorivom, kako je navedeno u stavcima 4.6.4.1. i 4.7.1.2. ovog Pravilnika, za rad na koje je mogao biti ispitan osnovni motor.

Rezultat se prema potrebi računski pretvara primjenom odgovarajućih faktora „r”, „ra
  ” ili „rb
  ”, kako je opisano u stavcima 4.6.5., 4.6.6.1. i 4.7.1.3. ovog Pravilnika. Ako su r, ra ili rb manji od 1, korekcija se ne primjenjuje.

a

b

a

b

Iz izmjerenih te, prema potrebi, izračunanih rezultata mora biti vidljivo da je motor unutar graničnih vrijednosti u radu na sva relevantna goriva (na primjer, na gorivo 1, gorivo 2 i, ako je primjenjivo, treće gorivo kad je riječ o motorima na prirodni plin te na goriva A i B kad je riječ o motorima na UNP).

| 8.3.3.6. | Ispitivanja radi provjere sukladnosti proizvodnje motora na plin podešenog za rad na jedan specifičan sastav goriva provode se na gorivu za koje je motor dimenzioniran. |
| --- | --- |

8.3.3.6.

Ispitivanja radi provjere sukladnosti proizvodnje motora na plin podešenog za rad na jedan specifičan sastav goriva provode se na gorivu za koje je motor dimenzioniran.

| 8.4. | Ugrađeni dijagnostički sustav (OBD) |
| --- | --- |

8.4.

Ugrađeni dijagnostički sustav (OBD)

| 8.4.1. | Kad homologacijsko tijelo utvrdi da kvaliteta proizvodnje možda nije zadovoljavajuća, može zatražiti provjeru sukladnosti proizvodnje OBD-a. Takva se provjera obavlja na sljedeći način.
  Iz serijske proizvodnje nasumično se odabire motor koji se ispituje u skladu s ispitivanjima iz Priloga 9.B i, ako je riječ o motorima s dvojnim gorivom, u skladu s dodatnim ispitivanjima iz stavka 7. Priloga 15. ovom Pravilniku. Ispitivanja se mogu provoditi na uhodanom motoru, ali to uhodavanje ne smije trajati dulje od 125 sati. |
| --- | --- |

8.4.1.

Kad homologacijsko tijelo utvrdi da kvaliteta proizvodnje možda nije zadovoljavajuća, može zatražiti provjeru sukladnosti proizvodnje OBD-a. Takva se provjera obavlja na sljedeći način.

Iz serijske proizvodnje nasumično se odabire motor koji se ispituje u skladu s ispitivanjima iz Priloga 9.B i, ako je riječ o motorima s dvojnim gorivom, u skladu s dodatnim ispitivanjima iz stavka 7. Priloga 15. ovom Pravilniku. Ispitivanja se mogu provoditi na uhodanom motoru, ali to uhodavanje ne smije trajati dulje od 125 sati.

| 8.4.2. | Proizvodnja se smatra sukladnom ako motor ispunjava zahtjeve ispitivanja iz Priloga 9.B ovom Pravilniku i, ako je riječ o motorima s dvojnim gorivom, dodatnih ispitivanja iz stavka 7. Priloga 15. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

8.4.2.

Proizvodnja se smatra sukladnom ako motor ispunjava zahtjeve ispitivanja iz Priloga 9.B ovom Pravilniku i, ako je riječ o motorima s dvojnim gorivom, dodatnih ispitivanja iz stavka 7. Priloga 15. ovom Pravilniku.

| 8.4.3. | Ako motor odabran iz serijske proizvodnje ne ispunjava zahtjeve iz stavka 8.4.1., iz iste se serije uzima dodatni nasumično odabrani uzorak koji se sastoji od četiri motora koji se ispituju u skladu s ispitivanjima iz Priloga 9.B i, ako je riječ o motorima s dvojnim gorivom, u skladu s dodatnim ispitivanjima iz stavka 7. Priloga 15. ovom Pravilniku. Ispitivanja se mogu provoditi na uhodanim motorima, ali to uhodavanje ne smije trajati dulje od 125 sati. |
| --- | --- |

8.4.3.

Ako motor odabran iz serijske proizvodnje ne ispunjava zahtjeve iz stavka 8.4.1., iz iste se serije uzima dodatni nasumično odabrani uzorak koji se sastoji od četiri motora koji se ispituju u skladu s ispitivanjima iz Priloga 9.B i, ako je riječ o motorima s dvojnim gorivom, u skladu s dodatnim ispitivanjima iz stavka 7. Priloga 15. ovom Pravilniku. Ispitivanja se mogu provoditi na uhodanim motorima, ali to uhodavanje ne smije trajati dulje od 125 sati.

| 8.4.4. | Proizvodnja se smatra sukladnom ako najmanje tri motor iz tog dodatnog nasumičnog uzorka ispunjava zahtjeve ispitivanja iz Priloga 9.B. |
| --- | --- |

8.4.4.

Proizvodnja se smatra sukladnom ako najmanje tri motor iz tog dodatnog nasumičnog uzorka ispunjava zahtjeve ispitivanja iz Priloga 9.B.

| 8.5. | Podaci iz elektroničke upravljačke jedinice potrebni za ispitivanje u uporabi |
| --- | --- |

8.5.

Podaci iz elektroničke upravljačke jedinice potrebni za ispitivanje u uporabi

| 8.5.1. | Raspoloživost podataka iz podatkovnog toka zahtijevanih u stavku 9.4.2.1. u skladu sa zahtjevima iz stavka 9.4.2.2. dokazuje se vanjskim alatom za skeniranje OBD-a kako je opisano u Prilogu 9.B. |
| --- | --- |

8.5.1.

Raspoloživost podataka iz podatkovnog toka zahtijevanih u stavku 9.4.2.1. u skladu sa zahtjevima iz stavka 9.4.2.2. dokazuje se vanjskim alatom za skeniranje OBD-a kako je opisano u Prilogu 9.B.

| 8.5.2. | Ako se ti podaci ne mogu ispravno očitavati, a alat za skeniranje radi ispravno u skladu s Prilogom 9.B, motor se smatra nesukladnim. |
| --- | --- |

8.5.2.

Ako se ti podaci ne mogu ispravno očitavati, a alat za skeniranje radi ispravno u skladu s Prilogom 9.B, motor se smatra nesukladnim.

| 8.5.3. | Sukladnost signala zakretnog momenta iz ECU-a sa zahtjevima iz stavaka 9.4.2.2. i 9.4.2.3. dokazuje se izvođenjem WHSC ispitivanja u skladu s Prilogom 4. |
| --- | --- |

8.5.3.

Sukladnost signala zakretnog momenta iz ECU-a sa zahtjevima iz stavaka 9.4.2.2. i 9.4.2.3. dokazuje se izvođenjem WHSC ispitivanja u skladu s Prilogom 4.

| 8.5.4. | Ako ispitna oprema ne ispunjava zahtjeve koji su za pomoćne uređaje utvrđeni u Pravilniku br. 85, zakretni se moment korigira u skladu s korekcijskom metodom utvrđenom u Prilogu 4. |
| --- | --- |

8.5.4.

Ako ispitna oprema ne ispunjava zahtjeve koji su za pomoćne uređaje utvrđeni u Pravilniku br. 85, zakretni se moment korigira u skladu s korekcijskom metodom utvrđenom u Prilogu 4.

| 8.5.5. | Sukladnost signala zakretnog momenta iz ECU-a smatra se dovoljnom ako izračunani zakretni moment ostane unutar dopuštenih odstupanja iz stavka 9.4.2.5. |
| --- | --- |

8.5.5.

Sukladnost signala zakretnog momenta iz ECU-a smatra se dovoljnom ako izračunani zakretni moment ostane unutar dopuštenih odstupanja iz stavka 9.4.2.5.

| 8.5.6. | Proizvođač redovito provodi provjere raspoloživosti i sukladnosti podataka iz ECU-a potrebnih za ispitivanje u uporabi proizvođač na svakom tipu motora koji se proizvodi u svakoj porodici motora koja se proizvodi. |
| --- | --- |

8.5.6.

Proizvođač redovito provodi provjere raspoloživosti i sukladnosti podataka iz ECU-a potrebnih za ispitivanje u uporabi proizvođač na svakom tipu motora koji se proizvodi u svakoj porodici motora koja se proizvodi.

| 8.5.7. | Rezultati proizvođačevih provjera moraju se na zahtjev dostaviti homologacijskom tijelu. |
| --- | --- |

8.5.7.

Rezultati proizvođačevih provjera moraju se na zahtjev dostaviti homologacijskom tijelu.

| 8.5.8. | Na zahtjev homologacijskog tijela proizvođač je dužan dokazati raspoloživost ili sukladnost podataka iz ECU-a u serijskoj proizvodnji provođenjem odgovarajućih ispitivanja iz stavaka od 8.5.1. do 8.5.4. na uzorku odabranih motora istog tipa. Pravila za uzorkovanje, obuhvaćajući veličinu uzorka i statističke kriterije za prolaz ili neuspjeh, utvrđena su u stavcima od 8.1. do 8.3. za potrebe provjere sukladnosti s obzirom na emisije. |
| --- | --- |

8.5.8.

Na zahtjev homologacijskog tijela proizvođač je dužan dokazati raspoloživost ili sukladnost podataka iz ECU-a u serijskoj proizvodnji provođenjem odgovarajućih ispitivanja iz stavaka od 8.5.1. do 8.5.4. na uzorku odabranih motora istog tipa. Pravila za uzorkovanje, obuhvaćajući veličinu uzorka i statističke kriterije za prolaz ili neuspjeh, utvrđena su u stavcima od 8.1. do 8.3. za potrebe provjere sukladnosti s obzirom na emisije.

9.   Sukladnost vozila/motora u uporabi

| 9.1. | Uvod
  U ovom se stavku utvrđuju zahtjevi za sukladnost u uporabi za vozila homologirana na temelju ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

9.1.

Uvod

U ovom se stavku utvrđuju zahtjevi za sukladnost u uporabi za vozila homologirana na temelju ovog Pravilnika.

| 9.2. | Sukladnost u uporabi |
| --- | --- |

9.2.

Sukladnost u uporabi

| 9.2.1. | Mjere za osiguravanje sukladnosti u uporabi vozila odnosno sustava motora homologiranih na temelju ovog Pravilnika poduzimaju se u skladu s Dodatkom 2. Sporazumu iz 1958. (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) i moraju ispunjavati zahtjeve iz Priloga 8. ovom Pravilniku za vozila odnosno sustave motora homologirane na temelju ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

9.2.1.

Mjere za osiguravanje sukladnosti u uporabi vozila odnosno sustava motora homologiranih na temelju ovog Pravilnika poduzimaju se u skladu s Dodatkom 2. Sporazumu iz 1958. (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) i moraju ispunjavati zahtjeve iz Priloga 8. ovom Pravilniku za vozila odnosno sustave motora homologirane na temelju ovog Pravilnika.

| 9.2.2. | Tehničke mjere koje poduzima proizvođač moraju biti takve da su emisije ispušnih plinova djelotvorno ograničene tijekom cijelog uobičajenog radnog vijeka vozila u uobičajenim uvjetima uporabe. Sukladnost s odredbama ovog Pravilnika provjerava se tijekom uobičajenog radnog vijeka sustava motora ugrađenog u vozilo u uobičajenim uvjetima uporabe, kako je utvrđeno u Prilogu 8. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

9.2.2.

Tehničke mjere koje poduzima proizvođač moraju biti takve da su emisije ispušnih plinova djelotvorno ograničene tijekom cijelog uobičajenog radnog vijeka vozila u uobičajenim uvjetima uporabe. Sukladnost s odredbama ovog Pravilnika provjerava se tijekom uobičajenog radnog vijeka sustava motora ugrađenog u vozilo u uobičajenim uvjetima uporabe, kako je utvrđeno u Prilogu 8. ovom Pravilniku.

| 9.2.3. | Proizvođač je dužan dostavljati rezultate ispitivanja u uporabi homologacijskom tijelu koje je dodijelilo originalnu homologaciju u skladu s početnim planom koji je bio dostavljen u trenutku homologacije. Svako odstupanje od početnog plana mora biti obrazloženo tako da homologacijsko tijelo to smatra prihvatljivim. |
| --- | --- |

9.2.3.

Proizvođač je dužan dostavljati rezultate ispitivanja u uporabi homologacijskom tijelu koje je dodijelilo originalnu homologaciju u skladu s početnim planom koji je bio dostavljen u trenutku homologacije. Svako odstupanje od početnog plana mora biti obrazloženo tako da homologacijsko tijelo to smatra prihvatljivim.

| 9.2.4. | Ako homologacijskog tijelo koje je dodijelilo originalnu homologaciju nije zadovoljno rezultatima ispitivanja koje je proizvođač dostavio u skladu sa stavkom 10. Priloga 8. ili ako je dostavljen dokaz o nezadovoljavajućoj sukladnosti u uporabi, homologacijsko tijelo može naložiti proizvođaču da provede potvrdno ispitivanje. Homologacijsko tijelo provjerava izvješće potvrdnog ispitivanja koje proizvođač dostavi. |
| --- | --- |

9.2.4.

Ako homologacijskog tijelo koje je dodijelilo originalnu homologaciju nije zadovoljno rezultatima ispitivanja koje je proizvođač dostavio u skladu sa stavkom 10. Priloga 8. ili ako je dostavljen dokaz o nezadovoljavajućoj sukladnosti u uporabi, homologacijsko tijelo može naložiti proizvođaču da provede potvrdno ispitivanje. Homologacijsko tijelo provjerava izvješće potvrdnog ispitivanja koje proizvođač dostavi.

| 9.2.5. | Ako homologacijskog tijelo koje je dodijelilo originalnu homologaciju nije zadovoljno rezultatima ispitivanja u uporabi ili potvrdnim ispitivanjima u skladu s kriterijima iz Priloga 8. ili na temelju ispitivanja u uporabi koje je provela ugovorna stranka, ono može naložiti proizvođaču da dostavi plan korektivnih mjera za uklanjanje nesukladnosti u skladu sa stavkom 9.3. ovog Pravilnika i stavkom 9. Priloga 8. |
| --- | --- |

9.2.5.

Ako homologacijskog tijelo koje je dodijelilo originalnu homologaciju nije zadovoljno rezultatima ispitivanja u uporabi ili potvrdnim ispitivanjima u skladu s kriterijima iz Priloga 8. ili na temelju ispitivanja u uporabi koje je provela ugovorna stranka, ono može naložiti proizvođaču da dostavi plan korektivnih mjera za uklanjanje nesukladnosti u skladu sa stavkom 9.3. ovog Pravilnika i stavkom 9. Priloga 8.

| 9.2.6. | Svaka država članica može provesti svoje vlastito nadzorno ispitivanje na temelju postupka ispitivanja sukladnosti u uporabi iz Priloga 8. pa dostaviti rezultate. Moraju se zabilježiti podaci o nabavi, održavanju i proizvođačevu sudjelovanju u aktivnostima. Na zahtjev homologacijskog tijela homologacijsko tijelo koje je dodijelilo originalnu homologaciju dostavlja potrebne informacije o homologaciji kako bi omogućilo ispitivanje u skladu s postupkom utvrđenim u Prilogu 8. |
| --- | --- |

9.2.6.

Svaka država članica može provesti svoje vlastito nadzorno ispitivanje na temelju postupka ispitivanja sukladnosti u uporabi iz Priloga 8. pa dostaviti rezultate. Moraju se zabilježiti podaci o nabavi, održavanju i proizvođačevu sudjelovanju u aktivnostima. Na zahtjev homologacijskog tijela homologacijsko tijelo koje je dodijelilo originalnu homologaciju dostavlja potrebne informacije o homologaciji kako bi omogućilo ispitivanje u skladu s postupkom utvrđenim u Prilogu 8.

| 9.2.7. | Ako ugovorna stranka dokaže da tip motora ili vozila nije sukladan s primjenjivim zahtjevima iz ovog stavka (tj. stavka 9.2.) i Priloga 8., preko svojeg homologacijskog tijela odmah o tome obavještava homologacijsko tijelo koje je dodijelilo originalnu homologaciju. Po primitku takve obavijesti potonje homologacijsko tijelo obavlja potrebnu provjeru što je prije moguće, a u svakom slučaju najkasnije u roku od šest mjeseci od datuma primitka obavijesti.
  Nakon te obavijesti homologacijsko tijelo ugovorne stranke koje je dodijelilo originalnu homologaciju odmah obavještava proizvođača da tip motora ili vozila ne ispunjava zahtjeve tih odredbi. |
| --- | --- |

9.2.7.

Ako ugovorna stranka dokaže da tip motora ili vozila nije sukladan s primjenjivim zahtjevima iz ovog stavka (tj. stavka 9.2.) i Priloga 8., preko svojeg homologacijskog tijela odmah o tome obavještava homologacijsko tijelo koje je dodijelilo originalnu homologaciju. Po primitku takve obavijesti potonje homologacijsko tijelo obavlja potrebnu provjeru što je prije moguće, a u svakom slučaju najkasnije u roku od šest mjeseci od datuma primitka obavijesti.

Nakon te obavijesti homologacijsko tijelo ugovorne stranke koje je dodijelilo originalnu homologaciju odmah obavještava proizvođača da tip motora ili vozila ne ispunjava zahtjeve tih odredbi.

| 9.2.8. | Nakon obavijesti iz stavka 9.2.7. i u slučajevima kad se prijašnjim ispitivanjem sukladnosti u uporabi dokaže sukladnost, homologacijsko tijelo koje je dodijelilo originalnu homologaciju tipa može naložiti proizvođaču da provede dodatna potvrdna ispitivanja nakon savjetovanja sa stručnjacima iz ugovorne stranke koja je obavijestila o nesukladnom vozilu.
  Ako takvi podaci o ispitivanju nisu raspoloživi, proizvođač je u roku od 60 radnih dana po primitku obavijesti iz stavka 9.2.7. dužan homologacijskom tijelu koje je dodijelilo originalnu homologaciju dostaviti plan korektivnih mjera u skladu sa stavkom 9.3. ili provesti dodatno ispitivanje sukladnosti u uporabi s ekvivalentnim vozilom da provjeri hoće li tip motora ili vozila biti nesukladan sa zahtjevima. Homologacijsko tijelo koje je dodijelilo originalnu homologaciju može odobriti dodatno vrijeme ako proizvođač može tom homologacijskom tijelu dokazati da je za provođenje dodatnih ispitivanja potrebno još vremena. . |
| --- | --- |

9.2.8.

Nakon obavijesti iz stavka 9.2.7. i u slučajevima kad se prijašnjim ispitivanjem sukladnosti u uporabi dokaže sukladnost, homologacijsko tijelo koje je dodijelilo originalnu homologaciju tipa može naložiti proizvođaču da provede dodatna potvrdna ispitivanja nakon savjetovanja sa stručnjacima iz ugovorne stranke koja je obavijestila o nesukladnom vozilu.

Ako takvi podaci o ispitivanju nisu raspoloživi, proizvođač je u roku od 60 radnih dana po primitku obavijesti iz stavka 9.2.7. dužan homologacijskom tijelu koje je dodijelilo originalnu homologaciju dostaviti plan korektivnih mjera u skladu sa stavkom 9.3. ili provesti dodatno ispitivanje sukladnosti u uporabi s ekvivalentnim vozilom da provjeri hoće li tip motora ili vozila biti nesukladan sa zahtjevima. Homologacijsko tijelo koje je dodijelilo originalnu homologaciju može odobriti dodatno vrijeme ako proizvođač može tom homologacijskom tijelu dokazati da je za provođenje dodatnih ispitivanja potrebno još vremena. .

| 9.2.9. | Stručnjaci ugovorne stranke koji su u skladu sa stavkom 9.2.7. obavijestili o nesukladnom tipu motora ili vozila pozivaju se da budu prisutni kad se budu izvodila dodatna ispitivanja sukladnosti u uporabi iz stavka 9.2.8. Rezultati ispitivanja uz to se dostavljaju toj ugovornoj stranci i homologacijskim tijelima.
  Ako se tim ispitivanjima sukladnosti u uporabi ili potvrdnim ispitivanjima potvrdi nesukladnost tipa motora ili vozila, homologacijsko tijelo nalaže proizvođaču da dostavi plan korektivnih mjera za otklanjanje nesukladnosti. Plan korektivnih mjera mora biti u skladu s odredbama stavka 9.3. ovog Pravilnika i stavka 9. Priloga 8.
  Ako se tim ispitivanjima sukladnosti u uporabi ili potvrdnim ispitivanjima dokaže sukladnost, proizvođač dostavlja izvješće homologacijskom tijelu koje je dodijelilo originalnu homologaciju. Homologacijsko tijelo koje je dodijelilo originalnu homologaciju dostavlja to izvješće ugovornoj stranci koja je izvijestila o nesukladnom tipu vozila i homologacijskim tijelima. To izvješće mora sadržavati rezultate ispitivanja u skladu sa stavkom 10. Priloga 8. |
| --- | --- |

9.2.9.

Stručnjaci ugovorne stranke koji su u skladu sa stavkom 9.2.7. obavijestili o nesukladnom tipu motora ili vozila pozivaju se da budu prisutni kad se budu izvodila dodatna ispitivanja sukladnosti u uporabi iz stavka 9.2.8. Rezultati ispitivanja uz to se dostavljaju toj ugovornoj stranci i homologacijskim tijelima.

Ako se tim ispitivanjima sukladnosti u uporabi ili potvrdnim ispitivanjima potvrdi nesukladnost tipa motora ili vozila, homologacijsko tijelo nalaže proizvođaču da dostavi plan korektivnih mjera za otklanjanje nesukladnosti. Plan korektivnih mjera mora biti u skladu s odredbama stavka 9.3. ovog Pravilnika i stavka 9. Priloga 8.

Ako se tim ispitivanjima sukladnosti u uporabi ili potvrdnim ispitivanjima dokaže sukladnost, proizvođač dostavlja izvješće homologacijskom tijelu koje je dodijelilo originalnu homologaciju. Homologacijsko tijelo koje je dodijelilo originalnu homologaciju dostavlja to izvješće ugovornoj stranci koja je izvijestila o nesukladnom tipu vozila i homologacijskim tijelima. To izvješće mora sadržavati rezultate ispitivanja u skladu sa stavkom 10. Priloga 8.

| 9.2.10. | Homologacijsko tijelo koje je dodijelilo originalnu homologaciju ugovornu stranku koja je utvrdila da tip motora ili vozila nije u skladu s primjenjivim zahtjevima neprestano obavještava o napretku i rezultatima rasprava s proizvođačem, ispitivanjima radi provjera i korektivnim mjerama. |
| --- | --- |

9.2.10.

Homologacijsko tijelo koje je dodijelilo originalnu homologaciju ugovornu stranku koja je utvrdila da tip motora ili vozila nije u skladu s primjenjivim zahtjevima neprestano obavještava o napretku i rezultatima rasprava s proizvođačem, ispitivanjima radi provjera i korektivnim mjerama.

| 9.3. | Korektivne mjere |
| --- | --- |

9.3.

Korektivne mjere

| 9.3.1. | Na zahtjev homologacijskog tijela i nakon ispitivanja u uporabi u skladu sa stavkom 9.2. proizvođač dostavlja plan korektivnih mjera homologacijskom tijelu najkasnije 60 radnih dana nakon primitka obavijesti homologacijskog tijela. Homologacijsko tijelo koje je dodijelilo originalnu homologaciju može odobriti dodatno vrijeme ako proizvođač može tom homologacijskom tijelu dokazati da je za istraživanje razloga nesukladnosti radi dostavljanja plana korektivnih mjera potrebno još vremena. |
| --- | --- |

9.3.1.

Na zahtjev homologacijskog tijela i nakon ispitivanja u uporabi u skladu sa stavkom 9.2. proizvođač dostavlja plan korektivnih mjera homologacijskom tijelu najkasnije 60 radnih dana nakon primitka obavijesti homologacijskog tijela. Homologacijsko tijelo koje je dodijelilo originalnu homologaciju može odobriti dodatno vrijeme ako proizvođač može tom homologacijskom tijelu dokazati da je za istraživanje razloga nesukladnosti radi dostavljanja plana korektivnih mjera potrebno još vremena.

| 9.3.2. | Korektivne mjere primjenjuju se na sve motore u uporabi koji pripadaju istoj porodici motora ili porodici motora po OBD-u te se proširuju i na porodice motora ili porodice motora po OBD-u koje bi mogle imati iste manjkavosti. Proizvođač treba ocijeniti treba li mijenjati homologacijsku dokumentaciju pa obavijestiti homologacijsko tijelo o tome. |
| --- | --- |

9.3.2.

Korektivne mjere primjenjuju se na sve motore u uporabi koji pripadaju istoj porodici motora ili porodici motora po OBD-u te se proširuju i na porodice motora ili porodice motora po OBD-u koje bi mogle imati iste manjkavosti. Proizvođač treba ocijeniti treba li mijenjati homologacijsku dokumentaciju pa obavijestiti homologacijsko tijelo o tome.

| 9.3.3. | Homologacijsko tijelo s proizvođačem dogovara plan korektivnih mjera i njegovo provođenje. Ako homologacijsko tijelo koje je dodijelilo originalnu homologaciju utvrdi da se ne može postiži dogovor, ono poduzima mjere, uključujući povlačenje homologacije ako se pokaže nužnim, kako bi osiguralo da se ponovno uspostavi sukladnost vozila, sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica iz serijske proizvodnje s homologiranim tipom. Homologacijsko tijelo obavještava homologacijska tijela drugih ugovornih stranaka o poduzetim mjerama. Ako se homologacija povuče, homologacijsko tijelo u roku od 20 radnih dana od povlačenja obavještava homologacijska tijela drugih ugovornih stranaka o povlačenju i njegovim razlozima. |
| --- | --- |

9.3.3.

Homologacijsko tijelo s proizvođačem dogovara plan korektivnih mjera i njegovo provođenje. Ako homologacijsko tijelo koje je dodijelilo originalnu homologaciju utvrdi da se ne može postiži dogovor, ono poduzima mjere, uključujući povlačenje homologacije ako se pokaže nužnim, kako bi osiguralo da se ponovno uspostavi sukladnost vozila, sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica iz serijske proizvodnje s homologiranim tipom. Homologacijsko tijelo obavještava homologacijska tijela drugih ugovornih stranaka o poduzetim mjerama. Ako se homologacija povuče, homologacijsko tijelo u roku od 20 radnih dana od povlačenja obavještava homologacijska tijela drugih ugovornih stranaka o povlačenju i njegovim razlozima.

| 9.3.4. | U roku od 30 radnih dana od zaprimanja plana korektivnih mjera od proizvođača homologacijsko tijelo mora odobriti ili odbaciti taj plan. Homologacijsko tijelo istovremeno o svojoj odluci o odobrenju ili odbijanju tog plana obavještava proizvođača i sve ugovorne stranke. |
| --- | --- |

9.3.4.

U roku od 30 radnih dana od zaprimanja plana korektivnih mjera od proizvođača homologacijsko tijelo mora odobriti ili odbaciti taj plan. Homologacijsko tijelo istovremeno o svojoj odluci o odobrenju ili odbijanju tog plana obavještava proizvođača i sve ugovorne stranke.

| 9.3.5. | Proizvođač je odgovoran za provedbu odobrenog plana korektivnih mjera. |
| --- | --- |

9.3.5.

Proizvođač je odgovoran za provedbu odobrenog plana korektivnih mjera.

| 9.3.6. | Proizvođač je dužan čuvati evidenciju o svakom opozvanom i popravljenom ili izmijenjenom sustavu motora ili vozilu i o radionici koja je obavila popravak. Na zahtjev homologacijskog tijela homologacijskom tijelu mora se omogućiti pristup toj evidenciji tijekom razdoblja od 5 godina od provedbe plana. |
| --- | --- |

9.3.6.

Proizvođač je dužan čuvati evidenciju o svakom opozvanom i popravljenom ili izmijenjenom sustavu motora ili vozilu i o radionici koja je obavila popravak. Na zahtjev homologacijskog tijela homologacijskom tijelu mora se omogućiti pristup toj evidenciji tijekom razdoblja od 5 godina od provedbe plana.

| 9.3.7. | Svaki popravak ili preinaka iz stavka 9.3.6. mora biti zabilježen u certifikatu koji proizvođač daje vlasniku motora ili vozila. |
| --- | --- |

9.3.7.

Svaki popravak ili preinaka iz stavka 9.3.6. mora biti zabilježen u certifikatu koji proizvođač daje vlasniku motora ili vozila.

| 9.4. | zahtjevi i ispitivanja za ispitivanje u uporabi |
| --- | --- |

9.4.

zahtjevi i ispitivanja za ispitivanje u uporabi

| 9.4.1. | Uvod
  U ovom se stavku (stavak 9.4.) utvrđuju specifikacije i ispitivanja podataka iz ECU-a u trenutku homologacije za potrebe ispitivanja u uporabi. |
| --- | --- |

9.4.1.

Uvod

U ovom se stavku (stavak 9.4.) utvrđuju specifikacije i ispitivanja podataka iz ECU-a u trenutku homologacije za potrebe ispitivanja u uporabi.

| 9.4.2. | Opći zahtjevi |
| --- | --- |

9.4.2.

Opći zahtjevi

| 9.4.2.1. | Za potrebe ispitivanja u uporabi, OBD mora u realnom vremenu i s učestalosti od najmanje 1 Hz obvezno davati sljedeće podatke iz podatkovnog toka: izračunanu vrijednost opterećenja (zakretni moment motora kao postotak najvećeg zakretnog momenta i najvećeg raspoloživog zakretnog momenta na trenutačnoj brzini vrtnje motora), brzinu vrtnje motora, temperaturu rashladnog sredstva motora, trenutačnu potrošnju goriva i referentni najveći zakretni moment motora kao funkciju brzine vrtnje motora. |
| --- | --- |

9.4.2.1.

Za potrebe ispitivanja u uporabi, OBD mora u realnom vremenu i s učestalosti od najmanje 1 Hz obvezno davati sljedeće podatke iz podatkovnog toka: izračunanu vrijednost opterećenja (zakretni moment motora kao postotak najvećeg zakretnog momenta i najvećeg raspoloživog zakretnog momenta na trenutačnoj brzini vrtnje motora), brzinu vrtnje motora, temperaturu rashladnog sredstva motora, trenutačnu potrošnju goriva i referentni najveći zakretni moment motora kao funkciju brzine vrtnje motora.

| 9.4.2.2. | ECU može svojih algoritmima procjenjivati izlazni zakretni moment kako bi izračunao proizvedeni unutarnji zakretni momenta i zakretni moment trenja. |
| --- | --- |

9.4.2.2.

ECU može svojih algoritmima procjenjivati izlazni zakretni moment kako bi izračunao proizvedeni unutarnji zakretni momenta i zakretni moment trenja.

| 9.4.2.3. | Zakretni moment motora u Nm dobiven iz navedenog podatkovnog toka mora omogućiti izravnu usporedbu s vrijednostima izmjerenima kad se utvrđuje snaga motora u skladu s Pravilnikom br. 85. Potencijalne korekcije zbog pomoćnih uređaja moraju biti prisutne u navedenom podatkovnom toku. |
| --- | --- |

9.4.2.3.

Zakretni moment motora u Nm dobiven iz navedenog podatkovnog toka mora omogućiti izravnu usporedbu s vrijednostima izmjerenima kad se utvrđuje snaga motora u skladu s Pravilnikom br. 85. Potencijalne korekcije zbog pomoćnih uređaja moraju biti prisutne u navedenom podatkovnom toku.

| 9.4.2.4. | Pristup podacima traženima u stavku 9.4.2.1. mora biti u skladu sa zahtjevima iz Priloga 9.A i normama iz Dodatka 6. Prilogu 9.B. |
| --- | --- |

9.4.2.4.

Pristup podacima traženima u stavku 9.4.2.1. mora biti u skladu sa zahtjevima iz Priloga 9.A i normama iz Dodatka 6. Prilogu 9.B.

| 9.4.2.5. | Prosječno opterećenje za svaki radni uvjet u Nm izračunano iz podataka traženih u stavku 9.4.2.1. ne smije se razlikovati od izmjerenog prosječnog opterećenja u tim radnim uvjetima za više od:


  (a) | 7 % kad se utvrđuje snaga motora u skladu s Pravilnikom br. 85; |
| --- | --- | --- |

9.4.2.5.

Prosječno opterećenje za svaki radni uvjet u Nm izračunano iz podataka traženih u stavku 9.4.2.1. ne smije se razlikovati od izmjerenog prosječnog opterećenja u tim radnim uvjetima za više od:

(a)

7 % kad se utvrđuje snaga motora u skladu s Pravilnikom br. 85;

| (b) | 10 % u Svjetskom usklađenom stacionarnom ciklusu (WHSC), osim u načinima 1 i 13 (prazan hod) u skladu sa stavkom 7.7. Priloga 4. |
| --- | --- |

(b)

10 % u Svjetskom usklađenom stacionarnom ciklusu (WHSC), osim u načinima 1 i 13 (prazan hod) u skladu sa stavkom 7.7. Priloga 4.

U Pravilniku UN-a br. 85 dopušteno je da se stvarno najveće opterećenje motora razlikuje od referentnog najvećeg opterećenja za 5 % kako bi se uzele u obzir varijacije u proizvodnom procesu. To je dopušteno odstupanje uzeto u obzir u gore navedenim vrijednostima.

| 9.4.2.6. | Vanjski pristup podacima traženima u stavku 9.4.2.1. ne smije utjecati na emisije i na radnu sposobnost vozila. |
| --- | --- |

9.4.2.6.

Vanjski pristup podacima traženima u stavku 9.4.2.1. ne smije utjecati na emisije i na radnu sposobnost vozila.

| 9.4.2.7. | Ako je razlika između izmjerene vrijednosti zakretnog momenta dobivene s deklariranim komercijalnim gorivom u skladu sa stavkom 4.6.2. i zakretnog momenta izračunanog na temelju podataka traženima u stavku 9.4.2.1. veća od vrijednosti iz stavka 9.4.2.5., primjenjuje se stavak 9.4.2.8. |
| --- | --- |

9.4.2.7.

Ako je razlika između izmjerene vrijednosti zakretnog momenta dobivene s deklariranim komercijalnim gorivom u skladu sa stavkom 4.6.2. i zakretnog momenta izračunanog na temelju podataka traženima u stavku 9.4.2.1. veća od vrijednosti iz stavka 9.4.2.5., primjenjuje se stavak 9.4.2.8.

| 9.4.2.8. | Za porodicu motora određuje se korekcijski faktor za snagu za svako dodatno komercijalno gorivo koje proizvođač dopušta. Korekcijski faktor izračunava se kao omjer prosječnog izmjerenog zakretnog momenta [Nm] za referentno gorivo u skladu s Prilogom 5. i prosječnog izmjerenog najvećeg zakretnog momenta [Nm] za deklarirano komercijalno gorivo. |
| --- | --- |

9.4.2.8.

Za porodicu motora određuje se korekcijski faktor za snagu za svako dodatno komercijalno gorivo koje proizvođač dopušta. Korekcijski faktor izračunava se kao omjer prosječnog izmjerenog zakretnog momenta [Nm] za referentno gorivo u skladu s Prilogom 5. i prosječnog izmjerenog najvećeg zakretnog momenta [Nm] za deklarirano komercijalno gorivo.

| 9.4.3. | Provjera raspoloživosti i sukladnosti podataka iz ECU-a potrebnih za ispitivanje u uporabi |
| --- | --- |

9.4.3.

Provjera raspoloživosti i sukladnosti podataka iz ECU-a potrebnih za ispitivanje u uporabi

| 9.4.3.1. | Raspoloživost podataka iz podatkovnog toka zahtijevanih u stavku 9.4.2.1. u skladu sa zahtjevima iz stavka 9.4.2.2. dokazuje se vanjskim alatom za skeniranje OBD-a kako je opisano u Prilogu 9.B. |
| --- | --- |

9.4.3.1.

Raspoloživost podataka iz podatkovnog toka zahtijevanih u stavku 9.4.2.1. u skladu sa zahtjevima iz stavka 9.4.2.2. dokazuje se vanjskim alatom za skeniranje OBD-a kako je opisano u Prilogu 9.B.

| 9.4.3.2. | Ako se ti podaci ne mogu ispravno očitavati, a alat za skeniranje radi ispravno, motor se smatra nesukladnim. |
| --- | --- |

9.4.3.2.

Ako se ti podaci ne mogu ispravno očitavati, a alat za skeniranje radi ispravno, motor se smatra nesukladnim.

| 9.4.3.3. | Sukladnost signala zakretnog momenta iz ECU-a sa zahtjevima iz stavka 9.4.2. dokazuje se kad se utvrđuje snaga motora u skladu s Pravilnikom UN-a br. 85 i u izvođenju WHSC ispitivanja u skladu s Prilogom 4. |
| --- | --- |

9.4.3.3.

Sukladnost signala zakretnog momenta iz ECU-a sa zahtjevima iz stavka 9.4.2. dokazuje se kad se utvrđuje snaga motora u skladu s Pravilnikom UN-a br. 85 i u izvođenju WHSC ispitivanja u skladu s Prilogom 4.

| 9.4.3.3.1. | Sukladnost signala zakretnog momenta iz ECU-a sa zahtjevima iz stavka 9.4.2. dokazuje se za svakog člana porodice motora kad se utvrđuje snaga motora u skladu s pravilnikom UN-a br. 85. U tu se svrhu provode dodatna mjerenja na nekoliko radnih točaka djelomičnog opterećenja i brzine vrtnje motora (npr. u WHSC načinima rada i nekim dodatnim slučajno odabranim točkama). Ako je primjenjivo, korekcijski faktor za snagu za porodicu motora u skladu sa stavkom 9.4.2.8. određuje se s osnovnim motorom porodice motora. |
| --- | --- |

9.4.3.3.1.

Sukladnost signala zakretnog momenta iz ECU-a sa zahtjevima iz stavka 9.4.2. dokazuje se za svakog člana porodice motora kad se utvrđuje snaga motora u skladu s pravilnikom UN-a br. 85. U tu se svrhu provode dodatna mjerenja na nekoliko radnih točaka djelomičnog opterećenja i brzine vrtnje motora (npr. u WHSC načinima rada i nekim dodatnim slučajno odabranim točkama). Ako je primjenjivo, korekcijski faktor za snagu za porodicu motora u skladu sa stavkom 9.4.2.8. određuje se s osnovnim motorom porodice motora.

| 9.4.3.4. | Ako ispitivani motor ne ispunjava zahtjeve koji su za pomoćne uređaje utvrđeni u Pravilniku br. 85, zakretni se moment korigira u skladu s korekcijskom metodom za snagu utvrđenom u stavku 6.3.5. Priloga 4. |
| --- | --- |

9.4.3.4.

Ako ispitivani motor ne ispunjava zahtjeve koji su za pomoćne uređaje utvrđeni u Pravilniku br. 85, zakretni se moment korigira u skladu s korekcijskom metodom za snagu utvrđenom u stavku 6.3.5. Priloga 4.

| 9.4.3.5. | Sukladnost signala zakretnog momenta iz ECU-a smatra se dokaznom ako signal zakretnog momenta ostane unutar dopuštenih odstupanja iz stavka 9.4.2.5. |
| --- | --- |

9.4.3.5.

Sukladnost signala zakretnog momenta iz ECU-a smatra se dokaznom ako signal zakretnog momenta ostane unutar dopuštenih odstupanja iz stavka 9.4.2.5.

10.   Sankcije za nesukladnost proizvodnje

| 10.1. | Homologacija koja je dodijeljena s obzirom na tip motora ili vozila na temelju ovog Pravilnika može se povući ako nisu ispunjeni zahtjevi iz stavka 8.1. ili ako neko od odabranih vozila odnosno motora ne uspije proći na ispitivanjima propisanima u stavku 8.3. |
| --- | --- |

10.1.

Homologacija koja je dodijeljena s obzirom na tip motora ili vozila na temelju ovog Pravilnika može se povući ako nisu ispunjeni zahtjevi iz stavka 8.1. ili ako neko od odabranih vozila odnosno motora ne uspije proći na ispitivanjima propisanima u stavku 8.3.

| 10.2. | Ako ugovorna stranka Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče homologaciju koju je prethodno dodijelila, dužna je o tome odmah obavijestiti ostale ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz priloga 2A, 2B ili 2C ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

10.2.

Ako ugovorna stranka Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče homologaciju koju je prethodno dodijelila, dužna je o tome odmah obavijestiti ostale ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz priloga 2A, 2B ili 2C ovom Pravilniku.

11.   Preinake homologiranog tipa i proširenje homologacije

| 11.1. | Homologacijsko tijelo koje je homologiralo tip mora se obavijestiti o svakoj preinaci tog tipa. Homologacijsko tijelo tada može: |
| --- | --- |

11.1.

Homologacijsko tijelo koje je homologiralo tip mora se obavijestiti o svakoj preinaci tog tipa. Homologacijsko tijelo tada može:

| 11.1.1. | smatrati da učinjene preinake vjerojatno neće imati znatan štetan učinak i da preinačeni tip u svakom slučaju i dalje ispunjava zahtjeve; ili |
| --- | --- |

11.1.1.

smatrati da učinjene preinake vjerojatno neće imati znatan štetan učinak i da preinačeni tip u svakom slučaju i dalje ispunjava zahtjeve; ili

| 11.1.2. | zatražiti dodatno ispitno izvješće od tehničke službe odgovorne za provođenje ispitivanja. |
| --- | --- |

11.1.2.

zatražiti dodatno ispitno izvješće od tehničke službe odgovorne za provođenje ispitivanja.

| 11.2. | Ugovorne stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik obavješćuju se o potvrđivanju ili odbijanju, uz navođenje preinaka, putem postupka iz stavka 4.12.2. |
| --- | --- |

11.2.

Ugovorne stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik obavješćuju se o potvrđivanju ili odbijanju, uz navođenje preinaka, putem postupka iz stavka 4.12.2.

| 11.3. | Homologacijsko tijelo koje izda proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj tom proširenju te je o tome dužno obavijestiti ostale stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz priloga 2.A, 2.B ili 2.C ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

11.3.

Homologacijsko tijelo koje izda proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj tom proširenju te je o tome dužno obavijestiti ostale stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz priloga 2.A, 2.B ili 2.C ovom Pravilniku.

12.   Trajno obustavljena proizvodnja

Ako nositelj homologacije potpuno obustavi proizvodnju tipa homologiranog na temelju ovog Pravilnika, dužan je o tome obavijestiti homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju. Nakon što primi odgovarajuću obavijest, to je tijelo dužno o tome obavijestiti ostale stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz priloga 2.A, 2.B ili 2.C ovom Pravilniku.

13.   Prijelazne odredbe

| 13.1. | Opće odredbe |
| --- | --- |

13.1.

Opće odredbe

| 13.1.1. | Od službenog datuma stupanja na snagu niza izmjena 07 nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije odbijati dodijeliti homologacije na temelju ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 07. |
| --- | --- |

13.1.1.

Od službenog datuma stupanja na snagu niza izmjena 07 nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije odbijati dodijeliti homologacije na temelju ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 07.

| 13.2. | Homologacije |
| --- | --- |

13.2.

Homologacije

| 13.2.1. | Od službenog datuma stupanja na snagu niza izmjena 07, ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik smiju dodjeljivati homologacije tipa samo onim novim tipovima vozila odnosno motora koji ispunjavaju zahtjeve ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 07. |
| --- | --- |

13.2.1.

Od službenog datuma stupanja na snagu niza izmjena 07, ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik smiju dodjeljivati homologacije tipa samo onim novim tipovima vozila odnosno motora koji ispunjavaju zahtjeve ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 07.

| 13.2.2. | Odstupajući od stavka 13.2.1., novi tipovi motora s vanjskim izvorom paljenja, motori s dvojnim gorivom tipa 1A i motori s dvojnim gorivom tipa 1B (u načinu rada na dvojno gorivo) te vozila opremljena takvim motorima moraju biti u skladu s najvećim dopuštenim faktorom sukladnosti za broj čestica u skladu sa stavkom 6.3 Priloga 8. s učinkom od 1. siječnja 2023. Međutim, od datuma stupanja na snagu ovog Pravilnika faktor sukladnosti radnog prozora za broj čestica i faktor sukladnosti prozora za masu CO2 navodi se među rezultatima demonstracijskog ispitivanja PEMS-om u izjavi o homologaciji za potrebe praćenja. |
| --- | --- |

13.2.2.

Odstupajući od stavka 13.2.1., novi tipovi motora s vanjskim izvorom paljenja, motori s dvojnim gorivom tipa 1A i motori s dvojnim gorivom tipa 1B (u načinu rada na dvojno gorivo) te vozila opremljena takvim motorima moraju biti u skladu s najvećim dopuštenim faktorom sukladnosti za broj čestica u skladu sa stavkom 6.3 Priloga 8. s učinkom od 1. siječnja 2023. Međutim, od datuma stupanja na snagu ovog Pravilnika faktor sukladnosti radnog prozora za broj čestica i faktor sukladnosti prozora za masu CO2

| 13.2.3. | Od službenog datuma stupanja na snagu niza izmjena 07 ovog Pravilnika, ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik smiju odbijati priznati homologacije koje nisu dodijeljene na temelju niza izmjena 07 ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

13.2.3.

Od službenog datuma stupanja na snagu niza izmjena 07 ovog Pravilnika, ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik smiju odbijati priznati homologacije koje nisu dodijeljene na temelju niza izmjena 07 ovog Pravilnika.

| 13.2.4. | Odstupajući od stavka 13.2.3., unutar dvije godine od službenog datuma stupanja na snagu niza izmjena 07, za nova vozila opremljena motorima s vanjskim izvorom paljenja, motorima s dvojnim gorivom tipa 1A i motorima s dvojnim gorivom tipa 1B (u načinu rada na dvojno gorivo) koja nisu u skladu s najvećim dopuštenim faktorom sukladnosti za broj čestica u skladu sa stavkom 6.3 Priloga 8. i zahtjevima ovog Pravilnika ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik smiju odbijati priznati homologacije koje nisu dodijeljene na temelju niza izmjena 07 ovog Pravilnika. Međutim, od službenog datuma stupanja na snagu niza izmjena 07 faktor sukladnosti radnog prozora za broj čestica i faktor sukladnosti prozora za masu CO2 navodi se među rezultatima demonstracijskog ispitivanja PEMS-om u izjavi o homologaciji za potrebe praćenja. |
| --- | --- |

13.2.4.

Odstupajući od stavka 13.2.3., unutar dvije godine od službenog datuma stupanja na snagu niza izmjena 07, za nova vozila opremljena motorima s vanjskim izvorom paljenja, motorima s dvojnim gorivom tipa 1A i motorima s dvojnim gorivom tipa 1B (u načinu rada na dvojno gorivo) koja nisu u skladu s najvećim dopuštenim faktorom sukladnosti za broj čestica u skladu sa stavkom 6.3 Priloga 8. i zahtjevima ovog Pravilnika ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik smiju odbijati priznati homologacije koje nisu dodijeljene na temelju niza izmjena 07 ovog Pravilnika. Međutim, od službenog datuma stupanja na snagu niza izmjena 07 faktor sukladnosti radnog prozora za broj čestica i faktor sukladnosti prozora za masu CO2

| 13.2.5. | Od službenog datuma stupanja na snagu niza izmjena 07 ovog Pravilnika, ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik smiju odbijati priznati homologacije vozila čija je referentna masa veća od 2 380 kg i nije veća od 2 610 kg koje nisu dodijeljene na temelju niza izmjena 07 ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

13.2.5.

Od službenog datuma stupanja na snagu niza izmjena 07 ovog Pravilnika, ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik smiju odbijati priznati homologacije vozila čija je referentna masa veća od 2 380 kg i nije veća od 2 610 kg koje nisu dodijeljene na temelju niza izmjena 07 ovog Pravilnika.

| 13.3. | Rezervirano |
| --- | --- |

13.3.

Rezervirano

| 13.4. | Posebne odredbe |
| --- | --- |

13.4.

Posebne odredbe

| 13.4.1. | Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik mogu nastaviti dodjeljivati homologacije sustavima motora odnosno vozilima koji su sukladni s prethodnim nizovima izmjena ili bilo kojom razinom ovog Pravilnika pod uvjetom da su vozila namijenjena za prodaju u državama koje primjenjuju odgovarajuće zahtjeve u nacionalnom zakonodavstvu ili za izvoz u te države. |
| --- | --- |

13.4.1.

Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik mogu nastaviti dodjeljivati homologacije sustavima motora odnosno vozilima koji su sukladni s prethodnim nizovima izmjena ili bilo kojom razinom ovog Pravilnika pod uvjetom da su vozila namijenjena za prodaju u državama koje primjenjuju odgovarajuće zahtjeve u nacionalnom zakonodavstvu ili za izvoz u te države.

| 13.4.2. | Zamjenski motori za vozila u uporabi
  Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik mogu nastaviti dodjeljivati homologacije motorima koji su sukladni sa zahtjevima ovog Pravilnika kako je izmijenjen bilo kojim prethodnim nizom izmjena ili bilo kojom razinom ovog Pravilnika, pod uvjetom da je motor namijenjen da bude zamjena za ugradnju u vozilo u uporabi za koje je vrijedio raniji standard na datum kad je vozilo stavljeno u uporabu. |
| --- | --- |

13.4.2.

Zamjenski motori za vozila u uporabi

Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik mogu nastaviti dodjeljivati homologacije motorima koji su sukladni sa zahtjevima ovog Pravilnika kako je izmijenjen bilo kojim prethodnim nizom izmjena ili bilo kojom razinom ovog Pravilnika, pod uvjetom da je motor namijenjen da bude zamjena za ugradnju u vozilo u uporabi za koje je vrijedio raniji standard na datum kad je vozilo stavljeno u uporabu.

| 13.4.3. | Kad se primjenjuju posebne odredbe iz stavaka 13.4.1. i 13.4.2., podaci o tim odredbama moraju se unijeti u stavku 1.6. Dopune Izjavi o homologaciji iz priloga 2.A i 2.C. |
| --- | --- |

13.4.3.

Kad se primjenjuju posebne odredbe iz stavaka 13.4.1. i 13.4.2., podaci o tim odredbama moraju se unijeti u stavku 1.6. Dopune Izjavi o homologaciji iz priloga 2.A i 2.C.

| 13.4.3.1. | Ako se homologacija temelji na posebnim odredbama iz stavka 13.4.1., izjava o homologaciji mora na početku imati sljedeći tekst, pri čemu se „xx” u tekstu u nastavku zamjenjuje s brojem odgovarajućeg niza izmjena:

  „Motor sukladan s nizom izmjena xx Pravilnika UN-a br. 49”. |
| --- | --- |

13.4.3.1.

Ako se homologacija temelji na posebnim odredbama iz stavka 13.4.1., izjava o homologaciji mora na početku imati sljedeći tekst, pri čemu se „xx” u tekstu u nastavku zamjenjuje s brojem odgovarajućeg niza izmjena:

„Motor sukladan s nizom izmjena xx Pravilnika UN-a br. 49”.

| 13.4.3.2. | Ako se homologacija temelji na posebnim odredbama iz stavka 13.4.2., izjava o homologaciji mora na početku imati sljedeći tekst, pri čemu se „xx” u tekstu u nastavku zamjenjuje s brojem odgovarajućeg niza izmjena:

  „Zamjenski motor sukladan s nizom izmjena xx Pravilnika UN-a br. 49”. |
| --- | --- |

13.4.3.2.

Ako se homologacija temelji na posebnim odredbama iz stavka 13.4.2., izjava o homologaciji mora na početku imati sljedeći tekst, pri čemu se „xx” u tekstu u nastavku zamjenjuje s brojem odgovarajućeg niza izmjena:

„Zamjenski motor sukladan s nizom izmjena xx Pravilnika UN-a br. 49”.

| 13.4.4. | Primjereno je da se izmijenjeni zahtjevi za ispitivanje u uporabi u skladu sa stavkom 9. ne primjenjuju retroaktivno na motore i vozila koji nisu bili homologirani u skladu s tim zahtjevima. Vozila koja se ispituju u uporabi u skladu sa stavkom 9. uvijek se ispituju u skladu s odredbama iz odgovarajuće razine ovog Pravilnika, koja je bila na snazi u trenutku homologacije. |
| --- | --- |

13.4.4.

Primjereno je da se izmijenjeni zahtjevi za ispitivanje u uporabi u skladu sa stavkom 9. ne primjenjuju retroaktivno na motore i vozila koji nisu bili homologirani u skladu s tim zahtjevima. Vozila koja se ispituju u uporabi u skladu sa stavkom 9. uvijek se ispituju u skladu s odredbama iz odgovarajuće razine ovog Pravilnika, koja je bila na snazi u trenutku homologacije.

| 14. | Imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te imena i adrese homologacijskih tijela
  Stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik prijavljuju Tajništvu Ujedinjenih naroda imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te homologacijskih tijela koja dodjeljuju homologacije i kojima treba dostaviti obrasce za potvrdu dodjele, proširenja, odbijanja ili povlačenja homologacije koji su izdani u drugim državama. |
| --- | --- |

14.

Imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te imena i adrese homologacijskih tijela

Stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik prijavljuju Tajništvu Ujedinjenih naroda imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te homologacijskih tijela koja dodjeljuju homologacije i kojima treba dostaviti obrasce za potvrdu dodjele, proširenja, odbijanja ili povlačenja homologacije koji su izdani u drugim državama.

---

(1)  Kako je definirano u odjeljku 2. Konsolidirane rezolucije o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6. – https://unece.org/transport/standards/transport/vehicle-regulations-wp29/resolutions.

1

(2)  Npr. jer je spremnik za gorivo prazan.

2

(3)  Ovaj stavak rezerviran je za alternativne odredbe koje se odnose na alternativne regulacijske zahtjeve za OBD-ove i NOx lakih vozila.

3

x

(4)  Obično je u pitanju biometan.

4

(5)  Postupak starenja iz Priloga 13. mora biti dovršen prije izdavanja homologacija.

5

(6)  Razlikovne brojčane oznake ugovornih stranaka Sporazuma iz 1958. navedene su u Prilogu 3. Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6. – http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions

6

(*1)  Dopuštena razina komponente NO2 u graničnoj vrijednosti NOx može biti određena kasnije.

*1

2

x

(*2)  Granična se vrijednost primjenjuje od datuma utvrđenih u retku B tablice 1. iz Dodatka 9. Prilogu 1. ovom Pravilniku.

*2

---

Dodatak 1.

Postupak ispitivanja radi provjere sukladnosti proizvodnje ako standardna devijacija zadovoljava

A.1.1.

U ovom se Dodatku opisuje postupak kojim se provjerava sukladnost proizvodnje s obzirom na emisije onečišćujućih tvari ako standardna devijacija proizvodnje koju je naveo proizvođač zadovoljava.

A.1.2.

Uz najmanju veličinu uzorka od 3 motora postupak uzorkovanja postavljen je tako da je vjerojatnost prolaznosti serije na ispitivanju s 40 % motora s pogreškom jednaka 0,95 (proizvođačev rizik = 5 %) i da je vjerojatnost da serija bude prihvaćena sa 65 % motora s pogreškom jednaka 0,10 (potrošačev rizik = 10 %).

A.1.3.

Smatra se da je:

| L | = | prirodni logaritam granične vrijednosti za onečišćujuću tvar |
| --- | --- | --- |
| xi | = | prirodni logaritam mjerenja (nakon primjene odgovarajućeg DF-a) i-tog motora uzorka |
| s | = | procjena standardne devijacije proizvodnje (nakon određivanja prirodnog logaritma mjerenja) |
| n | = | broj trenutačnog uzorka |

L

=

prirodni logaritam granične vrijednosti za onečišćujuću tvar

xi

=

prirodni logaritam mjerenja (nakon primjene odgovarajućeg DF-a) i-tog motora uzorka

s

=

procjena standardne devijacije proizvodnje (nakon određivanja prirodnog logaritma mjerenja)

n

=

broj trenutačnog uzorka

A.1.4.

Image 2

A.1.5.

| (a) | ako je statistički rezultat ispitivanja veći od broja za odluku o prolazu za veličinu uzorka u skladu s tablicom 2., za onečišćujuću se tvar donosi odluka o prolazu; |
| --- | --- |

(a)

ako je statistički rezultat ispitivanja veći od broja za odluku o prolazu za veličinu uzorka u skladu s tablicom 2., za onečišćujuću se tvar donosi odluka o prolazu;

| (b) | ako je statistički rezultat ispitivanja manji od broja za odluku o neuspjehu za veličinu uzorka u skladu s tablicom 2., za onečišćujuću se tvar donosi odluka o neuspjehu; |
| --- | --- |

(b)

ako je statistički rezultat ispitivanja manji od broja za odluku o neuspjehu za veličinu uzorka u skladu s tablicom 2., za onečišćujuću se tvar donosi odluka o neuspjehu;

| (c) | u suprotnom se ispituje dodatni motor u skladu sa stavkom 8.3.2. i postupak izračunavanja primjenjuje se na uzorku uvećanom za jednu jedinicu.

  Tablica 2.


  Pragovi za odluke o prolazu i neuspjehu plana uzorkovanja iz Dodatka 1.

  Najmanja veličina uzorka: 3


  Ukupan broj ispitivanih motora (veličina uzorka) | Prag za odluku o prolazu An | Prag za odluku o neuspjehu Bn |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | 3,327 | -4,724 |
| 4 | 3,261 | -4,790 |
| 5 | 3,195 | -4,856 |
| 6 | 3,129 | -4,922 |
| 7 | 3,063 | -4,988 |
| 8 | 2,997 | -5,054 |
| 9 | 2,931 | -5,120 |
| 10 | 2,865 | -5,185 |
| 11 | 2,799 | -5,251 |
| 12 | 2,733 | -5,317 |
| 13 | 2,667 | -5,383 |
| 14 | 2,601 | -5,449 |
| 15 | 2,535 | -5,515 |
| 16 | 2,469 | -5,581 |
| 17 | 2,403 | -5,647 |
| 18 | 2,337 | -5,713 |
| 19 | 2,271 | -5,779 |
| 20 | 2,205 | -5,845 |
| 21 | 2,139 | -5,911 |
| 22 | 2,073 | -5,977 |
| 23 | 2,007 | -6,043 |
| 24 | 1,941 | -6,109 |
| 25 | 1,875 | -6,175 |
| 26 | 1,809 | -6,241 |
| 27 | 1,743 | -6,307 |
| 28 | 1,677 | -6,373 |
| 29 | 1,611 | -6,439 |
| 30 | 1,545 | -6,505 |
| 31 | 1,479 | -6,571 |
| 32 | -2,112 | -2,112 |

(c)

u suprotnom se ispituje dodatni motor u skladu sa stavkom 8.3.2. i postupak izračunavanja primjenjuje se na uzorku uvećanom za jednu jedinicu.

Tablica 2.

Pragovi za odluke o prolazu i neuspjehu plana uzorkovanja iz Dodatka 1.

Najmanja veličina uzorka: 3

Ukupan broj ispitivanih motora (veličina uzorka)

Prag za odluku o prolazu An

Prag za odluku o neuspjehu Bn

3

3,327

-4,724

4

3,261

-4,790

5

3,195

-4,856

6

3,129

-4,922

7

3,063

-4,988

8

2,997

-5,054

9

2,931

-5,120

10

2,865

-5,185

11

2,799

-5,251

12

2,733

-5,317

13

2,667

-5,383

14

2,601

-5,449

15

2,535

-5,515

16

2,469

-5,581

17

2,403

-5,647

18

2,337

-5,713

19

2,271

-5,779

20

2,205

-5,845

21

2,139

-5,911

22

2,073

-5,977

23

2,007

-6,043

24

1,941

-6,109

25

1,875

-6,175

26

1,809

-6,241

27

1,743

-6,307

28

1,677

-6,373

29

1,611

-6,439

30

1,545

-6,505

31

1,479

-6,571

32

-2,112

-2,112

---

Dodatak 2.

Postupak ispitivanja radi provjere sukladnosti proizvodnje ako standardna devijacija ne zadovoljava ili nije dostupna

A.2.1.

U ovom se Dodatku opisuje postupak kojim se provjerava sukladnost proizvodnje s obzirom na emisije onečišćujućih tvari ako standardna devijacija proizvodnje koju je naveo proizvođač ne zadovoljava ili nije dostupna.

A.2.2.

Uz najmanju veličinu uzorka od 3 motora postupak uzorkovanja postavljen je tako da je vjerojatnost prolaznosti serije na ispitivanju s 40 % motora s pogreškom jednaka 0,95 (proizvođačev rizik = 5 %) i da je vjerojatnost da serija bude prihvaćena sa 65 % motora s pogreškom jednaka 0,10 (potrošačev rizik = 10 %).

A.2.3.

Vrijednosti onečišćujućih tvari iz stavka 5.3. ovog Pravilnika nakon primjene odgovarajućeg DF-a smatraju se logaritamski normalno distribuiranima i najprije se pretvaraju prema svojim prirodnim logaritmima. m0 i m su najmanja odnosno najveća veličina uzorka (m0 = 3 i m = 32), a n je veličina trenutačnog uzorka.

A.2.4.

Image 3

Image 4

Image 5

A.2.5.

za m0 ≤ n ≤ m:

| (a) | serija je prošla ako je |
| --- | --- |

(a)

Image 7

| (b) | serija nije prošla ako je |
| --- | --- |

(b)

Image 8

| (c) | provodi se još jedno mjerenje ako je |
| --- | --- |

(c)

Image 9

A.2.6.

Sljedeće rekurzivne formule korisne su za izračunavanje sukcesivnih vrijednosti statističkih značajnosti ispitivanja:

Image 10

Image 11

Image 12

Tablica 3.

Pragovi za odluke o prolazu i neuspjehu plana uzorkovanja iz Dodatka 2.

Najmanja veličina uzorka: 3

| Ukupan broj ispitivanih motora (veličina uzorka) | Prag za odluku o prolazu An | Prag za odluku o neuspjehu Bn |
| --- | --- | --- |
| 3 | -0,80381 | 16,64743 |
| 4 | -0,76339 | 7,68627 |
| 5 | -0,72982 | 4,67136 |
| 6 | -0,69962 | 3,25573 |
| 7 | -0,67129 | 2,45431 |
| 8 | -0,64406 | 1,94369 |
| 9 | -0,61750 | 1,59105 |
| 10 | -0,59135 | 1,33295 |
| 11 | -0,56542 | 1,13566 |
| 12 | -0,53960 | 0,97970 |
| 13 | -0,51379 | 0,85307 |
| 14 | -0,48791 | 0,74801 |
| 15 | -0,46191 | 0,65928 |
| 16 | -0,43573 | 0,58321 |
| 17 | -0,40933 | 0,51718 |
| 18 | -0,38266 | 0,45922 |
| 19 | -0,35570 | 0,40788 |
| 20 | -0,32840 | 0,36203 |
| 21 | -0,30072 | 0,32078 |
| 22 | -0,27263 | 0,28343 |
| 23 | -0,24410 | 0,24943 |
| 24 | -0,21509 | 0,21831 |
| 25 | -0,18557 | 0,18970 |
| 26 | -0,15550 | 0,16328 |
| 27 | -0,12483 | 0,13880 |
| 28 | -0,09354 | 0,11603 |
| 29 | -0,06159 | 0,09480 |
| 30 | -0,02892 | 0,07493 |
| 31 | -0 ,00 449 | 0,05629 |
| 32 | 0,03876 | 0,03876 |

Ukupan broj ispitivanih motora (veličina uzorka)

Prag za odluku o prolazu An

Prag za odluku o neuspjehu Bn

3

-0,80381

16,64743

4

-0,76339

7,68627

5

-0,72982

4,67136

6

-0,69962

3,25573

7

-0,67129

2,45431

8

-0,64406

1,94369

9

-0,61750

1,59105

10

-0,59135

1,33295

11

-0,56542

1,13566

12

-0,53960

0,97970

13

-0,51379

0,85307

14

-0,48791

0,74801

15

-0,46191

0,65928

16

-0,43573

0,58321

17

-0,40933

0,51718

18

-0,38266

0,45922

19

-0,35570

0,40788

20

-0,32840

0,36203

21

-0,30072

0,32078

22

-0,27263

0,28343

23

-0,24410

0,24943

24

-0,21509

0,21831

25

-0,18557

0,18970

26

-0,15550

0,16328

27

-0,12483

0,13880

28

-0,09354

0,11603

29

-0,06159

0,09480

30

-0,02892

0,07493

31

-0 ,00 449

0,05629

32

0,03876

0,03876

---

Dodatak 3.

Postupak ispitivanja radi provjere sukladnosti proizvodnje na proizvođačev zahtjev

A.3.1.

U ovom se Dodatku opisuje postupak za provjeru sukladnosti proizvodnje s obzirom na emisije onečišćujućih tvari na proizvođačev zahtjev.

A.3.2.

Uz najmanju veličinu uzorka od 3 motora postupak uzorkovanja postavljen je tako da je vjerojatnost prolaznosti serije na ispitivanju s 30 % motora s pogreškom jednaka 0,90 (proizvođačev rizik = 10 %) i da je vjerojatnost da serija bude prihvaćena sa 65 % motora s pogreškom jednaka 0,10 (potrošačev rizik = 10 %).

A.3.3.

Smatra se da je:

| n | = | broj trenutačnog uzorka |
| --- | --- | --- |

n

=

broj trenutačnog uzorka

A.3.4.

Za uzorak se utvrđuje statistički rezultat ispitivanja kojim se kvantificira ukupan broj nesukladnih rezultata ispitivanja u n-tom ispitivanju.

A.3.5.

| (a) | ako statistički rezultat ispitivanja nije veći od broja za odluku o prolasku za veličinu uzorka u skladu s tablicom 4., za onečišćujuću se tvar donosi odluka o prolasku; |
| --- | --- |

(a)

ako statistički rezultat ispitivanja nije veći od broja za odluku o prolasku za veličinu uzorka u skladu s tablicom 4., za onečišćujuću se tvar donosi odluka o prolasku;

| (b) | ako statistički rezultat ispitivanja nije manji od broja za odluku o neuspjehu za veličinu uzorka u skladu s tablicom 4., za onečišćujuću se tvar donosi odluka o neuspjehu; |
| --- | --- |

(b)

ako statistički rezultat ispitivanja nije manji od broja za odluku o neuspjehu za veličinu uzorka u skladu s tablicom 4., za onečišćujuću se tvar donosi odluka o neuspjehu;

| (c) | u suprotnom se ispituje dodatni motor u skladu sa stavkom 8.3.2. ovog Pravilnika pa se postupak izračunavanja izvodi za uzorak uvećan za jednu jedinicu. |
| --- | --- |

(c)

u suprotnom se ispituje dodatni motor u skladu sa stavkom 8.3.2. ovog Pravilnika pa se postupak izračunavanja izvodi za uzorak uvećan za jednu jedinicu.

U tablici 4. pragovi za odluke o prolazu i neuspjehu izračunani su na temelju međunarodne norme ISO 8422:1991.

Tablica 4.

Pragovi za odluke o prolazu i neuspjehu plana uzorkovanja iz Dodatka 3.

Najmanja veličina uzorka: 3

| Ukupan broj ispitivanih motora (veličina uzorka) | Prag za odluku o prolazu | Prag za odluku o neuspjehu |
| --- | --- | --- |
| 3 | — | 3 |
| 4 | 0 | 4 |
| 5 | 0 | 4 |
| 6 | 1 | 5 |
| 7 | 1 | 5 |
| 8 | 2 | 6 |
| 9 | 2 | 6 |
| 10 | 3 | 7 |
| 11 | 3 | 7 |
| 12 | 4 | 8 |
| 13 | 4 | 8 |
| 14 | 5 | 9 |
| 15 | 5 | 9 |
| 16 | 6 | 10 |
| 17 | 6 | 10 |
| 18 | 7 | 11 |
| 19 | 8 | 9 |

Ukupan broj ispitivanih motora (veličina uzorka)

Prag za odluku o prolazu

Prag za odluku o neuspjehu

3

—

3

4

0

4

5

0

4

6

1

5

7

1

5

8

2

6

9

2

6

10

3

7

11

3

7

12

4

8

13

4

8

14

5

9

15

5

9

16

6

10

17

6

10

18

7

11

19

8

9

---

Dodatak 4.

Sažetak homologacijskog postupka za motore na prirodni plin, motore na ukapljeni naftni plin i motore s dvojnim gorivom na prirodni plin/biometan ili ukapljeni naftni plin

Homologacija motora na UNP

| | Stavak 4.6. Zahtjevi za homologaciju za sve vrste goriva | Broj ispitnih ciklusa | Izračunavanje „r” | Stavak 4.7. Zahtjevi za homologaciju za ograničenu vrstu goriva u slučaju motora s vanjskim izvorom paljenja na prirodni plin ili UNP | Broj ispitnih ciklusa | Izračunavanje „r” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidjeti stavak 4.6.6.
  motor na UNP prilagodljiv bilo kojem sastavu goriva | gogorivo A i gorivo B | 2 | | | | |
| Vidjeti stavak 4.7.2.
  motor na UNP podešen za rad na jedan specifičan sastav goriva | | | | gorivo A i gorivo B,
  dopušteno je fino podešavanje između ispitivanja | 2 | |

Stavak 4.6. Zahtjevi za homologaciju za sve vrste goriva

Broj ispitnih ciklusa

Izračunavanje „r”

Stavak 4.7. Zahtjevi za homologaciju za ograničenu vrstu goriva u slučaju motora s vanjskim izvorom paljenja na prirodni plin ili UNP

Broj ispitnih ciklusa

Izračunavanje „r”

Vidjeti stavak 4.6.6.

motor na UNP prilagodljiv bilo kojem sastavu goriva

gogorivo A i gorivo B

2

Image 13

Vidjeti stavak 4.7.2.

motor na UNP podešen za rad na jedan specifičan sastav goriva

gorivo A i gorivo B,

dopušteno je fino podešavanje između ispitivanja

2

Homologacija motora na prirodni plin

| | Stavak 4.6. Zahtjevi za homologaciju za sve vrste goriva | Broj ispitnih ciklusa | Izračunavanje „r” | Stavak 4.7. Zahtjevi za homologaciju za ograničenu vrstu goriva u slučaju motora s vanjskim izvorom paljenja na prirodni plin ili UNP | Broj ispitnih ciklusa | Izračunavanje „r” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidjeti stavak 4.6.3.
  motor na prirodni plin prilagodljiv bilo kojem sastavu goriva | GR (1) i G25 (2)
  na zahtjev proizvođača motor se može ispitati na dodatno komercijalno gorivo (3),
  ako je Sλ = 0,89 – 1,19 | 2
  (najviše 3) | i, ako se ispituje na dodatno gorivo;


  i | | | |
| Vidjeti stavak 4.6.4.
  motor na prirodni plin koji se automatski prilagođava prekidačem | GR (1) i G23 (3) za H
  i G25 (2) i G23 (3) za L
  na zahtjev proizvođača motor se može ispitati na komercijalno gorivo (3) umjesto na G23, ako je Sλ = 0,89 – 1,19 | 2 za H-raspon, i
  2 za L-raspon;
  u odgovarajućem položaju prekidača 4 | i | | | |
| Vidjeti stavak 4.7.1.
  motor na PP podešen za rad na plin iz H-raspona ili plin iz L-raspona | | | | GR (1) i G23 (3) za H ili
  G25 (2) i G23 (3) za L
  na zahtjev proizvođača motor se može ispitati na komercijalno gorivo (3) umjesto na G23, ako je Sλ = 0,89 – 1,19 | 2 za H-raspon
  ili
  2 za L-raspon
  2 | za H-raspon
  ili


  za L-raspon |
| Vidjeti stavak 4.7.2. motor na PP podešen za rad na jedan specifičan sastav goriva | | | | GR (1) i G25 (2),
  dopušteno je fino podešavanje između ispitivanja.
  na zahtjev proizvođača motor se može ispitati na:
  GR (1) i G23 (3) za H ili
  G25 (2) i G23 (3) za L | 2
  ili
  2 za H-raspon
  ili
  2 za L-raspon
  2 | |

Stavak 4.6. Zahtjevi za homologaciju za sve vrste goriva

Broj ispitnih ciklusa

Izračunavanje „r”

Stavak 4.7. Zahtjevi za homologaciju za ograničenu vrstu goriva u slučaju motora s vanjskim izvorom paljenja na prirodni plin ili UNP

Broj ispitnih ciklusa

Izračunavanje „r”

Vidjeti stavak 4.6.3.

motor na prirodni plin prilagodljiv bilo kojem sastavu goriva

GR (1) i G25 (2)

na zahtjev proizvođača motor se može ispitati na dodatno komercijalno gorivo (3),

ako je Sλ = 0,89 – 1,19

2

(najviše 3)

Image 14

i, ako se ispituje na dodatno gorivo;

Image 15

i

Image 16

Vidjeti stavak 4.6.4.

motor na prirodni plin koji se automatski prilagođava prekidačem

GR (1) i G23 (3) za H

i G25 (2) i G23 (3) za L

na zahtjev proizvođača motor se može ispitati na komercijalno gorivo (3) umjesto na G23, ako je Sλ = 0,89 – 1,19

2 za H-raspon, i

2 za L-raspon;

u odgovarajućem položaju prekidača 4

Image 17

i

Image 18

Vidjeti stavak 4.7.1.

motor na PP podešen za rad na plin iz H-raspona ili plin iz L-raspona

GR (1) i G23 (3) za H ili

G25 (2) i G23 (3) za L

na zahtjev proizvođača motor se može ispitati na komercijalno gorivo (3) umjesto na G23, ako je Sλ = 0,89 – 1,19

2 za H-raspon

ili

2 za L-raspon

2

Image 19

za H-raspon

ili

Image 20

za L-raspon

Vidjeti stavak 4.7.2. motor na PP podešen za rad na jedan specifičan sastav goriva

GR (1) i G25 (2),

dopušteno je fino podešavanje između ispitivanja.

na zahtjev proizvođača motor se može ispitati na:

GR (1) i G23 (3) za H ili

G25 (2) i G23 (3) za L

2

ili

2 za H-raspon

ili

2 za L-raspon

2

Homologacija motora s dvojnim gorivom na prirodni plin/biometan ili UNP

| Tip dvojnog goriva (1) | Način rada na dizel | Način rada na dvojno gorivo |
| --- | --- | --- |
| SPP | UPP | UPP20 | UNP |
| 1A | | univerzalna ili ograničena
  (dva ispitivanja) | univerzalna (dva ispitivanja) | specifično gorivo
  (jedno ispitivanje) | univerzalna ili ograničena
  (dva ispitivanja) |
| 1B | univerzalna
  (jedno ispitivanje) | univerzalna ili ograničena
  (dva ispitivanja) | univerzalna (dva ispitivanja) | specifično gorivo
  (jedno ispitivanje) | univerzalna ili ograničena
  (dva ispitivanja) |
| 2A | | univerzalna ili ograničena
  (dva ispitivanja) | univerzalna (dva ispitivanja) | specifično gorivo
  (jedno ispitivanje) | univerzalna ili ograničena
  (dva ispitivanja) |
| 2B | univerzalna
  (jedno ispitivanje) | univerzalna ili ograničena
  (dva ispitivanja) | univerzalna (dva ispitivanja) | specifično gorivo
  (jedno ispitivanje) | univerzalna ili ograničena
  (dva ispitivanja) |
| 3B | univerzalna
  (jedno ispitivanje) | univerzalna ili ograničena
  (dva ispitivanja) | univerzalna (dva ispitivanja) | specifično gorivo
  (jedno ispitivanje) | univerzalna ili ograničena
  (dva ispitivanja) |

Tip dvojnog goriva (1)

Način rada na dizel

Način rada na dvojno gorivo

SPP

UPP

UPP20

UNP

1A

univerzalna ili ograničena

(dva ispitivanja)

univerzalna (dva ispitivanja)

specifično gorivo

(jedno ispitivanje)

univerzalna ili ograničena

(dva ispitivanja)

1B

univerzalna

(jedno ispitivanje)

univerzalna ili ograničena

(dva ispitivanja)

univerzalna (dva ispitivanja)

specifično gorivo

(jedno ispitivanje)

univerzalna ili ograničena

(dva ispitivanja)

2A

univerzalna ili ograničena

(dva ispitivanja)

univerzalna (dva ispitivanja)

specifično gorivo

(jedno ispitivanje)

univerzalna ili ograničena

(dva ispitivanja)

2B

univerzalna

(jedno ispitivanje)

univerzalna ili ograničena

(dva ispitivanja)

univerzalna (dva ispitivanja)

specifično gorivo

(jedno ispitivanje)

univerzalna ili ograničena

(dva ispitivanja)

3B

univerzalna

(jedno ispitivanje)

univerzalna ili ograničena

(dva ispitivanja)

univerzalna (dva ispitivanja)

specifično gorivo

(jedno ispitivanje)

univerzalna ili ograničena

(dva ispitivanja)

---

(1)  U skladu s definicijama iz Priloga 15.

---

PRILOG 1.

Predlošci opisnog dokumenta

Ovaj opisni dokument odnosi se na dodjelu homologacije na temelju Pravilnika br. 49. Dokument se odnosi na mjere koje treba poduzeti za smanjenje emisija plinovitih i krutih onečišćujućih tvari iz sustava motora vozilâ. Odnosi se na:

| — | homologaciju motora ili porodice motora kao zasebne tehničke jedinice, |
| --- | --- |

—

homologaciju motora ili porodice motora kao zasebne tehničke jedinice,

| — | homologaciju vozila s motorom homologiranim s obzirom na emisije, |
| --- | --- |

—

homologaciju vozila s motorom homologiranim s obzirom na emisije,

| — | homologaciju vozila s obzirom na emisije. |
| --- | --- |

—

homologaciju vozila s obzirom na emisije.

Sljedeće se informacije, ako je primjenjivo, prilažu u tri primjerka s popisom dokumenata. Svi se crteži dostavljaju u prikladnom mjerilu na formatu A4 ili u mapi tog formata i moraju biti dovoljno detaljni. Fotografije, ako ih ima, moraju biti dovoljno detaljne.

Ako sustavi, sastavni dijelovi ili zasebne tehničke jedinice navedeni u ovom Prilogu imaju elektroničko upravljanje, moraju se dostaviti podaci o radnim karakteristikama tog upravljanja.

Obvezni podaci

Opisni dokument uvijek mora sadržavati sljedeće:

| | Opće podatke |
| --- | --- |

Opće podatke

| | Sljedeće dodatne podatke:


  Dio 1. | Bitne karakteristike (osnovnog) motora i tipova motora u porodici motora |
| --- | --- | --- |

Sljedeće dodatne podatke:

Dio 1.

Bitne karakteristike (osnovnog) motora i tipova motora u porodici motora

| Dio 2. | Bitne karakteristike sastavnih dijelova i sustava vozila s obzirom na emisije ispušnih plinova |
| --- | --- |

Dio 2.

Bitne karakteristike sastavnih dijelova i sustava vozila s obzirom na emisije ispušnih plinova

Dodatak opisnom dokumentu – Podaci o uvjetima ispitivanja

Fotografije i/ili crteži osnovnog motora, tipa motora i, ako je primjenjivo, motornog prostora

Popis ostalih dodataka, ako ih ima.

Datum, spis

Napomene u vezi s ispunjavanjem tablica

Slova A, B, C, D, E koja odgovaraju članovima porodice motora zamjenjuju se stvarnim nazivima članova porodice motora.

Ako se za određenu karakteristiku motora upotrebljava ista vrijednost/opis za sve članove porodice motora, polja od A do E spajaju se u jedno.

Ako se porodica sastoji od više od pet članova, mogu se dodati novi stupci.

Ako je riječ o zahtjevu za homologaciju tipa motora ili porodice motora kao zasebne tehničke jedinice, popunjavaju se opći dio i dio 1.

Ako je riječ o zahtjevu za homologaciju tipa vozila s motorom homologiranim s obzirom na emisije, popunjavaju se opći dio i dio 2.

Ako je riječ o zahtjevu za homologaciju tipa vozila s obzirom na emisije, popunjavaju se opći dio i dijelovi 1. i 2.

| | | Osnovni motor ili tip motora | Članovi porodice motora |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E |
| 0. | Općenito |
| 0.1. | Marka (trgovačko ime proizvođača) | |
| 0.2. | Tip | |
| | | |
| 0.2.0.3. | Tip motora kao zasebna tehnička jedinica/porodica motora kao zasebna tehnička jedinica/vozilo s motorom homologiranim s obzirom na emisije/vozilo homologirano s obzirom na emisije1 | |
| 0.2.1. | Trgovačka imena (ako postoje) | | | | | | |
| 0.3. | Podaci za identifikaciju tipa, ako su označeni na zasebnoj tehničkoj jedinici2 | | | | | | |
| 0.3.1. | Mjesto te oznake | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 0.5. | Ime i adresa proizvođača | |
| | | |
| 0.7. | U slučaju sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica, mjesto i način postavljanja homologacijske oznake | | | | | | |
| 0.8. | Imena i adrese proizvodnih pogona | | | | | | |
| 0.9. | Ime i adresa proizvođačeva zastupnika (ako postoji) | |

Osnovni motor ili tip motora

Članovi porodice motora

A

B

C

D

E

0.

Općenito

0.1.

Marka (trgovačko ime proizvođača)

0.2.

Tip

0.2.0.3.

Tip motora kao zasebna tehnička jedinica/porodica motora kao zasebna tehnička jedinica/vozilo s motorom homologiranim s obzirom na emisije/vozilo homologirano s obzirom na emisije1

0.2.1.

Trgovačka imena (ako postoje)

0.3.

Podaci za identifikaciju tipa, ako su označeni na zasebnoj tehničkoj jedinici2

0.3.1.

Mjesto te oznake

0.5.

Ime i adresa proizvođača

0.7.

U slučaju sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica, mjesto i način postavljanja homologacijske oznake

0.8.

Imena i adrese proizvodnih pogona

0.9.

Ime i adresa proizvođačeva zastupnika (ako postoji)

1.   Dio 1.

Bitne karakteristike (osnovnog) motora i tipova motora u porodici motora

| | | Osnovni motor ili tip motora | Članovi porodice motora |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E |
| 3.2. | Motor s unutarnjim izgaranjem | | | | | | |
| 3.2.1. | Posebni podaci o motoru | | | | | | |
| 3.2.1.1. | Princip rada: vanjski izvor paljenja/kompresijsko paljenje/dvojno gorivo1

  Četverotaktni/dvotaktni/rotacijski1 | |
| 3.2.1.1.1. | Tip motora s dvojnim gorivom:
  tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B1,14 | | | | | | |
| 3.2.1.1.2. | Omjer plina i energije tijekom dijela ciklusa WHTC-a s pokretanjem toplog motora: ...%14 | | | | | | |
| 3.2.1.2. | Broj i raspored cilindara | | | | | | |
| 3.2.1.2.1. | Provrt3 mm | | | | | | |
| 3.2.1.2.2. | Hod klipa3 mm | | | | | | |
| 3.2.1.2.3. | Redoslijed paljenja | | | | | | |
| 3.2.1.3. | Radni obujam motora4 cm3 | | | | | | |
| 3.2.1.4. | Kompresijski omjer5 | | | | | | |
| 3.2.1.5. | Tehnički crteži komore za izgaranje, čela klipa i, u slučaju motorâ s vanjskim izvorom paljenja, klipnih prstena | | | | | | |
| 3.2.1.6. | Uobičajena brzina vrtnje motora u praznom hodu5 min–1 | | | | | | |
| 3.2.1.6.1. | Povišena brzina vrtnje motora u praznom hodu5 min–1 | | | | | | |
| 3.2.1.6.2. | Prazan hod na dizelu: da/ne1,14 | | | | | | |
| 3.2.1.7. | Volumni udio ugljikova monoksida u ispušnim plinovima pri radu motora u praznom hodu5: postotak prema podacima proizvođača (samo za motore s vanjskim izvorom paljenja) | | | | | | |
| 3.2.1.8. | Najveća neto snaga6... kW pri....min–1 (prema podacima proizvođača) | | | | | | |
| 3.2.1.9. | Najveća dopuštena brzina vrtnje motora koju je propisao proizvođač (min–1) | | | | | | |
| 3.2.1.10. | Maksimalni neto zakretni moment6 (Nm) pri (min–1) (prema podacima proizvođača) | | | | | | |
| 3.2.1.11. | Proizvođačevo upućivanje na opisnu dokumentaciju koja se zahtijeva u stavcima 3.1., 3.2. i 3.3. ovog Pravilnika, što homologacijskom tijelu omogućuje ocjenjivanje strategija kontrole emisija i sustava ugrađenih u motor za osiguravanje pravilnog djelovanja mjera za kontrolu emisija NOx | | | | | | |
| 3.2.2. | Gorivo | | | | | | |
| 3.2.2.2. | Teška vozila na dizelsko gorivo/benzin/UNP/PP-H/PP-L/PP-HL/etanol (ED95)/etanol (E85)1 | | | | | | |
| 3.2.2.2.1. | Goriva kompatibilna za upotrebu u motoru koja je proizvođač deklarirao u skladu sa stavkom 4.6.2. ovog Pravilnika (ako je primjenjivo) | | | | | | |
| 3.2.2.2.2. | Korekcijski faktor za snagu u skladu sa stavkom 9.4.2.8. za svako deklarirano gorivo (ako je primjenjivo) | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.4. | Dovod goriva | | | | | | |
| 3.2.4.2. | Ubrizgavanjem goriva (samo za motore s kompresijskim paljenjem ili dvojnim gorivom): da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.4.2.1. | Opis sustava | | | | | | |
| 3.2.4.2.2. | Princip rada: izravno ubrizgavanje/pretkomora/vrtložna komora1 | | | | | | |
| 3.2.4.2.3. | Pumpa za ubrizgavanje | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.1. | Marke | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.2. | Tipovi | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.3. | Maksimalna dobava goriva1,5 ... mm3/takt ili ciklus pri brzini vrtnje motora od ... min–1 ili karakteristični dijagram
  (ako postoji regulacija tlaka prednabijanja, navesti karakteristični odnos dobave goriva i tlaka prednabijanja u odnosu na brzinu vrtnje motora) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.4. | Statički kut početka ubrizgavanja5 | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.5. | Dijagram predubrizgavanja5 | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.6. | Postupak umjeravanja: ispitni stol/motor1 | | | | | | |
| 3.2.4.2.4. | Regulator | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.1. | Tip | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2. | Brzina vrtnje na kojoj se prekida dovod goriva | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2.1. | Brzina vrtnje na kojoj se prekida dovod goriva pri opterećenju (min–1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2.2. | Najveća brzina vrtnje bez opterećenja (min–1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2.3. | Brzina vrtnje u praznom hodu (min–1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.5. | Sustav cijevi za ubrizgavanje | | | | | | |
| 3.2.4.2.5.1. | Duljina (mm) | | | | | | |
| 3.2.4.2.5.2. | Unutarnji promjer (mm) | | | | | | |
| 3.2.4.2.5.3. | Zajednički vod (common rail), marka i tip | | | | | | |
| 3.2.4.2.6. | Brizgaljke | | | | | | |
| 3.2.4.2.6.1. | Marke | | | | | | |
| 3.2.4.2.6.2. | Tipovi | | | | | | |
| 3.2.4.2.6.3. | Tlak otvaranja5: kPa ili karakteristični dijagram5 | | | | | | |
| 3.2.4.2.7. | Sustav za pokretanje hladnog motora | | | | | | |
| 3.2.4.2.7.1. | Marke | | | | | | |
| 3.2.4.2.7.2. | Tipovi | | | | | | |
| 3.2.4.2.7.3. | Opis | | | | | | |
| 3.2.4.2.8. | Pomoćni sustav za pokretanje motora | | | | | | |
| 3.2.4.2.8.1. | Marke | | | | | | |
| 3.2.4.2.8.2. | Tipovi | | | | | | |
| 3.2.4.2.8.3. | Opis sustava | | | | | | |
| 3.2.4.2.9. | Elektronički regulirano ubrizgavanje: da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.1. | Marke | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.2. | Tipovi | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3. | Opis sustava (u slučaju sustava koji nemaju kontinuirano ubrizgavanje navesti ekvivalentne podatke) | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.1. | Marka i tip elektroničke upravljačke jedinice (ECU) | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.2. | Marka i tip regulatora goriva | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.3. | Marka i tip senzora protoka zraka | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.4. | Marka i tip razvodnika goriva | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.5. | Marka i tip kućišta zaklopke gasa | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.6. | Marka i tip senzora temperature vode | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.7. | Marka i tip senzora temperature zraka | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.8. | Marka i tip senzora tlaka zraka | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.9. | Brojčane oznake umjeravanja softvera | | | | | | |
| 3.2.4.3. | Ubrizgavanjem goriva (samo u slučaju vanjskog izvora paljenja): da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.4.3.1. | Princip rada: usisna grana (središnje/pojedinačno/izravno ubrizgavanje1/drugo, navesti) | | | | | | |
| 3.2.4.3.2. | Marke | | | | | | |
| 3.2.4.3.3. | Tipovi | | | | | | |
| 3.2.4.3.4. | Opis sustava (u slučaju sustava koji nemaju kontinuirano ubrizgavanje navesti ekvivalentne podatke) | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.1. | Marka i tip elektroničke upravljačke jedinice (ECU) | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.2. | Marka i tip regulatora goriva | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.3. | Marka i tip senzora protoka zraka | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.4. | Marka i tip razvodnika goriva | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.5. | Marka i tip regulatora tlaka | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.6. | Marka i tip mikroprekidača | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.7. | Marka i tip vijka za namještanje praznog hoda | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.8. | Marka i tip kućišta zaklopke gasa | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.9. | Marka i tip senzora temperature vode | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.10. | Marka i tip senzora temperature zraka | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.11. | Marka i tip senzora tlaka zraka | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.12. | Brojčane oznake umjeravanja softvera | | | | | | |
| 3.2.4.3.5. | Brizgaljke: tlak otvaranja5 (kPa) ili karakteristični dijagram5 | | | | | | |
| 3.2.4.3.5.1. | Marka | | | | | | |
| 3.2.4.3.5.2. | Tip | | | | | | |
| 3.2.4.3.6. | Kut početka ubrizgavanja | | | | | | |
| 3.2.4.3.7. | Sustav za pokretanje hladnog motora | | | | | | |
| 3.2.4.3.7.1. | Principi rada | | | | | | |
| 3.2.4.3.7.2. | Radno područje/postavke1,5 | | | | | | |
| 3.2.4.4. | Pumpa za gorivo | | | | | | |
| 3.2.4.4.1. | Tlak5 (kPa) ili karakteristični dijagram5 | | | | | | |
| 3.2.5. | Električni sustav | | | | | | |
| 3.2.5.1. | Nazivni napon (V), pozitivno/negativno uzemljenje(1) | | | | | | |
| 3.2.5.2. | Generator | | | | | | |
| 3.2.5.2.1. | Tip | | | | | | |
| 3.2.5.2.2. | Nazivna snaga (VA) | | | | | | |
| 3.2.6. | Sustav paljenja (samo za motore s paljenjem električnom iskrom) | | | | | | |
| 3.2.6.1. | Marke | | | | | | |
| 3.2.6.2. | Tipovi | | | | | | |
| 3.2.6.3. | Princip rada | | | | | | |
| 3.2.6.4. | Dijagram pretpaljenja5 | | | | | | |
| 3.2.6.5. | Statički kut pretpaljenja5 (stupnjeva prije gornje mrtve točke) | | | | | | |
| 3.2.6.6. | Svjećice | | | | | | |
| 3.2.6.6.1. | Marka | | | | | | |
| 3.2.6.6.2. | Tip | | | | | | |
| 3.2.6.6.3. | Zazor (mm) | | | | | | |
| 3.2.6.7. | Indukcijski svici | | | | | | |
| 3.2.6.7.1. | Marka | | | | | | |
| 3.2.6.7.2. | Tip | | | | | | |
| 3.2.7. | Sustav za hlađenje: tekućina/zrak1 | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.7.2. | Tekućina | | | | | | |
| 3.2.7.2.1. | Vrsta tekućine | | | | | | |
| 3.2.7.2.2. | Cirkulacijske pumpe: da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.7.2.3. | Karakteristike | | | | | | |
| 3.2.7.2.3.1. | Marke | | | | | | |
| 3.2.7.2.3.2. | Tipovi | | | | | | |
| 3.2.7.2.4. | Prijenosni omjeri | | | | | | |
| 3.2.7.3. | Zrak | | | | | | |
| 3.2.7.3.1. | Ventilator: da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.7.3.2. | Karakteristike | | | | | | |
| 3.2.7.3.2.1. | Marke | | | | | | |
| 3.2.7.3.2.2. | Tipovi | | | | | | |
| 3.2.7.3.3. | Prijenosni omjeri | | | | | | |
| 3.2.8. | Usisni sustav | | | | | | |
| 3.2.8.1. | Prednabijanje: da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.8.1.1. | Marke | | | | | | |
| 3.2.8.1.2. | Tipovi | | | | | | |
| 3.2.8.1.3. | Opis sustava (npr. najveći tlak punjenja ... kPa, preljevni ventil, ako se primjenjuje) | | | | | | |
| 3.2.8.2. | Međuhladnjak: da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.8.2.1. | tip: zrak-zrak/zrak-voda1 | | | | | | |
| 3.2.8.3. | Podtlak u usisnom vodu na nazivnoj brzini vrtnje motora i stopostotnom opterećenju (samo za motore s kompresijskim paljenjem) | | | | | | |
| 3.2.8.3.1. | Najmanji dopušteni (kPa) | | | | | | |
| 3.2.8.3.2. | Najveći dopušteni (kPa) | | | | | | |
| 3.2.8.4. | Opis i tehnički crteži usisnih vodova i njihovih dodataka (spremnik usisnog zraka, grijač, dodatni dovodi zraka itd.) | | | | | | |
| 3.2.8.4.1. | Opis usisne grane (uključujući tehničke crteže i/ili fotografije) | | | | | | |
| 3.2.9. | Ispušni sustav | | | | | | |
| 3.2.9.1. | Opis i/ili tehnički crteži ispušne grane | | | | | | |
| 3.2.9.2. | Opis i/ili tehnički crteži ispušnog sustava | | | | | | |
| 3.2.9.2.1. | Opis i/ili tehnički crteži elemenata ispušnog sustava koji su dio sustava motora | | | | | | |
| 3.2.9.3. | Maksimalni dopušteni protutlak ispuha na nazivnoj brzini vrtnje i stopostotnom opterećenju motora (samo za motore s kompresijskim paljenjem) (kPa)7 | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.9.7. | Zapremnina ispušnog sustava (dm3) | | | | | | |
| 3.2.9.7.1. | Prihvatljiva zapremnina ispušnog sustava (sustav vozila i motora): (dm3) | | | | | | |
| 3.2.9.7.2. | Zapremnina ispušnog sustava koji je dio sustava motora: ...dm3 | | | | | | |
| 3.2.10. | Najmanje površine poprečnog presjeka ulaznih i izlaznih otvora | | | | | | |
| 3.2.11. | Podešavanje otvaranja/zatvaranja ventila ili ekvivalentni podaci |
| 3.2.11.1. | Najveći podizaj ventila, kutovi otvaranja i zatvaranja ili podaci o fazama alternativnih razvodnih sustava u odnosu na mrtve točke. Za sustav s promjenjivom fazom otvaranja i zatvaranja ventila, najkraća i najdulja faza. | | | | | | |
| 3.2.11.2. | Referentni raspon i/ili raspon postavki7 | | | | | | |
| 3.2.12. | Mjere poduzete protiv onečišćavanja zraka |
| | |
| 3.2.12.1.1. | Uređaj za recikliranje plinova iz kućišta koljenastog vratila: da/ne1

  Ako je odgovor potvrdan, opis i tehnički crteži
  Ako je odgovor negativan, obvezna je sukladnost sa stavkom 6.10. Priloga 4. ovom Pravilniku | | | | | | |
| 3.2.12.2. | Dodatni uređaji za kontrolu onečišćenja (ako postoje i nisu opisani u drugim točkama) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1. | Katalizator: da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.1. | Broj katalizatora i elemenata (navesti u nastavku podatke za svaku zasebnu jedinicu) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.2. | Dimenzije, oblik i obujam katalizatora | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.3. | Vrsta katalitičkog djelovanja | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.4. | Ukupna količina plemenitih kovina | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.5. | Relativna koncentracija | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.6. | Nosač (struktura i materijal) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.7. | Gustoća ćelija | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.8. | Vrsta kućišta katalizatora | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.9. | Položaj katalizatora (mjesto i referentni razmak u ispušnom sustavu) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.10. | Toplinska zaštita: da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11. | Sustavi/metode regeneracije za naknadnu obradu ispušnih plinova, opis | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.5. | Raspon uobičajene radne temperature (K) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.6. | Potrošni reagensi: da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.7. | Vrsta i koncentracija reagensa nužnog za katalitičko djelovanje | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.8. | Raspon uobičajene radne temperature reagensa K | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.9. | Međunarodna norma | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.10. | Učestalost dopunjavanja reagensom: stalno/održavanje1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.12. | Marka katalizatora | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.13. | Identifikacijski broj dijela | | | | | | |
| 3.2.12.2.2. | Senzor kisika: da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.1. | Marka | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.2. | Položaj | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.3. | Raspon regulacije | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.4. | Tip | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.5. | Identifikacijski broj dijela | | | | | | |
| 3.2.12.2.3. | Upuhivanje zraka: da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.3.1. | Tip (pulsiranje zraka, pumpa za zrak itd.) | | | | | | |
| 3.2.12.2.4. | Povrat ispušnih plinova (EGR): da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.4.1. | Karakteristike (marka, tip, protok itd.) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6. | Filtar čestica (PT): da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.1. | Dimenzije, oblik i kapacitet filtra čestica | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.2. | Konstrukcija filtra čestica | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.3. | Položaj (referentni razmak u ispušnom sustavu) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.4. | Način ili sustav regeneracije, opis i/ili tehnički crtež | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.5. | Marka filtra čestica | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.6. | Identifikacijski broj dijela | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.7. | Rasponi uobičajene radne temperature (K) i tlaka (kPa) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.8. | U slučaju periodične regeneracije | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.8.1.1. | Broj ispitnih ciklusa WHTC bez regeneracije (n) | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.8.2.1. | Broj ispitnih ciklusa WHTC s regeneracijom (nR) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.9. | Drugi sustavi: da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.9.1. | Opis i način rada | | | | | | |
| 3.2.12.2.7. | Ugrađeni dijagnostički sustav (OBD) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0.1. | Broj porodica motora po OBD-u unutar porodice motora | |
| 3.2.12.2.7.0.2. | Popis porodica motora po OBD-u (prema potrebi) | Porodica motora po OBD-u 1: ... |
| Porodica motora po OBD-u 2: ... |
| itd. |
| 3.2.12.2.7.0.3. | Broj porodice motora po OBD-u kojoj pripada osnovni motor/član porodice motora | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0.4. | Proizvođačeva upućivanja na dokumentaciju OBD-a propisanu u stavku 3.1.4. podstavku (c) i stavku 3.3.4. ovog Pravilnika i utvrđenu u Prilogu 9.A ovom Pravilniku radi homologacije OBD-a | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0.5. | Prema potrebi, proizvođačevo upućivanje na dokumentaciju za ugradnju sustava motora s OBD-om u vozilo | | | | | | |
| 3.2.12.7.0.6. | Prema potrebi, proizvođačevo upućivanje na dokumentaciju za ugradnju motora s dvojnim gorivom u vozilo | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.2. | Popis i namjena svih sastavnih dijelova pod praćenjem OBD-a8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3. | Pisani opis (opći principi rada) za | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1. | Motore s vanjskim izvorom paljenja8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.1. | Praćenje katalizatora8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.2. | Otkrivanje zatajenja paljenja8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.3. | Praćenje senzora kisika8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.4. | Ostale sastavne dijelove koje prati OBD | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2. | Motore s kompresijskim paljenjem8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.1. | Praćenje katalizatora8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.2. | Praćenje filtra čestica8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.3. | Praćenje elektroničkog sustava za dovod goriva8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.4. | Praćenje sustava deNOx
  8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.5. | Ostale sastavne dijelove koje prati OBD8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.4. | Kriteriji za aktiviranje indikatora neispravnosti (fiksni broj voznih ciklusa ili statistička metoda)8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.5. | Popis svih upotrijebljenih izlaznih kodova i formata OBD-a (s pojedinačnim objašnjenjima)8 | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.6.5. | Standard komunikacijskog protokola OBD-a8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.7. | Proizvođačeva upućivanja na podatke povezane s OBD-om propisane u stavku 3.1.4. podstavku (d) i stavku 3.3.4. ovog Pravilnika radi sukladnosti s odredbama o pristupu OBD-u vozila ili | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.7.1. | Umjesto proizvođačeva upućivanja iz stavka 3.2.12.2.7.7. upućivanje na prilog ovom Prilogu koji sadržava sljedeću tablicu, popunjenu u skladu sa sljedećim primjerom:
  Sastavni dio – Kôd kvara – Strategija praćenja – Kriteriji otkrivanja neispravnosti – Kriteriji aktiviranja indikatora neispravnosti – Sekundarni parametri – Pretkondicioniranje – Demonstracijsko ispitivanje
  SCR katalizator – P20EE – Signali senzora NOx 1 i 2 – Razlika između signala senzora 1 i 2 – 2. ciklus – Brzina vrtnje motora, opterećenje motora, temperatura katalizatora, aktivnost reagensa, maseni protok ispušnih plinova – Jedan ciklus ispitivanja OBD-a (WHTC, dio s pokretanjem toplog motora) – Ciklus ispitivanja OBD-a (WHTC, dio s pokretanjem toplog motora) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8. | Drugi sustav (opis i način rada) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.1. | Sustavi za osiguravanje ispravnog rada mjera za kontrolu NOx | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2. | Sustav za prinudu vozača | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2.1. | Motor s trajno deaktiviranim sustavom za prinudu vozača, kojim se koriste službe spašavanja ili koji se nalazi u vozilima konstruiranima i izrađenima za uporabu oružanih snaga, službi civilne zaštite, vatrogasnih službi i snaga odgovornih za održavanje javnog reda: da/ne1 | |
| 3.2.12.2.8.2.2. | Aktiviranje režima spore vožnje „onesposobljavanje nakon ponovnog pokretanja”/„onesposobljavanje nakon punjenja goriva”/„onesposobljavanje nakon parkiranja”1,7 | |
| 3.2.12.2.8.3. | Broj porodica motora po OBD-u unutar porodice motora razmatrane pri utvrđivanju ispravnog djelovanja mjera za kontrolu NOx | |
| 3.2.12.2.8.3.1. | Popis porodica motora po OBD-u unutar porodice motora razmatrane pri utvrđivanju ispravnog djelovanja mjera za kontrolu NOx (prema potrebi) | Porodica motora po OBD-u 1: ...
  Porodica motora po OBD-u 2: ...
  itd. ... |
| 3.2.12.2.8.3.2. | Referentni broj porodice motora po OBD-u razmatrane pri utvrđivanju ispravnog djelovanja mjera za kontrolu NOx kojoj pripada osnovni motor/član obitelji motora | |
| 3.2.12.2.8.4. | Popis porodica motora po OBD-u (prema potrebi) | Porodica motora po OBD-u 1: ...
  Porodica motora po OBD-u 2: ...
  itd. ... |
| 3.2.12.2.8.5. | Broj porodice motora po OBD-u kojoj pripada osnovni motor/član porodice motora | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.8.5. | Grijani/negrijani spremnik reagensa i sustav za doziranje (vidjeti točku 2.4. Priloga 11.) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.7. | Prema potrebi, proizvođačevo upućivanje na dokumentaciju za ugradnju sustava kojima se osigurava ispravno djelovanje mjera za kontrolu NOx u vozilo | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.17. | Posebni podaci o plinskim motorima i motorima s dvojnim gorivom za teška vozila (u slučaju sustava s drukčijom shemom navesti ekvivalentne podatke) (ako je primjenjivo) | | | | | | |
| 3.2.17.1. | Gorivo: UNP/PP-H/PP-L/PP-HL1 | | | | | | |
| 3.2.17.2. | Regulatori tlaka ili isparivači/regulatori tlaka1 | | | | | | |
| 3.2.17.2.1. | Marke | | | | | | |
| 3.2.17.2.2. | Tipovi | | | | | | |
| 3.2.17.2.3. | Broj stupnjeva smanjivanja tlaka | | | | | | |
| 3.2.17.2.4. | Tlak u konačnom stupnju, najmanji (kPA) – najveći (kPa) | | | | | | |
| 3.2.17.2.5. | Broj glavnih točaka namještanja | | | | | | |
| 3.2.17.2.6. | Broj točaka namještanja u praznom hodu | | | | | | |
| 3.2.17.2.7. | Homologacijski broj | | | | | | |
| 3.2.17.3. | Sustav za dovod goriva: miješalica/ubrizgavanje plina/ubrizgavanje tekućine/izravno ubrizgavanje1 | | | | | | |
| 3.2.17.3.1. | Reguliranje omjera smjese | | | | | | |
| 3.2.17.3.2. | Opis sustava i/ili dijagram i crteži | | | | | | |
| 3.2.17.3.3. | Homologacijski broj | | | | | | |
| 3.2.17.4. | Miješalica | | | | | | |
| 3.2.17.4.1. | Broj | | | | | | |
| 3.2.17.4.2. | Marke | | | | | | |
| 3.2.17.4.3. | Tipovi | | | | | | |
| 3.2.17.4.4. | Položaj | | | | | | |
| 3.2.17.4.5. | Mogućnosti namještanja | | | | | | |
| 3.2.17.4.6. | Homologacijski broj | | | | | | |
| 3.2.17.5. | Ubrizgavanje u usisnu granu | | | | | | |
| 3.2.17.5.1. | Ubrizgavanje: središnje/pojedinačno1 | | | | | | |
| 3.2.17.5.2. | Ubrizgavanje: stalno/istodobno/sekvencijalno1 | | | | | | |
| 3.2.17.5.3. | Oprema za ubrizgavanje | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.1. | Marke | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.2. | Tipovi | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.3. | Mogućnosti namještanja | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.4. | Homologacijski broj | | | | | | |
| 3.2.17.5.4. | Dobavna pumpa (ako se primjenjuje) | | | | | | |
| 3.2.17.5.4.1. | Marke | | | | | | |
| 3.2.17.5.4.2. | Tipovi | | | | | | |
| 3.2.17.5.4.3. | Homologacijski broj | | | | | | |
| 3.2.17.5.5. | Brizgaljke | | | | | | |
| 3.2.17.5.5.1. | Marke | | | | | | |
| 3.2.17.5.5.2. | Tipovi | | | | | | |
| 3.2.17.5.5.3. | Homologacijski broj | | | | | | |
| 3.2.17.6. | Izravno ubrizgavanje | | | | | | |
| 3.2.17.6.1. | Pumpa za ubrizgavanje/regulator tlaka1 | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.1. | Marke | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.2. | Tipovi | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.3. | Kut početka ubrizgavanja | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.4. | Homologacijski broj | | | | | | |
| 3.2.17.6.2. | Brizgaljke | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.1. | Marke | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.2. | Tipovi | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.3. | Tlak otvaranja ili karakteristični dijagram1 | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.4. | Homologacijski broj | | | | | | |
| 3.2.17.7. | Elektronička upravljačka jedinica (ECU) | | | | | | |
| 3.2.17.7.1. | Marke | | | | | | |
| 3.2.17.7.2. | Tipovi | | | | | | |
| 3.2.17.7.3. | Mogućnosti namještanja | | | | | | |
| 3.2.17.7.4. | Brojčane oznake umjeravanja softvera | | | | | | |
| 3.2.17.8. | Posebna oprema ako je gorivo PP | | | | | | |
| 3.2.17.8.1. | Varijanta 1. (samo u slučaju homologacije motora za nekoliko posebnih sastava goriva) | | | | | | |
| 3.2.17.8.1.0.1. | Automatsko prilagođavanje? da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.17.8.1.0.2. | Umjeravanje za posebni sastav plina PP-H/PP-L/PP-HL1
  Prilagođavanje za posebni sastav plina PP-Ht/PP-Lt/PP-HLt1 | | | | | | |
| 3.2.17.8.1.1. | metan (CH4) ...osnova (% mol)
  etan (C2H6) ...osnova (% mol)
  propan (C3H8) ...osnova (% mol)
  butan (C4H10) ...osnova (% mol)
  C5/C5+: ...osnova (% mol)
  kisik (O2) ...osnova (% mol)
  inertni (N2, He itd.) ...osnova (% mol) | min. (% mol)
  min. (% mol)
  min. (% mol)
  min. (% mol)
  min. (% mol)
  min. (% mol)
  min. (% mol) | maks. (% mol)
  maks. (% mol)
  maks. (% mol)
  maks. (% mol)
  maks. (% mol)
  maks. (% mol)
  maks. (% mol) |
| | |
| 3.2.17.9. | Prema potrebi, proizvođačevo upućivanje na dokumentaciju za ugradnju motora s dvojnim gorivom u vozilo14 | | | | | | |
| 3.5.4. | Emisije CO2 za teške motore | | | | | | |
| 3.5.4.1. | Ispitivanje WHSC16 masenih emisija CO2: ... (g/kWh) | | | | | | |
| 3.5.4.1.1. | Za motore s dvojnim gorivom ispitivanje WHSC masenih emisija CO2 u načinu rada na dizel13: ...g/kWh
  Za motore s dvojnim gorivom ispitivanje WHSC masenih emisija CO2 u načinu rada na dvojno gorivo13 (ako je primjenjivo): ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.4.2. | Ispitivanje WHSC masenih emisija CO2 u načinu rada na dizel17: ...g/kWh | | | | | | |
| 3.5.4.2.1. | Za motore s dvojnim gorivom ispitivanje WHTC masenih emisija CO2 u načinu rada na dizel13: ... g/kWh
  Za motore s dvojnim gorivom ispitivanje WHTC masenih emisija CO2 u načinu rada na dvojno gorivo13: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.4.3. | Ispitivanje WHSC masenih emisija CO2 u načinu rada na dvojno gorivo14 (ako je primjenjivo): ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.4.4. | Ispitivanje WHTC16 masenih emisija CO2: ... (g/kWh) | | | | | | |
| 3.5.4.5. | Ispitivanje WHTC masenih emisija CO2 u načinu rada na dizel17: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.4.6. | Ispitivanje WHTC masenih emisija CO2 u načinu rada na dvojno gorivo14 ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.5. | Potrošnja goriva za teške motore | | | | | | |
| 3.5.5.1. | Ispitivanje WHSC potrošnje goriva16: ... (g/kWh) | | | | | | |
| 3.5.5.1.1. | Za motore s dvojnim gorivom ispitivanje WHSC potrošnje goriva u načinu rada na dizel13: ... g/kWh
  Za motore s dvojnim gorivom ispitivanje WHSC potrošnje goriva u načinu rada na dvojno gorivo13: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.5.2. | Ispitivanje WHSC potrošnje goriva u načinu rada na dizel17: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.5.2.1. | Za motore s dvojnim gorivom ispitivanje WHTC potrošnje goriva u načinu rada na dizel13: ... g/kWh
  Za motore s dvojnim gorivom ispitivanje WHTC potrošnje goriva u načinu rada na dvojno gorivo13: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.5.3. | Ispitivanje WHSC potrošnje goriva u načinu rada na dvojno gorivo14: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.5.4. | Ispitivanje WHTC potrošnje goriva5,16: ... (g/kWh) | | | | | | |
| 3.5.5.5. | Ispitivanje WHTC potrošnje goriva u načinu rada na dizel13: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.5.6. | Ispitivanje potrošnje goriva u WHTC-u u načinu rada na dvojno gorivo14: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.6. | Temperature koje dopušta proizvođač | | | | | | |
| 3.6.1. | Sustav za hlađenje | | | | | | |
| 3.6.1.1. | Hlađenje tekućinom: najviša temperatura na izlazu (K) | | | | | | |
| 3.6.1.2. | Hlađenje zrakom | | | | | | |
| 3.6.1.2.1. | Referentna točka | | | | | | |
| 3.6.1.2.2. | Najviša temperatura u referentnoj točki (K) | | | | | | |
| 3.6.2. | Najviša temperatura na izlazu usisnog međuhladnjaka (K) | | | | | | |
| 3.6.3. | Najviša temperatura ispuha na mjestu u ispušnim cijevima koje je najbliže vanjskim prirubnicama ispušnih grana ili turbopunjača (K) | | | | | | |
| 3.6.4. | Temperatura goriva: najniža (K) – najviša (K)
  Za dizelske motore na ulazu pumpe za ubrizgavanje, a za motore na plin u zadnjem stupnju regulatora tlaka | | | | | | |
| 3.6.5. | Temperatura maziva:
  najniža (K) – najviša (K) | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.8. | Sustav za podmazivanje | | | | | | |
| 3.8.1. | Opis sustava | | | | | | |
| 3.8.1.1. | Položaj spremnika maziva | | | | | | |
| 3.8.1.2. | Sustav dovoda maziva (pumpom/ubrizgavanjem u usisni dio/miješanjem s gorivom itd.)1 | | | | | | |
| 3.8.2. | Pumpa za podmazivanje | | | | | | |
| 3.8.2.1. | Marke | | | | | | |
| 3.8.2.2. | Tipovi | | | | | | |
| 3.8.3. | Mješavina s gorivom | | | | | | |
| 3.8.3.1. | Postotak | | | | | | |
| 3.8.4. | Hladnjak ulja: da/ne1 | | | | | | |
| 3.8.4.1. | Tehnički crteži | | | | | | |
| 3.8.4.1.1. | Marke | | | | | | |
| 3.8.4.1.2. | Tipovi | | | | | | |

Osnovni motor ili tip motora

Članovi porodice motora

A

B

C

D

E

3.2.

Motor s unutarnjim izgaranjem

3.2.1.

Posebni podaci o motoru

3.2.1.1.

Princip rada: vanjski izvor paljenja/kompresijsko paljenje/dvojno gorivo1

Četverotaktni/dvotaktni/rotacijski1

3.2.1.1.1.

Tip motora s dvojnim gorivom:

tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B1,14

3.2.1.1.2.

Omjer plina i energije tijekom dijela ciklusa WHTC-a s pokretanjem toplog motora: ...%14

3.2.1.2.

Broj i raspored cilindara

3.2.1.2.1.

Provrt3 mm

3.2.1.2.2.

Hod klipa3 mm

3.2.1.2.3.

Redoslijed paljenja

3.2.1.3.

Radni obujam motora4 cm3

3.2.1.4.

Kompresijski omjer5

3.2.1.5.

Tehnički crteži komore za izgaranje, čela klipa i, u slučaju motorâ s vanjskim izvorom paljenja, klipnih prstena

3.2.1.6.

Uobičajena brzina vrtnje motora u praznom hodu5 min–1

3.2.1.6.1.

Povišena brzina vrtnje motora u praznom hodu5 min–1

3.2.1.6.2.

Prazan hod na dizelu: da/ne1,14

3.2.1.7.

Volumni udio ugljikova monoksida u ispušnim plinovima pri radu motora u praznom hodu5: postotak prema podacima proizvođača (samo za motore s vanjskim izvorom paljenja)

3.2.1.8.

Najveća neto snaga6... kW pri....min–1 (prema podacima proizvođača)

3.2.1.9.

Najveća dopuštena brzina vrtnje motora koju je propisao proizvođač (min–1)

3.2.1.10.

Maksimalni neto zakretni moment6 (Nm) pri (min–1) (prema podacima proizvođača)

3.2.1.11.

Proizvođačevo upućivanje na opisnu dokumentaciju koja se zahtijeva u stavcima 3.1., 3.2. i 3.3. ovog Pravilnika, što homologacijskom tijelu omogućuje ocjenjivanje strategija kontrole emisija i sustava ugrađenih u motor za osiguravanje pravilnog djelovanja mjera za kontrolu emisija NOx

3.2.2.

Gorivo

3.2.2.2.

Teška vozila na dizelsko gorivo/benzin/UNP/PP-H/PP-L/PP-HL/etanol (ED95)/etanol (E85)1

3.2.2.2.1.

Goriva kompatibilna za upotrebu u motoru koja je proizvođač deklarirao u skladu sa stavkom 4.6.2. ovog Pravilnika (ako je primjenjivo)

3.2.2.2.2.

Korekcijski faktor za snagu u skladu sa stavkom 9.4.2.8. za svako deklarirano gorivo (ako je primjenjivo)

3.2.4.

Dovod goriva

3.2.4.2.

Ubrizgavanjem goriva (samo za motore s kompresijskim paljenjem ili dvojnim gorivom): da/ne1

3.2.4.2.1.

Opis sustava

3.2.4.2.2.

Princip rada: izravno ubrizgavanje/pretkomora/vrtložna komora1

3.2.4.2.3.

Pumpa za ubrizgavanje

3.2.4.2.3.1.

Marke

3.2.4.2.3.2.

Tipovi

3.2.4.2.3.3.

Maksimalna dobava goriva1,5 ... mm3/takt ili ciklus pri brzini vrtnje motora od ... min–1 ili karakteristični dijagram

(ako postoji regulacija tlaka prednabijanja, navesti karakteristični odnos dobave goriva i tlaka prednabijanja u odnosu na brzinu vrtnje motora)

3.2.4.2.3.4.

Statički kut početka ubrizgavanja5

3.2.4.2.3.5.

Dijagram predubrizgavanja5

3.2.4.2.3.6.

Postupak umjeravanja: ispitni stol/motor1

3.2.4.2.4.

Regulator

3.2.4.2.4.1.

Tip

3.2.4.2.4.2.

Brzina vrtnje na kojoj se prekida dovod goriva

3.2.4.2.4.2.1.

Brzina vrtnje na kojoj se prekida dovod goriva pri opterećenju (min–1)

3.2.4.2.4.2.2.

Najveća brzina vrtnje bez opterećenja (min–1)

3.2.4.2.4.2.3.

Brzina vrtnje u praznom hodu (min–1)

3.2.4.2.5.

Sustav cijevi za ubrizgavanje

3.2.4.2.5.1.

Duljina (mm)

3.2.4.2.5.2.

Unutarnji promjer (mm)

3.2.4.2.5.3.

Zajednički vod (common rail), marka i tip

3.2.4.2.6.

Brizgaljke

3.2.4.2.6.1.

Marke

3.2.4.2.6.2.

Tipovi

3.2.4.2.6.3.

Tlak otvaranja5: kPa ili karakteristični dijagram5

3.2.4.2.7.

Sustav za pokretanje hladnog motora

3.2.4.2.7.1.

Marke

3.2.4.2.7.2.

Tipovi

3.2.4.2.7.3.

Opis

3.2.4.2.8.

Pomoćni sustav za pokretanje motora

3.2.4.2.8.1.

Marke

3.2.4.2.8.2.

Tipovi

3.2.4.2.8.3.

Opis sustava

3.2.4.2.9.

Elektronički regulirano ubrizgavanje: da/ne1

3.2.4.2.9.1.

Marke

3.2.4.2.9.2.

Tipovi

3.2.4.2.9.3.

Opis sustava (u slučaju sustava koji nemaju kontinuirano ubrizgavanje navesti ekvivalentne podatke)

3.2.4.2.9.3.1.

Marka i tip elektroničke upravljačke jedinice (ECU)

3.2.4.2.9.3.2.

Marka i tip regulatora goriva

3.2.4.2.9.3.3.

Marka i tip senzora protoka zraka

3.2.4.2.9.3.4.

Marka i tip razvodnika goriva

3.2.4.2.9.3.5.

Marka i tip kućišta zaklopke gasa

3.2.4.2.9.3.6.

Marka i tip senzora temperature vode

3.2.4.2.9.3.7.

Marka i tip senzora temperature zraka

3.2.4.2.9.3.8.

Marka i tip senzora tlaka zraka

3.2.4.2.9.3.9.

Brojčane oznake umjeravanja softvera

3.2.4.3.

Ubrizgavanjem goriva (samo u slučaju vanjskog izvora paljenja): da/ne1

3.2.4.3.1.

Princip rada: usisna grana (središnje/pojedinačno/izravno ubrizgavanje1/drugo, navesti)

3.2.4.3.2.

Marke

3.2.4.3.3.

Tipovi

3.2.4.3.4.

Opis sustava (u slučaju sustava koji nemaju kontinuirano ubrizgavanje navesti ekvivalentne podatke)

3.2.4.3.4.1.

Marka i tip elektroničke upravljačke jedinice (ECU)

3.2.4.3.4.2.

Marka i tip regulatora goriva

3.2.4.3.4.3.

Marka i tip senzora protoka zraka

3.2.4.3.4.4.

Marka i tip razvodnika goriva

3.2.4.3.4.5.

Marka i tip regulatora tlaka

3.2.4.3.4.6.

Marka i tip mikroprekidača

3.2.4.3.4.7.

Marka i tip vijka za namještanje praznog hoda

3.2.4.3.4.8.

Marka i tip kućišta zaklopke gasa

3.2.4.3.4.9.

Marka i tip senzora temperature vode

3.2.4.3.4.10.

Marka i tip senzora temperature zraka

3.2.4.3.4.11.

Marka i tip senzora tlaka zraka

3.2.4.3.4.12.

Brojčane oznake umjeravanja softvera

3.2.4.3.5.

Brizgaljke: tlak otvaranja5 (kPa) ili karakteristični dijagram5

3.2.4.3.5.1.

Marka

3.2.4.3.5.2.

Tip

3.2.4.3.6.

Kut početka ubrizgavanja

3.2.4.3.7.

Sustav za pokretanje hladnog motora

3.2.4.3.7.1.

Principi rada

3.2.4.3.7.2.

Radno područje/postavke1,5

3.2.4.4.

Pumpa za gorivo

3.2.4.4.1.

Tlak5 (kPa) ili karakteristični dijagram5

3.2.5.

Električni sustav

3.2.5.1.

Nazivni napon (V), pozitivno/negativno uzemljenje(1)

3.2.5.2.

Generator

3.2.5.2.1.

Tip

3.2.5.2.2.

Nazivna snaga (VA)

3.2.6.

Sustav paljenja (samo za motore s paljenjem električnom iskrom)

3.2.6.1.

Marke

3.2.6.2.

Tipovi

3.2.6.3.

Princip rada

3.2.6.4.

Dijagram pretpaljenja5

3.2.6.5.

Statički kut pretpaljenja5 (stupnjeva prije gornje mrtve točke)

3.2.6.6.

Svjećice

3.2.6.6.1.

Marka

3.2.6.6.2.

Tip

3.2.6.6.3.

Zazor (mm)

3.2.6.7.

Indukcijski svici

3.2.6.7.1.

Marka

3.2.6.7.2.

Tip

3.2.7.

Sustav za hlađenje: tekućina/zrak1

3.2.7.2.

Tekućina

3.2.7.2.1.

Vrsta tekućine

3.2.7.2.2.

Cirkulacijske pumpe: da/ne1

3.2.7.2.3.

Karakteristike

3.2.7.2.3.1.

Marke

3.2.7.2.3.2.

Tipovi

3.2.7.2.4.

Prijenosni omjeri

3.2.7.3.

Zrak

3.2.7.3.1.

Ventilator: da/ne1

3.2.7.3.2.

Karakteristike

3.2.7.3.2.1.

Marke

3.2.7.3.2.2.

Tipovi

3.2.7.3.3.

Prijenosni omjeri

3.2.8.

Usisni sustav

3.2.8.1.

Prednabijanje: da/ne1

3.2.8.1.1.

Marke

3.2.8.1.2.

Tipovi

3.2.8.1.3.

Opis sustava (npr. najveći tlak punjenja ... kPa, preljevni ventil, ako se primjenjuje)

3.2.8.2.

Međuhladnjak: da/ne1

3.2.8.2.1.

tip: zrak-zrak/zrak-voda1

3.2.8.3.

Podtlak u usisnom vodu na nazivnoj brzini vrtnje motora i stopostotnom opterećenju (samo za motore s kompresijskim paljenjem)

3.2.8.3.1.

Najmanji dopušteni (kPa)

3.2.8.3.2.

Najveći dopušteni (kPa)

3.2.8.4.

Opis i tehnički crteži usisnih vodova i njihovih dodataka (spremnik usisnog zraka, grijač, dodatni dovodi zraka itd.)

3.2.8.4.1.

Opis usisne grane (uključujući tehničke crteže i/ili fotografije)

3.2.9.

Ispušni sustav

3.2.9.1.

Opis i/ili tehnički crteži ispušne grane

3.2.9.2.

Opis i/ili tehnički crteži ispušnog sustava

3.2.9.2.1.

Opis i/ili tehnički crteži elemenata ispušnog sustava koji su dio sustava motora

3.2.9.3.

Maksimalni dopušteni protutlak ispuha na nazivnoj brzini vrtnje i stopostotnom opterećenju motora (samo za motore s kompresijskim paljenjem) (kPa)7

3.2.9.7.

Zapremnina ispušnog sustava (dm3)

3.2.9.7.1.

Prihvatljiva zapremnina ispušnog sustava (sustav vozila i motora): (dm3)

3.2.9.7.2.

Zapremnina ispušnog sustava koji je dio sustava motora: ...dm3

3.2.10.

Najmanje površine poprečnog presjeka ulaznih i izlaznih otvora

3.2.11.

Podešavanje otvaranja/zatvaranja ventila ili ekvivalentni podaci

3.2.11.1.

Najveći podizaj ventila, kutovi otvaranja i zatvaranja ili podaci o fazama alternativnih razvodnih sustava u odnosu na mrtve točke. Za sustav s promjenjivom fazom otvaranja i zatvaranja ventila, najkraća i najdulja faza.

3.2.11.2.

Referentni raspon i/ili raspon postavki7

3.2.12.

Mjere poduzete protiv onečišćavanja zraka

3.2.12.1.1.

Uređaj za recikliranje plinova iz kućišta koljenastog vratila: da/ne1

Ako je odgovor potvrdan, opis i tehnički crteži

Ako je odgovor negativan, obvezna je sukladnost sa stavkom 6.10. Priloga 4. ovom Pravilniku

3.2.12.2.

Dodatni uređaji za kontrolu onečišćenja (ako postoje i nisu opisani u drugim točkama)

3.2.12.2.1.

Katalizator: da/ne1

3.2.12.2.1.1.

Broj katalizatora i elemenata (navesti u nastavku podatke za svaku zasebnu jedinicu)

3.2.12.2.1.2.

Dimenzije, oblik i obujam katalizatora

3.2.12.2.1.3.

Vrsta katalitičkog djelovanja

3.2.12.2.1.4.

Ukupna količina plemenitih kovina

3.2.12.2.1.5.

Relativna koncentracija

3.2.12.2.1.6.

Nosač (struktura i materijal)

3.2.12.2.1.7.

Gustoća ćelija

3.2.12.2.1.8.

Vrsta kućišta katalizatora

3.2.12.2.1.9.

Položaj katalizatora (mjesto i referentni razmak u ispušnom sustavu)

3.2.12.2.1.10.

Toplinska zaštita: da/ne1

3.2.12.2.1.11.

Sustavi/metode regeneracije za naknadnu obradu ispušnih plinova, opis

3.2.12.2.1.11.5.

Raspon uobičajene radne temperature (K)

3.2.12.2.1.11.6.

Potrošni reagensi: da/ne1

3.2.12.2.1.11.7.

Vrsta i koncentracija reagensa nužnog za katalitičko djelovanje

3.2.12.2.1.11.8.

Raspon uobičajene radne temperature reagensa K

3.2.12.2.1.11.9.

Međunarodna norma

3.2.12.2.1.11.10.

Učestalost dopunjavanja reagensom: stalno/održavanje1

3.2.12.2.1.12.

Marka katalizatora

3.2.12.2.1.13.

Identifikacijski broj dijela

3.2.12.2.2.

Senzor kisika: da/ne1

3.2.12.2.2.1.

Marka

3.2.12.2.2.2.

Položaj

3.2.12.2.2.3.

Raspon regulacije

3.2.12.2.2.4.

Tip

3.2.12.2.2.5.

Identifikacijski broj dijela

3.2.12.2.3.

Upuhivanje zraka: da/ne1

3.2.12.2.3.1.

Tip (pulsiranje zraka, pumpa za zrak itd.)

3.2.12.2.4.

Povrat ispušnih plinova (EGR): da/ne1

3.2.12.2.4.1.

Karakteristike (marka, tip, protok itd.)

3.2.12.2.6.

Filtar čestica (PT): da/ne1

3.2.12.2.6.1.

Dimenzije, oblik i kapacitet filtra čestica

3.2.12.2.6.2.

Konstrukcija filtra čestica

3.2.12.2.6.3.

Položaj (referentni razmak u ispušnom sustavu)

3.2.12.2.6.4.

Način ili sustav regeneracije, opis i/ili tehnički crtež

3.2.12.2.6.5.

Marka filtra čestica

3.2.12.2.6.6.

Identifikacijski broj dijela

3.2.12.2.6.7.

Rasponi uobičajene radne temperature (K) i tlaka (kPa)

3.2.12.2.6.8.

U slučaju periodične regeneracije

3.2.12.2.6.8.1.1.

Broj ispitnih ciklusa WHTC bez regeneracije (n)

3.2.12.2.6.8.2.1.

Broj ispitnih ciklusa WHTC s regeneracijom (nR)

3.2.12.2.6.9.

Drugi sustavi: da/ne1

3.2.12.2.6.9.1.

Opis i način rada

3.2.12.2.7.

Ugrađeni dijagnostički sustav (OBD)

3.2.12.2.7.0.1.

Broj porodica motora po OBD-u unutar porodice motora

3.2.12.2.7.0.2.

Popis porodica motora po OBD-u (prema potrebi)

Porodica motora po OBD-u 1: ...

Porodica motora po OBD-u 2: ...

itd.

3.2.12.2.7.0.3.

Broj porodice motora po OBD-u kojoj pripada osnovni motor/član porodice motora

3.2.12.2.7.0.4.

Proizvođačeva upućivanja na dokumentaciju OBD-a propisanu u stavku 3.1.4. podstavku (c) i stavku 3.3.4. ovog Pravilnika i utvrđenu u Prilogu 9.A ovom Pravilniku radi homologacije OBD-a

3.2.12.2.7.0.5.

Prema potrebi, proizvođačevo upućivanje na dokumentaciju za ugradnju sustava motora s OBD-om u vozilo

3.2.12.7.0.6.

Prema potrebi, proizvođačevo upućivanje na dokumentaciju za ugradnju motora s dvojnim gorivom u vozilo

3.2.12.2.7.2.

Popis i namjena svih sastavnih dijelova pod praćenjem OBD-a8

3.2.12.2.7.3.

Pisani opis (opći principi rada) za

3.2.12.2.7.3.1.

Motore s vanjskim izvorom paljenja8

3.2.12.2.7.3.1.1.

Praćenje katalizatora8

3.2.12.2.7.3.1.2.

Otkrivanje zatajenja paljenja8

3.2.12.2.7.3.1.3.

Praćenje senzora kisika8

3.2.12.2.7.3.1.4.

Ostale sastavne dijelove koje prati OBD

3.2.12.2.7.3.2.

Motore s kompresijskim paljenjem8

3.2.12.2.7.3.2.1.

Praćenje katalizatora8

3.2.12.2.7.3.2.2.

Praćenje filtra čestica8

3.2.12.2.7.3.2.3.

Praćenje elektroničkog sustava za dovod goriva8

3.2.12.2.7.3.2.4.

Praćenje sustava deNOx
  8

3.2.12.2.7.3.2.5.

Ostale sastavne dijelove koje prati OBD8

3.2.12.2.7.4.

Kriteriji za aktiviranje indikatora neispravnosti (fiksni broj voznih ciklusa ili statistička metoda)8

3.2.12.2.7.5.

Popis svih upotrijebljenih izlaznih kodova i formata OBD-a (s pojedinačnim objašnjenjima)8

3.2.12.2.7.6.5.

Standard komunikacijskog protokola OBD-a8

3.2.12.2.7.7.

Proizvođačeva upućivanja na podatke povezane s OBD-om propisane u stavku 3.1.4. podstavku (d) i stavku 3.3.4. ovog Pravilnika radi sukladnosti s odredbama o pristupu OBD-u vozila ili

3.2.12.2.7.7.1.

Umjesto proizvođačeva upućivanja iz stavka 3.2.12.2.7.7. upućivanje na prilog ovom Prilogu koji sadržava sljedeću tablicu, popunjenu u skladu sa sljedećim primjerom:

Sastavni dio – Kôd kvara – Strategija praćenja – Kriteriji otkrivanja neispravnosti – Kriteriji aktiviranja indikatora neispravnosti – Sekundarni parametri – Pretkondicioniranje – Demonstracijsko ispitivanje

SCR katalizator – P20EE – Signali senzora NOx 1 i 2 – Razlika između signala senzora 1 i 2 – 2. ciklus – Brzina vrtnje motora, opterećenje motora, temperatura katalizatora, aktivnost reagensa, maseni protok ispušnih plinova – Jedan ciklus ispitivanja OBD-a (WHTC, dio s pokretanjem toplog motora) – Ciklus ispitivanja OBD-a (WHTC, dio s pokretanjem toplog motora)

3.2.12.2.8.

Drugi sustav (opis i način rada)

3.2.12.2.8.1.

Sustavi za osiguravanje ispravnog rada mjera za kontrolu NOx

3.2.12.2.8.2.

Sustav za prinudu vozača

3.2.12.2.8.2.1.

Motor s trajno deaktiviranim sustavom za prinudu vozača, kojim se koriste službe spašavanja ili koji se nalazi u vozilima konstruiranima i izrađenima za uporabu oružanih snaga, službi civilne zaštite, vatrogasnih službi i snaga odgovornih za održavanje javnog reda: da/ne1

3.2.12.2.8.2.2.

Aktiviranje režima spore vožnje „onesposobljavanje nakon ponovnog pokretanja”/„onesposobljavanje nakon punjenja goriva”/„onesposobljavanje nakon parkiranja”1,7

3.2.12.2.8.3.

Broj porodica motora po OBD-u unutar porodice motora razmatrane pri utvrđivanju ispravnog djelovanja mjera za kontrolu NOx

3.2.12.2.8.3.1.

Popis porodica motora po OBD-u unutar porodice motora razmatrane pri utvrđivanju ispravnog djelovanja mjera za kontrolu NOx (prema potrebi)

Porodica motora po OBD-u 1: ...

Porodica motora po OBD-u 2: ...

itd. ...

3.2.12.2.8.3.2.

Referentni broj porodice motora po OBD-u razmatrane pri utvrđivanju ispravnog djelovanja mjera za kontrolu NOx kojoj pripada osnovni motor/član obitelji motora

3.2.12.2.8.4.

Popis porodica motora po OBD-u (prema potrebi)

Porodica motora po OBD-u 1: ...

Porodica motora po OBD-u 2: ...

itd. ...

3.2.12.2.8.5.

Broj porodice motora po OBD-u kojoj pripada osnovni motor/član porodice motora

3.2.12.2.8.8.5.

Grijani/negrijani spremnik reagensa i sustav za doziranje (vidjeti točku 2.4. Priloga 11.)

3.2.12.2.8.7.

Prema potrebi, proizvođačevo upućivanje na dokumentaciju za ugradnju sustava kojima se osigurava ispravno djelovanje mjera za kontrolu NOx u vozilo

3.2.17.

Posebni podaci o plinskim motorima i motorima s dvojnim gorivom za teška vozila (u slučaju sustava s drukčijom shemom navesti ekvivalentne podatke) (ako je primjenjivo)

3.2.17.1.

Gorivo: UNP/PP-H/PP-L/PP-HL1

3.2.17.2.

Regulatori tlaka ili isparivači/regulatori tlaka1

3.2.17.2.1.

Marke

3.2.17.2.2.

Tipovi

3.2.17.2.3.

Broj stupnjeva smanjivanja tlaka

3.2.17.2.4.

Tlak u konačnom stupnju, najmanji (kPA) – najveći (kPa)

3.2.17.2.5.

Broj glavnih točaka namještanja

3.2.17.2.6.

Broj točaka namještanja u praznom hodu

3.2.17.2.7.

Homologacijski broj

3.2.17.3.

Sustav za dovod goriva: miješalica/ubrizgavanje plina/ubrizgavanje tekućine/izravno ubrizgavanje1

3.2.17.3.1.

Reguliranje omjera smjese

3.2.17.3.2.

Opis sustava i/ili dijagram i crteži

3.2.17.3.3.

Homologacijski broj

3.2.17.4.

Miješalica

3.2.17.4.1.

Broj

3.2.17.4.2.

Marke

3.2.17.4.3.

Tipovi

3.2.17.4.4.

Položaj

3.2.17.4.5.

Mogućnosti namještanja

3.2.17.4.6.

Homologacijski broj

3.2.17.5.

Ubrizgavanje u usisnu granu

3.2.17.5.1.

Ubrizgavanje: središnje/pojedinačno1

3.2.17.5.2.

Ubrizgavanje: stalno/istodobno/sekvencijalno1

3.2.17.5.3.

Oprema za ubrizgavanje

3.2.17.5.3.1.

Marke

3.2.17.5.3.2.

Tipovi

3.2.17.5.3.3.

Mogućnosti namještanja

3.2.17.5.3.4.

Homologacijski broj

3.2.17.5.4.

Dobavna pumpa (ako se primjenjuje)

3.2.17.5.4.1.

Marke

3.2.17.5.4.2.

Tipovi

3.2.17.5.4.3.

Homologacijski broj

3.2.17.5.5.

Brizgaljke

3.2.17.5.5.1.

Marke

3.2.17.5.5.2.

Tipovi

3.2.17.5.5.3.

Homologacijski broj

3.2.17.6.

Izravno ubrizgavanje

3.2.17.6.1.

Pumpa za ubrizgavanje/regulator tlaka1

3.2.17.6.1.1.

Marke

3.2.17.6.1.2.

Tipovi

3.2.17.6.1.3.

Kut početka ubrizgavanja

3.2.17.6.1.4.

Homologacijski broj

3.2.17.6.2.

Brizgaljke

3.2.17.6.2.1.

Marke

3.2.17.6.2.2.

Tipovi

3.2.17.6.2.3.

Tlak otvaranja ili karakteristični dijagram1

3.2.17.6.2.4.

Homologacijski broj

3.2.17.7.

Elektronička upravljačka jedinica (ECU)

3.2.17.7.1.

Marke

3.2.17.7.2.

Tipovi

3.2.17.7.3.

Mogućnosti namještanja

3.2.17.7.4.

Brojčane oznake umjeravanja softvera

3.2.17.8.

Posebna oprema ako je gorivo PP

3.2.17.8.1.

Varijanta 1. (samo u slučaju homologacije motora za nekoliko posebnih sastava goriva)

3.2.17.8.1.0.1.

Automatsko prilagođavanje? da/ne1

3.2.17.8.1.0.2.

Umjeravanje za posebni sastav plina PP-H/PP-L/PP-HL1

Prilagođavanje za posebni sastav plina PP-Ht/PP-Lt/PP-HLt1

3.2.17.8.1.1.

metan (CH4) ...osnova (% mol)

etan (C2H6) ...osnova (% mol)

propan (C3H8) ...osnova (% mol)

butan (C4H10) ...osnova (% mol)

C5/C5+: ...osnova (% mol)

kisik (O2) ...osnova (% mol)

inertni (N2, He itd.) ...osnova (% mol)

min. (% mol)

min. (% mol)

min. (% mol)

min. (% mol)

min. (% mol)

min. (% mol)

min. (% mol)

maks. (% mol)

maks. (% mol)

maks. (% mol)

maks. (% mol)

maks. (% mol)

maks. (% mol)

maks. (% mol)

3.2.17.9.

Prema potrebi, proizvođačevo upućivanje na dokumentaciju za ugradnju motora s dvojnim gorivom u vozilo14

3.5.4.

Emisije CO2 za teške motore

3.5.4.1.

Ispitivanje WHSC16 masenih emisija CO2: ... (g/kWh)

3.5.4.1.1.

Za motore s dvojnim gorivom ispitivanje WHSC masenih emisija CO2 u načinu rada na dizel13: ...g/kWh

Za motore s dvojnim gorivom ispitivanje WHSC masenih emisija CO2 u načinu rada na dvojno gorivo13 (ako je primjenjivo): ... g/kWh

3.5.4.2.

Ispitivanje WHSC masenih emisija CO2 u načinu rada na dizel17: ...g/kWh

3.5.4.2.1.

Za motore s dvojnim gorivom ispitivanje WHTC masenih emisija CO2 u načinu rada na dizel13: ... g/kWh

Za motore s dvojnim gorivom ispitivanje WHTC masenih emisija CO2 u načinu rada na dvojno gorivo13: ... g/kWh

3.5.4.3.

Ispitivanje WHSC masenih emisija CO2 u načinu rada na dvojno gorivo14 (ako je primjenjivo): ... g/kWh

3.5.4.4.

Ispitivanje WHTC16 masenih emisija CO2: ... (g/kWh)

3.5.4.5.

Ispitivanje WHTC masenih emisija CO2 u načinu rada na dizel17: ... g/kWh

3.5.4.6.

Ispitivanje WHTC masenih emisija CO2 u načinu rada na dvojno gorivo14 ... g/kWh

3.5.5.

Potrošnja goriva za teške motore

3.5.5.1.

Ispitivanje WHSC potrošnje goriva16: ... (g/kWh)

3.5.5.1.1.

Za motore s dvojnim gorivom ispitivanje WHSC potrošnje goriva u načinu rada na dizel13: ... g/kWh

Za motore s dvojnim gorivom ispitivanje WHSC potrošnje goriva u načinu rada na dvojno gorivo13: ... g/kWh

3.5.5.2.

Ispitivanje WHSC potrošnje goriva u načinu rada na dizel17: ... g/kWh

3.5.5.2.1.

Za motore s dvojnim gorivom ispitivanje WHTC potrošnje goriva u načinu rada na dizel13: ... g/kWh

Za motore s dvojnim gorivom ispitivanje WHTC potrošnje goriva u načinu rada na dvojno gorivo13: ... g/kWh

3.5.5.3.

Ispitivanje WHSC potrošnje goriva u načinu rada na dvojno gorivo14: ... g/kWh

3.5.5.4.

Ispitivanje WHTC potrošnje goriva5,16: ... (g/kWh)

3.5.5.5.

Ispitivanje WHTC potrošnje goriva u načinu rada na dizel13: ... g/kWh

3.5.5.6.

Ispitivanje potrošnje goriva u WHTC-u u načinu rada na dvojno gorivo14: ... g/kWh

3.6.

Temperature koje dopušta proizvođač

3.6.1.

Sustav za hlađenje

3.6.1.1.

Hlađenje tekućinom: najviša temperatura na izlazu (K)

3.6.1.2.

Hlađenje zrakom

3.6.1.2.1.

Referentna točka

3.6.1.2.2.

Najviša temperatura u referentnoj točki (K)

3.6.2.

Najviša temperatura na izlazu usisnog međuhladnjaka (K)

3.6.3.

Najviša temperatura ispuha na mjestu u ispušnim cijevima koje je najbliže vanjskim prirubnicama ispušnih grana ili turbopunjača (K)

3.6.4.

Temperatura goriva: najniža (K) – najviša (K)

Za dizelske motore na ulazu pumpe za ubrizgavanje, a za motore na plin u zadnjem stupnju regulatora tlaka

3.6.5.

Temperatura maziva:

najniža (K) – najviša (K)

3.8.

Sustav za podmazivanje

3.8.1.

Opis sustava

3.8.1.1.

Položaj spremnika maziva

3.8.1.2.

Sustav dovoda maziva (pumpom/ubrizgavanjem u usisni dio/miješanjem s gorivom itd.)1

3.8.2.

Pumpa za podmazivanje

3.8.2.1.

Marke

3.8.2.2.

Tipovi

3.8.3.

Mješavina s gorivom

3.8.3.1.

Postotak

3.8.4.

Hladnjak ulja: da/ne1

3.8.4.1.

Tehnički crteži

3.8.4.1.1.

Marke

3.8.4.1.2.

Tipovi

2.   Dio 2.

Bitne karakteristike sastavnih dijelova i sustava vozila s obzirom na emisije ispušnih plinova

| | | Osnovni motor ili tip motora | Članovi porodice motora |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E |
| 3.1. | Proizvođač motora | |
| 3.1.1. | Proizvođačeva oznaka motora (kako je označena na motoru ili drugi način identifikacije) | | | | | | |
| 3.1.2. | Homologacijski broj (prema potrebi) uključujući identifikacijsku oznaku goriva | | | | | | |
| 3.2.2. | Gorivo | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.2.3. | Uljevni otvor spremnika za gorivo: suženi otvor/oznaka | | | | | | |
| 3.2.2.4.1. | Vozilo s dvojnim gorivom: da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.3. | Spremnici za gorivo | | | | | | |
| 3.2.3.1. | Glavni spremnici za gorivo | | | | | | |
| 3.2.3.1.1. | Broj i zapremnina svakog spremnika | | | | | | |
| 3.2.3.2. | Spremnici za rezervno gorivo | | | | | | |
| 3.2.3.2.1. | Broj i zapremnina svakog spremnika | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.8. | Usisni sustav | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.8.3.3. | Stvarni podtlak u usisnom sustavu na nazivnoj brzini vrtnje motora i 100 % opterećenja vozila (kPa) | | | | | | |
| 3.2.8.4.2. | Zračni filtar, crteži | | | | | | |
| 3.2.8.4.2.1. | Marke | | | | | | |
| 3.2.8.4.2.2. | Tipovi | | | | | | |
| 3.2.8.4.3. | Usisni prigušivač zvuka, tehnički crteži | | | | | | |
| 3.2.8.4.3.1. | Marke | | | | | | |
| 3.2.8.4.3.2. | Tipovi | | | | | | |
| 3.2.9. | Ispušni sustav | | | | | | |
| 3.2.9.2. | Opis i/ili tehnički crteži ispušnog sustava | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.9.2.2. | Opis i/ili tehnički crteži elemenata ispušnog sustava koji nisu dio sustava motora | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.9.3.1. | Stvarni protutlak u ispušnom sustavu na nazivnoj brzini vrtnje motora i 100 % opterećenja vozila (samo za motore s kompresijskim paljenjem) (kPa) | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.9.7. | Obujam cijelog ispušnog sustava (sustav vozila i motora) (dm3) | | | | | | |
| 3.2.9.7.1. | Prihvatljiv obujam ispušnog sustava (sustav vozila i motora) ... dm3 | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.7. | Ugrađeni dijagnostički sustav (OBD) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0. | Uporaba alternativne homologacije kako je definirana u stavku 2.4. Priloga 9.A ovom Pravilniku: da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.1. | Sastavni dijelovi OBD-a ugrađeni u vozilo | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.2. | Prema potrebi, proizvođačevo upućivanje na opisnu dokumentaciju koja se odnosi na ugradnju OBD-a homologiranog motora na vozilo | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3. | Pisani opis i/ili crtež indikatora neispravnosti (MI)10 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.4. | Pisani opis i/ili crtež sučelja za vanjsko komuniciranje s OBD-om10 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8. | Sastavni dijelovi OBD-a ugrađeni u vozilo | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8.0. | Uporaba alternativne homologacije kako je definirana u stavku 2.4. Priloga 9.A ovom Pravilniku: da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8.1. | Sastavni dijelovi OBD-a ugrađeni u vozilo | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8.2. | Prema potrebi, proizvođačevo upućivanje na opisnu dokumentaciju koja se odnosi na ugradnju OBD-a homologiranog motora na vozilo | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8.3. | Pisani opis i/ili crtež indikatora neispravnosti (MI)10 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8.4. | Pisani opis i/ili crtež sučelja za vanjsko komuniciranje s OBD-om10 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8.5. | Standard komunikacijskog protokola OBD-a4: | | | | | | |
| 3.2.12.2.8. | Sustavi za osiguravanje ispravnog rada mjera za kontrolu NOx | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.0. | Uporaba alternativne homologacije kako je definirana u stavku 2.1. Priloga 11.11 ovom Pravilniku. da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.1. | Sustavi za osiguravanje ispravnog rada mjera za kontrolu NOx | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2. | Sustav za prinudu vozača | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2.1. | Motor s trajno deaktiviranim sustavom za prinudu vozača, kojim se koriste službe spašavanja ili koji se nalazi u vozilima konstruiranima i izrađenima za uporabu oružanih snaga, službi civilne zaštite, vatrogasnih službi i snaga odgovornih za održavanje javnog reda: da/ne1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2.2. | Aktiviranje režima spore vožnje „onesposobljavanje nakon ponovnog pokretanja”/„onesposobljavanje nakon punjenja goriva”/„onesposobljavanje nakon parkiranja”1,7 | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.3. | Prema potrebi, proizvođačevo upućivanje na opisnu dokumentaciju koja se odnosi na ugradnju sustava za osiguravanje ispravnog rada mjera za kontrolu NOx homologiranog motora na vozilo | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.4. | Pisani opis i/ili crtež signala upozorenja10 | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.5. | Grijani/negrijani spremnik reagensa i sustav za doziranje (vidjeti stavak 2.4. Priloga 11. ovom Pravilniku) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.8. | Sastavni dijelovi sustava u vozilu kojima se osigurava ispravno djelovanje mjera za kontrolu NOX | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.8.1. | Popis sastavnih dijelova sustava u vozilu kojima se osigurava ispravno djelovanje mjera za kontrolu NOX | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.8.2. | Prema potrebi, proizvođačevo upućivanje na opisnu dokumentaciju koja se odnosi na ugradnju sustava za osiguravanje ispravnog rada mjera za kontrolu NOX homologiranog motora na vozilo | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.8.3. | Pisani opis i/ili crtež signala upozorenja10 | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.8.5. | Grijani/negrijani spremnik reagensa i sustav za doziranje (vidjeti točku 2.4. Priloga 11.) | | | | | | |

Osnovni motor ili tip motora

Članovi porodice motora

A

B

C

D

E

3.1.

Proizvođač motora

3.1.1.

Proizvođačeva oznaka motora (kako je označena na motoru ili drugi način identifikacije)

3.1.2.

Homologacijski broj (prema potrebi) uključujući identifikacijsku oznaku goriva

3.2.2.

Gorivo

3.2.2.3.

Uljevni otvor spremnika za gorivo: suženi otvor/oznaka

3.2.2.4.1.

Vozilo s dvojnim gorivom: da/ne1

3.2.3.

Spremnici za gorivo

3.2.3.1.

Glavni spremnici za gorivo

3.2.3.1.1.

Broj i zapremnina svakog spremnika

3.2.3.2.

Spremnici za rezervno gorivo

3.2.3.2.1.

Broj i zapremnina svakog spremnika

3.2.8.

Usisni sustav

3.2.8.3.3.

Stvarni podtlak u usisnom sustavu na nazivnoj brzini vrtnje motora i 100 % opterećenja vozila (kPa)

3.2.8.4.2.

Zračni filtar, crteži

3.2.8.4.2.1.

Marke

3.2.8.4.2.2.

Tipovi

3.2.8.4.3.

Usisni prigušivač zvuka, tehnički crteži

3.2.8.4.3.1.

Marke

3.2.8.4.3.2.

Tipovi

3.2.9.

Ispušni sustav

3.2.9.2.

Opis i/ili tehnički crteži ispušnog sustava

3.2.9.2.2.

Opis i/ili tehnički crteži elemenata ispušnog sustava koji nisu dio sustava motora

3.2.9.3.1.

Stvarni protutlak u ispušnom sustavu na nazivnoj brzini vrtnje motora i 100 % opterećenja vozila (samo za motore s kompresijskim paljenjem) (kPa)

3.2.9.7.

Obujam cijelog ispušnog sustava (sustav vozila i motora) (dm3)

3.2.9.7.1.

Prihvatljiv obujam ispušnog sustava (sustav vozila i motora) ... dm3

3.2.12.2.7.

Ugrađeni dijagnostički sustav (OBD)

3.2.12.2.7.0.

Uporaba alternativne homologacije kako je definirana u stavku 2.4. Priloga 9.A ovom Pravilniku: da/ne1

3.2.12.2.7.1.

Sastavni dijelovi OBD-a ugrađeni u vozilo

3.2.12.2.7.2.

Prema potrebi, proizvođačevo upućivanje na opisnu dokumentaciju koja se odnosi na ugradnju OBD-a homologiranog motora na vozilo

3.2.12.2.7.3.

Pisani opis i/ili crtež indikatora neispravnosti (MI)10

3.2.12.2.7.4.

Pisani opis i/ili crtež sučelja za vanjsko komuniciranje s OBD-om10

3.2.12.2.7.8.

Sastavni dijelovi OBD-a ugrađeni u vozilo

3.2.12.2.7.8.0.

Uporaba alternativne homologacije kako je definirana u stavku 2.4. Priloga 9.A ovom Pravilniku: da/ne1

3.2.12.2.7.8.1.

Sastavni dijelovi OBD-a ugrađeni u vozilo

3.2.12.2.7.8.2.

Prema potrebi, proizvođačevo upućivanje na opisnu dokumentaciju koja se odnosi na ugradnju OBD-a homologiranog motora na vozilo

3.2.12.2.7.8.3.

Pisani opis i/ili crtež indikatora neispravnosti (MI)10

3.2.12.2.7.8.4.

Pisani opis i/ili crtež sučelja za vanjsko komuniciranje s OBD-om10

3.2.12.2.7.8.5.

Standard komunikacijskog protokola OBD-a4:

3.2.12.2.8.

Sustavi za osiguravanje ispravnog rada mjera za kontrolu NOx

3.2.12.2.8.0.

Uporaba alternativne homologacije kako je definirana u stavku 2.1. Priloga 11.11 ovom Pravilniku. da/ne1

3.2.12.2.8.1.

Sustavi za osiguravanje ispravnog rada mjera za kontrolu NOx

3.2.12.2.8.2.

Sustav za prinudu vozača

3.2.12.2.8.2.1.

Motor s trajno deaktiviranim sustavom za prinudu vozača, kojim se koriste službe spašavanja ili koji se nalazi u vozilima konstruiranima i izrađenima za uporabu oružanih snaga, službi civilne zaštite, vatrogasnih službi i snaga odgovornih za održavanje javnog reda: da/ne1

3.2.12.2.8.2.2.

Aktiviranje režima spore vožnje „onesposobljavanje nakon ponovnog pokretanja”/„onesposobljavanje nakon punjenja goriva”/„onesposobljavanje nakon parkiranja”1,7

3.2.12.2.8.3.

Prema potrebi, proizvođačevo upućivanje na opisnu dokumentaciju koja se odnosi na ugradnju sustava za osiguravanje ispravnog rada mjera za kontrolu NOx homologiranog motora na vozilo

3.2.12.2.8.4.

Pisani opis i/ili crtež signala upozorenja10

3.2.12.2.8.5.

Grijani/negrijani spremnik reagensa i sustav za doziranje (vidjeti stavak 2.4. Priloga 11. ovom Pravilniku)

3.2.12.2.8.8.

Sastavni dijelovi sustava u vozilu kojima se osigurava ispravno djelovanje mjera za kontrolu NOX

3.2.12.2.8.8.1.

Popis sastavnih dijelova sustava u vozilu kojima se osigurava ispravno djelovanje mjera za kontrolu NOX

3.2.12.2.8.8.2.

Prema potrebi, proizvođačevo upućivanje na opisnu dokumentaciju koja se odnosi na ugradnju sustava za osiguravanje ispravnog rada mjera za kontrolu NOX homologiranog motora na vozilo

3.2.12.2.8.8.3.

Pisani opis i/ili crtež signala upozorenja10

3.2.12.2.8.8.5.

Grijani/negrijani spremnik reagensa i sustav za doziranje (vidjeti točku 2.4. Priloga 11.)

Napomene:

| 1 | Izbrisati nepotrebno (ponekad ništa ne treba brisati jer je primjenjivo više mogućnosti). |
| --- | --- |

1

| 2 | Ako podaci za identifikaciju tipa sadržavaju znakove koji nisu bitni za opis tipova vozila, sastavnih dijelova ili zasebnih tehničkih jedinica obuhvaćenih ovim opisnim dokumentom, ti se znakovi u dokumentaciji moraju označiti simbolom „?” (npr. ABC?123??). |
| --- | --- |

2

| 3 | Vrijednost se zaokružuje na najbližu desetinku milimetra. |
| --- | --- |

3

| 4 | Vrijednost se izračunava i zaokružuje na najbliži cijeli cm3. |
| --- | --- |

4

| 5 | Navesti dopušteno odstupanje. |
| --- | --- |

5

| 6 | Utvrđeno u skladu sa zahtjevima iz Pravilnika br. 85. |
| --- | --- |

6

| 7 | Upisati najviše i najniže vrijednosti za svaku varijantu. |
| --- | --- |

7

| 8 | Dokumentirati u slučaju jedne porodice motora po OBD-u i ako već nije dokumentirano u opisnoj dokumentaciji u skladu s točkom 3.2.12.2.7.0.4. Dijela 1. Priloga 1. |
| --- | --- |

8

| 9 | Potrošnja goriva za kombinirani WHTC uključujući dijelove s pokretanjem hladnog i toplog motora u skladu s Prilogom 12. |
| --- | --- |

9

| 10 | Dokumentirati ako već nije u dokumentaciji u skladu s točkom 3.2.12.2.7.2. Dijela 2. Priloga 1. |
| --- | --- |

10

| 11 | Stavak 2.1. Priloga 11. rezerviran je za buduće alternativne homologacije. |
| --- | --- |

11

| 12 | Izbrisati nepotrebno. |
| --- | --- |

12

| 13 | Motori s dvojnim gorivom. |
| --- | --- |

13

| 14 | U slučaju motora ili vozila s dvojnim gorivom (tipovi kako su definirani u Prilogu 15. ovom Pravilniku). |
| --- | --- |

14

| 15 | U slučaju motora ili vozila s dvojnim gorivom ne prekriži se vrsta plinovitog goriva rabljena u načinu rada na dvojno gorivo. |
| --- | --- |

15

| 16 | Osim za motore ili vozila s dvojnim gorivom (tipovi kako su definirani u Prilogu 15. ovom Pravilniku). |
| --- | --- |

16

| 17 | U slučaju motora s dvojnim gorivom tipa 1B, tipa 2B i tipa 3B (tipovi kako su definirani u Prilogu 15.). |
| --- | --- |

17

---

Dodatak opisnom dokumentu

Podaci o uvjetima ispitivanja

| 1. | Svjećice |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Marka |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Tip |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Zazor na svjećici |
| --- | --- |

1.3.

| 2. | Indukcijski svitak |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Marka |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tip |
| --- | --- |

2.2.

| 3. | Upotrijebljeno mazivo |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Marka |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tip (navesti postotak ulja u mješavini ako su mazivo i ulje pomiješani) |
| --- | --- |

3.2.

| 4. | Oprema koju pogoni motor |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Snaga koju apsorbiraju pomoćni uređaji/oprema mora se odrediti samo:


  (a) | ako zahtijevani pomoćni uređaji/oprema nisu postavljeni na motor; i/ili |
| --- | --- | --- |

4.1.

(a)

ako zahtijevani pomoćni uređaji/oprema nisu postavljeni na motor; i/ili

| (b) | ako su na motor postavljeni pomoćni uređaji/oprema koji nisu zahtijevani.

  Napomena: Zahtjevi za opremu koju pogoni motor različiti su pri ispitivanju emisija i ispitivanju snage. |
| --- | --- |

(b)

ako su na motor postavljeni pomoćni uređaji/oprema koji nisu zahtijevani.

Napomena: Zahtjevi za opremu koju pogoni motor različiti su pri ispitivanju emisija i ispitivanju snage.

| 4.2. | Popis i identifikacijski podaci |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Apsorbirana snaga pri brzinama vrtnje motora specifičnima za ispitivanje emisija

  Tablica 1.


  Apsorbirana snaga pri brzinama vrtnje motora specifičnima za ispitivanje emisija


  Oprema | |
| --- | --- | --- |
| | Prazni hod | Niska brzina | Visoka brzina | Poželjna brzina2 | n95h |
| Pa

  Pomoćni uređaji/oprema koja se zahtijeva na temelju Dodatka 6. Priloga 4. | | | | | |
| Pb

  Pomoćni uređaji/oprema koja se ne zahtijeva na temelju Dodatka 6. Priloga 4. | | | | | |

4.3.

Tablica 1.

Apsorbirana snaga pri brzinama vrtnje motora specifičnima za ispitivanje emisija

Oprema

Prazni hod

Niska brzina

Visoka brzina

Poželjna brzina2

n95h

Pa

Pomoćni uređaji/oprema koja se zahtijeva na temelju Dodatka 6. Priloga 4.

Pb

Pomoćni uređaji/oprema koja se ne zahtijeva na temelju Dodatka 6. Priloga 4.

| 5. | Radni učinak motora (prema deklaraciji proizvođača) (1) |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Ispitne brzine vrtnje motora za ispitivanje emisija u skladu s Prilogom 4.2, (*1) ovom Pravilniku.


  Niska brzina (nlo) | ... | min-1 |
| --- | --- | --- | --- |
| Visoka brzina (nhi) | ... | min-1 |
| Brzina vrtnje u praznom hodu | ... | min-1 |
| Poželjna brzina | ... | min-1 |
| n95h | ... | min-1 |

5.1.

Niska brzina (nlo)

...

min-1

Visoka brzina (nhi)

...

min-1

Brzina vrtnje u praznom hodu

...

min-1

Poželjna brzina

...

min-1

n95h

...

min-1

| 5.2. | Deklarirane vrijednosti za ispitivanje snage u skladu s Pravilnikom br. 85 ili deklarirane vrijednosti za ispitivanje snage u načinu rada na dvojno gorivo u skladu s Pravilnikom br. 85*


  5.2.1. | Brzina vrtnje u praznom hodu | ... | min-1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 5.2.2. | Brzina vrtnje pri najvećoj snazi | ... | min-1 |
| 5.2.3. | Najveća snaga | ... | kW |
| 5.2.4. | Brzina vrtnje na maksimalnom zakretnom momentu | ... | min-1 |
| 5.2.5. | Maksimalni zakretni moment | ... | Nm |

5.2.

5.2.1.

Brzina vrtnje u praznom hodu

...

min-1

5.2.2.

Brzina vrtnje pri najvećoj snazi

...

min-1

5.2.3.

Najveća snaga

...

kW

5.2.4.

Brzina vrtnje na maksimalnom zakretnom momentu

...

min-1

5.2.5.

Maksimalni zakretni moment

...

Nm

| 6. | Podaci o opterećenju dinamometra (ako se upotrebljava) |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Rezervirano za tip nadogradnje vozila (ne upotrebljava se) |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Rezervirano za tip mjenjača (ne upotrebljava se) |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Podaci o opterećenju dinamometra s nepromjenjivom krivuljom opterećenja (ako se upotrebljava) |
| --- | --- |

6.3.

| 6.3.1. | Primijenjena alternativna metoda opterećenja dinamometra (da/ne (2)): |
| --- | --- |

6.3.1.

| 6.3.2. | Inercijska masa (kg) |
| --- | --- |

6.3.2.

| 6.3.3. | Stvarna apsorbirana snaga pri 80 km/h, uključujući gubitke u vožnji vozila na dinamometru (kW) |
| --- | --- |

6.3.3.

| 6.3.4. | Stvarna apsorbirana snaga pri 50 km/h, uključujući gubitke u vožnji vozila na dinamometru (kW) |
| --- | --- |

6.3.4.

| 6.4. | Podaci o opterećenju dinamometra s promjenjivom krivuljom opterećenja (ako se upotrebljava) |
| --- | --- |

6.4.

| 6.4.1. | Podaci o inercijskom usporavanju na ispitnoj stazi |
| --- | --- |

6.4.1.

| 6.4.2. | Marka i tip guma |
| --- | --- |

6.4.2.

| 6.4.3. | Dimenzije guma (prednjih/stražnjih) |
| --- | --- |

6.4.3.

| 6.4.4. | Tlak u gumama (prednjim/stražnjim) (kPa) |
| --- | --- |

6.4.4.

| 6.4.5. | Masa ispitnog vozila uključujući vozača (kg) |
| --- | --- |

6.4.5.

| 6.4.6. | Podaci o inercijskom usporavanju na cesti (ako se upotrebljava)

  Tablica 2.


  Podaci o inercijskom usporavanju na cesti


  V (km/h) | V2 (km/h) | V1 (km/h) | Prosječno korigirano vrijeme inercijskog usporavanja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 120 | | | |
| 100 | | | |
| 80 | | | |
| 60 | | | |
| 40 | | | |
| 20 | | | |

6.4.6.

Tablica 2.

Podaci o inercijskom usporavanju na cesti

V (km/h)

V2 (km/h)

V1 (km/h)

Prosječno korigirano vrijeme inercijskog usporavanja

120

100

80

60

40

20

| 6.4.7. | Prosječna korigirana snaga za pogon na cesti (ako se upotrebljava)

  Tablica 3.


  Prosječna korigirana snaga za pogon na cesti


  V (km/h) | Ispravljena snaga (kW) |
| --- | --- | --- |
| 120 | |
| 100 | |
| 80 | |
| 60 | |
| 40 | |
| 20 | |

6.4.7.

Tablica 3.

Prosječna korigirana snaga za pogon na cesti

V (km/h)

Ispravljena snaga (kW)

120

100

80

60

40

20

| 7. | Uvjeti ispitivanja za ispitivanje OBD-a |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Ispitni ciklus koji se upotrebljava za verifikaciju OBD-a |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Broj ciklusa pretkondicioniranja koji se upotrebljavaju prije ispitnih provjera OBD-a |
| --- | --- |

7.2.

---

(1)  Podaci o radnom učinku motora navode se samo za osnovni motor.

(*1)  U slučaju motora s dvojnim gorivom tipa 1B, tipa 2B i tipa 3B kako su definirani u Prilogu 15. ponoviti podatke u načinu rada na dvojno gorivo i u načinu rada na dizel.

(2)  Izbrisati nepotrebno.

---

PRILOG 2.A

Izjava o homologaciji tipa motora ili porodice motora kao zasebne tehničke jedinice s obzirom na emisiju onečišćujućih tvari na temelju niza izmjena 07 Pravilnika br. 49

(najveći format: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | koju je izdalo: | ime tijela:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 21

koju je izdalo:

ime tijela:

...

...

...

| o (2): | dodjeli homologacije
  proširenju homologacije
  odbijanju homologacije
  povlačenju homologacije
  trajno obustavljenoj proizvodnji |
| --- | --- |

o (2):

dodjeli homologacije

proširenju homologacije

odbijanju homologacije

povlačenju homologacije

trajno obustavljenoj proizvodnji

tipa motora ili porodice motora kao zasebne tehničke jedinice s obzirom na emisiju onečišćujućih tvari na temelju niza izmjena 07 Pravilnika br. 49

| Homologacijski broj: ... | Broj proširenja: ... |
| --- | --- |
| Obrazloženje proširenja: ... |

Homologacijski broj: ...

Broj proširenja: ...

Obrazloženje proširenja: ...

ODJELJAK I.

| 0.1. | Marka (trgovačko ime proizvođača) |
| --- | --- |

0.1.

| 0.2. | Tip |
| --- | --- |

0.2.

| 0.2.1. | Trgovačka imena (ako postoje) |
| --- | --- |

0.2.1.

| 0.3. | Podaci za identifikaciju tipa, ako su označeni na zasebnoj tehničkoj jedinici (3) |
| --- | --- |

0.3.

| 0.3.1. | Mjesto te oznake |
| --- | --- |

0.3.1.

| 0.4. | Ime i adresa proizvođača |
| --- | --- |

0.4.

| 0.5. | Mjesto i način postavljanja homologacijske oznake |
| --- | --- |

0.5.

| 0.6. | Imena i adrese proizvodnih pogona |
| --- | --- |

0.6.

| 0.7. | Naziv i adresa predstavnika proizvođača (ako postoji) |
| --- | --- |

0.7.

ODJELJAK II.

| 1. | Dodatni podaci (ako je primjenjivo): vidjeti Dopunu |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tehnička služba odgovorna za provođenje homologacijskih ispitivanja |
| --- | --- |

2.

| 3. | Datum ispitnog izvješća |
| --- | --- |

3.

| 4. | Broj ispitnog izvješća |
| --- | --- |

4.

| 5. | Napomene (ako ih ima): vidjeti Dopunu |
| --- | --- |

5.

| 6. | Mjesto |
| --- | --- |

6.

| 7. | Datum |
| --- | --- |

7.

| 8. | Potpis
  Prilozi: opisna dokumentacija,
  ispitno izvješće. |
| --- | --- |

8.

Prilozi: opisna dokumentacija,

ispitno izvješće.

---

(1)  Razlikovna brojčana oznaka zemlje koja je dodijelila/proširila/odbila/povukla homologaciju (vidjeti odredbe o homologaciji u Pravilniku).

(2)  Prekrižiti suvišno (ponekad ništa ne treba brisati jer je primjenjivo više mogućnosti).

(3)  Ako podaci za identifikaciju tipa sadržavaju znakove koji nisu bitni za opis tipova vozila, sastavnih dijelova ili zasebnih tehničkih jedinica obuhvaćenih ovim opisnim dokumentom, ti se znakovi u dokumentaciji moraju označiti simbolom „?” (npr. ABC?123??).

---

Dopuna izjavi o homologaciji tipa br. ...

o homologaciji tipa motora ili porodice motora kao zasebne tehničke jedinice s obzirom na emisiju onečišćujućih tvari na temelju niza izmjena 07 Pravilnika br. 49

1.

Dodatne informacije

1.1.

Pojedinosti koje treba ispuniti u odnosu na homologaciju vozila s ugrađenim motorom

1.1.1.

Marka motora (ime poduzeća)

1.1.2.

Tip i trgovački opis (navesti sve varijante)

1.1.3.

Proizvođačeva oznaka kako je označena na motoru

1.1.4.

Rezervirano.

1.1.5.

Kategorija motora: dizelsko gorivo/benzin/UNP/PP-H/PP-L/PP-HL/etanol (ED 95)/etanol (E85)/UPP/UPP20 (1)

1.1.5.1.

Tip motora s dvojnim gorivom: tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (1)
  , (*1)

1.1.6.

Ime i adresa proizvođača

1.1.7.

Ime i adresa ovlaštenog zastupnika (ako postoji)

1.2.

Motor iz točke 1.1. homologiran kao zasebna tehnička jedinica

1.2.1.

Homologacijski broj motora/porodice motora (1)

1.2.2.

Brojčana oznaka umjeravanja softvera upravljačke jedinice motora (ECU)

1.3.

Pojedinosti koje treba ispuniti u vezi s homologacijom motora/porodice motora (1) kao zasebne tehničke jedinice (uvjeti koje treba poštovati pri ugradnji motora na vozilo)

1.3.1.

Najveći i/ili najmanji podtlak u usisnom vodu

1.3.2.

Najveći dopušteni protutlak

1.3.3.

Obujam ispušnog sustava

1.3.4.

Ograničenja uporabe (ako postoje)

1.4.

Faktor pogoršanja: izračunan/fiksan (1)

Navesti vrijednosti faktora pogoršanja i emisije na ispitivanjima WHSC (prema potrebi) i WHTC u tablici u nastavku.

1.4.1.

Tablica 4.

Ispitivanje WHSC

| | Ispitivanje WHSC (prema potrebi) (*2)
  ,
   (*3) |
| --- | --- |
| faktor pogoršanja | CO | THC | NMHC (‡) | NOX | masa čestica | NH3 | broj čestica |
| multiplikativni/aditivni1 | | | | | | | |
| emisije | CO
  (mg/kWh) | THC (mg/kWh) | NMHC (‡) | NOX

  (mg/kWh) | masa čestica
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | broj čestica
  (#/kWh) |
| rezultat ispitivanja | | | (mg/kWh) | | | | |
| izračunano s DF-om | | | | | | | |
| masena emisija CO2: ...g/kWh
  potrošnja goriva: ...g/kWh |
| Napomene: |

Ispitivanje WHSC (prema potrebi) (*2)
  ,
   (*3)

faktor pogoršanja

CO

THC

NMHC (‡)

NOX

masa čestica

NH3

broj čestica

multiplikativni/aditivni1

emisije

CO

(mg/kWh)

THC (mg/kWh)

NMHC (‡)

NOX

(mg/kWh)

masa čestica

(mg/kWh)

NH3

ppm

broj čestica

(#/kWh)

rezultat ispitivanja

(mg/kWh)

izračunano s DF-om

masena emisija CO2: ...g/kWh

potrošnja goriva: ...g/kWh

Napomene:

1.4.2.

Tablica 5.

Ispitivanje WHTC

| Ispitivanje WHTC (*4)
  ,
   (*5) |
| --- |
| faktor pogoršanja | CO | THC | NMHC (‡) | CH4
   (‡) | NOx | masa čestica | NH3 | broj čestica |
| multiplikativni/aditivni1 | | | | | | | | |
| emisije | CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC (‡)

  (mg/kWh) | CH4
   (‡)

  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | masa čestica
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | broj čestica
  (#/kWh) |
| pokretanje hladnog motora | | | | | | | | |
| pokretanje toplog motora bez regeneracije | | | | | | | | |
| pokretanje toplog motora s regeneracijom(1) | | | | | | | | |
| kr,u (multiplikativni/aditivni)1 | | | | | | | | |
| kr,d (multiplikativni/aditivni)1 |
| ponderirani rezultat ispitivanja | | | | | | | | |
| konačni rezultat ispitivanja s faktorom pogoršanja | | | | | | | | |
| masena emisija CO2:...g/kWh |
| potrošnja goriva: ...g/kWh |
| Napomene: |

Ispitivanje WHTC (*4)
  ,
   (*5)

faktor pogoršanja

CO

THC

NMHC (‡)

CH4
   (‡)

NOx

masa čestica

NH3

broj čestica

multiplikativni/aditivni1

emisije

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC (‡)

(mg/kWh)

CH4
   (‡)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

masa čestica

(mg/kWh)

NH3

ppm

broj čestica

(#/kWh)

pokretanje hladnog motora

pokretanje toplog motora bez regeneracije

pokretanje toplog motora s regeneracijom(1)

kr,u (multiplikativni/aditivni)1

kr,d (multiplikativni/aditivni)1

ponderirani rezultat ispitivanja

konačni rezultat ispitivanja s faktorom pogoršanja

masena emisija CO2:...g/kWh

potrošnja goriva: ...g/kWh

Napomene:

1.4.3.

Tablica 6.

Ispitivanje u praznom hodu

| Ispitivanje | Vrijednost CO
  (% vol) | Lambda(1) | Brzina vrtnje motora (min–1) | Temperatura ulja u motoru (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ispitivanje s motorom u praznom hodu na niskoj brzini vrtnje | | nije primjenjivo | | |
| ispitivanje s motorom u praznom hodu na visokoj brzini vrtnje | | | | |

Ispitivanje

Vrijednost CO

(% vol)

Lambda(1)

Brzina vrtnje motora (min–1)

Temperatura ulja u motoru (°C)

ispitivanje s motorom u praznom hodu na niskoj brzini vrtnje

nije primjenjivo

ispitivanje s motorom u praznom hodu na visokoj brzini vrtnje

1.4.4.

Tablica 6.a

Demonstracijsko ispitivanje PEMS-om

| Tip vozila (npr. M3, N3) i namjena (npr. kamion kompaktne ili zglobne konstrukcije, gradski autobus) | |
| --- | --- |
| Opis vozila (npr. model vozila, prototip) | |
| Rezultati prolaza i neuspjeha (2): | CO | THC | NMHC | CH4 | NOx | Broj čestica |
| Faktor sukladnosti radnog prozora (3) | | | | | | |
| Faktor sukladnosti prozora za masu CO2
   (3) | | | | | | |
| Podaci o vožnji: | gradska | izvangradska | autocestom |
| Vremenski udjeli vožnje koji se odnose na gradsku vožnju, izvangradsku vožnju i vožnju autocestom, kako je opisano u stavku 4.5. Priloga 8. | | | |
| Vremenski udjeli vožnje koji se odnose na ubrzavanje, usporavanje, ujednačenu vožnju i zaustavljanje, kako je opisano u stavku 4.5.5. Priloga 8. | | | |
| | najmanje | najviše |
| Prosječna snaga u radnom prozoru (%) | | |
| Trajanje prozora za izračun mase CO2 (s) | | |
| Radni prozor: postotak valjanih prozora | |
| Prozor za masu CO2: postotak valjanih prozora | |
| Dosljednost omjera potrošnje goriva | |

Tip vozila (npr. M3, N3) i namjena (npr. kamion kompaktne ili zglobne konstrukcije, gradski autobus)

Opis vozila (npr. model vozila, prototip)

Rezultati prolaza i neuspjeha (2):

CO

THC

NMHC

CH4

NOx

Broj čestica

Faktor sukladnosti radnog prozora (3)

Faktor sukladnosti prozora za masu CO2
   (3)

Podaci o vožnji:

gradska

izvangradska

autocestom

Vremenski udjeli vožnje koji se odnose na gradsku vožnju, izvangradsku vožnju i vožnju autocestom, kako je opisano u stavku 4.5. Priloga 8.

Vremenski udjeli vožnje koji se odnose na ubrzavanje, usporavanje, ujednačenu vožnju i zaustavljanje, kako je opisano u stavku 4.5.5. Priloga 8.

najmanje

najviše

Prosječna snaga u radnom prozoru (%)

Trajanje prozora za izračun mase CO2 (s)

Radni prozor: postotak valjanih prozora

Prozor za masu CO2: postotak valjanih prozora

Dosljednost omjera potrošnje goriva

1.5.

Mjerenje snage

1.5.1.

Tablica 7.

Snaga motora izmjerena na ispitnom stolu

| Broj ispitivanja | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izmjerena brzina vrtnje motora (min-1) | | | | | | | |
| Izmjereni protok goriva (g/h) | | | | | | | |
| Izmjereni zakretni moment (Nm) | | | | | | | |
| Izmjerena snaga (kW) | | | | | | | |
| Barometarski tlak (kPa) | | | | | | | |
| Tlak vodene pare (kPa) | | | | | | | |
| Temperatura ulaznog zraka (K) | | | | | | | |
| Korekcijski faktor za snagu | | | | | | | |
| Korigirana snaga (kW) | | | | | | | |
| Snaga pomoćnih uređaja (kW)1 | | | | | | | |
| Neto snaga (kW) | | | | | | | |
| Neto zakretni moment (Nm) | | | | | | | |
| Korigirana specifična potrošnja goriva (g/kWh) | | | | | | | |

Broj ispitivanja

1

2

3

4

5

6

7

Izmjerena brzina vrtnje motora (min-1)

Izmjereni protok goriva (g/h)

Izmjereni zakretni moment (Nm)

Izmjerena snaga (kW)

Barometarski tlak (kPa)

Tlak vodene pare (kPa)

Temperatura ulaznog zraka (K)

Korekcijski faktor za snagu

Korigirana snaga (kW)

Snaga pomoćnih uređaja (kW)1

Neto snaga (kW)

Neto zakretni moment (Nm)

Korigirana specifična potrošnja goriva (g/kWh)

1.5.2.

Dodatni podaci

1.6.

Posebne odredbe

1.6.1.

Dodjeljivanje homologacije vozilima za izvoz (vidjeti stavak 13.4.1. ovog Pravilnika)

1.6.1.1.

Homologacije dodijeljene vozilima za izvoz u skladu sa stavkom 1.6.1.: da/ne2

1.6.1.2.

Dostaviti opis dodijeljenih homologacija iz stavka 1.6.1.1., uključujući niz izmjena ovog Pravilnika i razinu emisijskih zahtjeva na koje se ta homologacija odnosi

1.6.2.

Zamjenski motori vozilima za izvoz (vidjeti stavak 13.4.2. ovog Pravilnika)

1.6.2.1.

Homologacije dodijeljene zamjenskim motorima za vozila u uporabi u skladu sa stavkom 1.6.2.: da/ne2

1.6.2.2.

Dostaviti opis dodijeljenih homologacija za zamjenske motore za vozila u uporabi iz stavka 1.6.2.1. uključujući niz izmjena ovog Pravilnika i razinu emisijskih zahtjeva na koje se ta homologacija odnosi.

1.7.

Alternativne homologacije (vidjeti stavak 2.4. Priloga 9.A)

1.7.1.

Alternativne homologacije dodijeljene u skladu sa stavkom 1.7.: da/ne2

1.7.2.

Dostaviti opis alternativnih homologacija u skladu sa stavkom 1.7.1.

---

(1)  Izbrisati nepotrebno (ponekad ništa ne treba brisati jer je primjenjivo više mogućnosti).

1

(*1)  Motori s dvojnim gorivom.

*1

(*2)  U slučaju motora razmatranih u stavcima 4.6.3. i 4.6.6. ovog Pravilnika prema potrebi ponoviti sve podatke o svim ispitanim gorivima.

*2

(*3)  U slučaju motora s dvojnim gorivom tipa 1B, tipa 2B i tipa 3B kako su definirani u Prilogu 15. ovom Pravilniku ponoviti podatke u načinu rada na dvojno gorivo i u načinu rada na dizel.

*3

(‡)  U slučajevima iz tablice 1. Priloga 15. ovom Pravilniku za motor s dvojnim gorivom i za motore s vanjskim izvorom paljenja.

‡

(*4)  U slučaju motora razmatranih u stavcima 4.6.3. i 4.6.6. ovog Pravilnika prema potrebi ponoviti sve podatke o svim ispitanim gorivima.

*4

(*5)  U slučaju motora s dvojnim gorivom tipa 1B, tipa 2B i tipa 3B kako su definirani u Prilogu 15. ovom Pravilniku ponoviti podatke u načinu rada na dvojno gorivo i u načinu rada na dizel.

*5

(‡)  U slučajevima iz tablice 1. Priloga 15. ovom Pravilniku za motor s dvojnim gorivom i za motore s vanjskim izvorom paljenja.

‡

(2)  Izbrisati nepotrebno.

2

(3)  treba navesti vrijednost CFfinal ako je primjenjivo

3

final

---

PRILOG 2.B

Izjava o homologaciji tipa vozila s motorom homologiranim s obzirom na emisiju onečišćujućih tvari na temelju niza izmjena 07 Pravilnika br. 49

(najveći format: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | koju je izdalo: | ime tijela:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 22

koju je izdalo:

ime tijela:

...

...

...

| o (2): | dodjeli homologacije
  proširenju homologacije
  odbijanju homologacije
  povlačenju homologacije
  trajno obustavljenoj proizvodnji |
| --- | --- |

o (2):

dodjeli homologacije

proširenju homologacije

odbijanju homologacije

povlačenju homologacije

trajno obustavljenoj proizvodnji

tipa vozila s motorom homologiranim s obzirom na emisiju onečišćujućih tvari na temelju niza izmjena 07 Pravilnika br. 49

| Homologacijski broj: ... | Broj proširenja: ... |
| --- | --- |
| Obrazloženje proširenja: ... |

Homologacijski broj: ...

Broj proširenja: ...

Obrazloženje proširenja: ...

ODJELJAK I.

| 0.1. | Marka (trgovačko ime proizvođača) |
| --- | --- |

0.1.

| 0.2. | Tip |
| --- | --- |

0.2.

| 0.3. | Podaci za identifikaciju tipa, ako su označeni na vozilu (3) |
| --- | --- |

0.3.

| 0.3.1. | Mjesto te oznake |
| --- | --- |

0.3.1.

| 0.4. | Kategorija vozila (4) |
| --- | --- |

0.4.

| 0.5. | Ime i adresa proizvođača |
| --- | --- |

0.5.

| 0.6. | Imena i adrese proizvodnih pogona |
| --- | --- |

0.6.

| 0.7. | Ime i adresa zastupnika proizvođača (ako postoji) |
| --- | --- |

0.7.

ODJELJAK II.

| 1. | Dodatni podaci (ako je primjenjivo) vidjeti Dopunu |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tehnička služba odgovorna za provođenje homologacijskih ispitivanja |
| --- | --- |

2.

| 3. | Datum ispitnog izvješća |
| --- | --- |

3.

| 4. | Broj ispitnog izvješća |
| --- | --- |

4.

| 5. | Napomene (ako ih ima): vidjeti Dopunu |
| --- | --- |

5.

| 6. | Mjesto |
| --- | --- |

6.

| 7. | Datum |
| --- | --- |

7.

| 8. | Potpis |
| --- | --- |

8.

Prilozi: opisna dokumentacija,

ispitno izvješće.

U slučaju proširenja homologacije vozila s referentnom masom većom od 2 380 kg, ali koja nije veća od 2 610 kg, podaci o emisijama CO2 (g/km) i potrošnji goriva (l/100 km) moraju biti uključeni u skladu s Dodatkom 1. Prilogu 12.

---

(1)  Razlikovna brojčana oznaka zemlje koja je dodijelila/proširila/odbila/povukla homologaciju (vidjeti odredbe o homologaciji u Pravilniku).

(2)  Prekrižiti suvišno (ponekad ništa ne treba brisati jer je primjenjivo više mogućnosti).

(3)  Ako podaci za identifikaciju tipa sadržavaju znakove koji nisu bitni za opis tipova vozila, sastavnih dijelova ili zasebnih tehničkih jedinica obuhvaćenih ovim opisnim dokumentom, ti se znakovi u dokumentaciji moraju označiti simbolom „?” (npr. ABC?123??).

(4)  Klasificirano u skladu s definicijama navedenima iz Konsolidirane rezolucije o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6.

---

Dopuna izjavi o homologaciji tipa br. ...

o homologaciji tipa vozila s motorom homologiranim s obzirom na emisije onečišćujućih tvari na temelju niza izmjena 07 Pravilnika br. 49

1.

Dodatne informacije

1.1.

Podaci koje treba ispuniti za potrebe homologacije vozila s ugrađenim motorom

1.1.1.

Marka motora (ime poduzeća)

1.1.2.

Tip i trgovački opis (navesti sve varijante)

1.1.3.

Proizvođačeva oznaka kako je označena na motoru

1.1.4.

Kategorija vozila

1.1.5.

Kategorija motora: dizelsko gorivo/benzin/UNP/PP-H/PP-L/PP-HL/etanol (ED 95)/etanol (E85)/dvojno gorivo (1)

1.1.5.1.

Tip motora s dvojnim gorivom: tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B  (1) (df)

1.1.6.

Ime i adresa proizvođača

1.1.7.

Ime i adresa ovlaštenog zastupnika (ako postoji)

1.2.

Vozilo

1.2.1.

Homologacijski broj motora/porodice motora (1)

1.2.2.

Brojčana oznaka umjeravanja softvera upravljačke jedinice motora (ECU)

1.3.

Pojedinosti koje treba ispuniti u vezi s homologacijom motora/porodice motora (1) kao zasebne tehničke jedinice (uvjeti koje treba poštovati pri ugradnji motora na vozilo)

1.3.1.

Najveći i/ili najmanji podtlak u usisnom vodu

1.3.2.

Najveći dopušteni protutlak

1.3.3.

Obujam ispušnog sustava

1.3.4.

Ograničenja uporabe (ako postoje)

1.4.

Faktori pogoršanja (DF): izračunan/fiksan (1)

U tablici u nastavku navesti vrijednosti faktora pogoršanja i emisija u WHSC-u (ako je primjenjivo) i WHTC-u.

Ako se motori ispituju s različitim referentnim gorivima, tablice se navode za svako referentno gorivo.

U slučaju motora s dvojnim gorivom tipa 1B i tipa 2B tablica se navodi za svaki ispitani način rada (na dvojno gorivo i na dizel).

1.4.1.

Tablica 4.

Ispitivanje WHSC

| | WHSC ispitivanje (ako je primjenjivo) (*1), (*2) |
| --- | --- |
| DF
  multiplikativni/aditivni (1) | CO | THC | NHMC  (†) | NOX | masa čestica | NH3 | broj čestica |
| | | | | | | |
| emisije | CO
  (mg/kWh) | THC (mg/kWh) | NHMC  (†) (mg/kWh) | NOX

  (mg/kWh) | masa čestica
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | broj čestica
  (#/kWh) |
| rezultat ispitivanja | | | | | | | |
| Izračunano s DF-om | | | | | | | |
| Emisije CO2 (masena emisija, g/kWh)
  Potrošnja goriva  ((d)) (g/kWh) |

WHSC ispitivanje (ako je primjenjivo) (*1), (*2)

DF

multiplikativni/aditivni (1)

CO

THC

NHMC  (†)

NOX

masa čestica

NH3

broj čestica

emisije

CO

(mg/kWh)

THC (mg/kWh)

NHMC  (†) (mg/kWh)

NOX

(mg/kWh)

masa čestica

(mg/kWh)

NH3

ppm

broj čestica

(#/kWh)

rezultat ispitivanja

Izračunano s DF-om

Emisije CO2 (masena emisija, g/kWh)

Potrošnja goriva  ((d)) (g/kWh)

1.4.2.

Tablica 5.

Ispitivanje WHTC

| | WHTC |
| --- | --- |
| DF
  multiplikativni/aditivni1 | CO | THC | NMHC  (‡) | CH4
   (‡) | NOx | masa čestica | NH3 | broj čestica |
| | | | | | | | |
| emisije | CO
  (mg/kWh) | THC (mg/kWh) | NMHC  (‡) (mg/kWh) | CH4
   (‡) (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | masa čestica
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | broj čestica |
| Pokretanje hladnog motora | | | | | | | | |
| pokretanje toplog motora bez regeneracije | | | | | | | | |
| Pokretanje toplog motora s regeneracijom 1 | | | | | | | | |
| kr,u (multiplikativni/aditivni) 1

  kr,d (multiplikativni/aditivni) 1 | | | | | | | | |
| Ponderirani rezultat ispitivanja | | | | | | | | |
| konačni rezultat ispitivanja s faktorom pogoršanja | | | | | | | | |
| Emisije CO2
   ((d)) (masena emisija, g/kWh)
  Potrošnja goriva  ((d)) (g/kWh) |

WHTC

DF

multiplikativni/aditivni1

CO

THC

NMHC  (‡)

CH4
   (‡)

NOx

masa čestica

NH3

broj čestica

emisije

CO

(mg/kWh)

THC (mg/kWh)

NMHC  (‡) (mg/kWh)

CH4
   (‡) (mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

masa čestica

(mg/kWh)

NH3

ppm

broj čestica

Pokretanje hladnog motora

pokretanje toplog motora bez regeneracije

Pokretanje toplog motora s regeneracijom 1

kr,u (multiplikativni/aditivni) 1

kr,d (multiplikativni/aditivni) 1

Ponderirani rezultat ispitivanja

konačni rezultat ispitivanja s faktorom pogoršanja

Emisije CO2
   ((d)) (masena emisija, g/kWh)

Potrošnja goriva  ((d)) (g/kWh)

1.4.3.

Tablica 6.

Ispitivanje u praznom hodu

| Ispitivanje | Vrijednost CO
  (% vol) | Lambda(1) | Brzina vrtnje motora (min–1) | Temperatura ulja u motoru (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ispitivanje s motorom u praznom hodu na niskoj brzini vrtnje | | nije primjenjivo | | |
| ispitivanje s motorom u praznom hodu na visokoj brzini vrtnje | | | | |

Ispitivanje

Vrijednost CO

(% vol)

Lambda(1)

Brzina vrtnje motora (min–1)

Temperatura ulja u motoru (°C)

ispitivanje s motorom u praznom hodu na niskoj brzini vrtnje

nije primjenjivo

ispitivanje s motorom u praznom hodu na visokoj brzini vrtnje

1.4.4.

Tablica 6.a

Demonstracijsko ispitivanje PEMS-om

| Tip vozila (npr. M3, N3) i namjena (npr. kamion kompaktne ili zglobne konstrukcije, gradski autobus) | |
| --- | --- |
| Opis vozila (npr. model vozila, prototip) | |
| Rezultati prolaza i neuspjeha (2): | CO | THC | NMHC | CH4 | NOx | Broj čestica |
| Faktor sukladnosti radnog prozora (3) | | | | | | |
| Faktor sukladnosti prozora za masu CO2
   (3) | | | | | | |
| Podaci o vožnji: | gradska | izvangradska | autocestom |
| Vremenski udjeli vožnje koji se odnose na gradsku vožnju, izvangradsku vožnju i vožnju autocestom, kako je opisano u stavku 4.5. Priloga 8. | | | |
| Vremenski udjeli vožnje koji se odnose na ubrzavanje, usporavanje, ujednačenu vožnju i zaustavljanje, kako je opisano u stavku 4.5.5. Priloga 8. | | | |
| | najmanje | najviše |
| Prosječna snaga u radnom prozoru (%) | | |
| Trajanje prozora za izračun mase CO2 (s) | | |
| Radni prozor: postotak valjanih prozora | |
| Prozor za masu CO2: postotak valjanih prozora | |
| Dosljednost omjera potrošnje goriva | |

Tip vozila (npr. M3, N3) i namjena (npr. kamion kompaktne ili zglobne konstrukcije, gradski autobus)

Opis vozila (npr. model vozila, prototip)

Rezultati prolaza i neuspjeha (2):

CO

THC

NMHC

CH4

NOx

Broj čestica

Faktor sukladnosti radnog prozora (3)

Faktor sukladnosti prozora za masu CO2
   (3)

Podaci o vožnji:

gradska

izvangradska

autocestom

Vremenski udjeli vožnje koji se odnose na gradsku vožnju, izvangradsku vožnju i vožnju autocestom, kako je opisano u stavku 4.5. Priloga 8.

Vremenski udjeli vožnje koji se odnose na ubrzavanje, usporavanje, ujednačenu vožnju i zaustavljanje, kako je opisano u stavku 4.5.5. Priloga 8.

najmanje

najviše

Prosječna snaga u radnom prozoru (%)

Trajanje prozora za izračun mase CO2 (s)

Radni prozor: postotak valjanih prozora

Prozor za masu CO2: postotak valjanih prozora

Dosljednost omjera potrošnje goriva

1.5.

Mjerenje snage

1.5.1.

Tablica 7.

Snaga motora izmjerena na ispitnom stolu

| Broj ispitivanja | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izmjerena brzina vrtnje motora (min-1) | | | | | | | |
| Izmjereni protok goriva (g/h) | | | | | | | |
| Izmjereni zakretni moment (Nm) | | | | | | | |
| Izmjerena snaga (kW) | | | | | | | |
| Barometarski tlak (kPa) | | | | | | | |
| Tlak vodene pare (kPa) | | | | | | | |
| Temperatura ulaznog zraka (K) | | | | | | | |
| Korekcijski faktor za snagu | | | | | | | |
| Korigirana snaga (kW) | | | | | | | |
| Snaga pomoćnih uređaja (kW)1 | | | | | | | |
| Neto snaga (kW) | | | | | | | |
| Neto zakretni moment (Nm) | | | | | | | |
| Korigirana specifična potrošnja goriva (g/kWh) | | | | | | | |

Broj ispitivanja

1

2

3

4

5

6

7

Izmjerena brzina vrtnje motora (min-1)

Izmjereni protok goriva (g/h)

Izmjereni zakretni moment (Nm)

Izmjerena snaga (kW)

Barometarski tlak (kPa)

Tlak vodene pare (kPa)

Temperatura ulaznog zraka (K)

Korekcijski faktor za snagu

Korigirana snaga (kW)

Snaga pomoćnih uređaja (kW)1

Neto snaga (kW)

Neto zakretni moment (Nm)

Korigirana specifična potrošnja goriva (g/kWh)

1.5.2.

Dodatni podaci

1.6.

Posebne odredbe

1.6.1.

Dodjeljivanje homologacije vozilima za izvoz (vidjeti stavak 13.4.1. ovog Pravilnika)

1.6.1.1.

Homologacije dodijeljene vozilima za izvoz u skladu sa stavkom 1.6.1.: da/ne (2)

1.6.1.2.

Dostaviti opis dodijeljenih homologacija iz stavka 1.6.1.1., uključujući niz izmjena ovog Pravilnika i razinu emisijskih zahtjeva na koje se ta homologacija odnosi

1.6.2.

Zamjenski motori vozilima za izvoz (vidjeti stavak 13.4.2. ovog Pravilnika)

1.6.2.1.

Homologacije dodijeljene zamjenskim motorima za vozila u uporabi u skladu sa stavkom 1.6.2.: da/ne (2)

1.6.2.2.

Dostaviti opis dodijeljenih homologacija za zamjenske motore za vozila u uporabi iz stavka 1.6.2.1. uključujući niz izmjena ovog Pravilnika i razinu emisijskih zahtjeva na koje se ta homologacija odnosi.

1.7.

Alternativne homologacije (vidjeti stavak 2.4. Priloga 9.A)

1.7.1.

Alternativne homologacije dodijeljene u skladu sa stavkom 1.7.: da/ne (2)

1.7.2.

Dostaviti opis alternativnih homologacija u skladu sa stavkom 1.7.1.

---

(1)  Izbrisati nepotrebno (ponekad ništa ne treba brisati jer je primjenjivo više mogućnosti).

1

(df)  Motori s dvojnim gorivom

df

(*1)  U slučaju motora razmatranih u stavcima 4.6.3. i 4.6.6. ovog Pravilnika prema potrebi ponoviti sve podatke o svim ispitanim gorivima.

*1

(*2)  U slučaju motora s dvojnim gorivom tipa 1B, tipa 2B i tipa 3B, kako su definirani u Prilogu 15. ovom Pravilniku, ponoviti podatke za način rada na dvojno gorivo i za način rada na dizel.

*2

(†)  U slučajevima iz tablice 1. Priloga 15. ovom Pravilniku za motore s dvojnim gorivom i za motore s vanjskim izvorom paljenja.

†

((d))  Ako je propisano ovim Pravilnkom.

(d)

(‡)  U slučajevima iz tablice 1. Priloga 15. ovom Pravilniku za motore s dvojnim gorivom i za motore s vanjskim izvorom paljenja.

‡

((d))  Ako je propisano ovim Pravilnkom.

(d)

(2)  Izbrisati nepotrebno.

2

(3)  treba navesti vrijednost CFfinal ako je primjenjivo

3

final

---

PRILOG 2.C

Izjava o homologaciji tipa vozila s obzirom na emisiju onečišćujućih tvari na temelju niza izmjena 07 Pravilnika br. 49

(najveći format: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | koju je izdalo: | ime tijela:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 23

koju je izdalo:

ime tijela:

...

...

...

| o (2): | dodjeli homologacije
  proširenju homologacije
  odbijanju homologacije
  povlačenju homologacije
  trajno obustavljenoj proizvodnji |
| --- | --- |

o (2):

dodjeli homologacije

proširenju homologacije

odbijanju homologacije

povlačenju homologacije

trajno obustavljenoj proizvodnji

tipa vozila s obzirom na emisiju onečišćujućih tvari na temelju niza izmjena 07 Pravilnika br. 49

| Homologacijski broj: ... | Broj proširenja: ...
  Obrazloženje proširenja: ... |
| --- | --- |

Homologacijski broj: ...

Broj proširenja: ...

Obrazloženje proširenja: ...

ODJELJAK I.

| 0.1. | Marka (trgovačko ime proizvođača) |
| --- | --- |

0.1.

| 0.2. | Tip |
| --- | --- |

0.2.

| 0.2.1. | Trgovačka imena (ako postoje) |
| --- | --- |

0.2.1.

| 0.3. | Podaci za identifikaciju tipa, ako su označeni na vozilu (3) |
| --- | --- |

0.3.

| 0.3.1. | Mjesto te oznake |
| --- | --- |

0.3.1.

| 0.4. | Kategorija vozila (4) |
| --- | --- |

0.4.

| 0.5. | Ime i adresa proizvođača |
| --- | --- |

0.5.

| 0.6. | Imena i adrese proizvodnih pogona |
| --- | --- |

0.6.

| 0.7. | Ime i adresa zastupnika proizvođača (ako postoji) |
| --- | --- |

0.7.

ODJELJAK II.

| 1. | Dodatni podaci (ako je primjenjivo): vidjeti Dopunu |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tehnička služba odgovorna za provođenje homologacijskih ispitivanja |
| --- | --- |

2.

| 3. | Datum ispitnog izvješća |
| --- | --- |

3.

| 4. | Broj ispitnog izvješća |
| --- | --- |

4.

| 5. | Napomene (ako ih ima): vidjeti Dopunu |
| --- | --- |

5.

| 6. | Mjesto |
| --- | --- |

6.

| 7. | Datum |
| --- | --- |

7.

| 8. | Potpis |
| --- | --- |

8.

Prilozi: opisna dokumentacija,

ispitno izvješće.

Dopuna

U slučaju proširenja homologacije vozila s referentnom masom većom od 2 380 kg, ali koja nije veća od 2 610 kg, podaci o emisijama CO2 (g/km) i potrošnji goriva (l/100 km) moraju biti uključeni u skladu s Dodatkom 1. Prilogu 12.

---

(1)  Razlikovna brojčana oznaka zemlje koja je dodijelila/proširila/odbila/povukla homologaciju (vidjeti odredbe o homologaciji u Pravilniku).

(2)  Prekrižiti suvišno (ponekad ništa ne treba brisati jer je primjenjivo više mogućnosti).

(3)  Ako podaci za identifikaciju tipa sadržavaju znakove koji nisu bitni za opis vozila, sastavnog dijela ili zasebne tehničke jedinice obuhvaćenog ovim opisnim dokumentom, takvi se znakovi u dokumentaciji označavaju simbolom „?” (npr. ABC?123??).

(4)  Klasificirano u skladu s definicijama navedenima iz Konsolidirane rezolucije o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6.

---

Dopuna izjavi o homologaciji tipa br. ...

o homologaciji tipa vozila s obzirom na emisiju onečišćujućih tvari na temelju niza izmjena 07 Pravilnika br. 49

1.

Dodatni podaci

1.1.

Podaci koje treba ispuniti za potrebe homologacije vozila s ugrađenim motorom

1.1.1.

Marka motora (ime poduzeća)

1.1.2.

Tip i trgovački opis (navesti sve varijante)

1.1.3.

Proizvođačeva oznaka kako je označena na motoru

1.1.4.

Kategorija vozila

1.1.5.

Kategorija motora: dizelsko gorivo/benzin/UNP/PP-H/PP-L/PP-HL/etanol (ED 95)/etanol (E85)/UPP/UPP20 (1)

1.1.5.1.

Tip motora s dvojnim gorivom: tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (1) (*1)

1.1.6.

Ime i adresa proizvođača

1.1.7.

Ime i adresa ovlaštenog zastupnika (ako postoji)

1.2.

Vozilo

1.2.1.

Homologacijski broj motora/porodice motora (1)

1.2.2.

Brojčana oznaka umjeravanja softvera upravljačke jedinice motora (ECU)

1.3.

Pojedinosti koje treba ispuniti u vezi s homologacijom motora/porodice motora (1) (uvjeti koje treba poštovati pri ugradnji motora na vozilo)

1.3.1.

Najveći i/ili najmanji podtlak u usisnom vodu

1.3.2.

Najveći dopušteni protutlak

1.3.3.

Obujam ispušnog sustava

1.3.4.

Ograničenja uporabe (ako postoje)

1.4.

Faktor pogoršanja: izračunan/fiksan (1)

Navesti vrijednosti faktora pogoršanja i emisije na ispitivanjima WHSC (prema potrebi) i WHTC u tablici u nastavku.

1.4.1.

Tablica 4.

Ispitivanje WHSC

| | Ispitivanje WHSC (prema potrebi) (*2)
  ,
   (*3) |
| --- | --- |
| faktor pogoršanja
  multiplikativni/aditivni1 | CO | THC | NMHC (‡) | NOX | masa čestica | NH3 | broj čestica |
| | | | | | | |
| emisije | CO
  (mg/kWh) | THC (mg/kWh) | NMHC (‡) | NOX

  (mg/kWh) | masa čestica
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | broj čestica
  (#/kWh) |
| rezultat ispitivanja | | | (mg/kWh) | | | | |
| izračunano s DF-om | | | | | | | |
| masena emisija CO2: ...g/kWh
  potrošnja goriva: ...g/kWh |
| Napomene: |

Ispitivanje WHSC (prema potrebi) (*2)
  ,
   (*3)

faktor pogoršanja

multiplikativni/aditivni1

CO

THC

NMHC (‡)

NOX

masa čestica

NH3

broj čestica

emisije

CO

(mg/kWh)

THC (mg/kWh)

NMHC (‡)

NOX

(mg/kWh)

masa čestica

(mg/kWh)

NH3

ppm

broj čestica

(#/kWh)

rezultat ispitivanja

(mg/kWh)

izračunano s DF-om

masena emisija CO2: ...g/kWh

potrošnja goriva: ...g/kWh

Napomene:

1.4.2.

Tablica 5.

Ispitivanje WHTC

| Ispitivanje WHTC (*4)
  ,
   (*5) |
| --- |
| faktor pogoršanja | CO | THC | NMHC (‡) | CH4
   (‡) | NOx | masa čestica | NH3 | broj čestica |
| multiplikativni/aditivni1 | | | | | | | | |
| emisije | CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC (‡)

  (mg/kWh) | CH4
   (‡)

  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | masa čestica
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | broj čestica
  (#/kWh) |
| pokretanje hladnog motora | | | | | | | | |
| pokretanje toplog motora bez regeneracije | | | | | | | | |
| pokretanje toplog motora s regeneracijom(1) | | | | | | | | |
| kr,u (multiplikativni/aditivni)1 | | | | | | | | |
| kr,d (multiplikativni/aditivni)1 |
| ponderirani rezultat ispitivanja | | | | | | | | |
| konačni rezultat ispitivanja s faktorom pogoršanja | | | | | | | | |
| masena emisija CO2:...g/kWh |
| potrošnja goriva: ...g/kWh |
| Napomene: |

Ispitivanje WHTC (*4)
  ,
   (*5)

faktor pogoršanja

CO

THC

NMHC (‡)

CH4
   (‡)

NOx

masa čestica

NH3

broj čestica

multiplikativni/aditivni1

emisije

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC (‡)

(mg/kWh)

CH4
   (‡)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

masa čestica

(mg/kWh)

NH3

ppm

broj čestica

(#/kWh)

pokretanje hladnog motora

pokretanje toplog motora bez regeneracije

pokretanje toplog motora s regeneracijom(1)

kr,u (multiplikativni/aditivni)1

kr,d (multiplikativni/aditivni)1

ponderirani rezultat ispitivanja

konačni rezultat ispitivanja s faktorom pogoršanja

masena emisija CO2:...g/kWh

potrošnja goriva: ...g/kWh

Napomene:

1.4.3.

Tablica 6.

Ispitivanje u praznom hodu

| Ispitivanje | Vrijednost CO
  (% vol) | Lambda1 | Brzina vrtnje motora (min–1) | Temperatura ulja u motoru (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ispitivanje s motorom u praznom hodu na niskoj brzini vrtnje | | nije primjenjivo | | |
| ispitivanje s motorom u praznom hodu na visokoj brzini vrtnje | | | | |

Ispitivanje

Vrijednost CO

(% vol)

Lambda1

Brzina vrtnje motora (min–1)

Temperatura ulja u motoru (°C)

ispitivanje s motorom u praznom hodu na niskoj brzini vrtnje

nije primjenjivo

ispitivanje s motorom u praznom hodu na visokoj brzini vrtnje

1.4.4.

Tablica 6.a

Demonstracijsko ispitivanje PEMS-om

| Tip vozila (npr. M3, N3) i namjena (npr. kamion kompaktne ili zglobne konstrukcije, gradski autobus) | |
| --- | --- |
| Opis vozila (npr. model vozila, prototip) | |
| Rezultati prolaza i neuspjeha (2): | CO | THC | NMHC | CH4 | NOx | Broj čestica |
| Faktor sukladnosti radnog prozora (3) | | | | | | |
| Faktor sukladnosti prozora za izračun mase CO2
   (3) | | | | | | |
| Podaci o vožnji: | gradska | izvangradska | autocestom |
| Vremenski udjeli vožnje koji se odnose na gradsku vožnju, izvangradsku vožnju i vožnju autocestom, kako je opisano u stavku 4.5. Prilog 8. | | | |
| Vremenski udjeli vožnje koji se odnose na ubrzavanje, usporavanje, ujednačenu vožnju i zaustavljanje, kako je opisano u stavku 4.5.5. Priloga 8. | | | |
| | najmanje | najviše |
| Prosječna snaga u radnom prozoru (%) | | |
| Trajanje prozora za izračun mase CO2 (s) | | |
| Radni prozor: postotak valjanih prozora | |
| Prozor za izračun mase CO2: postotak valjanih prozora | |
| Stalna vrijednost potrošnje goriva | |

Tip vozila (npr. M3, N3) i namjena (npr. kamion kompaktne ili zglobne konstrukcije, gradski autobus)

Opis vozila (npr. model vozila, prototip)

Rezultati prolaza i neuspjeha (2):

CO

THC

NMHC

CH4

NOx

Broj čestica

Faktor sukladnosti radnog prozora (3)

Faktor sukladnosti prozora za izračun mase CO2
   (3)

Podaci o vožnji:

gradska

izvangradska

autocestom

Vremenski udjeli vožnje koji se odnose na gradsku vožnju, izvangradsku vožnju i vožnju autocestom, kako je opisano u stavku 4.5. Prilog 8.

Vremenski udjeli vožnje koji se odnose na ubrzavanje, usporavanje, ujednačenu vožnju i zaustavljanje, kako je opisano u stavku 4.5.5. Priloga 8.

najmanje

najviše

Prosječna snaga u radnom prozoru (%)

Trajanje prozora za izračun mase CO2 (s)

Radni prozor: postotak valjanih prozora

Prozor za izračun mase CO2: postotak valjanih prozora

Stalna vrijednost potrošnje goriva

1.5.

Mjerenje snage

1.5.1.

Tablica 7.

Snaga motora izmjerena na ispitnom stolu

| Broj ispitivanja | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izmjerena brzina vrtnje motora (min-1) | | | | | | | |
| Izmjereni protok goriva (g/h) | | | | | | | |
| Izmjereni zakretni moment (Nm) | | | | | | | |
| Izmjerena snaga (kW) | | | | | | | |
| Barometarski tlak (kPa) | | | | | | | |
| Tlak vodene pare (kPa) | | | | | | | |
| Temperatura ulaznog zraka (K) | | | | | | | |
| Korekcijski faktor za snagu | | | | | | | |
| Korigirana snaga (kW) | | | | | | | |
| Snaga pomoćnih uređaja (kW)1 | | | | | | | |
| Neto snaga (kW) | | | | | | | |
| Neto zakretni moment (Nm) | | | | | | | |
| Korigirana specifična potrošnja goriva (g/kWh) | | | | | | | |

Broj ispitivanja

1

2

3

4

5

6

7

Izmjerena brzina vrtnje motora (min-1)

Izmjereni protok goriva (g/h)

Izmjereni zakretni moment (Nm)

Izmjerena snaga (kW)

Barometarski tlak (kPa)

Tlak vodene pare (kPa)

Temperatura ulaznog zraka (K)

Korekcijski faktor za snagu

Korigirana snaga (kW)

Snaga pomoćnih uređaja (kW)1

Neto snaga (kW)

Neto zakretni moment (Nm)

Korigirana specifična potrošnja goriva (g/kWh)

1.5.2.

Dodatni podaci

1.6.

Posebne odredbe

1.6.1.

Dodjeljivanje homologacije vozilima za izvoz (vidjeti stavak 13.4.1. ovog Pravilnika)

1.6.1.1.

Homologacije dodijeljene vozilima za izvoz u skladu sa stavkom 1.6.1.: da/ne2

1.6.1.2.

Dostaviti opis dodijeljenih homologacija iz stavka 1.6.1.1., uključujući niz izmjena ovog Pravilnika i razinu emisijskih zahtjeva na koje se ta homologacija odnosi

1.7.

Alternativne homologacije (vidjeti stavak 2.4. Priloga 9.A)

1.7.1.

Alternativne homologacije dodijeljene u skladu sa stavkom 1.7.: da/ne2

1.7.2.

Dostaviti opis alternativnih homologacija u skladu sa stavkom 1.7.1.

---

(1)  Izbrisati nepotrebno (ponekad ništa ne treba brisati jer je primjenjivo više mogućnosti).

1

(*1)  Motori s dvojnim gorivom.

*1

(*2)  U slučaju motora razmatranih u stavcima 4.6.3. i 4.6.6. ovog Pravilnika prema potrebi ponoviti sve podatke o svim ispitanim gorivima.

*2

(*3)  U slučaju motora s dvojnim gorivom tipa 1B, tipa 2B i tipa 3B kako su definirani u Prilogu 15. ovom Pravilniku ponoviti podatke u načinu rada na dvojno gorivo i u načinu rada na dizel.

*3

(‡)  U slučajevima iz tablice 1. Priloga 15. ovom Pravilniku za motor s dvojnim gorivom i za motore s vanjskim izvorom paljenja.

‡

(*4)  U slučaju motora razmatranih u stavcima 4.6.3. i 4.6.6. ovog Pravilnika prema potrebi ponoviti sve podatke o svim ispitanim gorivima.

*4

(*5)  U slučaju motora s dvojnim gorivom tipa 1B, tipa 2B i tipa 3B kako su definirani u Prilogu 15. ovom Pravilniku ponoviti podatke u načinu rada na dvojno gorivo i u načinu rada na dizel.

*5

(‡)  U slučajevima iz tablice 1. Priloga 15. ovom Pravilniku za motor s dvojnim gorivom i za motore s vanjskim izvorom paljenja.

‡

(2)  Izbrisati nepotrebno.

2

(3)  treba navesti vrijednost CFfinal ako je primjenjivo

3

final

---

PRILOG 2.D

Opisna dokumentacija za AES

1.

Opisna dokumentacija o pomoćnoj strategiji kontrole emisija (AES) uključuje sljedeće:

2.

| (a) | izjavu proizvođača da sustav motora ili porodica motora homologirana kao zasebna tehnička jedinica ili vozilo sa sustavom motora homologiranim s obzirom na emisije ili tip vozila homologiran s obzirom na emisije ne sadržava nikakvu poremećajnu strategiju; |
| --- | --- |

(a)

izjavu proizvođača da sustav motora ili porodica motora homologirana kao zasebna tehnička jedinica ili vozilo sa sustavom motora homologiranim s obzirom na emisije ili tip vozila homologiran s obzirom na emisije ne sadržava nikakvu poremećajnu strategiju;

| (b) | opis motora te upotrijebljenih strategija i uređaja kontrole emisija, neovisno o tome jesu li softverski ili hardverski, te uvjete pod kojima te strategije i uređaji neće raditi na način na koji rade tijekom homologacijskog ispitivanja; |
| --- | --- |

(b)

opis motora te upotrijebljenih strategija i uređaja kontrole emisija, neovisno o tome jesu li softverski ili hardverski, te uvjete pod kojima te strategije i uređaji neće raditi na način na koji rade tijekom homologacijskog ispitivanja;

| (c) | izjavu o softverskim verzijama upotrijebljenima za upravljanje AES-ovima/BES-om, uključujući odgovarajuće kontrolne brojeve tih softverskih verzija i upute homologacijskom tijelu za čitanje kontrolnih brojeva; svaki put kad se pojavi nova softverska verzija koja utječe na AES-ove/BES, izjava se mora ažurirati i poslati homologacijskom tijelu koje čuva opisnu dokumentaciju; |
| --- | --- |

(c)

izjavu o softverskim verzijama upotrijebljenima za upravljanje AES-ovima/BES-om, uključujući odgovarajuće kontrolne brojeve tih softverskih verzija i upute homologacijskom tijelu za čitanje kontrolnih brojeva; svaki put kad se pojavi nova softverska verzija koja utječe na AES-ove/BES, izjava se mora ažurirati i poslati homologacijskom tijelu koje čuva opisnu dokumentaciju;

| (d) | detaljno tehničko obrazloženje za svaki AES koje uključuje procjenu rizika s AES-om i bez AES-a te sljedeće:


  i. | informacije o hardverskim elementima koje se moraju zaštititi AES-om, ako je primjenjivo; |
| --- | --- | --- |

(d)

detaljno tehničko obrazloženje za svaki AES koje uključuje procjenu rizika s AES-om i bez AES-a te sljedeće:

i.

informacije o hardverskim elementima koje se moraju zaštititi AES-om, ako je primjenjivo;

| ii. | dokaz o iznenadnom i nepopravljivom oštećenju motora koje se ne može spriječiti redovitim održavanjem i koje bi se dogodilo bez AES-a, ako je primjenjivo; |
| --- | --- |

ii.

dokaz o iznenadnom i nepopravljivom oštećenju motora koje se ne može spriječiti redovitim održavanjem i koje bi se dogodilo bez AES-a, ako je primjenjivo;

| (iii) | detaljno obrazloženje zašto je potrebno upotrijebiti AES pri pokretanju ili zagrijavanju motora, ako je primjenjivo; |
| --- | --- |

(iii)

detaljno obrazloženje zašto je potrebno upotrijebiti AES pri pokretanju ili zagrijavanju motora, ako je primjenjivo;

| (e) | opis logike upravljanja sustavom za dovod goriva, strategije određivanja vremena i točaka prebacivanja tijekom svih načina rada; |
| --- | --- |

(e)

opis logike upravljanja sustavom za dovod goriva, strategije određivanja vremena i točaka prebacivanja tijekom svih načina rada;

| (f) | opis hijerarhijskog odnosa AES-ova, na primjer ako istodobno može biti aktivno više od jednog AES-a, mora se pokazati koji AES primarno reagira, metoda interakcije među strategijama, uključujući dijagrame toka podataka i logike odlučivanja i kako se na temelju hijerarhije postiže da se emisije iz svih AES-ova kontroliraju tako da budu na najnižoj provedivoj razini; |
| --- | --- |

(f)

opis hijerarhijskog odnosa AES-ova, na primjer ako istodobno može biti aktivno više od jednog AES-a, mora se pokazati koji AES primarno reagira, metoda interakcije među strategijama, uključujući dijagrame toka podataka i logike odlučivanja i kako se na temelju hijerarhije postiže da se emisije iz svih AES-ova kontroliraju tako da budu na najnižoj provedivoj razini;

| (g) | popis parametara koji se mjere i/ili izračunavaju AES-om te svrha svakog izmjerenog i/ili izračunanog parametra i na koji je način svaki od tih parametara povezan s oštećenjima motora; uključujući metodu izračuna i odnos tih izračunanih parametara sa stvarnim stanjem kontroliranih parametara te dopušteno odstupanje koje iz toga proizlazi ili faktor sigurnosti koji je uključen u analizu; |
| --- | --- |

(g)

popis parametara koji se mjere i/ili izračunavaju AES-om te svrha svakog izmjerenog i/ili izračunanog parametra i na koji je način svaki od tih parametara povezan s oštećenjima motora; uključujući metodu izračuna i odnos tih izračunanih parametara sa stvarnim stanjem kontroliranih parametara te dopušteno odstupanje koje iz toga proizlazi ili faktor sigurnosti koji je uključen u analizu;

| (h) | popis parametara kontrole motora/emisija koji se mijenjaju u funkciji mjerenih ili izračunanih parametara i raspona modulacije svakog parametra kontrole motora/emisija; zajedno s odnosom parametara kontrole motora/emisija i izmjerenih ili izračunanih parametara; |
| --- | --- |

(h)

popis parametara kontrole motora/emisija koji se mijenjaju u funkciji mjerenih ili izračunanih parametara i raspona modulacije svakog parametra kontrole motora/emisija; zajedno s odnosom parametara kontrole motora/emisija i izmjerenih ili izračunanih parametara;

| (i) | procjenu kako AES kontrolira stvarne emisije tijekom vožnje tako da budu na najnižoj provedivoj razini, uključujući detaljnu analizu očekivanog povećanja ukupnih reguliranih onečišćujućih tvari i emisija CO2 zbog upotrebe AES-a u odnosu na BES. |
| --- | --- |

(i)

procjenu kako AES kontrolira stvarne emisije tijekom vožnje tako da budu na najnižoj provedivoj razini, uključujući detaljnu analizu očekivanog povećanja ukupnih reguliranih onečišćujućih tvari i emisija CO2 zbog upotrebe AES-a u odnosu na BES.

3.

Opisna dokumentacija za AES ne smije biti dulja od 100 stranica i mora uključivati sve glavne elemente dovoljne da homologacijsko tijelo može procijeniti AES (u skladu sa zahtjevima iz Dodatka 2. Prilogu 10.), djelotvornost sustava za prinudu i mjere za sprečavanje nedopuštenih zahvata. Dokumentacija se prema potrebi može dopuniti prilozima i drugim dokumentima s dodatnim i dopunskim elementima. Proizvođač mora homologacijskom tijelu poslati novu verziju opisne dokumentacije svaki put kad se AES preinači. Nova se verzija odnosi samo na preinake i njihov učinak. Homologacijsko tijelo procjenjuje i odobrava novu verziju AES-a.

4.

Tablica 1.

Sadržaj opisne dokumentacije

| Dio | Stavak | Točka | Objašnjenje |
| --- | --- | --- | --- |
| Uvodni dokumenti | | Uvodni dopis homologacijskom tijelu | referentni podaci o dokumentu s verzijom i datumom izdavanja, potpis odgovarajuće osobe u proizvođačevoj organizaciji |
| | Tablica s pregledom verzija | sadržaj preinaka za svaku verziju: podatak o tome koji je dio izmijenjen |
| | Opis tipova (po emisijama) na koje se odnosi | |
| | Tablica s priloženim dokumentima | popis svih priloženih dokumenata |
| | Unakrsna upućivanja | upućivanje na stavke od (a) do (i) Priloga 2.D (na kojem se mjestu nalazi svaki zahtjev iz pravilnika) |
| | Izjava o nepostojanju poremećajnih uređaja u vozilu | + potpis |
| Osnovni dokument | 0 | Pokrate i kratice | |
| 1. | OPĆI OPIS | |
| 1.1. | Opći opis motora | opis glavnih karakteristika: obujam, naknadna obrada... |
| 1.2. | Opća arhitektura sustava | blok-dijagram sustava: popis senzora i aktuatora, objašnjenje općih funkcija motora |
| 1.3. | Očitavanje verzije softvera i umjeravanja | npr. objašnjenje alata za skeniranje |
| 2. | Osnovne strategije kontrole emisija | |
| 2.x. | BES x | opis strategije x |
| 2.y. | BES y | opis strategije y |
| 3. | Pomoćne strategije kontrole emisija | |
| 3.0. | Prikaz AES-a | hijerarhijski odnos AES-ova: opis i obrazloženje (npr. sigurnost, pouzdanost itd.) |
| 3.x. | AES x | 3.x.1. obrazloženje za AES
  3.x.2. izmjereni i/ili modelirani parametri za definiranje AES-a
  3.x.3. aktivacija AES-a – korišteni parametri
  3.x.4. učinak AES-a na onečišćujuće tvari i CO2 |
| 3.y. | AES y | 3.y.1
  3.y.2
  itd. |
| 4. | Opis sustava za prinudu uključujući povezane strategije praćenja | |
| 5. | Opis mjera za sprečavanje nedopuštenih zahvata | |
| ograničenje na 100 stranica odnosi se na prethodno navedeno |
| Prilog | | popis tipova na koje se odnosi ovaj BES/AES: uključujući upućivanja na homologaciju i softver, broj umjeravanja, kontrolne brojeve svake verzije i elektroničke upravljačke jedinice (motora i/ili sustava za naknadnu obradu, ako postoji) |
| Priloženi dokumenti | | Tehnička bilješka za obrazloženje AES-a br. xxx | procjena rizika, ispitno obrazloženje ili primjer iznenadnog oštećenja, ako postoji |
| | Tehnička bilješka za obrazloženje AES-a br. yyy | |
| | Ispitno izvješće za kvantifikaciju učinka određenog AES-a | ispitno izvješće svih konkretnih ispitivanja provedenih u svrhu obrazloženja AES-a, podaci o uvjetima ispitivanja, opis vozila/datum ispitivanja emisija/učinak na CO2 s aktiviranim AES-om ili bez njega |

Dio

Stavak

Točka

Objašnjenje

Uvodni dokumenti

Uvodni dopis homologacijskom tijelu

referentni podaci o dokumentu s verzijom i datumom izdavanja, potpis odgovarajuće osobe u proizvođačevoj organizaciji

Tablica s pregledom verzija

sadržaj preinaka za svaku verziju: podatak o tome koji je dio izmijenjen

Opis tipova (po emisijama) na koje se odnosi

Tablica s priloženim dokumentima

popis svih priloženih dokumenata

Unakrsna upućivanja

upućivanje na stavke od (a) do (i) Priloga 2.D (na kojem se mjestu nalazi svaki zahtjev iz pravilnika)

Izjava o nepostojanju poremećajnih uređaja u vozilu

- potpis

Osnovni dokument

0

Pokrate i kratice

1.

OPĆI OPIS

1.1.

Opći opis motora

opis glavnih karakteristika: obujam, naknadna obrada...

1.2.

Opća arhitektura sustava

blok-dijagram sustava: popis senzora i aktuatora, objašnjenje općih funkcija motora

1.3.

Očitavanje verzije softvera i umjeravanja

npr. objašnjenje alata za skeniranje

2.

Osnovne strategije kontrole emisija

2.x.

BES x

opis strategije x

2.y.

BES y

opis strategije y

3.

Pomoćne strategije kontrole emisija

3.0.

Prikaz AES-a

hijerarhijski odnos AES-ova: opis i obrazloženje (npr. sigurnost, pouzdanost itd.)

3.x.

AES x

3.x.1. obrazloženje za AES

3.x.2. izmjereni i/ili modelirani parametri za definiranje AES-a

3.x.3. aktivacija AES-a – korišteni parametri

3.x.4. učinak AES-a na onečišćujuće tvari i CO2

3.y.

AES y

3.y.1

3.y.2

itd.

4.

Opis sustava za prinudu uključujući povezane strategije praćenja

5.

Opis mjera za sprečavanje nedopuštenih zahvata

ograničenje na 100 stranica odnosi se na prethodno navedeno

Prilog

popis tipova na koje se odnosi ovaj BES/AES: uključujući upućivanja na homologaciju i softver, broj umjeravanja, kontrolne brojeve svake verzije i elektroničke upravljačke jedinice (motora i/ili sustava za naknadnu obradu, ako postoji)

Priloženi dokumenti

Tehnička bilješka za obrazloženje AES-a br. xxx

procjena rizika, ispitno obrazloženje ili primjer iznenadnog oštećenja, ako postoji

Tehnička bilješka za obrazloženje AES-a br. yyy

Ispitno izvješće za kvantifikaciju učinka određenog AES-a

ispitno izvješće svih konkretnih ispitivanja provedenih u svrhu obrazloženja AES-a, podaci o uvjetima ispitivanja, opis vozila/datum ispitivanja emisija/učinak na CO2 s aktiviranim AES-om ili bez njega

---

PRILOG 3.

Izgled homologacijskih oznaka

Na homologacijskoj oznaci koja je izdana za sustav motora ili vozilo i pričvršćena na njega u skladu sa stavkom 4. ovog Pravilnika iza homologacijskog broja mora se nalaziti slovni znak dodijeljen u skladu s tablicom 1. ovog Priloga koji označava fazu zahtjeva na koje se odnosi homologacija. Usto, homologacijska oznaka trebala bi sadržavati i znakove koji označavaju tip motora dodijeljene u skladu s tablicom 2. ovog Priloga.

U ovom se Prilogu opisuje izgled te oznake i daju primjeri kako se sastavlja.

Sljedeći shematski crtež prikazuje opći raspored, dimenzije i sadržaj oznake. Objašnjeno je značenje brojeva i slovnih znakova te su navedeni izvori za određivanje odgovarajućih alternativa za svaku homologaciju.

Image 24

Primjer 1.

Motor s kompresijskim paljenjem koji kao gorivo upotrebljava dizel (B7)

Image 25

Ova homologacijska oznaka postavljena na motor ili vozilo u skladu sa stavkom 4. ovog Pravilnika označava da je taj tip motora odnosno vozila homologiran u Švedskoj (E 5) na temelju niza izmjena 07 Pravilnika br. 49 pod homologacijskim brojem 2439. Slovo nakon homologacijskog broja označava fazu zahtjeva opisanu u tablici 1. (u ovom slučaju fazu A). Usto, sufiks nakon nacionalnog simbola (iznad broja Pravilnika) označava tip motora dodijeljen prema tablici 2. (u ovom slučaju „D” za dizelski).

Primjer 2.

Motor s kompresijskim paljenjem koji kao gorivo upotrebljava etanol (ED95)

Image 26

Ova homologacijska oznaka postavljena na motor ili vozilo u skladu sa stavkom 4. ovog Pravilnika označava da je taj tip motora odnosno vozila homologiran u Švedskoj (E 5) na temelju niza izmjena 07 Pravilnika br. 49 pod homologacijskim brojem 2439. Slovo nakon homologacijskog broja označava fazu zahtjeva opisanu u tablici 1. (u ovom slučaju B). Usto, sufiks nakon nacionalnog simbola (iznad broja Pravilnika) označava tip motora dodijeljen prema tablici 2. (u ovom slučaju „ED” za etanol, ED95).

Primjer 3.

Motor s vanjskim izvorom paljenja koji kao gorivo upotrebljava prirodni plin

Image 27

Ova homologacijska oznaka postavljena na motor ili vozilo u skladu sa stavkom 4. ovog Pravilnika označava da je taj tip motora odnosno vozila homologiran u Švedskoj (E 5) na temelju niza izmjena 07 Pravilnika br. 49 pod homologacijskim brojem 2439. Slovo nakon homologacijskog broja označava fazu zahtjeva opisanu u tablici 1. (u ovom slučaju faza C). Usto, sufiks nakon nacionalnog simbola (iznad broja Pravilnika) označava vrstu goriva dodijeljenu prema stavku 4.12.3.3.6. ovog Pravilnika (u ovom slučaju HLt).

Primjer 4.

Motor s vanjskim izvorom paljenja koji kao gorivo upotrebljava UNP

Image 28

Ova homologacijska oznaka postavljena na motor ili vozilo u skladu sa stavkom 4. ovog Pravilnika označava da je taj tip motora odnosno vozila homologiran u Švedskoj (E 5) na temelju niza izmjena 07 Pravilnika br. 49 pod homologacijskim brojem 2439. Slovo nakon homologacijskog broja označava fazu zahtjeva opisanu u tablici 1. (u ovom slučaju faza C). Usto, sufiks nakon nacionalnog simbola (iznad broja Pravilnika) označava tip motora dodijeljen prema tablici 2. (u ovom slučaju „Q” za UNP).

Primjer 5.

Image 29

Ova homologacijska oznaka postavljena na motor ili vozilo na prirodni plin HL označava je taj tip motora odnosno vozila homologiran u Švedskoj (E 5) na temelju Pravilnika br. 49 (u ovom slučaju faze C) i Pravilnika br. 85 (1). Prve dvije znamenke homologacijskih brojeva pokazuju da je u trenutku dodjele tih homologacija Pravilnik br. 49 obuhvaćao niz izmjena 07, a Pravilnik br. 85 bio u izvornom obliku.

Tablica 1.

Slova koja označavaju zahtjeve OBD-a i SCR-a

| Znak | Granične vrijednosti OBD-a za NOx
  1 | Granične vrijednosti OBD za čestice2 | Granične vrijednosti OBD za CO6 | IUPR13 | Kvaliteta reagensa | Dodatne jedinice za praćenje OBD-a12 | Zahtjevi u pogledu praga snage14 | Pokretanje hladnog motora i broj čestica | Datumi provedbe: novi tipovi | Datum na koji ugovorne stranke mogu odbiti homologaciju |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A9 10

  B10 | redak „razdoblje uvođenja” u tablicama 1. i 2. Priloga 9.A | praćenje radnog učinka3 | nije primjenjivo | uvođenje7 | uvođenje4 | nije primjenjivo | 20 % | nije primjenjivo | 27. siječnja 2013. | 1. rujna 2015.9

  31. prosinca 2016.10 |
| B11 | redak „razdoblje uvođenja” u tablicama 1. i 2. Priloga 9.A | nije primjenjivo | redak „razdoblje uvođenja” u tablici 2. Priloga 9.A | nije primjenjivo | uvođenje4 | nije primjenjivo | 20 % | nije primjenjivo | 1. rujna 2014. | 31. prosinca 2016. |
| C | redak „opći zahtjevi” u tablicama 1. i 2. Priloga 9.A | redak „opći zahtjevi” u tablici 1. Priloga 9.A | redak „opći zahtjevi” u tablici 2. Priloga 9.A | opći8 | opći5 | da | 20 % | nije primjenjivo | 31. prosinca 2015. | 1. rujna 2019. |
| D | redak „opći zahtjevi” u tablicama 1. i 2. Priloga 9.A | redak „opći zahtjevi” u tablici 1. Priloga 9.A | redak „opći zahtjevi” u tablici 2. Priloga 9.A | opći8 | opći5 | da | 10 % | nije primjenjivo | 1. rujna 2018. | 31. prosinca 2021. |
| E | redak „opći zahtjevi” u tablicama 1. i 2. Priloga 9.A | redak „opći zahtjevi” u tablici 1. Priloga 9.A | redak „opći zahtjevi” u tablici 2. Priloga 9.A | opći8 | opći5 | da | 10 % | da | 7. siječnja 2022.15 | |
| Napomene:


  1 | Zahtjevi u pogledu praćenja „graničnih vrijednosti OBD-a za NOx” iz tablice 1. Priloga 9.A za motore i vozila s kompresijskim paljenjem i dvojnim gorivom te iz tablice 2. Priloga 9.A za motore i vozila s vanjskim izvorom paljenja. |

Znak

Granične vrijednosti OBD-a za NOx
  1

Granične vrijednosti OBD za čestice2

Granične vrijednosti OBD za CO6

IUPR13

Kvaliteta reagensa

Dodatne jedinice za praćenje OBD-a12

Zahtjevi u pogledu praga snage14

Pokretanje hladnog motora i broj čestica

Datumi provedbe: novi tipovi

Datum na koji ugovorne stranke mogu odbiti homologaciju

A9 10

B10

redak „razdoblje uvođenja” u tablicama 1. i 2. Priloga 9.A

praćenje radnog učinka3

nije primjenjivo

uvođenje7

uvođenje4

nije primjenjivo

20 %

nije primjenjivo

27. siječnja 2013.

1. rujna 2015.9

31. prosinca 2016.10

B11

redak „razdoblje uvođenja” u tablicama 1. i 2. Priloga 9.A

nije primjenjivo

redak „razdoblje uvođenja” u tablici 2. Priloga 9.A

nije primjenjivo

uvođenje4

nije primjenjivo

20 %

nije primjenjivo

1. rujna 2014.

31. prosinca 2016.

C

redak „opći zahtjevi” u tablicama 1. i 2. Priloga 9.A

redak „opći zahtjevi” u tablici 1. Priloga 9.A

redak „opći zahtjevi” u tablici 2. Priloga 9.A

opći8

opći5

da

20 %

nije primjenjivo

31. prosinca 2015.

1. rujna 2019.

D

redak „opći zahtjevi” u tablicama 1. i 2. Priloga 9.A

redak „opći zahtjevi” u tablici 1. Priloga 9.A

redak „opći zahtjevi” u tablici 2. Priloga 9.A

opći8

opći5

da

10 %

nije primjenjivo

1. rujna 2018.

31. prosinca 2021.

E

redak „opći zahtjevi” u tablicama 1. i 2. Priloga 9.A

redak „opći zahtjevi” u tablici 1. Priloga 9.A

redak „opći zahtjevi” u tablici 2. Priloga 9.A

opći8

opći5

da

10 %

da

7. siječnja 2022.15

Napomene:

1

Zahtjevi u pogledu praćenja „graničnih vrijednosti OBD-a za NOx” iz tablice 1. Priloga 9.A za motore i vozila s kompresijskim paljenjem i dvojnim gorivom te iz tablice 2. Priloga 9.A za motore i vozila s vanjskim izvorom paljenja.

| 2 | Zahtjevi u pogledu nadzora „graničnih vrijednosti OBD-a za čestice” iz tablice 1. Priloga 9.A za motore i vozila s kompresijskim paljenjem i dvojnim gorivom. |
| --- | --- |

2

Zahtjevi u pogledu nadzora „graničnih vrijednosti OBD-a za čestice” iz tablice 1. Priloga 9.A za motore i vozila s kompresijskim paljenjem i dvojnim gorivom.

| 3 | Zahtjevi za „praćenje radnog učinka” iz stavka 2.3.2.2. Priloga 9.A. |
| --- | --- |

3

Zahtjevi za „praćenje radnog učinka” iz stavka 2.3.2.2. Priloga 9.A.

| 4 | Zahtjevi u pogledu „uvođenja” za kvalitetu reagensa iz stavka 7.1.1.1. Priloga 11. |
| --- | --- |

4

Zahtjevi u pogledu „uvođenja” za kvalitetu reagensa iz stavka 7.1.1.1. Priloga 11.

| 5 | „Opći” zahtjevi u pogledu kvalitete reagensa iz stavka 7.1.1. Priloga 11. |
| --- | --- |

5

„Opći” zahtjevi u pogledu kvalitete reagensa iz stavka 7.1.1. Priloga 11.

| 6 | Zahtjevi u pogledu praćenja „graničnih vrijednosti OBD-a za ugljikov monoksid” iz tablice 2. Priloga 9.A za motore i vozila s vanjskim izvorom paljenja. |
| --- | --- |

6

Zahtjevi u pogledu praćenja „graničnih vrijednosti OBD-a za ugljikov monoksid” iz tablice 2. Priloga 9.A za motore i vozila s vanjskim izvorom paljenja.

| 7 | Osim izjave propisane stavkom 6.4.1. Priloga 9.A. |
| --- | --- |

7

Osim izjave propisane stavkom 6.4.1. Priloga 9.A.

| 8 | Uključujući izjavu propisanu stavkom 6.4.1. Priloga 9.A. |
| --- | --- |

8

Uključujući izjavu propisanu stavkom 6.4.1. Priloga 9.A.

| 9 | Za motore i vozila s vanjskim izvorom paljenja. |
| --- | --- |

9

Za motore i vozila s vanjskim izvorom paljenja.

| 10 | Za motore i vozila s kompresijskim paljenjem i dvojnim gorivom. |
| --- | --- |

10

Za motore i vozila s kompresijskim paljenjem i dvojnim gorivom.

| 11 | Primjenjuje se samo na motore i vozila s vanjskim izvorom paljenja. |
| --- | --- |

11

Primjenjuje se samo na motore i vozila s vanjskim izvorom paljenja.

| 12 | „Dodatne odredbe o zahtjevima u pogledu praćenja” kako su utvrđeni u stavku 2.3.1.2. Priloga 9.A. |
| --- | --- |

12

„Dodatne odredbe o zahtjevima u pogledu praćenja” kako su utvrđeni u stavku 2.3.1.2. Priloga 9.A.

| 13 | Specifikacije za IUPR navedene su u prilozima 9.A i 9.C ovom Pravilniku. Motori s vanjskim izvorom paljenja ne podliježu IUPR-u. |
| --- | --- |

13

Specifikacije za IUPR navedene su u prilozima 9.A i 9.C ovom Pravilniku. Motori s vanjskim izvorom paljenja ne podliježu IUPR-u.

| 14 | Zahtjev u pogledu ISC-a iz Dodatka 1. Prilogu 8. |
| --- | --- |

14

Zahtjev u pogledu ISC-a iz Dodatka 1. Prilogu 8.

| 15 | Podložno prijelaznim mjerama iz stavka 13.2.2. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

15

Podložno prijelaznim mjerama iz stavka 13.2.2. ovog Pravilnika.

Tablica 2.

Oznake tipa motora za homologacijske oznake

| Tip motora | Oznaka |
| --- | --- |
| motor CI na dizel | D |
| motor CI na etanol (ED95) | ED |
| motor PI na etanol (E85) | E85 |
| motor PI na benzin | P |
| motor PI na UNP | Q |
| motor PI na prirodni plin | vidjeti stavak 4.12.3.3.6. ovog Pravilnika |
| motori s dvojnim gorivom | vidjeti stavak 4.12.3.3.7. ovog Pravilnika |

Tip motora

Oznaka

motor CI na dizel

D

motor CI na etanol (ED95)

ED

motor PI na etanol (E85)

E85

motor PI na benzin

P

motor PI na UNP

Q

motor PI na prirodni plin

vidjeti stavak 4.12.3.3.6. ovog Pravilnika

motori s dvojnim gorivom

vidjeti stavak 4.12.3.3.7. ovog Pravilnika

---

(1)  Pravilnik br. 85 naveden je samo kao primjer.

---

PRILOG 4.

Ispitni postupak

1.

Ovaj se Prilog temelji na globalno usklađenoj certifikaciji teških vozila (WHDC) iz Globalnog tehničkog pravilnika br. 4.

2.

Rezervirano (1)

3.

Definicije, simboli i kratice

3.1.

Za potrebe ovog Pravilnika:

3.1.1.

„najveća deklarirana snaga motora” (Pmax) znači najveća snaga u ECE kW (neto snaga) koju je proizvođač deklarirao u zahtjevu za homologaciju;

3.1.2.

„kašnjenje” znači vremenska razlika između promjene komponente koja se mjeri na referentnoj točki i odziva sustava od 10 % završnog očitanja (t10), pri čemu je sonda za uzorkovanje definirana kao referentna točka. Za plinovite komponente to je vrijeme transporta mjerene komponente iz sonde za uzorkovanje u detektor;

3.1.3.

„pomak” znači razlika između nultog i rasponskog odziva i odziva mjernog instrumenta prije i poslije ispitivanja emisije;

3.1.4.

„metoda razrjeđivanja punog protoka” znači proces miješanja punog protoka ispušnog plina sa sredstvom za razrjeđivanje prije nego što se dio razrijeđenog protoka ispušnog plina izdvoji radi analize;

3.1.5.

„visoka brzina” („nhi) znači najveća brzina vrtnje motora na kojoj se postiže 70 % najveće snage motora;

3.1.6.

„niska brzina” (nlo) znači najniža brzina motora na kojoj se postiže 55 % deklarirane najveće snage motora;

3.1.7.

„najveća snaga” (Pmax) znači najveća snaga izražena u kW prema proizvođačevim specifikacijama;

3.1.8.

„brzina vrtnje na najvećem zakretnom momentu” znači brzina vrtnje motora na kojoj se iz motora dobiva najveći zakretni moment prema proizvođačevim specifikacijama;

3.1.9.

„normalizirani zakretni moment” znači zakretni moment motora u postocima normaliziran na najveći dostupni zakretni moment za neku brzinu motora;

3.1.10.

„naredba rukovatelja” znači ulazni signal rukovatelja motora za upravljanje izlaznim vrijednostima motora. Rukovatelj može biti osoba (tj. ručno upravljanje) ili regulator (tj. automatsko upravljanje) koji mehanički ili elektronički signalizira ulaznu vrijednost kojom se zahtijeva određena izlazna vrijednost motora. Ulazna se vrijednost može zadati papučicom ili signalom akceleratora, ručicom ili signalom regulatora gasa, ručicom ili signalom goriva, ručicom ili signalom brzine vrtnje ili to može biti zadana vrijednost ili signal regulatora;

3.1.11.

„metoda razrjeđenja djelomičnog protoka” znači postupak izdvajanja dijela iz punog protoka ispušnih plinova i miješanja tog dijela s odgovarajućom količinom sredstva za razrjeđivanje prije filtra za uzorkovanje čestične tvari;

3.1.12.

„stacionarni ispitni ciklus s prijelazima” znači ispitni ciklus s ispitnim slijedom stacionarnih načina rada motora u kojem su definirani kriteriji brzine vrtnje i zakretnog momenta za svaki način rada i prijelazi između tih načina (WHSC);

3.1.13.

„nazivna brzina” znači najveća brzina pod punim opterećenjem koju dopušta regulator motora prema proizvođačevim specifikacijama iz prodajne i servisne dokumentacije ili, ako regulatora nema, brzina na kojoj se postiže najveća snaga motora prema proizvođačevim specifikacijama iz prodajne i servisne dokumentacije;

3.1.14.

„vrijeme odziva” znači vremenska razlika između promjene komponente koja se mjeri na referentnoj točki i odziva sustava od 90 % završnog očitanja (t90) pri kojoj je promjena mjerene komponente najmanje 60 % cijele ljestvice (FS) i događa se u manje od 0,1 sekunde te pri čemu je sonda za uzorkovanje definirana kao referentna točka. Vrijeme odziva sustava sastoji se od kašnjenja prema sustavu i vremena porasta sustava;

3.1.15.

„vrijeme porasta” znači vremenska razlika između 10 % i 90 % odziva u odnosu na konačno očitanje (t90 – t10);

3.1.16.

„rasponski odziv” znači prosječna vrijednost odziva na rasponski plin za razdoblje od 30 s;

3.1.17.

„specifične emisije” znači masene emisije izražene u g/kWh;

3.1.18.

„ispitni ciklus” znači slijed ispitnih točaka za svaku od kojih su zadani brzina i zakretni moment kojih se motor mora pridržavati kad ga se ispituje u uvjetima jednoličnog rada (WHSC) ili uvjetima dinamičkog rada (WHTC);

3.1.19.

„vrijeme transformacije” znači vremenska razlika između promjene komponente koja se mjeri na referentnoj točki i odziva sustava od 50 % završnog očitanja (t50), pri čemu je sonda za uzorkovanje definirana kao referentna točka. Vrijeme transformacije služi za usklađivanje signala različitih mjernih instrumenata;

3.1.20.

„dinamički ispitni ciklus” znači ispitni ciklus sa slijedom normaliziranih vrijednosti brzine vrtnje i zakretnog momenta koje se relativno brzo mijenjaju s vremenom (WHTC);

3.1.21.

„nulti odziv” znači prosječna vrijednost odziva na nulti plin za razdoblje od 30 s.

Slika 1.

Slika 1.

Definicije odziva sustava

Definicije odziva sustava

Image 30

3.2.

| Simbol | Jedinica | Pojam |
| --- | --- | --- |
| a
  1 | – | Nagib regresije |
| a
  0 | – | y odsječak regresije |
| A/F
  st | – | Stehiometrijski omjer zraka i goriva |
| c | ppm/vol. % | Koncentracija |
| c
  d | ppm/vol. posto | Koncentracija na temelju suhog stanja |
| c
  w | ppm/vol. posto | Koncentracija na temelju vlažnog stanja |
| cb | ppm/vol. posto | Pozadinska koncentracija |
| C
  d | – | Koeficijent ispuštanja SSV-a |
| c
  gas | ppm/vol. posto | Koncentracija plinovitih komponenti |
| | čestica po kubičnom centimetru | Prosječna koncentracija čestica iz razrijeđenog ispušnog plina korigirana za standardne uvjete (273,2 K i 101,33 kPa), čestica po kubičnom centimetru |
| cs,i | čestica po kubičnom centimetru | Zasebno mjerenje koncentracije čestica u razrijeđenom ispušnom plinu iz brojača čestica, korigirano za poklapanje i za standardne uvjete (273,2 K i 101,33 kPa), čestica po kubičnom centimetru |
| d | m | Promjer |
| di | | Promjer električne mobilnosti čestice (30, 50 ili 100 nm) |
| d
  V | m | Promjer suženja Venturijeve cijevi |
| D
  0 | m3/s | Odsječak umjeravanja volumetričke pumpe |
| D | – | Faktor razrjeđivanja |
| Δt | s | Vremenski interval |
| e | | Broj emitiranih čestica po kWh |
| e
  gas | g/kWh | Specifična emisija plinovitih komponenti |
| e
  PM | g/kWh | Specifična emisija čestica |
| e
  r | g/kWh | Specifična emisija tijekom regeneracije |
| e
  w | g/kWh | Ponderirana specifična emisija |
| E
  CO2 | % | Prigušenje CO2 NOx analizatora |
| E
  E | % | Učinkovitost etana |
| E
  H2O | % | Prigušenje vodom NOx analizatora |
| E
  M | % | Učinkovitost metana |
| E
  NOx | % | Učinkovitost NOx pretvarača |
| f | Hz | Frekvencija uzorkovanja podataka |
| f
  a | – | Laboratorijski atmosferski faktor |
| F
  s | – | Stehiometrijski faktor |
| | – | Redukcijski faktor srednje koncentracije čestica uređaja za uklanjanje hlapivih čestica specifičan za postavke razrjeđivanja koje se primjenjuju za ispitivanje |
| H
  a | g/kg | Apsolutna vlaga ulaznog zraka |
| H
  d | g/kg | Apsolutna vlaga sredstva za razrjeđivanje |
| i | – | Donji indeks koji označava trenutačno mjerenje (npr. 1 Hz) |
| k | – | Faktor umjeravanja za korigiranje mjerenja brojača čestica do razine referentnog instrumenta ako se taj faktor ne primjenjuje interno u brojaču Ako se faktor umjeravanja primjenjuje interno u brojaču čestica, vrijednost k u gornjoj jednadžbi je 1 |
| k
  c | – | Faktor specifičan za ugljik |
| k
  f,d | m3/kg goriva | Dodatni volumen izgaranja suhog ispušnog plina |
| k
  f,w | m3/kg goriva | Dodatni volumen izgaranja mokrog ispušnog plina |
| k
  h,D | – | Korekcijski faktor zbog vlage za NOx kod motora s kompresijskim paljenjem |
| k
  h,G | – | Korekcijski faktor zbog vlage za NOx kod motora s vanjskim paljenjem |
| kr | | Prilagodba za regeneraciju u skladu sa stavkom 6.6.2.; u slučaju motora bez naknadne obrade s periodičnom regeneracijom kr
  = 1 |
| k
  r,d | 2. | Faktor prilagodbe za regeneraciju naniže |
| k
  r,u | 3. | Faktor prilagodbe za regeneraciju naviše |
| k
  w,a | – | Korekcijski faktor za preračunavanje iz suhog u vlažno stanje za ulazni zrak |
| k
  w,d | – | Korekcijski faktor za preračunavanje iz suhog u vlažno stanje za sredstvo za razrjeđivanje |
| k
  w,e | – | Korekcijski faktor za preračunavanje iz suhog u vlažno stanje za ispušni plin |
| k
  w,r | – | Korekcijski faktor za preračunavanje iz suhog u vlažno stanje za nerazrijeđen ispušni plin |
| K
  V | – | Funkcija umjeravanja CFV-a |
| λ | – | Omjer viška zraka |
| mb | mg | Masa uzorka prikupljenih čestica iz sredstva za razrjeđivanje |
| m
  d | kg | Masa uzorka sredstva za razrjeđivanje koji je prošao kroz filtre za uzorkovanje čestica |
| m
  ed | kg | Ukupna masa nerazrijeđenog ispušnog plina proizvedenog tijekom ciklusa |
| m
  edf | kg | Masa ekvivalentnog razrijeđenog ispušnog plina tijekom ispitnog ciklusa |
| m
  ew | kg | Ukupni maseni protok ispušnog plina tijekom ciklusa |
| mex | kg | Ukupna masa razrijeđenih ispušnih plinova izdvojena iz tunela za razrjeđivanje za uzorkovanje broja čestica |
| m
  f | mg | Masa filtra za uzorkovanje čestica |
| m
  gas | g | Masa plinovitih emisija tijekom ispitnog ciklusa |
| mp | mg | Masa uzorka prikupljenih čestica |
| m
  PM | g | Masa emisija čestica tijekom ispitnog ciklusa |
| mPM,corr | g/ispitivanje | Masa čestica korigirana za izdvojen protok uzorka broja čestica |
| m
  se | kg | Masa uzorka ispušnog plina tijekom ispitnog ciklusa |
| m
  sed | kg | Masa razrijeđenog ispušnog plina koji prolazi kroz tunel za razrjeđivanje |
| m
  sep | kg | Masa razrijeđenog ispušnog plina koji prolazi kroz filtre za prikupljanje čestica |
| m
  ssd | kg | Masa sekundarnog sredstva za razrjeđivanje |
| M | Nm | Zakretni moment |
| M
  a | g/mol | Molarna masa ulaznog zraka |
| M
  d | g/mol | Molarna masa sredstva za razrjeđivanje |
| M
  e | g/mol | Molarna masa ispušnog plina |
| M
  f | Nm | Zakretni moment koji apsorbiraju pomoćni uređaji/oprema koji će se postaviti |
| M
  gas | g/mol | Molarna masa plinovitih komponenti |
| M
  r | Nm | Zakretni moment koji apsorbiraju pomoćni uređaji/oprema koji će se ukloniti |
| N | – | Broj čestica emitiranih tijekom ispitnog ciklusa |
| n | – | Broj mjerenja |
| nr | – | Broj mjerenja s regeneracijom |
| n | min-1 | Brzina vrtnje motora |
| n
  hi | min-1 | Visoka brzina vrtnje motora |
| n
  lo | min-1 | Niska brzina vrtnje motora |
| n
  pref | min-1 | Poželjna brzina motora |
| n
  p | okr/s | Brzina volumetričke pumpe |
| Ncold | – | Ukupan broj čestica emitiranih tijekom WHTC-a s pokretanjem hladnog motora |
| Nhot | – | Ukupan broj čestica emitiranih tijekom WHTC-a s pokretanjem toplog motora |
| Nin | | Koncentracija broja čestica u području ispred |
| Nout | | Koncentracija broja čestica u području iza |
| p
  a | kPa | Tlak zasićene pare ulaznog zraka motora |
| p
  b | kPa | Ukupni atmosferski tlak |
| p
  d | kPa | Tlak zasićene pare zasićenog sredstva za razrjeđivanje |
| p
  p | kPa | Apsolutni tlak |
| p
  r | kPa | Tlak vodene pare nakon hladne kupke |
| p
  s | kPa | Atmosferski tlak suhog zraka |
| P | kW | Snaga |
| P
  f | kW | Snaga koju troše pomoćni uređaji/oprema koji će se postaviti |
| P
  r | kW | Snaga koju troše pomoćni uređaji/oprema koji će se ukloniti |
| qex | kg/s | Maseni protok uzorka broja čestica |
| qm

  ad | kg/s | Maseni protok ulaznog zraka na temelju suhog stanja |
| qm

  aw | kg/s | Maseni protok ulaznog zraka na temelju vlažnog stanja |
| qm

  Ce | kg/s | Maseni protok ugljika u nerazrijeđenom ispušnom plinu |
| qm

  Cf | kg/s | Maseni protok ugljika u motor |
| qm

  Cp | kg/s | Maseni protok ugljika u sustavu s razrjeđivanjem djelomičnog protoka |
| qm

  dew | kg/s | Maseni protok razrijeđenog ispušnog plina na temelju vlažnog stanja |
| qm

  dw | kg/s | Maseni protok sredstva za razrjeđivanje na vlažnoj osnovi |
| qm

  edf | kg/s | Ekvivalent masenog protoka razrijeđenog ispušnog plina na temelju vlažnog stanja |
| qm

  ew | kg/s | Maseni protok ispušnog plina na temelju vlažnog stanja |
| qm

  ex | kg/s | Maseni protok uzorka izdvojenoga u tunelu za razrjeđivanje |
| qm

  f | kg/s | Maseni protok goriva |
| qm

  p | kg/s | Protok uzorka ispušnog plina u sustav s razrjeđivanjem djelomičnog protoka |
| qsw | kg/s | Maseni protok koji se uvodi natrag u tunel za razrjeđivanje radi kompenzacije za izdvajanje uzorka broja čestica |
| qv

  CVS | m3/s | Volumni protok sustava za uzorkovanje konstantnog obujma (CVS) |
| qv

  s | dm3/min | Protok u sustavu analizatora ispušnih plinova |
| qv

  t | cm3/min | Protok plina za praćenje |
| r2 | – | Koeficijent determinacije |
| r
  d | – | Omjer razrjeđivanja |
| r
  D | – | Omjer promjera podzvučne Venturijeve cijevi (SSV) |
| r
  h | – | Faktor odziva na ugljikovodike FID-a |
| r
  m | – | Faktor odziva na metanol FID-a |
| r
  p | – | Omjer tlaka podzvučne Venturijeve cijevi (SSV) |
| r
  s | – | Prosječni omjer uzoraka |
| s | | Standardna devijacija |
| | kg/m3 | Gustoća |
| ρe | kg/m3 | Gustoća ispušnog plina |
| | – | Standardna devijacija |
| T | K | Apsolutna temperatura |
| T
  a | K | Apsolutna temperatura ulaznog zraka |
| t | s | Vrijeme |
| t
  10 | s | Vrijeme između jediničnog odskočnog signala i 10 % konačnog očitanja |
| t
  50 | s | Vrijeme između jediničnog odskočnog signala i 50 % konačnog očitanja |
| t
  90 | s | Vrijeme između jediničnog odskočnog signala i 90 % konačnog očitanja |
| u | – | Omjer gustoća (ili molarnih masa) sastavnica plinova i ispušnog plina, podijeljeno s 1 000 |
| V
  0 | m3/r | Obujam plina ispumpanog volumetričkom pumpom po okretaju |
| V
  s | dm3 | Obujam sustava naprave za analizu ispuha |
| W
  act | kWh | Stvarni ciklusni rad ispitnog ciklusa |
| Wact,cold | kWh | Stvarni ciklusni rad tijekom WHTC-a s pokretanjem hladnog motora u skladu sa stavkom 7.8.6. |
| Wact, hot | kWh | Stvarni ciklusni rad tijekom WHTC-a s pokretanjem toplog motora u skladu sa stavkom 7.8.6. |
| W
  ref | kWh | Referentni rad ciklusa ispitivanja |
| X
  0 | m3/r | Funkcija umjeravanja volumetričke pumpe |

Simbol

Jedinica

Pojam

a
  1

–

Nagib regresije

a
  0

–

y odsječak regresije

A/F
  st

–

Stehiometrijski omjer zraka i goriva

c

ppm/vol. %

Koncentracija

c
  d

ppm/vol. posto

Koncentracija na temelju suhog stanja

c
  w

ppm/vol. posto

Koncentracija na temelju vlažnog stanja

cb

ppm/vol. posto

Pozadinska koncentracija

C
  d

–

Koeficijent ispuštanja SSV-a

c
  gas

ppm/vol. posto

Koncentracija plinovitih komponenti

Image 31

čestica po kubičnom centimetru

Prosječna koncentracija čestica iz razrijeđenog ispušnog plina korigirana za standardne uvjete (273,2 K i 101,33 kPa), čestica po kubičnom centimetru

cs,i

čestica po kubičnom centimetru

Zasebno mjerenje koncentracije čestica u razrijeđenom ispušnom plinu iz brojača čestica, korigirano za poklapanje i za standardne uvjete (273,2 K i 101,33 kPa), čestica po kubičnom centimetru

d

m

Promjer

di

Promjer električne mobilnosti čestice (30, 50 ili 100 nm)

d
  V

m

Promjer suženja Venturijeve cijevi

D
  0

m3/s

Odsječak umjeravanja volumetričke pumpe

D

–

Faktor razrjeđivanja

Δt

s

Vremenski interval

e

Broj emitiranih čestica po kWh

e
  gas

g/kWh

Specifična emisija plinovitih komponenti

e
  PM

g/kWh

Specifična emisija čestica

e
  r

g/kWh

Specifična emisija tijekom regeneracije

e
  w

g/kWh

Ponderirana specifična emisija

E
  CO2

%

Prigušenje CO2 NOx analizatora

E
  E

%

Učinkovitost etana

E
  H2O

%

Prigušenje vodom NOx analizatora

E
  M

%

Učinkovitost metana

E
  NOx

%

Učinkovitost NOx pretvarača

f

Hz

Frekvencija uzorkovanja podataka

f
  a

–

Laboratorijski atmosferski faktor

F
  s

–

Stehiometrijski faktor

Image 32

–

Redukcijski faktor srednje koncentracije čestica uređaja za uklanjanje hlapivih čestica specifičan za postavke razrjeđivanja koje se primjenjuju za ispitivanje

H
  a

g/kg

Apsolutna vlaga ulaznog zraka

H
  d

g/kg

Apsolutna vlaga sredstva za razrjeđivanje

i

–

Donji indeks koji označava trenutačno mjerenje (npr. 1 Hz)

k

–

Faktor umjeravanja za korigiranje mjerenja brojača čestica do razine referentnog instrumenta ako se taj faktor ne primjenjuje interno u brojaču Ako se faktor umjeravanja primjenjuje interno u brojaču čestica, vrijednost k u gornjoj jednadžbi je 1

k
  c

–

Faktor specifičan za ugljik

k
  f,d

m3/kg goriva

Dodatni volumen izgaranja suhog ispušnog plina

k
  f,w

m3/kg goriva

Dodatni volumen izgaranja mokrog ispušnog plina

k
  h,D

–

Korekcijski faktor zbog vlage za NOx kod motora s kompresijskim paljenjem

k
  h,G

–

Korekcijski faktor zbog vlage za NOx kod motora s vanjskim paljenjem

kr

Prilagodba za regeneraciju u skladu sa stavkom 6.6.2.; u slučaju motora bez naknadne obrade s periodičnom regeneracijom kr
  = 1

k
  r,d

2.

Faktor prilagodbe za regeneraciju naniže

k
  r,u

3.

Faktor prilagodbe za regeneraciju naviše

k
  w,a

–

Korekcijski faktor za preračunavanje iz suhog u vlažno stanje za ulazni zrak

k
  w,d

–

Korekcijski faktor za preračunavanje iz suhog u vlažno stanje za sredstvo za razrjeđivanje

k
  w,e

–

Korekcijski faktor za preračunavanje iz suhog u vlažno stanje za ispušni plin

k
  w,r

–

Korekcijski faktor za preračunavanje iz suhog u vlažno stanje za nerazrijeđen ispušni plin

K
  V

–

Funkcija umjeravanja CFV-a

λ

–

Omjer viška zraka

mb

mg

Masa uzorka prikupljenih čestica iz sredstva za razrjeđivanje

m
  d

kg

Masa uzorka sredstva za razrjeđivanje koji je prošao kroz filtre za uzorkovanje čestica

m
  ed

kg

Ukupna masa nerazrijeđenog ispušnog plina proizvedenog tijekom ciklusa

m
  edf

kg

Masa ekvivalentnog razrijeđenog ispušnog plina tijekom ispitnog ciklusa

m
  ew

kg

Ukupni maseni protok ispušnog plina tijekom ciklusa

mex

kg

Ukupna masa razrijeđenih ispušnih plinova izdvojena iz tunela za razrjeđivanje za uzorkovanje broja čestica

m
  f

mg

Masa filtra za uzorkovanje čestica

m
  gas

g

Masa plinovitih emisija tijekom ispitnog ciklusa

mp

mg

Masa uzorka prikupljenih čestica

m
  PM

g

Masa emisija čestica tijekom ispitnog ciklusa

mPM,corr

g/ispitivanje

Masa čestica korigirana za izdvojen protok uzorka broja čestica

m
  se

kg

Masa uzorka ispušnog plina tijekom ispitnog ciklusa

m
  sed

kg

Masa razrijeđenog ispušnog plina koji prolazi kroz tunel za razrjeđivanje

m
  sep

kg

Masa razrijeđenog ispušnog plina koji prolazi kroz filtre za prikupljanje čestica

m
  ssd

kg

Masa sekundarnog sredstva za razrjeđivanje

M

Nm

Zakretni moment

M
  a

g/mol

Molarna masa ulaznog zraka

M
  d

g/mol

Molarna masa sredstva za razrjeđivanje

M
  e

g/mol

Molarna masa ispušnog plina

M
  f

Nm

Zakretni moment koji apsorbiraju pomoćni uređaji/oprema koji će se postaviti

M
  gas

g/mol

Molarna masa plinovitih komponenti

M
  r

Nm

Zakretni moment koji apsorbiraju pomoćni uređaji/oprema koji će se ukloniti

N

–

Broj čestica emitiranih tijekom ispitnog ciklusa

n

–

Broj mjerenja

nr

–

Broj mjerenja s regeneracijom

n

min-1

Brzina vrtnje motora

n
  hi

min-1

Visoka brzina vrtnje motora

n
  lo

min-1

Niska brzina vrtnje motora

n
  pref

min-1

Poželjna brzina motora

n
  p

okr/s

Brzina volumetričke pumpe

Ncold

–

Ukupan broj čestica emitiranih tijekom WHTC-a s pokretanjem hladnog motora

Nhot

–

Ukupan broj čestica emitiranih tijekom WHTC-a s pokretanjem toplog motora

Nin

Koncentracija broja čestica u području ispred

Nout

Koncentracija broja čestica u području iza

p
  a

kPa

Tlak zasićene pare ulaznog zraka motora

p
  b

kPa

Ukupni atmosferski tlak

p
  d

kPa

Tlak zasićene pare zasićenog sredstva za razrjeđivanje

p
  p

kPa

Apsolutni tlak

p
  r

kPa

Tlak vodene pare nakon hladne kupke

p
  s

kPa

Atmosferski tlak suhog zraka

P

kW

Snaga

P
  f

kW

Snaga koju troše pomoćni uređaji/oprema koji će se postaviti

P
  r

kW

Snaga koju troše pomoćni uređaji/oprema koji će se ukloniti

qex

kg/s

Maseni protok uzorka broja čestica

qm

  ad

kg/s

Maseni protok ulaznog zraka na temelju suhog stanja

qm

  aw

kg/s

Maseni protok ulaznog zraka na temelju vlažnog stanja

qm

  Ce

kg/s

Maseni protok ugljika u nerazrijeđenom ispušnom plinu

qm

  Cf

kg/s

Maseni protok ugljika u motor

qm

  Cp

kg/s

Maseni protok ugljika u sustavu s razrjeđivanjem djelomičnog protoka

qm

  dew

kg/s

Maseni protok razrijeđenog ispušnog plina na temelju vlažnog stanja

qm

  dw

kg/s

Maseni protok sredstva za razrjeđivanje na vlažnoj osnovi

qm

  edf

kg/s

Ekvivalent masenog protoka razrijeđenog ispušnog plina na temelju vlažnog stanja

qm

  ew

kg/s

Maseni protok ispušnog plina na temelju vlažnog stanja

qm

  ex

kg/s

Maseni protok uzorka izdvojenoga u tunelu za razrjeđivanje

qm

  f

kg/s

Maseni protok goriva

qm

  p

kg/s

Protok uzorka ispušnog plina u sustav s razrjeđivanjem djelomičnog protoka

qsw

kg/s

Maseni protok koji se uvodi natrag u tunel za razrjeđivanje radi kompenzacije za izdvajanje uzorka broja čestica

qv

  CVS

m3/s

Volumni protok sustava za uzorkovanje konstantnog obujma (CVS)

qv

  s

dm3/min

Protok u sustavu analizatora ispušnih plinova

qv

  t

cm3/min

Protok plina za praćenje

r2

–

Koeficijent determinacije

r
  d

–

Omjer razrjeđivanja

r
  D

–

Omjer promjera podzvučne Venturijeve cijevi (SSV)

r
  h

–

Faktor odziva na ugljikovodike FID-a

r
  m

–

Faktor odziva na metanol FID-a

r
  p

–

Omjer tlaka podzvučne Venturijeve cijevi (SSV)

r
  s

–

Prosječni omjer uzoraka

s

Standardna devijacija

kg/m3

Gustoća

ρe

kg/m3

Gustoća ispušnog plina

–

Standardna devijacija

T

K

Apsolutna temperatura

T
  a

K

Apsolutna temperatura ulaznog zraka

t

s

Vrijeme

t
  10

s

Vrijeme između jediničnog odskočnog signala i 10 % konačnog očitanja

t
  50

s

Vrijeme između jediničnog odskočnog signala i 50 % konačnog očitanja

t
  90

s

Vrijeme između jediničnog odskočnog signala i 90 % konačnog očitanja

u

–

Omjer gustoća (ili molarnih masa) sastavnica plinova i ispušnog plina, podijeljeno s 1 000

V
  0

m3/r

Obujam plina ispumpanog volumetričkom pumpom po okretaju

V
  s

dm3

Obujam sustava naprave za analizu ispuha

W
  act

kWh

Stvarni ciklusni rad ispitnog ciklusa

Wact,cold

kWh

Stvarni ciklusni rad tijekom WHTC-a s pokretanjem hladnog motora u skladu sa stavkom 7.8.6.

Wact, hot

kWh

Stvarni ciklusni rad tijekom WHTC-a s pokretanjem toplog motora u skladu sa stavkom 7.8.6.

W
  ref

kWh

Referentni rad ciklusa ispitivanja

X
  0

m3/r

Funkcija umjeravanja volumetričke pumpe

3.3.

| w
  ALF | Sadržaj vodika u gorivu (% mase) |
| --- | --- |
| w
  BET | Sadržaj ugljika u gorivu (% mase) |
| w
  GAM | Sadržaj sumpora u gorivu (% mase) |
| w
  DEL | Sadržaj dušika u gorivu (% mase) |
| w
  EPS | Sadržaj kisika u gorivu (% mase) |
| α | Molarni omjer vodika (H/C) |
| γ | Molarni omjer sumpora (S/C) |
| δ | Molarni omjer dušika (N/C) |
| ε | Molarni omjer kisika (O/C) |
| Odnosi se na gorivo čija je kemijska formula CHαOεNδSγ |

w
  ALF

Sadržaj vodika u gorivu (% mase)

w
  BET

Sadržaj ugljika u gorivu (% mase)

w
  GAM

Sadržaj sumpora u gorivu (% mase)

w
  DEL

Sadržaj dušika u gorivu (% mase)

w
  EPS

Sadržaj kisika u gorivu (% mase)

α

Molarni omjer vodika (H/C)

γ

Molarni omjer sumpora (S/C)

δ

Molarni omjer dušika (N/C)

ε

Molarni omjer kisika (O/C)

Odnosi se na gorivo čija je kemijska formula CHαOεNδSγ

3.4.

| C1 | Ugljikovodik ekvivalentan ugljiku 1 |
| --- | --- |
| CH4 | Metan |
| C2H6 | Etan |
| C3H8 | Propan |
| CO | Ugljikov monoksid |
| CO2 | Ugljikov dioksid |
| DOP | Dioktilftalat |
| HC | Ugljikovodici |
| H2O | Voda |
| NMHC | Nemetanski ugljikovodici |
| NOx | Dušikovi oksidi |
| NO | Dušikov oksid |
| NO2 | Dušikov dioksid |
| PM | Čestična tvar |

C1

Ugljikovodik ekvivalentan ugljiku 1

CH4

Metan

C2H6

Etan

C3H8

Propan

CO

Ugljikov monoksid

CO2

Ugljikov dioksid

DOP

Dioktilftalat

HC

Ugljikovodici

H2O

Voda

NMHC

Nemetanski ugljikovodici

NOx

Dušikovi oksidi

NO

Dušikov oksid

NO2

Dušikov dioksid

PM

Čestična tvar

3.5.

| CFV | Venturijeva cijev kritičnog protoka |
| --- | --- |
| CLD | Kemiluminiscentni detektor |
| CVS | Uzorkovanje stalnog obujma |
| deNOx | Sustav za naknadnu obradu NOx |
| EGR | Povrat ispušnih plinova |
| ET | Cijev za isparavanje |
| FID | Plamenoionizacijski detektor |
| FTIR | Fourierov transformacijski infracrveni analizator |
| GC | Plinski kromatograf |
| HCLD | Grijani kemiluminescentni detektor |
| HFID | Grijani plamenoionizacijski detektor |
| LDS | Spektrometar s laserskom diodom |
| UNP | Ukapljeni naftni plin |
| NDIR | Nedisperzivni infracrveni analizator |
| PP | Prirodni plin |
| NMC | Separator nemetana |
| OT | Izlazna cijev |
| PDP | Volumetrička pumpa |
| Postotak FS-a | Postotak cijele ljestvice |
| PCF | Pretklasifikator čestica |
| PFS | Sustav djelomičnog protoka |
| PNC | Brojač čestica |
| PND | Uređaj za razrjeđivanje broja čestica |
| PTS | Sustav za prijenos čestica |
| PTT | Cijev za prijenos čestica |
| SSV | Podzvučna Venturijeva cijev |
| VGT | Turbina promjenjive geometrije |
| VPR | Odvajač hlapljivih čestica |
| WHSC | Svjetski usklađeni vozni ciklus ustaljenog stanja |
| WHTC | Svjetski usklađeni ispitni ciklus rada motora u prijelaznim opterećenjima |

CFV

Venturijeva cijev kritičnog protoka

CLD

Kemiluminiscentni detektor

CVS

Uzorkovanje stalnog obujma

deNOx

Sustav za naknadnu obradu NOx

EGR

Povrat ispušnih plinova

ET

Cijev za isparavanje

FID

Plamenoionizacijski detektor

FTIR

Fourierov transformacijski infracrveni analizator

GC

Plinski kromatograf

HCLD

Grijani kemiluminescentni detektor

HFID

Grijani plamenoionizacijski detektor

LDS

Spektrometar s laserskom diodom

UNP

Ukapljeni naftni plin

NDIR

Nedisperzivni infracrveni analizator

PP

Prirodni plin

NMC

Separator nemetana

OT

Izlazna cijev

PDP

Volumetrička pumpa

Postotak FS-a

Postotak cijele ljestvice

PCF

Pretklasifikator čestica

PFS

Sustav djelomičnog protoka

PNC

Brojač čestica

PND

Uređaj za razrjeđivanje broja čestica

PTS

Sustav za prijenos čestica

PTT

Cijev za prijenos čestica

SSV

Podzvučna Venturijeva cijev

VGT

Turbina promjenjive geometrije

VPR

Odvajač hlapljivih čestica

WHSC

Svjetski usklađeni vozni ciklus ustaljenog stanja

WHTC

Svjetski usklađeni ispitni ciklus rada motora u prijelaznim opterećenjima

4.

Sustav motora mora se konstruirati, sastaviti i ugraditi tako da motor u uobičajenom radu bude sukladan s odredbama ovog Priloga tijekom njegova životnog vijeka, kako je definirano u ovom Pravilniku, uključujući kad je ugrađen u vozilo.

5.

Zahtjevi za radnu sposobnost

5.1.

Emisije plinovitih i krutih onečišćujućih tvari iz motora određuju se u WHTC i WHSC ciklusima ispitivanja, kao što je opisano u stavku 7. Sustav za mjerenje mora ispunjavati zahtjeve za linearnost iz stavka 9.2. i specifikacije iz stavka 9.3. (mjerenje plinovitih emisija), stavka 9.4. (mjerenje čestične tvari) i Dodatku 2. ovom Prilogu.

Homologacijsko tijelo može odobriti druge sustave ili analizatore ako se pokaže da daju ekvivalentne rezultate u skladu sa stavkom 5.1.1.

5.1.1.

Određivanje ekvivalentnosti sustava mora se temeljiti na korelacijskoj studiji sedam (ili više) parova uzoraka iz razmatranog sustava i jednog od sustava iz ovog Priloga.

„Rezultati” se odnose na specifičnu vrijednost emisije ponderiranu prema ciklusu. Korelacijsko ispitivanje provodi se u istom laboratoriju, ispitnoj ćeliji te na istom motoru, a poželjno je da se provodi istodobno. Ekvivalentnost prosječnih vrijednosti para uzorka dobivenih u gore opisanoj ispitnoj ćeliji laboratorija i stanjima motora mora se utvrditi F-testom i t-testom kako je opisano u stavku A.3.3. Dodatka 3. Netipične vrijednosti određuju se u skladu s normom ISO 5725 te se isključuju iz baze podataka. Sustave za korelacijsko ispitivanje mora odobriti homologacijsko tijelo.

5.2.

Porodica motora

5.2.1.

Porodica motora određena je konstrukcijskim parametrima. Ti parametri moraju biti jednaki u svim motorima u porodici. Proizvođač motora može odlučiti koji motori pripadaju porodici motora ako se poštuju kriteriji pripadnosti popisani u stavku 5.2.3. Homologacijsko tijelo mora odobriti porodicu motora. Proizvođač mora homologacijskom tijelu pružiti odgovarajuće informacije u pogledu razina emisija člana porodice motora.

5.2.2.

U nekim slučajevima može postojati interakcija među parametrima. To se mora uzeti u obzir kako bi se osiguralo da se u istu porodicu motora uvrste samo motori sa sličnim karakteristikama emisija ispušnih plinova. Proizvođač mora identificirati te slučajeve i o njima obavijestiti homologacijsko tijelo. Zatim se to uzima u obzir kao kriterij za stvaranje nove porodice motora.

Kad je riječ o uređajima ili karakteristikama koji nisu navedeni u stavku 5.2.3., a koji imaju snažan utjecaj na razinu emisija, proizvođač mora na temelju dobre inženjerske prakse identificirati tu opremu i o njoj obavijestiti homologacijsko tijelo. Zatim se to uzima u obzir kao kriterij za stvaranje nove porodice motora.

Uz parametre navedene u stavku 5.2.3. proizvođač može uvesti dodatne kriterije kojima se omogućuje definiranje manjih porodica. Ti parametri ne moraju biti nužno parametri koji utječu na razinu emisija.

5.2.3.

Parametri na temelju kojih se definira porodica motora

5.2.3.1.

| (a) | dvotaktni; |
| --- | --- |

(a)

dvotaktni;

| (b) | četverotaktni; |
| --- | --- |

(b)

četverotaktni;

| (c) | rotacijski; |
| --- | --- |

(c)

rotacijski;

| (d) | drugi. |
| --- | --- |

(d)

drugi.

5.2.3.2.

Raspored cilindara

5.2.3.2.1.

| (a) | V; |
| --- | --- |

(a)

V;

| (b) | redni; |
| --- | --- |

(b)

redni;

| (c) | zvjezdasti; |
| --- | --- |

(c)

zvjezdasti;

| (d) | drugi (F, W itd.). |
| --- | --- |

(d)

drugi (F, W itd.).

5.2.3.2.2.

Motori s jednakim blokom mogu pripadati istoj porodici ako su im razmaci cilindara jednaki.

5.2.3.3.

| (a) | zrak; |
| --- | --- |

(a)

zrak;

| (b) | voda; |
| --- | --- |

(b)

voda;

| (c) | ulje. |
| --- | --- |

(c)

ulje.

5.2.3.4.

Obujam pojedinačnog cilindra

5.2.3.4.1.

Da bi se smatralo da motori s jediničnim obujmom cilindra ≥ 0,75 dm3 pripadaju istoj porodici motora, raspon njihovih pojedinačnih obujama cilindra ne smije biti veći od 15 % najvećeg obujma pojedinačnog cilindra u porodici.

5.2.3.4.2.

Da bi se smatralo da motori s jediničnim obujmom cilindra < 0,75 dm3 pripadaju istoj porodici motora, raspon njihovih pojedinačnih obujama cilindra ne smije biti veći od 30 % najvećeg obujma pojedinačnog cilindra u porodici.

5.2.3.4.3.

Motori s obujmom pojedinačnog cilindra koji prelaze granice definirane u stavcima 5.2.3.4.1. i 5.2.3.4.2. mogu se smatrati pripadnicima iste porodice uz odobrenje homologacijskog tijela. Odobrenje se mora temeljiti na tehničkim elementima (izračunima, simulacijama, eksperimentalnim rezultatima itd.) koji pokazuju da prekoračenje granica nema značajan utjecaj na emisije ispušnih plinova.

5.2.3.5.

| (a) | prirodni usis; |
| --- | --- |

(a)

prirodni usis;

| (b) | prednabijanje; |
| --- | --- |

(b)

prednabijanje;

| (c) | prednabijanje s hladnjakom stlačenog zraka. |
| --- | --- |

(c)

prednabijanje s hladnjakom stlačenog zraka.

5.2.3.6.

| (a) | dizel; |
| --- | --- |

(a)

dizel;

| (b) | prirodni plin; |
| --- | --- |

(b)

prirodni plin;

| (c) | ukapljeni naftni plin; |
| --- | --- |

(c)

ukapljeni naftni plin;

| (d) | etanol. |
| --- | --- |

(d)

etanol.

5.2.3.7.

| (a) | jedinstveni prostor izgaranja; |
| --- | --- |

(a)

jedinstveni prostor izgaranja;

| (b) | podijeljeni prostor izgaranja; |
| --- | --- |

(b)

podijeljeni prostor izgaranja;

| (c) | drugo. |
| --- | --- |

(c)

drugo.

5.2.3.8.

| (a) | vanjski izvor paljenja; |
| --- | --- |

(a)

vanjski izvor paljenja;

| (b) | kompresijsko paljenje. |
| --- | --- |

(b)

kompresijsko paljenje.

5.2.3.9.

| (a) | raspored; |
| --- | --- |

(a)

raspored;

| (b) | broj ventila po cilindru. |
| --- | --- |

(b)

broj ventila po cilindru.

5.2.3.10.

| (a) | vrsta dovoda tekućeg goriva:


  i. | pumpa i (visokotlačni) vod i brizgaljka; |
| --- | --- | --- |

(a)

vrsta dovoda tekućeg goriva:

i.

pumpa i (visokotlačni) vod i brizgaljka;

| ii. | redna ili razvodna pumpa; |
| --- | --- |

ii.

redna ili razvodna pumpa;

| iii. | pumpa jedinice ili pumpa-brizgaljka; |
| --- | --- |

iii.

pumpa jedinice ili pumpa-brizgaljka;

| iv. | zajednički vod; |
| --- | --- |

iv.

zajednički vod;

| v. | rasplinjači; |
| --- | --- |

v.

rasplinjači;

| vi. | drugo. |
| --- | --- |

vi.

drugo.

| (b) | vrsta dovoda plinovitog goriva:


  i. | plinovito; |
| --- | --- | --- |

(b)

vrsta dovoda plinovitog goriva:

i.

plinovito;

| ii. | tekuće; |
| --- | --- |

ii.

tekuće;

| iii. | miješalica; |
| --- | --- |

iii.

miješalica;

| iv. | drugo. |
| --- | --- |

iv.

drugo.

| (c) | druge vrste. |
| --- | --- |

(c)

druge vrste.

5.2.3.11.

| (a) | povrat ispušnih plinova (EGR); |
| --- | --- |

(a)

povrat ispušnih plinova (EGR);

| (b) | ubrizgavanje vode; |
| --- | --- |

(b)

ubrizgavanje vode;

| (c) | upuhivanje zraka; |
| --- | --- |

(c)

upuhivanje zraka;

| (d) | drugo. |
| --- | --- |

(d)

drugo.

5.2.3.12.

Postojanje ili nepostojanje elektroničke upravljačke jedinice (ECU) u motoru smatra se osnovnim parametrom porodice motora.

Ako su motori elektronički upravljani, proizvođač je dužan predočiti tehničke elemente kojima se obrazlaže uvrštavanje tih motora u istu porodicu, tj. razloge zašto se od tih motora može očekivati da ispunjavaju iste emisijske zahtjeve.

Ti elementi mogu biti izračuni, simulacije, procjene, opisi parametara ubrizgavanja, eksperimentalni rezultati itd.

Primjeri upravljanih značajki su:

| (a) | tempiranje; |
| --- | --- |

(a)

tempiranje;

| (b) | tlak ubrizgavanja; |
| --- | --- |

(b)

tlak ubrizgavanja;

| (c) | višestruka ubrizgavanja; |
| --- | --- |

(c)

višestruka ubrizgavanja;

| (d) | tlak prednabijanja; |
| --- | --- |

(d)

tlak prednabijanja;

| (e) | VGT; |
| --- | --- |

(e)

VGT;

| (f) | EGR. |
| --- | --- |

(f)

EGR.

5.2.3.13.

Funkcije i kombinacija sljedećih uređaja smatraju se kriterijima pripadnosti porodici motora:

| (a) | oksidacijski katalizator; |
| --- | --- |

(a)

oksidacijski katalizator;

| (b) | trosmjerni katalizator; |
| --- | --- |

(b)

trosmjerni katalizator;

| (c) | sustav DeNOx sa selektivnom redukcijom NOx (dodavanje redukcijskog sredstva); |
| --- | --- |

(c)

sustav DeNOx sa selektivnom redukcijom NOx (dodavanje redukcijskog sredstva);

| (d) | drugi sustavi DeNOx; |
| --- | --- |

(d)

drugi sustavi DeNOx;

| (e) | odvajač čestica s pasivnom regeneracijom, |
| --- | --- |

(e)

odvajač čestica s pasivnom regeneracijom,

| (f) | odvajač čestica s aktivnom regeneracijom, |
| --- | --- |

(f)

odvajač čestica s aktivnom regeneracijom,

| (g) | ostali odvajači čestica, |
| --- | --- |

(g)

ostali odvajači čestica,

| (h) | ostali uređaji. |
| --- | --- |

(h)

ostali uređaji.

Ako je motor certificiran bez sustava za naknadnu obradu ispušnih plinova, neovisno o tome je li certificiran kao osnovni motor ili član porodice motora, moguće ga je, ako je opremljen oksidacijskim katalizatorom, uvrstiti u istu porodicu motora ako ne zahtijeva druge karakteristike goriva.

Ako zahtijeva specifične karakteristike goriva (na primjer odvajače čestica kojima za rad trebaju posebni aditivi u gorivu radi regeneracijskog procesa), odluka o njegovu uvrštavanju u istu porodicu temelji se na tehničkim elementima koje je dostavio proizvođač. Ti elementi moraju pokazati da motor sa sustavom ima očekivanu razinu emisija unutar istih graničnih vrijednosti kao i motor bez sustava.

Ako je motor certificiran sa sustavom za naknadnu obradu ispušnih plinova, neovisno o tome je li certificiran kao osnovni motor ili kao član porodice motora čiji je osnovni motor opremljen istim sustavom za naknadnu obradu ispušnih plinova, taj se motor, ako nije opremljen sustavom za naknadnu obradu ispušnih plinova, ne smije uvrstiti u istu porodicu motora.

5.2.4.

Odabir osnovnog motora

5.2.4.1.

Kad homologacijsko tijelo odobri porodicu motora, glavni kriterij na temelju kojeg se odabire osnovni motor te porodice motora je najveća količina goriva po taktu na brzini vrtnje na deklariranom maksimalnom zakretnom momentu. Ako postoje barem dva motora jednaka na temelju glavnog kriterija, osnovni se motor odabire na temelju dodatnog kriterija najveće količine goriva po taktu na nazivnoj brzini vrtnje.

5.2.4.2.

Kad homologacijsko tijelo odobri porodicu motora, glavni kriterij na temelju kojeg se odabire osnovni motor te porodice motora je najveći obujam. Ako postoje barem dva motora jednaka na temelju glavnog kriterija, osnovni se motor odabire na temelju dodatnog kriterija sljedećim redoslijedom:

| (a) | najveća količina dovedenoga goriva po taktu na brzini vrtnje deklarirane nazivne snage; |
| --- | --- |

(a)

najveća količina dovedenoga goriva po taktu na brzini vrtnje deklarirane nazivne snage;

| (b) | najveće pretpaljenje; |
| --- | --- |

(b)

najveće pretpaljenje;

| (c) | najniži stupanj EGR-a. |
| --- | --- |

(c)

najniži stupanj EGR-a.

5.2.4.3.

Homologacijsko tijelo može zaključiti da se najgori scenarij za razinu emisija porodice motora može najbolje postići ispitivanjem dodatnih motora. U tom slučaju proizvođač motora mora dostaviti odgovarajuće informacije za utvrđivanje koji će motori u porodici vjerojatno proizvesti najviše razine emisija.

Ako motori u porodici motora imaju druge karakteristike za koje se smatra da bi mogle utjecati na emisije ispušnih plinova, te se karakteristike isto tako identificiraju i uzimaju u obzir prilikom odabira osnovnog motora.

Ako su motori u porodici motora unutar istih vrijednosti emisija tijekom različitih razdoblja vijeka trajanja, to se uzima u obzir prilikom odabira osnovnog motora.

6.

Ispitni uvjeti

6.1.

Mjere se apsolutna temperatura (Ta) ulaznog zraka motora iskazana u Kelvinima i suhi atmosferski tlak (p
  s), iskazan u kPa, a parametar f
  a određuje se u skladu sa sljedećim. Ako je riječ o motorima s više cilindara koji imaju odvojene grupe ispušnih grana, kao što je slučaj kod motora s „V” rasporedom, mora se uzeti prosječna temperatura odvojenih grupa. Parametar f
  a navodi se uz rezultate ispitivanja. Za bolju ponovljivost i mogućnost reprodukcije rezultata ispitivanja preporučuje se da parametar f
  a bude sljedeći: 0,93 ≤ f
  a ≤ 1,07

| (a) | Motori s kompresijskim paljenjem:
  Motori s prirodnim usisom i motori s mehaničkim prednabijanjem:


  (1)
  Prednabijeni motori s turbopunjačima s ili bez hlađenja ulaznog zraka:


  (2) |
| --- | --- |

(a)

Motori s kompresijskim paljenjem:

Motori s prirodnim usisom i motori s mehaničkim prednabijanjem:

Image 33
  (1)

Prednabijeni motori s turbopunjačima s ili bez hlađenja ulaznog zraka:

Image 34
  (2)

| (b) | Motori s vanjskim izvorom paljenja:


  (3) |
| --- | --- |

(b)

Motori s vanjskim izvorom paljenja:

Image 35
  (3)

6.2.

Temperatura stlačenog zraka mora se zabilježiti i mora biti, na nazivnoj brzini i punom opterećenju, unutar ± 5 K od najveće temperature stlačenog zraka koju određuje proizvođač. Temperatura rashladnog medija mora biti barem 293 K (20 °C).

Ako se koristi sustav ispitnog laboratorija ili vanjsko puhalo, temperaturu stlačenog zraka mora se podesiti unutar ± 5 K od najveće temperature stlačenog zraka koju je proizvođač odredio za nazivnu brzinu i puno opterećenje. Temperatura rashladnog sredstva i brzina protoka rashladnog sredstva u hladnjaku stlačenog zraka na toj zadanoj vrijednosti ne smije se mijenjati tijekom cijelog ciklusa ispitivanja, osim ako zbog toga ne dođe do neodgovarajućeg pretjeranog hlađenja stlačenog zraka. Obujam hladnjaka stlačenog zraka mora se temeljiti na dobroj tehničkoj praksi i odgovarati ugrađenom proizvodnom motoru u uporabi. Laboratorijski sustav bit će konstruiran tako da nakupljanje kondenzata svede na minimum. Prije ispitivanja emisija sav se akumulirani kondenzat mora ispustiti, a svi odvodi potpuno zatvoriti.

Ako proizvođač motora navede granične vrijednosti za pad tlaka u sustavu hlađenja stlačenog zraka, mora se osigurati da je pad tlaka u cijelom sustavu hlađenja stlačenog zraka u stanju motora koje odredi proizvođač unutar graničnih vrijednosti koje je naveo proizvođač. Pad tlaka mjeri se na mjestima koja odredi proizvođač.

6.3.

Osnova mjerenja određenih emisija je snaga motora i ciklusni rad kao što je definirano u stavcima od 6.3.1. do 6.3.5.

6.3.1.

Motor se ispituje pomoćnim uređajima/opremom navedenom u Dodatku 6.

Ako pomoćni uređaji/oprema nisu pravilno ugrađeni, njihova snaga uzima se u obzir u skladu sa stavcima od 6.3.2. do 6.3.5.

6.3.2.

Ako nije prikladno ugraditi pomoćne uređaje/opremu propisane Dodatkom 6. ovom Prilogu na ispitnom stolu, mora se odrediti snaga koju ti uređaji/oprema apsorbiraju u cijelom rasponu brzine vrtnje motora WHTC-a i ispitivanja brzine WHSC-a te ju oduzeti od izmjerene snage motora (referentne i stvarne).

6.3.3.

Ako nije moguće ukloniti pomoćne uređaje/opremu koje u skladu s Dodatkom 6. ovom Prilogu nije potrebno koristiti, snaga koju oni apsorbiraju u cijelom rasponu brzine vrtnje motora WHTC-a i ispitivanja brzine WHSC-a može se odrediti i dodati izmjerenoj snazi motora (referentnoj i stvarnoj). Ako je ta vrijednost veća od 3 % najveće snage na ispitnoj brzini vrtnje, to se mora dokazati homologacijskom tijelu.

6.3.4.

Snaga koju apsorbiraju pomoćni uređaji/oprema mora se utvrditi samo:

| (a) | ako pomoćni uređaji ili oprema koji su potrebni na temelju Dodatka 6. ovom Prilogu nisu ugrađeni na motor;
  i/ili |
| --- | --- |

(a)

ako pomoćni uređaji ili oprema koji su potrebni na temelju Dodatka 6. ovom Prilogu nisu ugrađeni na motor;

i/ili

| (b) | ako su na motor ugrađeni pomoćni uređaji ili oprema koji nisu potrebni na temelju Dodatka 6. ovom Prilogu. |
| --- | --- |

(b)

ako su na motor ugrađeni pomoćni uređaji ili oprema koji nisu potrebni na temelju Dodatka 6. ovom Prilogu.

Proizvođač motora mora za cijelo radno područje ispitnih ciklusa dostaviti vrijednosti snage pomoćnih uređaja i metode mjerenja/izračuna za utvrđivanje te snage, a homologacijsko tijelo mora ih odobriti.

6.3.5.

Izračun referentnog i stvarnog ciklusnog rada (vidjeti stavke 7.4.8. i 7.8.6.) temelje se na snazi motora u skladu sa stavkom 6.3.1. U tom su slučaju P
  f i P
  r iz jednadžbe 4 nula, a P je jednako P
  m.

Ako su pomoćni uređaji/oprema ugrađeni u skladu sa stavcima 6.3.2. i/ili 6.3.3., snaga koju apsorbiraju mora se upotrijebiti za korekciju svake trenutačne vrijednosti snage P
  m,i u ciklusu, kako slijedi:

Image 36
  (4)

pri čemu je

| P
  m,i | mjerena snaga motora, KW |
| --- | --- |
| P
  f,i | snaga koju apsorbiraju pomoćni uređaji/oprema koji se trebaju ugraditi, kW |
| P
  r,i | snaga koju apsorbiraju pomoćni uređaji/oprema koji se trebaju ukloniti, kW |

P
  m,i

mjerena snaga motora, KW

P
  f,i

snaga koju apsorbiraju pomoćni uređaji/oprema koji se trebaju ugraditi, kW

P
  r,i

snaga koju apsorbiraju pomoćni uređaji/oprema koji se trebaju ukloniti, kW

6.4.

Upotrebljava se sustav motora za dovod zraka ili sustav ispitnog laboratorija s ograničenjem ulaznog zraka unutar ± 300 Pa od maksimalne vrijednosti koju navede proizvođač za čisti filtar zraka na nazivnoj brzini i punom opterećenju. Statički diferencijalni tlak ograničenja mjeri se na lokaciji koju naznači proizvođač.

6.5.

Upotrebljava se ispušni sustav motora ili sustav ispitnog laboratorija koji predstavlja ispušni protutlak unutar raspona od 80 do 100 % od najveće vrijednosti koju određuje proizvođač na nazivnoj brzini i punom opterećenju. Ako je maksimalno ograničenje 5 kPa ili manje, zadana točka ne smije biti manja od 1,0 kPa od maksimuma. Ispušni sustav mora ispunjavati zahtjeve za uzorkovanje ispušnih plinova, kako je određeno u stavcima 9.3.10 i 9.3.11.

6.6.

Ako je motor opremljen sustavom za naknadnu obradu ispušnih plinova, ispušna cijev mora imati jednak promjer kao u stvarnoj uporabi ili, prema proizvođačevim specifikacijama, barem četiri promjera cijevi ispred proširenog dijela u kojem se nalazi uređaj za naknadnu obradu. Udaljenost od prirubnice ispušne grane ili izlaza turbopuhala do sustava za naknadnu obradu ispušnih plinova mora biti jednaka kao u konfiguraciji vozila ili biti u skladu sa specifikacijama udaljenosti koje navede proizvođač. Za protutlak ili ograničavanje ispuha kriteriji su isti kao i gore navedeni i mogu se regulirati ventilom. Za uređaje za naknadnu obradu s promjenjivim ograničavanjem najveće ograničavanje ispuha definira se u uvjetima za naknadnu obradu (stabiliziranje/starenje i regeneracija/opterećenje) koje navede proizvođač. Ako je maksimalno ograničavanje 5 kPa, zadana točka ne smije biti manja od 1,0 kPa od maksimuma. Posuda za naknadnu obradu može se ukloniti tijekom lažnih ispitivanja i tijekom izrade karakterističnog dijagrama motora te zamijeniti ekvivalentnom posudom s neaktivnim nosačem katalizatora.

Emisije koje se mjere u ispitnom ciklusu moraju biti reprezentativne za emisije u polju. Ako je motor opremljen sustavom za naknadnu obradu ispušnih plinova koji zahtijeva reagens, reagens koji se upotrebljava za sva ispitivanja mora deklarirati proizvođač.

Za motore opremljene sustavima za naknadnu obradu ispušnih plinova s kontinuiranom regeneracijom nije potreban poseban ispitni postupak, ali je potrebno dokazati regeneracijski proces u skladu sa stavkom 6.6.1.

Za motore opremljene sustavima za naknadnu obradu ispušnih plinova koji se regeneriraju periodično, kako je opisano u stavku 6.6.2., rezultati emisija moraju se prilagoditi tako da se u obzir uzmu regeneracijski događaji. U tom slučaju prosječna emisija ovisi o frekvenciji regeneracijskih događaja u smislu dijela ispitivanja tijekom kojih se regeneracija događa.

6.6.1.

Emisije se mjere na sustavu za naknadnu obradu koji je stabiliziran kako bi rezultirao ponašanjem emisija koje se može ponavljati. Proces regeneracije mora se dogoditi najmanje jednom tijekom WHTC-a s pokretanjem toplog motora, a proizvođač mora deklarirati uobičajene uvjete u kojima se događa regeneracija (opterećenje čađom, temperatura, protutlak ispušnog plina itd.).

Kako bi se pokazalo da je proces regeneracije kontinuiran, moraju se izvesti najmanje tri WHTC-a s pokretanjem toplog motora. Za potrebe ovog dokazivanja motor se zagrijava u skladu sa stavkom 7.4.1., zatim se kondicionira u skladu sa stavkom 7.6.3., pa se provodi prvi WHTC s pokretanjem toplog motora. Naknadna ispitivanja s pokretanjem toplog motora počinju nakon kondicioniranja u skladu sa stavkom 7.6.3. Za vrijeme ispitivanja bilježe se temperature i tlakovi ispušnih plinova (temperatura ispred i iza sustava za naknadnu obradu, protutlak ispušnog plina itd.).

Ako se uvjeti koje je deklarirao proizvođač dogode tijekom ispitivanja a rezultati tri (ili više) WHTC-a s pokretanjem toplog motora ne odstupaju za više od ±25 % ili 0,005 g/kWh, što god je veće, smatra se da je sustav za naknadnu obradu tip sustava za naknadnu obradu s kontinuiranom regeneracijom te se primjenjuju opće odredbe o ispitivanju iz stavka 7.6. (WHTC) i stavka 7.7. (WHSC).

Ako sustav za naknadnu obradu ispušnih plinova ima sigurnosni način rada koji se prebacuje na način rada periodične regeneracije, on se provjerava u skladu sa stavkom 6.6.2. U tom specifičnom slučaju primjenjive granice emisije mogu se prekoračiti i neće biti ponderirane.

6.6.2.

Za sustav za naknadnu obradu ispušnih plinova koji se temelji na procesu periodične regeneracije emisije se mjere u barem tri WHTC-a s pokretanjem toplog motora, jednom s regeneracijskim događajem i dvaput bez njega, na stabiliziranom sustavu za naknadnu obradu, a rezultati se ponderiraju u skladu s jednadžbom 5.

Proces regeneracije mora se dogoditi barem jednom tijekom WHTC-a s pokretanjem toplog motora. Motor može imati prekidač kojim se može spriječiti ili dopustiti proces regeneracije pod uvjetom da taj postupak nema utjecaja na izvorno umjeravanje motora.

Proizvođač mora deklarirati parametre uobičajenih uvjeta u kojima se događa proces regeneracije (opterećenje čađom, temperatura, protutlak ispušnog plina itd.) i njegovo trajanje. Proizvođač mora navesti i učestalost regeneracijskih događaja kao broj ispitivanja tijekom kojih dolazi do regeneracije u odnosu na broj ispitivanja bez regeneracije. Točan postupak utvrđivanja takve učestalosti temelji se na podacima o upotrebi i na dobroj inženjerskoj procjeni te ga odobrava homologacijsko tijelo ili tijelo za certifikaciju.

Da bi se dobila regeneracija tijekom WHTC-a, proizvođač je dužan osigurati već opterećen sustav za naknadnu obradu. Za potrebe ovog ispitivanja motor se zagrijava u skladu sa stavkom 7.4.1., zatim se kondicionira u skladu sa stavkom 7.6.3. pa se provodi WHTC s pokretanjem toplog motora. Regeneracija ne smije nastupiti za vrijeme zagrijavanja motora.

Prosječne specifične emisije između faza regeneracije određuju se iz aritmetičke sredine nekoliko približno jednako udaljenih WHTC-a s pokretanjem toplog motora (g/kWh). Kao minimum provodi se najmanje jedan WHTC s pokretanjem toplog motora što je moguće prije ispitivanja s regeneracijom i jedan WHTC odmah nakon ispitivanja s regeneracijom. Alternativno, proizvođač može dostaviti podatke iz kojih je vidljivo da su emisije između faza s regeneracijom stalne (±25 % ili 0,005 g/kWh, što god je veće). U tom slučaju mogu se koristiti emisije od samo jednog WHTC ispitivanja pokretanja vrućeg motora.

Za vrijeme ispitivanja s regeneracijom bilježe se svi podaci potrebni za uočavanje regeneracije (emisije CO ili NOx, temperatura prije i iza sustava za naknadnu obradu, protutlak ispušnog plina itd.).

Tijekom ispitivanja s regeneracijom primjenjive granice emisije mogu se prekoračiti.

Ispitni postupak shematski je prikazan na slici 2.

Slika 2.

Slika 2.

Shema periodične regeneracije

Shema periodične regeneracije

Image 37

Emisije WHTC-a s pokretanjem toplog motora ponderiraju se kako slijedi:

Image 38
  (5)

pri čemu je

| n | broj WHTC ispitivanja pokretanja vrućeg motora bez regeneracije |
| --- | --- |
| nr | broj WHTC-a s pokretanjem toplog motora s regeneracijom (najmanje jedno ispitivanje) |
| | prosječna specifična emisija bez regeneracije, g/kWh |
| | prosječna specifična emisija s regeneracijom, g/kWh |

n

broj WHTC ispitivanja pokretanja vrućeg motora bez regeneracije

nr

r

broj WHTC-a s pokretanjem toplog motora s regeneracijom (najmanje jedno ispitivanje)

Image 39

prosječna specifična emisija bez regeneracije, g/kWh

Image 40

prosječna specifična emisija s regeneracijom, g/kWh

Za utvrđivanje
  Image 41
  primjenjuju se sljedeće odredbe:

| (a) | ako je za regeneraciju potrebno više od jednog WHTC-a s pokretanjem toplog motora, provode se uzastopni potpuni WHTC-i s pokretanjem toplog motora te se nastavljaju mjeriti emisije bez kondicioniranja i gašenja motora, sve dok regeneracija ne završi pa se izračunava prosjek WHTC-a s pokretanjem toplog motora; |
| --- | --- |

(a)

ako je za regeneraciju potrebno više od jednog WHTC-a s pokretanjem toplog motora, provode se uzastopni potpuni WHTC-i s pokretanjem toplog motora te se nastavljaju mjeriti emisije bez kondicioniranja i gašenja motora, sve dok regeneracija ne završi pa se izračunava prosjek WHTC-a s pokretanjem toplog motora;

| (b) | ako regeneracija završi tijekom bilo kojeg WHTC-a s pokretanjem toplog motora, ispitivanje se nastavlja do kraja. |
| --- | --- |

(b)

ako regeneracija završi tijekom bilo kojeg WHTC-a s pokretanjem toplog motora, ispitivanje se nastavlja do kraja.

U dogovoru s homologacijskim tijelom moguće je primijeniti ili multiplikativne (c) ili aditivne (d) faktore prilagodbe za regeneraciju, u skladu s dobrom inženjerskom analizom;

| (c) | multiplikativni faktori prilagodbe računaju se na sljedeći način:


  (naviše) (6)


  (naniže) 6.a |
| --- | --- |

(c)

multiplikativni faktori prilagodbe računaju se na sljedeći način:

Image 42
  (naviše) (6)

Image 43
  (naniže) 6.a

| (d) | aditivni faktori prilagodbe računaju se na sljedeći način:

  k
  r,u = e
  w - e (naviše) (7)

  k
  r,d =e
  w- er (naniže) (8) |
| --- | --- |

(d)

aditivni faktori prilagodbe računaju se na sljedeći način:

k
  r,u = e
  w - e (naviše) (7)

k

r,u

e

w

e

k
  r,d =e
  w- er (naniže) (8)

k

r,d

e

w

r

U slučaju izračuna specifičnih emisija iz stavka 8.6.3., faktori prilagodbe za regeneraciju primjenjuju se na sljedeći način:

| (e) | za ispitivanje bez regeneracije, k
  r,u se množi ili dodaje specifičnoj emisiji e u jednadžbama 69 ili 70; |
| --- | --- |

(e)

za ispitivanje bez regeneracije, k
  r,u se množi ili dodaje specifičnoj emisiji e u jednadžbama 69 ili 70;

k

r,u

| (f) | za ispitivanje bez regeneracije, k
  r,d se množi ili dodaje specifičnoj emisiji e u jednadžbama 69 ili 70. |
| --- | --- |

(f)

za ispitivanje bez regeneracije, k
  r,d se množi ili dodaje specifičnoj emisiji e u jednadžbama 69 ili 70.

k

r,d

e

Faktori prilagodbe za regeneraciju na zahtjev proizvođača:

| (g) | mogu se proširiti na druge članove iste porodice motora; |
| --- | --- |

(g)

mogu se proširiti na druge članove iste porodice motora;

| (h) | mogu se proširiti na druge porodice motora koristeći isti sustav za naknadnu obradu uz prethodno odobrenje homologacijskog tijela koje se temelji na tehničkim dokazima koje dostavlja proizvođač, a koji potvrđuju da su emisije slične. |
| --- | --- |

(h)

mogu se proširiti na druge porodice motora koristeći isti sustav za naknadnu obradu uz prethodno odobrenje homologacijskog tijela koje se temelji na tehničkim dokazima koje dostavlja proizvođač, a koji potvrđuju da su emisije slične.

6.7.

Upotrebljava se rashladni sustav motora s dovoljnim kapacitetom za održavanje motora na uobičajenim radnim temperaturama koje propisuje proizvođač.

6.8.

Ulje za podmazivanje mora navesti proizvođač i mora biti reprezentativno za ulje za podmazivanje dostupno na tržištu; specifikacije ulja za podmazivanje koje se upotrebljava u ispitivanju moraju se zabilježiti i navesti u rezultatima ispitivanja.

6.9.

Referentna goriva utvrđena su u Prilogu 5.

Temperatura goriva mora biti u skladu s preporukama proizvođača.

6.10.

Emisije kućišta koljenastog vratila ne smiju se ispuštati izravno u okolnu atmosferu, uz sljedeću iznimku: motori koji su opremljeni turbopunjačima, crpkama, puhalima, superpunjačima za zračnu indukciju mogu ispuštati emisije kućišta koljenastog vratila u okolnu atmosferu ako se te emisije dodaju emisijama ispušnih plinova (fizički ili matematički) tijekom ispitivanja emisija. Proizvođači koji primjenjuju tu iznimku moraju ugrađivati motore tako da se emisije kućišta koljenastog vratila mogu usmjeriti u sustav za uzorkovanje emisija.

Za potrebe ovog stavka, emisije iz kućišta koljenastog vratila koje se usmjeravaju u ispuh iznad naknadne obrade ispušnih plinova tijekom cijelog rada ne smatraju se kao da se ispuštaju izravno u okolnu atmosferu.

Emisije iz otvorenog kućišta koljenastog vratila moraju se usmjeriti u ispušni sustav radi mjerenja emisija na sljedeći način:

| (a) | cijevni materijali moraju imati glatke stijenke, biti električno vodljivi i ne smiju reagirati s emisijama kućišta koljenastog vratila; duljine cijevi moraju biti što je moguće manje; |
| --- | --- |

(a)

cijevni materijali moraju imati glatke stijenke, biti električno vodljivi i ne smiju reagirati s emisijama kućišta koljenastog vratila; duljine cijevi moraju biti što je moguće manje;

| (b) | broj zavoja na laboratorijskim cijevima kućišta koljenastog vratila mora biti najmanji mogući, a polumjer svakog zavoja koji je nemoguće izostaviti mora biti najveći mogući; |
| --- | --- |

(b)

broj zavoja na laboratorijskim cijevima kućišta koljenastog vratila mora biti najmanji mogući, a polumjer svakog zavoja koji je nemoguće izostaviti mora biti najveći mogući;

| (c) | cijevi kućišta koljenastog vratila u laboratoriju moraju biti grijane, moraju imati tanke stjenke ili imati izolaciju te moraju ispunjavati specifikacije proizvođača motora za protutlak kućišta koljenastog vratila; |
| --- | --- |

(c)

cijevi kućišta koljenastog vratila u laboratoriju moraju biti grijane, moraju imati tanke stjenke ili imati izolaciju te moraju ispunjavati specifikacije proizvođača motora za protutlak kućišta koljenastog vratila;

| (d) | cijevi kućišta koljenastog vratila spajaju se s nerazrijeđenim ispušnim plinovima iza bilo kojeg sustava za naknadnu obradu, ispod bilo kakvog ugrađenog ograničenja ispušnih plinova te dovoljno ispred bilo kakvih sondi za uzorkovanje kako bi se osiguralo potpuno miješanje s ispušnim plinovima motora prije uzorkovanja. Ispušna cijev kućišta koljenastog vratila proteže se u slobodni tok ispušnih plinova kako bi se izbjegli efekti graničnog sloja i kako bi miješanje bilo što bolje. Izlaz ispušne cijevi kućišta koljenastog vratila smije biti okrenut u bilo kojem smjeru u odnosu na protok nerazrijeđenog ispušnog plina. |
| --- | --- |

(d)

cijevi kućišta koljenastog vratila spajaju se s nerazrijeđenim ispušnim plinovima iza bilo kojeg sustava za naknadnu obradu, ispod bilo kakvog ugrađenog ograničenja ispušnih plinova te dovoljno ispred bilo kakvih sondi za uzorkovanje kako bi se osiguralo potpuno miješanje s ispušnim plinovima motora prije uzorkovanja. Ispušna cijev kućišta koljenastog vratila proteže se u slobodni tok ispušnih plinova kako bi se izbjegli efekti graničnog sloja i kako bi miješanje bilo što bolje. Izlaz ispušne cijevi kućišta koljenastog vratila smije biti okrenut u bilo kojem smjeru u odnosu na protok nerazrijeđenog ispušnog plina.

6.11.1.

Tlak u kućištu koljenastog vratila mjeri se na odgovarajućem mjestu tijekom ciklusâ ispitivanja emisija. Mjeri se kroz otvor mjerača razine ulja manometrom s kosom cjevčicom.

6.11.1.1.

Tlak u usisnoj grani mjeri se s točnošću od ± 1 kPa.

6.11.1.2.

Tlak mjeren u kućištu koljenastog vratila mjeri se s točnošću od ± 0,01 kPa.

7.

Ispitni postupci

7.1.

Da bi se izmjerile specifične emisije motor mora raditi tijekom ispitnih ciklusa utvrđenih u stavcima 7.2.1. i 7.2.2. Mjerenje specifičnih emisija zahtijeva utvrđivanje mase komponenti ispušnih plinova i odgovarajućeg ciklusnog rada motora. Komponente se utvrđuju metodama uzorkovanja opisanima u stavcima 7.1.1. i 7.1.2.

7.1.1.

U kontinuiranom uzorkovanju koncentracija komponente mjeri se kontinuirano iz nerazrijeđenog ili razrijeđenog ispušnog plina. Ta se koncentracija množi s kontinuiranom brzinom protoka (nerazrijeđenog ili razrijeđenog) ispušnog plina na lokaciji za uzorkovanje emisija kako bi se odredila brzina masenog protoka komponente. Emisija komponente kontinuirano se zbraja tijekom ispitnog ciklusa. Zbroj je ukupna masa emitirane komponente.

7.1.2.

U skupnom uzorkovanju uzorak nerazrijeđenog ili razrijeđenog ispušnog plina kontinuirano se uzima i pohranjuje za naknadna mjerenja. Uzeti uzorak mora biti proporcionalan brzini protoka nerazrijeđenog ili razrijeđenog ispušnog plina. Primjeri skupnog uzorkovanja su prikupljanje razrijeđenih plinovitih komponenti u vreću i prikupljanje čestične tvari na filtru. Skupno uzorkovane koncentracije množe se s ukupnom masom ispušnog plina ili masenim protokom (nerazrijeđenim ili razrijeđenim) iz kojeg su izdvojene tijekom ispitnog ciklusa. Umnožak je ukupna masa ili maseni protok emitirane komponente. Za izračun koncentracije čestične tvari čestična tvar nataložena na filtar iz proporcionalno izdvojenog ispušnog plina dijeli se s količinom filtriranog ispušnog plina.

7.1.3.

Ovaj se prilog primjenjuje na postupke mjerenja koji su funkcionalno jednaki. Oba postupka mogu se koristiti i za WHTC i za WHSC ispitne cikluse:

| (a) | plinovite komponente kontinuirano se uzorkuju u nerazrijeđenom ispušnom plinu, a čestična tvar se određuje koristeći sustav s razrjeđivanjem djelomičnog protoka; |
| --- | --- |

(a)

plinovite komponente kontinuirano se uzorkuju u nerazrijeđenom ispušnom plinu, a čestična tvar se određuje koristeći sustav s razrjeđivanjem djelomičnog protoka;

| (b) | plinovite komponente i čestična tvar određuju se sustavom s razrjeđivanjem punog protoka (CVS). |
| --- | --- |

(b)

plinovite komponente i čestična tvar određuju se sustavom s razrjeđivanjem punog protoka (CVS).

Dopuštena je bilo koja kombinacija dva načela (npr. mjerenje nerazrijeđenog uzorka i mjerenje čestične tvari u punom protoku).

7.2.

Ispitni ciklusi

7.2.1.

WHTC dinamički ispitni ciklus naveden je u Dodatku 1. kao sekundni niz normiranih brzina i vrijednosti zakretnog momenta. Kako bi se izvelo ispitivanje u komori za ispitivanje motora, normalizirane vrijednosti moraju se pretvoriti u stvarne vrijednosti za pojedini motor koji se ispituje na temelju krivulje karakterističnog dijagrama motora. Pretvorba se još zove i denormalizacija, a tako razvijeni ispitni ciklus referentni ciklus motora koji se treba testirati. S tom referentnom brzinom i vrijednostima zakretanja ciklus se pokreće u ispitnoj komori a bilježe se vrijednosti stvarne brzine, zakretnog momenta i snage. Kako bi se provjerila valjanost ispitivanja, provodi se regresijska analiza između referentne i stvarne brzine, vrijednosti zakretnog momenta i snage nakon završetka ispitivanja.

Za izračun specifičnih efektivnih emisija izračunava se stvarni ciklusni rad integriranjem stvarne snage motora u ciklusu. Za potvrđivanje valjanosti ciklusa stvarni ciklusni rad mora biti unutar propisanih granica referentnog ciklusnog rada.

Za plinovite onečišćujuće tvari može se koristiti kontinuirano uzorkovanje (nerazrijeđeni ili razrijeđeni ispušni plin) ili skupno uzorkovanje (razrijeđeni ispušni plin). Uzorak čestica razrjeđuje se kondicioniranim sredstvom za razrjeđivanje (npr. okolnim zrakom) te se skuplja na jedan odgovarajući filtar. WHTC je shematski prikazan na slici 3.

Slika 3.

Slika 3.

WHTC ispitni ciklus

WHTC ispitni ciklus

Image 44

7.2.2.

WHSC stacionarni ispitni ciklus s prijelazima sastoji se od više načina rada definiranih normaliziranom brzinom i opterećenjem koje je potrebno pretvoriti u referentne vrijednosti za pojedini motor koji se ispituje na temelju krivulje karakterističnog dijagrama motora. Motor radi propisano vrijeme u svakom načinu rada, pri čemu se brzina motora i opterećenje mijenjaju linearno unutar 20 ±1 sekunde. Kako bi se provjerila valjanost ispitivanja, provodi se regresijska analiza između referentne i stvarne brzine, vrijednosti zakretnog momenta i snage nakon završetka ispitivanja.

Tijekom ispitnog ciklusa utvrđuje se koncentracija svake plinovite onečišćujuće tvari, protoka ispušnih plinova i izlaz snage. Plinoviti štetni sastojci mogu se bilježiti kontinuirano ili uzorkovati u vreću za uzorkovanje. Uzorak čestica razrjeđuje se kondicioniranim sredstvom za razrjeđivanje (npr. okolnim zrakom). Tijekom cjelokupnog postupka ispitivanja uzima se jedan uzorak te se skuplja na jedan odgovarajući filtar.

Za izračun specifičnih efektivnih emisija izračunava se stvarni ciklusni rad integriranjem stvarne snage motora u ciklusu.

WHSC je prikazan u tablici 1. Osim za način rada 1, početak svakog načina rada definira se kao početak perioda između tog i prethodnog načina rada.

Tablica 1.

WHSC ispitni ciklus

| Način rada | Normalizirana brzina vrtnje
  (%) | Normalizirani zakretni moment
  (%) | Trajanje načina rada (u sekundama)
  uključujući 20 s između načina rada |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 | 210 |
| 2 | 55 | 100 | 50 |
| 3 | 55 | 25 | 250 |
| 4 | 55 | 70 | 75 |
| 5 | 35 | 100 | 50 |
| 6 | 25 | 25 | 200 |
| 7 | 45 | 70 | 75 |
| 8 | 45 | 25 | 150 |
| 9 | 55 | 50 | 125 |
| 10 | 75 | 100 | 50 |
| 11 | 35 | 50 | 200 |
| 12 | 35 | 25 | 250 |
| 13 | 0 | 0 | 210 |
| | | | |
| Zbroj | | | 1 895 |

Način rada

Normalizirana brzina vrtnje

(%)

Normalizirani zakretni moment

(%)

Trajanje načina rada (u sekundama)

uključujući 20 s između načina rada

1

0

0

210

2

55

100

50

3

55

25

250

4

55

70

75

5

35

100

50

6

25

25

200

7

45

70

75

8

45

25

150

9

55

50

125

10

75

100

50

11

35

50

200

12

35

25

250

13

0

0

210

Zbroj

1 895

7.3.

Sljedeći dijagram toka prikazuje opće smjernice koje treba slijediti tijekom ispitivanja. Pojedinosti svakog koraka opisane su u relevantnim stavcima. Odstupanja od smjernica dopuštena su prema potrebi, ali su određeni zahtjevi relevantnih stavaka obvezni.

Za WHTC ispitni postupak sastoji se od ispitivanja s pokretanjem hladnog motora nakon prirodnog ili prisilnog hlađenja motora, razdoblja toplog kondicioniranja i ispitivanja s pokretanjem toplog motora.

Za WHSC ispitni postupak sastoji se od ispitivanja s pokretanjem toplog motora nakon prethodnog kondicioniranja motora u WHSC načinu rada 9.

Image 45

7.4.

Mjerenja motora prije ispitivanja, provjere značajki motora prije ispitivanja i umjeravanja sustava prije ispitivanja izvode se prije postupka izrade karakterističnog dijagrama motora u skladu s općim ispitnim slijedom prikazanim u stavku 7.3.

Temelj za stvaranje referentnog ciklusa WHTC i WHSC je rad motora na punom opterećenju mapira kojim se utvrđuju krivulje brzine u odnosu na najveći zakretni moment i brzine u odnosu na najveću snagu. Krivulja karakterističnog dijagrama koristi se za denormalizaciju brzine motora (stavak 7.4.6.) i zakretnog momenta motora (stavak 7.4.7.).

7.4.1.

Motor se zagrijava do točke između 75 % i 100 % svoje najveće snage ili u skladu s preporukom proizvođača i dobrom inženjerskom procjenom. Pri kraju zagrijavanja motor mora raditi najmanje dvije minute kako bi se temperature rashladnog sredstva motora i ulja za podmazivanje stabilizirale na ±2 % svojih srednjih vrijednosti ili sve dok termostat motora ne regulira temperaturu motoru.

7.4.2.

Najmanja i najveća brzina za izradu karakterističnog dijagrama definiraju se kako slijedi:

| Najmanja brzina za izradu karakterističnog dijagrama | = | brzina u praznom hodu |
| --- | --- | --- |
| Najveća brzina za izradu karakterističnog dijagrama | = | n
  hi × 1,02 ili brzina na kojoj zakretni moment punog opterećenja pada na nulu, ovisno što je manje |

Najmanja brzina za izradu karakterističnog dijagrama

=

brzina u praznom hodu

Najveća brzina za izradu karakterističnog dijagrama

=

n
  hi × 1,02 ili brzina na kojoj zakretni moment punog opterećenja pada na nulu, ovisno što je manje

7.4.3.

Kad se motor stabilizira u skladu sa stavkom 7.4.1., izrada karakterističnog dijagrama motora obavlja se prema sljedećem postupku.

| (a) | Motor je bez opterećenja i radi na brzini vrtnje u praznom hodu. |
| --- | --- |

(a)

Motor je bez opterećenja i radi na brzini vrtnje u praznom hodu.

| (b) | Motor radi s komandom na maksimumu na najmanjoj brzini mapiranja. |
| --- | --- |

(b)

Motor radi s komandom na maksimumu na najmanjoj brzini mapiranja.

| (c) | Brzina vrtnje motora povećava se prosječnom brzinom od 8 ±1 min–1/s od najmanje do najveće brzine za izradu karakterističnog dijagrama, ili stalnom brzinom tako da je za prelazak s najmanje na najveću brzine za izradu karakterističnog dijagrama potrebno 4 do 6 minuta. Brzina motora i točke zakretnog momenta bilježe se s učestalosti uzorkovanja od najmanje jedne točke u sekundi. |
| --- | --- |

(c)

Brzina vrtnje motora povećava se prosječnom brzinom od 8 ±1 min–1/s od najmanje do najveće brzine za izradu karakterističnog dijagrama, ili stalnom brzinom tako da je za prelazak s najmanje na najveću brzine za izradu karakterističnog dijagrama potrebno 4 do 6 minuta. Brzina motora i točke zakretnog momenta bilježe se s učestalosti uzorkovanja od najmanje jedne točke u sekundi.

Kad se odabere opcija (b) u stavku 7.4.7. za utvrđivanje negativnog referentnog zakretnog momenta, krivulja karakterističnog dijagrama može se izravno nastaviti s komandom na minimumu za prelazak s najveće na najmanju brzinu za izradu karakterističnog dijagrama.

7.4.4.

Ako proizvođač smatra da navedene tehnike izrade karakterističnog dijagrama nisu sigurne ili nisu reprezentativne za bilo koji od predmetnih motora, mogu se upotrebljavati alternativne tehnike izrade karakterističnog dijagrama. Tim se alternativnim tehnikama mora ostvariti svrha navedenih postupaka izrade karakterističnog dijagrama da se utvrdi maksimalni raspoloživi zakretni moment na svim brzinama vrtnje motora koje se postižu tijekom ispitnih ciklusa. Odstupanja od tehnika izrade karakterističnog dijagrama navedenih u ovom stavku zbog sigurnosnih razloga ili reprezentativnosti mora odobriti tijelo nadležno za homologaciju uz obrazloženje njihove uporabe. Međutim, krivulja zakretnog momenta motora s regulatorom ili turbopuhalom ni u kojem se slučaju ne utvrđuje procesom u kojem se brzine motora smanjuju.

7.4.5.

Za motor nije potrebno izraditi karakteristični dijagram prije svakog ispitnog ciklusa. Za motor je potrebno ponovo izraditi karakteristični dijagram prije ispitnog ciklusa:

| (a) | ako je od posljednjeg određivanja karakterističnog dijagrama proteklo neopravdano mnogo vremena, prema inženjerskoj procjeni ili |
| --- | --- |

(a)

ako je od posljednjeg određivanja karakterističnog dijagrama proteklo neopravdano mnogo vremena, prema inženjerskoj procjeni ili

| (b) | ako su na motoru rađene fizičke promjene ili ponovna umjeravanja, što bi moglo utjecati na radni učinak motora. |
| --- | --- |

(b)

ako su na motoru rađene fizičke promjene ili ponovna umjeravanja, što bi moglo utjecati na radni učinak motora.

7.4.6.

Za stvaranje referentnih ciklusa, normirane brzine iz Dodatka 1. (WHTC) i tablice 1. (WHSC) denormaliziraju se sljedećom jednadžbom:

n
  ref = n
  norm x (0,45 x n
  lo + 0,45 x n
  pref + 0,1 x n
  hi – n
  idle) x 2,0327 + n
  idle(9)

Za utvrđivanje npref integral najvećeg zakretnog momenta izračuna se od nidle do n95h na krivulji karakterističnog dijagrama motora određene u skladu sa stavkom 7.4.3.

Brzine motora na slikama 4. i 5. definirane su kako slijedi:

| n
  norm | normirana brzina iz Dodatka 1. i tablice 1. podijeljena sa 100 |
| --- | --- |
| n
  lo | najmanja brzina gdje je snaga 55 % od najveće snage |
| n
  pref | brzina motora na kojoj je integral najvećeg zakretnog momenta na krivulji 51 % cijelog integrala od nidle do n95h |
| n
  hi | najveća brzina na kojoj je snaga 70 % najveće snage |
| n
  idle | brzina u praznom hodu |
| n
  95h | najveća brzina na kojoj je snaga 95 % najveće snage |

n
  norm

normirana brzina iz Dodatka 1. i tablice 1. podijeljena sa 100

n
  lo

najmanja brzina gdje je snaga 55 % od najveće snage

n
  pref

brzina motora na kojoj je integral najvećeg zakretnog momenta na krivulji 51 % cijelog integrala od nidle do n95h

n
  hi

najveća brzina na kojoj je snaga 70 % najveće snage

n
  idle

brzina u praznom hodu

n
  95h

najveća brzina na kojoj je snaga 95 % najveće snage

Za motore (većinom motore s vanjskim paljenjem) sa strmom krivuljom pada regulatora, kod kojih zatvaranje dovoda goriva ne dopušta rad motora do n
  hi ili n
  95h, primjenjuje se sljedeće:

| n
  hi | u jednadžbi se 9 zamjenjuje s n
  Pmax × 1,02 |
| --- | --- |
| n
  95h | zamjenjuje se s n
  Pmax × 1,02 |

n
  hi

u jednadžbi se 9 zamjenjuje s n
  Pmax × 1,02

n
  95h

zamjenjuje se s n
  Pmax × 1,02

Slika 4.:

Slika 4.:

Definicija brzina ispitivanja

Definicija brzina ispitivanja

Image 46

Slika 5.

Slika 5.

Definicija npref

Definicija npref

Image 47

7.4.7.

Vrijednosti zakretnog momenta u programu dinamometra motora iz Dodatka 1. ovom Prilogu (WHTC) i tablice 1. (WHSC) normaliziraju se na maksimalni zakretni moment na odgovarajućoj brzini. Za dobivanje referentnih ciklusa potrebno je denormalizirati vrijednosti zakretnog momenta za svaku referentnu brzinu kako su utvrđene stavkom 7.4.6. na temelju krivulje karakterističnog dijagrama u skladu sa stavkom 7.4.3. kako slijedi:

Image 48
  (10)

pri čemu je

| M
  norm,i | normirani zakretni moment, % |
| --- | --- |
| M
  max,i | najveći zakretni moment na krivulji karakterističnog dijagrama, Nm |
| M
  f,i | zakretni moment koji troše pomoćni uređaji/oprema koje treba ugraditi, Nm |
| M
  r,i | zakretni moment koji troše pomoćni uređaji/oprema koje treba ukloniti, Nm |

M
  norm,i

normirani zakretni moment, %

M
  max,i

najveći zakretni moment na krivulji karakterističnog dijagrama, Nm

M
  f,i

zakretni moment koji troše pomoćni uređaji/oprema koje treba ugraditi, Nm

M
  r,i

zakretni moment koji troše pomoćni uređaji/oprema koje treba ukloniti, Nm

Ako su pomoćni uređaji/oprema ugrađeni u skladu sa stavkom 6.3.1. i Dodatkom 6. ovom Prilogu, M
  f i M
  r jednaki su nula.

Negativne vrijednosti zakretnog momenta radnih točaka motora (m u Dodatku 1. ovom Prilogu) moraju, za potrebe dobivanja referentnog ciklusa, poprimiti referentne vrijednosti određene na jedan od sljedećih načina:

| (a) | negativnih 40 % od raspoloživog pozitivnog zakretnog momenta na pripadajućoj točki brzine, |
| --- | --- |

(a)

negativnih 40 % od raspoloživog pozitivnog zakretnog momenta na pripadajućoj točki brzine,

| (b) | mapiranje negativnog zakretnog momenta koji je potreban za pogon motora od najmanje do najveće brzine za izradu karakterističnog dijagrama; |
| --- | --- |

(b)

mapiranje negativnog zakretnog momenta koji je potreban za pogon motora od najmanje do najveće brzine za izradu karakterističnog dijagrama;

| (c) | određivanje negativnog zakretnog momenta koji je potreban za pogon motora u praznom hodu i u nhi i linearna interpolacija između te dvije točke. |
| --- | --- |

(c)

određivanje negativnog zakretnog momenta koji je potreban za pogon motora u praznom hodu i u nhi i linearna interpolacija između te dvije točke.

7.4.8.

Referentni ciklusni rad određuje se u ispitnom ciklusu sinkroniziranim izračunavanjem trenutačnih vrijednosti snage motora iz referentne brzine i referentnog zakretnog momenta, u skladu sa stavcima 7.4.6. i 7.4.7. Trenutačne vrijednosti snage motora integriraju se tijekom ispitnog ciklusa kako bi se izračunao referentni ciklusni rad Wref (kWh). Ako pomoćni uređaji/oprema nisu ugrađeni u skladu sa stavkom 6.3.1., trenutačne vrijednosti snage ispravljaju se jednadžbom (4) iz stavka 6.3.5.

Ista metodologija upotrebljava se za integriranje referentne i stvarne snage motora. Ako treba odrediti vrijednosti između susjednih referentnih ili susjednih izmjerenih vrijednosti, koristi se linearna interpolacija. U integraciji stvarnog ciklusnog rada eventualne negativne vrijednosti zakretnog momenta postavljaju se na nulu pa uključuju u integraciju. Ako se integracija provodi s učestalost manjom od 5 Hz i ako se tijekom zadanog vremenskog segmenta vrijednost zakretnog momenta promijeni iz pozitivne u negativnu ili iz negativne u pozitivnu, negativni dio se izračunava i postavlja na nulu. Pozitivni se dio uključuje u integriranu vrijednost.

7.5.

Postupci prije ispitivanja

7.5.1.

Instrumenti i sonde za uzorkovanje postavljaju se prema potrebi. Ispušna se cijev spaja na sustav s razrjeđivanjem potpunog protoka, ako se koristi.

7.5.2.

Prije početka uzorkovanja emisija poduzimaju se sljedeći koraci:

| (a) | provjera curenja obavlja se unutar razdoblja od 8 sati prije uzorkovanja emisija u skladu sa stavkom 9.3.4.; |
| --- | --- |

(a)

provjera curenja obavlja se unutar razdoblja od 8 sati prije uzorkovanja emisija u skladu sa stavkom 9.3.4.;

| (b) | za skupno uzorkovanje spaja se čisti medij za pohranu, npr. vakuumirane vreće; |
| --- | --- |

(b)

za skupno uzorkovanje spaja se čisti medij za pohranu, npr. vakuumirane vreće;

| (c) | svi mjerni uređaji pokreću se u skladu s uputama proizvođača uređaja i dobrom inženjerskom procjenom; |
| --- | --- |

(c)

svi mjerni uređaji pokreću se u skladu s uputama proizvođača uređaja i dobrom inženjerskom procjenom;

| (d) | pokreću se sustavi za razrjeđivanje, pumpe za uzrokovanje, rashladni ventilatori i sustavi za prikupljanje podataka; |
| --- | --- |

(d)

pokreću se sustavi za razrjeđivanje, pumpe za uzrokovanje, rashladni ventilatori i sustavi za prikupljanje podataka;

| (e) | protoci uzorka postavljaju se na željene razine, prema potrebi upotrebom obilaznog protoka; |
| --- | --- |

(e)

protoci uzorka postavljaju se na željene razine, prema potrebi upotrebom obilaznog protoka;

| (f) | izmjenjivači topline u sustavu za uzorkovanje moraju se unaprijed zagrijati ili ohladiti na temperaturu unutar raspona radne temperature za ispitivanje; |
| --- | --- |

(f)

izmjenjivači topline u sustavu za uzorkovanje moraju se unaprijed zagrijati ili ohladiti na temperaturu unutar raspona radne temperature za ispitivanje;

| (g) | grijani ili hlađeni sastavni dijelovi, npr. cijevi za uzorkovanje, filtri, uređaji za hlađenje i pumpe, ostavljaju se da se stabiliziraju na svojim radnim temperaturama: |
| --- | --- |

(g)

grijani ili hlađeni sastavni dijelovi, npr. cijevi za uzorkovanje, filtri, uređaji za hlađenje i pumpe, ostavljaju se da se stabiliziraju na svojim radnim temperaturama:

| (h) | protok sustava za razrjeđivanje ispušnih plinova uključuje se najmanje 10 minuta prije ispitnog slijeda; |
| --- | --- |

(h)

protok sustava za razrjeđivanje ispušnih plinova uključuje se najmanje 10 minuta prije ispitnog slijeda;

| (i) | svaki elektronički integrirani uređaji moraju se prije početka bilo kojeg ispitnog intervala namjestiti ili ponovno namjestiti na nulu. |
| --- | --- |

(i)

svaki elektronički integrirani uređaji moraju se prije početka bilo kojeg ispitnog intervala namjestiti ili ponovno namjestiti na nulu.

7.5.3.

Odabiru se rasponi analizatora plina. Dopušteni su analizatori emisije s automatskim ili ručnim prebacivanjem raspona. Tijekom ispitnog ciklusa mjerno područje analizatora emisija ne smije se mijenjati. Uz to, tijekom ispitnog ciklusa nije dopušteno mijenjanje pojačanja analognih radnih pojačala analizatora.

Nulti i rasponski odziv utvrđuju se za sve analizatore na temelju međunarodno sljedivih plinova u skladu sa specifikacijama iz stavka 9.3.3. Plamenoionizacijske detektore (FID) rasponski se umjerava na bazi broja ugljika od jedan (C1).

7.5.4.

Najmanje jedan sat prije ispitivanja filtar se stavlja u Petrijevu zdjelicu koja je zaštićena od kontaminacije prašinom i omogućuje izmjenu zraka te smješta u komoru za vaganje radi stabilizacije. Po završetku stabilizacije svaki se filtar važe pa se bilježi tara. Filtar se zatim pohranjuje u zatvorenu Petrijevu zdjelicu ili zabrtvljeni spremnik filtra dok ne bude potreban za ispitivanje. Filtar se mora upotrijebiti u roku od osam sati od njegova vađenja iz komore za vaganje.

7.5.5.

Ukupni protok razrijeđenog ispušnog plina sustava s razrjeđivanjem punog protoka ili protok razrijeđenog ispušnog plina kroz sustav s razrjeđivanjem djelomičnog protoka mora se postaviti tako da se izbjegne mogućnost kondenziranja vode u sustavu te da se na površini filtra postigne temperatura između 315 K (42 °C) i 325 K (52 °C).

7.5.6.

Pokreće se sustav za uzorkovanje čestične tvari i radi na obilaznom vodu. Pozadinska razina čestica u sredstvu za razrjeđivanje može se odrediti uzorkovanjem sredstva za razrjeđivanje prije ulaza ispušnog plina u tunel za razrjeđivanje. Mjerenje se može izvesti prije ili nakon ispitivanja. Ako se mjerenje provede na početku i na kraju ciklusa, može se napraviti prosjek vrijednosti. Ako se za mjerenje pozadine koristi drugi sustav za uzorkovanje, mjerenje se izvodi paralelno s ispitivanjem.

7.6.

WHTC ciklus

7.6.1.

Može se primijeniti postupak prirodnog ili prisilnog hlađenja. U slučaju prisilnog hlađenja postavljanje sustava za puhanje rashladnog zraka na motor, za cirkulaciju rashladnog ulja kroz sustav za podmazivanje motora, za odvođenje topline iz rashladne tekućine kroz rashladni sustav motora i za odvođenje topline iz sustava za naknadnu obradu ispušnih plinova mora se temeljiti na dobroj inženjerskoj procjeni. U slučaju prisilnog hlađenja sustava za naknadnu obradu rashladni zrak ne smije biti pušten sve dok se sustav za naknadnu obradu ne ohladi na temperaturu koja je niža od temperature njegove katalitičke aktivacije. Zabranjeni su svi rashladni postupci koji uzrokuju emisije koje nisu reprezentativne.

7.6.2.

Ispitivanje s pokretanjem hladnog motora započinje kad su temperature maziva motora, rashladne tekućine i sustava naknadne obrade sve između 293 i 303 K (20 i 30 °C). Motor se pokreće primjenom jedne od sljedećih metoda:

| (a) | motor se pokreće kao što je preporučeno u priručniku za uporabi koristeći elektropokretač i odgovarajuće napunjen akumulator ili prikladno napajanje; ili |
| --- | --- |

(a)

motor se pokreće kao što je preporučeno u priručniku za uporabi koristeći elektropokretač i odgovarajuće napunjen akumulator ili prikladno napajanje; ili

| (b) | motor se pokreće dinamometrom. Motor radi unutar ±25 % svoje tipične brzine pokretanja u uporabi. To se zaustavlja unutar 1 sekunde od pokretanja motora. Ako motor ne počne raditi nakon 15 sekundi pokretanja, pokretanje se prekida pa se utvrđuje razlog zbog kojeg pokretanje nije uspjelo, osim ako u priručniku za uporabu ili u servisnom priručniku nije navedeno da je potrebno dulje vrijeme pokretanja od uobičajenog. |
| --- | --- |

(b)

motor se pokreće dinamometrom. Motor radi unutar ±25 % svoje tipične brzine pokretanja u uporabi. To se zaustavlja unutar 1 sekunde od pokretanja motora. Ako motor ne počne raditi nakon 15 sekundi pokretanja, pokretanje se prekida pa se utvrđuje razlog zbog kojeg pokretanje nije uspjelo, osim ako u priručniku za uporabu ili u servisnom priručniku nije navedeno da je potrebno dulje vrijeme pokretanja od uobičajenog.

7.6.3.

Odmah po završetku ispitivanja s pokretanjem hladnog motora, motor se treba kondicionirati za ispitivanje s pokretanjem toplog motora za što služi razdoblje toplog kondicioniranja od 10 ±1 minute.

7.6.4.

Motor se pokreće na kraju razdoblja toplog kondicioniranja, kako je definirano u stavku 7.6.3., primjenom metoda pokretanja iz stavka 7.6.2.

7.6.5.

Slijed ispitivanja započinje pokretanjem motora i za ispitivanje s pokretanjem hladnog motora i za ispitivanje s pokretanjem toplog motora. Nakon što je motor u radu, pokreće se kontrola ciklusa kako bi rad motora odgovarao prvoj potrebnoj vrijednosti ciklusa.

WHTC se izvodi u skladu s referentnim ciklusom kako je određeno u stavku 7.4. Komande za zadane vrijednosti brzine motora i zakretnog momenta daju se s učestalosti od najmanje 5 Hz (10 Hz je preporučeno). Zadane vrijednosti izračunavaju se linearnom interpolacijom između zadanih vrijednosti referentnoga ciklusa od 1 Hz. Stvarna brzina motora i zakretni moment bilježe se barem jednom svake sekunde tijekom ispitnog ciklusa (1 Hz), a signali mogu biti elektronički filtrirani.

7.6.6.

Na početku ispitnog slijeda pokreće se oprema za mjerenje i istovremeno:

| (a) | počinje prikupljanje ili analiziranje sredstva za razrjeđivanje, ako se koristi sustav s razrjeđivanjem potpunog protoka; |
| --- | --- |

(a)

počinje prikupljanje ili analiziranje sredstva za razrjeđivanje, ako se koristi sustav s razrjeđivanjem potpunog protoka;

| (b) | počinje prikupljanje ili analiziranje sirovog ili razrijeđenog ispušnog plina, ovisno o metodi koja se koristi; |
| --- | --- |

(b)

počinje prikupljanje ili analiziranje sirovog ili razrijeđenog ispušnog plina, ovisno o metodi koja se koristi;

| (c) | počinje mjerenje količine razrijeđenoga ispušnoga plina te potrebnih temperatura i tlaka; |
| --- | --- |

(c)

počinje mjerenje količine razrijeđenoga ispušnoga plina te potrebnih temperatura i tlaka;

| (d) | počinje bilježenje masenoga protoka ispušnoga plina, ako se upotrebljava analiza nerazrijeđenoga ispušnoga plina; |
| --- | --- |

(d)

počinje bilježenje masenoga protoka ispušnoga plina, ako se upotrebljava analiza nerazrijeđenoga ispušnoga plina;

| (e) | počinje bilježenje povratnih podataka o brzini i zakretnom momentu dinamometra. |
| --- | --- |

(e)

počinje bilježenje povratnih podataka o brzini i zakretnom momentu dinamometra.

Ako se upotrebljava mjerenje nerazrijeđenog ispušnoga plina, tada se koncentracije emisija ((NM)HC, CO i NOx) i maseni protok ispušnog plina moraju neprekidno mjeriti i pohranjivati u računalni sustav s učestalosti od najmanje 2 Hz. Svi se ostali podaci mogu bilježiti s učestalosti uzorkovanja od najmanje 1 Hz. Za analogne analizatore bilježi se odziv, a podaci za umjeravanje mogu se primijeniti kad jesu ili nisu umreženi tijekom procjene podataka.

Ako se upotrebljava sustav s razrjeđivanjem punog protoka, HC i NOx moraju se mjeriti kontinuirano u tunelu za razrjeđivanje s učestalosti od najmanje 2 Hz. Prosječne koncentracije određuju se integriranjem signala analizatora tijekom ispitnog ciklusa. Vrijeme odziva sustava ne smije biti veće od 20 sekundi i mora biti sinkronizirano s fluktuacijama protoka u CVS-u te prema potrebi s vremenom uzorkovanja/pomacima ispitnog ciklusa. CO, CO2 i NMHC mogu se odrediti integriranjem signala kontinuiranog mjerenja ili analiziranjem koncentracija u vreći za uzorkovanje, prikupljenih tijekom ciklusa. Koncentracije plinovitih štetnih spojeva u sredstvu za razrjeđivanje određuju se prije točke na kojoj ispušni plinovi ulaze u tunel za razrjeđivanje integracijom ili prikupljanjem u pozadinsku vreću. Svi ostali parametri koje treba mjeriti moraju se bilježiti s učestalosti od najmanje jednog mjerenja u sekundi (1 Hz).

7.6.7.

Na početku ispitnog slijeda sustav za uzorkovanje čestične tvari prebacuje se s obilaznog voda na prikupljanje čestične tvari.

Ako se koristi sustav s razrjeđivanjem djelomičnog protoka, pumpe za uzorak reguliraju se tako da brzina protoka kroz sondu za uzorkovanje čestične tvari ili prijenosnu cijev ostane proporcionalna brzini masenog protoka ispušnih plinova kao što je određeno u skladu sa stavkom 9.4.6.1.

Ako se upotrebljava sustav s razrjeđivanjem punog protoka, pumpe za uzorak namještaju se tako da se protok kroz sondu za uzorkovanje čestica ili cijev za prijenos uzorka održava u granicama od ±2,5 % zadanog protoka. Ako se koristi kompenzacija protoka (tj. proporcionalna regulacija protoka uzorka), mora se dokazati da se omjer protoka glavnog tunela u odnosu na protok uzorka čestične tvari ne mijenja za više od ±2,5 % od njegove zadane vrijednosti (osim za prvih 10 sekundi uzorkovanja). Mora se zabilježiti prosječna temperatura i tlak na ulazu u plinomjere ili instrumente za mjerenje protoka. Ako se podešeni protok ne može održati (unutar ±2,5 %) tijekom cijelog ciklusa zbog visokog opterećenja filtra čestica, ispitivanje se smatra nevaljanim. Ispitivanje se ponavlja s manjom brzinom protoka uzorka.

7.6.8.

Ako motor zataji u bilo kojem trenutku tijekom ispitivanja s pokretanjem hladnog motora, ispitivanje se poništava. Motor se pretkondicionira i ponovno pokreće u skladu sa zahtjevima iz stavka 7.6.2., a ispitivanje se ponavlja.

Ako motor zataji u bilo kojem trenutku tijekom ispitivanja s pokretanjem toplog motora, ispitivanje se poništava. Motor se kondicionira u skladu sa stavkom 7.6.3., a ispitivanje s pokretanjem toplog motora ponavlja. U tom slučaju, ne treba se ponoviti testiranje pokretanja hladnog motora.

Ako tijekom ispitnog ciklusa dođe do nepravilnosti u bilo kojem komadu potrebne opreme za ispitivanje, ispitivanje se poništava i ponavlja u skladu s prethodnim odredbama.

7.7.

WHSC ciklus

7.7.1.

Sustav za razrjeđivanje i motor pokreću se i zagrijavaju u skladu sa stavkom 7.4.1. Nakon zagrijavanja motor i sustav za uzorkovanje pretkondicioniraju se radom motora u načinu rada 9 (vidjeti tablicu 1. iz stavaka 7.2.2.) najmanje 10 minuta tijekom kojih sustav za razrjeđivanje mora raditi. Dopušteno je probno prikupljanje uzoraka emisija čestične tvari. Ti filtri za uzorkovanje ne moraju biti stabilizirani niti vagani i mogu se baciti. Brzine protoka podešavaju se na približne brzine protoka odabrane za ispitivanje. Motor se mora isključiti nakon pretkondicioniranja.

7.7.2.

5 ±1 minuta nakon završetka pretkondicioniranja u načinu rada 9 kao što je opisano u stavku 7.7.1. motor se pokreće prema proizvođačevoj preporuci za pokretanje iz priručnika za uporabu, koristeći elektropokretač ili dinamometar u skladu sa stavkom 7.6.2.

7.7.3.

Ispitni slijed započinje nakon što je motor već pokrenut i unutar jedne minute od trenutka kad je rad motora reguliran tako da radi u prvom načinu rada u ciklusu (prazni hod).

WHSC se izvodi prema redoslijedu načina rada u tablici 1. iz stavka 7.2.2.

7.7.4.

Na početku ispitnog slijeda pokreće se oprema za mjerenje i istovremeno:

| (a) | počinje prikupljanje ili analiziranje sredstva za razrjeđivanje, ako se koristi sustav s razrjeđivanjem potpunog protoka; |
| --- | --- |

(a)

počinje prikupljanje ili analiziranje sredstva za razrjeđivanje, ako se koristi sustav s razrjeđivanjem potpunog protoka;

| (b) | počinje prikupljanje ili analiziranje sirovog ili razrijeđenog ispušnog plina, ovisno o metodi koja se koristi; |
| --- | --- |

(b)

počinje prikupljanje ili analiziranje sirovog ili razrijeđenog ispušnog plina, ovisno o metodi koja se koristi;

| (c) | počinje mjerenje količine razrijeđenoga ispušnoga plina te potrebnih temperatura i tlaka; |
| --- | --- |

(c)

počinje mjerenje količine razrijeđenoga ispušnoga plina te potrebnih temperatura i tlaka;

| (d) | počinje bilježenje masenoga protoka ispušnoga plina, ako se upotrebljava analiza nerazrijeđenoga ispušnoga plina; |
| --- | --- |

(d)

počinje bilježenje masenoga protoka ispušnoga plina, ako se upotrebljava analiza nerazrijeđenoga ispušnoga plina;

| (e) | počinje bilježenje povratnih podataka o brzini i zakretnom momentu dinamometra. |
| --- | --- |

(e)

počinje bilježenje povratnih podataka o brzini i zakretnom momentu dinamometra.

Ako se upotrebljava mjerenje nerazrijeđenog ispušnoga plina, tada se koncentracije emisija ((NM)HC, CO i NOx) i maseni protok ispušnog plina moraju neprekidno mjeriti i pohranjivati u računalni sustav s učestalosti od najmanje 2 Hz. Svi se ostali podaci mogu bilježiti s učestalosti uzorkovanja od najmanje 1 Hz. Za analogne analizatore mora se bilježiti odziv, a podaci o umjeravanju mogu se primjenjivati izravno ili neizravno tijekom vrednovanja podataka.

Ako se upotrebljava sustav s razrjeđivanjem punog protoka, HC i NOx moraju se mjeriti kontinuirano u tunelu za razrjeđivanje s učestalosti od najmanje 2 Hz. Prosječne koncentracije određuju se integriranjem signala analizatora tijekom ispitnog ciklusa. Vrijeme odziva sustava ne smije biti veće od 20 sekundi i mora biti sinkronizirano s fluktuacijama protoka u CVS-u te prema potrebi s vremenom uzorkovanja/pomacima ispitnog ciklusa. CO, CO2 i NMHC mogu se odrediti integriranjem signala kontinuiranog mjerenja ili analiziranjem koncentracija u vreći za uzorkovanje, prikupljenih tijekom ciklusa. Koncentracije plinovitih štetnih spojeva u sredstvu za razrjeđivanje određuju se prije točke na kojoj ispušni plinovi ulaze u tunel za razrjeđivanje integracijom ili prikupljanjem u pozadinsku vreću. Svi ostali parametri koje treba mjeriti moraju se bilježiti s učestalosti od najmanje jednog mjerenja u sekundi (1 Hz).

7.7.5.

Na početku ispitnog slijeda sustav za uzorkovanje čestične tvari prebacuje se s obilaznog voda na prikupljanje čestične tvari. Ako se koristi sustav s razrjeđivanjem djelomičnog protoka, pumpe za uzorak reguliraju se tako da brzina protoka kroz sondu za uzorkovanje čestične tvari ili prijenosnu cijev ostane proporcionalna brzini masenog protoka ispušnih plinova kao što je određeno u skladu sa stavkom 9.4.6.1.

Ako se upotrebljava sustav s razrjeđivanjem punog protoka, pumpe za uzorak namještaju se tako da se protok kroz sondu za uzorkovanje čestica ili cijev za prijenos uzorka održava u granicama od ±2,5 % zadanog protoka. Ako se koristi kompenzacija protoka (tj. proporcionalna regulacija protoka uzorka), mora se dokazati da se omjer protoka glavnog tunela u odnosu na protok uzorka čestične tvari ne mijenja za više od ±2,5 % od njegove zadane vrijednosti (osim za prvih 10 sekundi uzorkovanja). Mora se zabilježiti prosječna temperatura i tlak na ulazu u plinomjere ili instrumente za mjerenje protoka. Ako se podešeni protok ne može održati (unutar ±2,5 %) tijekom cijelog ciklusa zbog visokog opterećenja filtra čestica, ispitivanje se smatra nevaljanim. Ispitivanje se ponavlja s manjom brzinom protoka uzorka.

7.7.6.

Ako motor zataji u bilo kojem trenutku tijekom ciklusa, ispitivanje se poništava. Motor se pretkondicionira u skladu sa zahtjevima iz stavka 7.7.1. i ponovno pokreće u skladu sa zahtjevima iz stavka 7.7.2., a ispitivanje se ponavlja.

Ako tijekom ispitnog ciklusa dođe do nepravilnosti u bilo kojem komadu potrebne opreme za ispitivanje, ispitivanje se poništava i ponavlja u skladu s prethodnim odredbama.

7.8.

Postupci nakon ispitivanja

7.8.1.

Po završetku ispitivanja zaustavlja se mjerenje brzine masenog protoka ispušnih plinova, obujma razrijeđenih ispušnih plinova, protoka plina u vreće za prikupljanje i pumpa za uzorkovanje čestične tvari. U slučaju sustava analizatora s integriranjem uzorkovanje se nastavlja dok ne isteknu vremena odziva sustava.

7.8.2.

Za bilo koji proporcionalni skupni uzorak, npr. uzorak iz vreće ili uzorak čestične tvari, provjerava se da je proporcionalno uzorkovanje održavano u skladu sa stavcima 7.6.7. i 7.7.5. Bilo koji uzorak koji ne ispunjava zahtjeve bit će poništen.

7.8.3.

Filtar čestica stavlja se u prekrivene ili zabrtvljene spremnike ili zatvorene držače filtra kako bi ga se zaštitilo od onečišćenja iz okruženja. Nakon što se tako zaštiti, filtar se vraća u komoru za vaganje. Filtar se kondicionira najmanje 1 sat, a nakon toga se važe u skladu sa stavkom 9.4.5. Bilježi se bruto-masa filtra.

7.8.4.

Što prije, a najkasnije 30 minuta nakon kraja ispitnog ciklusa ili tijekom kondicioniranja (samo za (b)), utvrđuju se nulti i rasponski odziv raspona korištenih područja plinovitog analizatora. Za potrebe ovog stavka ispitni ciklus se definira na sljedeći način:

| (a) | za WHTC: cijeli slijed hladno – kondicioniranje – vruće; |
| --- | --- |

(a)

za WHTC: cijeli slijed hladno – kondicioniranje – vruće;

| (b) | za WHTC ispitivanje s pokretanjem toplog motora (stavak 6.6.): slijed kondicioniranje – pokretanje toplog motora |
| --- | --- |

(b)

za WHTC ispitivanje s pokretanjem toplog motora (stavak 6.6.): slijed kondicioniranje – pokretanje toplog motora

| (c) | za WHTC s pokretanjem toplog motora s višestrukim regeneracijama (stavak 6.6.): ukupni broj ispitivanja s pokretanjem toplog motora; |
| --- | --- |

(c)

za WHTC s pokretanjem toplog motora s višestrukim regeneracijama (stavak 6.6.): ukupni broj ispitivanja s pokretanjem toplog motora;

| (d) | za WHSC: ispitni ciklus. |
| --- | --- |

(d)

za WHSC: ispitni ciklus.

Za pomak analizatora primjenjuje se sljedeće:

| (a) | nulti i rasponski odziv prije ispitivanja i nulti i rasponski odziv nakon ispitivanja mogu se izravno unijeti u jednadžbu (66) iz stavka 8.6.1. bez utvrđivanja pomaka; |
| --- | --- |

(a)

nulti i rasponski odziv prije ispitivanja i nulti i rasponski odziv nakon ispitivanja mogu se izravno unijeti u jednadžbu (66) iz stavka 8.6.1. bez utvrđivanja pomaka;

| (b) | ako je razlika u pomaku između rezultata prije ispitivanja i rezultata poslije ispitivanja manja od 1 % mjernog raspona, izmjerene koncentracije se mogu koristiti nekorigirane ili se mogu korigirati za pomak u skladu sa stavkom 8.6.1.; |
| --- | --- |

(b)

ako je razlika u pomaku između rezultata prije ispitivanja i rezultata poslije ispitivanja manja od 1 % mjernog raspona, izmjerene koncentracije se mogu koristiti nekorigirane ili se mogu korigirati za pomak u skladu sa stavkom 8.6.1.;

ako razlika u pomaku između rezultata prije ispitivanja i rezultata poslije ispitivanja nije manja od 1 % mjernog raspona, ispitivanje se poništava ili se izmjerene koncentracije korigiraju za pomak u skladu sa stavkom 8.6.1.

7.8.5.

Čim je moguće, obavlja se sljedeće:

| (a) | uzorci plinovitih emisija u vreći moraju se analizirati unutar 30 minuta nakon završetka ispitivanja s pokretanjem toplog motora ili tijekom razdoblja kondicioniranja za ispitivanje s pokretanjem hladnog motora; |
| --- | --- |

(a)

uzorci plinovitih emisija u vreći moraju se analizirati unutar 30 minuta nakon završetka ispitivanja s pokretanjem toplog motora ili tijekom razdoblja kondicioniranja za ispitivanje s pokretanjem hladnog motora;

| (b) | uzorci pozadine moraju se analizirati unutar 60 minuta od završetka ispitivanja s pokretanjem toplog motora. |
| --- | --- |

(b)

uzorci pozadine moraju se analizirati unutar 60 minuta od završetka ispitivanja s pokretanjem toplog motora.

7.8.6.

Prije izračuna stvarnog ciklusnog rada izostavljaju se bilo koje točke zabilježene tijekom pokretanja motora. Stvarni ciklusni rad određuje se u ispitnom ciklusu sinkroniziranim izračunavanjem trenutačne vrijednosti snage motora na temelju stvarne brzine i stvarnog zakretnog momenta. Trenutačne vrijednosti snage motora integriraju se tijekom ispitnog ciklusa kako bi se izračunao stvarni ciklusni rad Wact (kWh). Ako pomoćni uređaji/oprema nisu ugrađeni u skladu sa stavkom 6.3.1., trenutačne vrijednosti snage korigiraju se u skladu s jednadžbom (4) iz stavka 6.3.5.

Metodologija opisana u stavku 7.4.8. koristi se i za integriranje stvarne snage motora.

Stvarni ciklusni rad Wact koristi se za usporedbu s referentnim ciklusnim radom Wref i za izračun specifičnih efektivnih emisija (vidjeti stavak 8.6.3.).

Wact mora biti između 85 % i 105 % Wref.

7.8.7.

Vrše se linearne regresije stvarnih vrijednosti (nact, Mact, Pact
  ) na referentnim vrijednostima (nref, Mref, Pref
  ) i za WHTC i za WHSC.

Kako bi se smanjila sustavna pogreška zbog vremenskog odmaka između vrijednosti stvarnog i referentnog ciklusa, ukupni niz stvarnih signala brzine i zakretnog momenta motora može se ubrzati ili odgoditi u odnosu na referentni slijed brzine i zakretnog momenta. Ako se stvarni signali pomaknu, brzina i zakretni moment moraju se pomaknuti za isti iznos u istom smjeru.

Primjenjuje se metoda najmanjih kvadrata s jednadžbom najbolje aproksimacije u obliku:

y = a
  1
  x + a
  0(11)

pri čemu je

| y | stvarna vrijednost brzine (min–1), zakretnog momenta (Nm) ili snage (kW) |
| --- | --- |
| a
  1 | nagib (koeficijent smjera) regresijskog pravca |
| x | referentna vrijednost brzine (min–1), zakretnog momenta (Nm) ili snage (kW) |
| a
  0 | odsječak regresijskog pravca na osi y |

y

stvarna vrijednost brzine (min–1), zakretnog momenta (Nm) ili snage (kW)

a
  1

nagib (koeficijent smjera) regresijskog pravca

x

referentna vrijednost brzine (min–1), zakretnog momenta (Nm) ili snage (kW)

a
  0

odsječak regresijskog pravca na osi y

Standardna pogreška procjene vrijednosti y na x i koeficijenta određivanja (r2) izračunava se za svaki regresijski pravac.

Preporučuje se da se ta analiza provede za učestalost od 1 Hz. Da bi se ispitivanje smatralo valjanim, moraju biti ispunjeni kriteriji iz tablice 2. (WHTC) ili tablice 3. (WHSC).

Tablica 2.

Dopuštena odstupanja regresijskog pravca za WHTC

| | Brzina | Zakretni moment | Snaga |
| --- | --- | --- | --- |
| Standardna pogreška procjene y na x | maks. 5 % najveće brzine ispitivanja | maks. 10 % najvećeg zakretnog momenta motora | maks. 10 % najveće snage motora |
| Nagib regresijskog pravca, a
  1 | 0,95 – 1,03 | 0,83 – 1,03 | 0,89 – 1,03 |
| Koeficijent determinacije, r
  2 | min. 0,970 | min. 0,850 | min. 0,910 |
| odsječak regresijskog pravca na osi y, a
  0 | maks. 10 % brzine praznog hoda | ±20 Nm ili ±2 % najvećeg zakretnog momenta, ovisno što je veće | ±4 kW ili ±2 % najveće snage, ovisno što je veće |

Brzina

Zakretni moment

Snaga

Standardna pogreška procjene y na x

maks. 5 % najveće brzine ispitivanja

maks. 10 % najvećeg zakretnog momenta motora

maks. 10 % najveće snage motora

Nagib regresijskog pravca, a
  1

0,95 – 1,03

0,83 – 1,03

0,89 – 1,03

Koeficijent determinacije, r
  2

min. 0,970

min. 0,850

min. 0,910

odsječak regresijskog pravca na osi y, a
  0

maks. 10 % brzine praznog hoda

±20 Nm ili ±2 % najvećeg zakretnog momenta, ovisno što je veće

±4 kW ili ±2 % najveće snage, ovisno što je veće

Tablica 3.

Dopuštena odstupanja regresijskog pravca za WHSC

| | Brzina | Zakretni moment | Snaga |
| --- | --- | --- | --- |
| Standardna pogreška procjene y na x | maks. 1 % maksimalne brzine ispitivanja | maks. 2 % najvećeg zakretnog momenta motora | maks. 2 % maksimalne snage motora |
| Nagib regresijskog pravca, a
  1 | 0,99 – 1,01 | 0,98 – 1,02 | 0,98 – 1,02 |
| Koeficijent determinacije, r
  2 | min. 0,990 | min. 0,950 | min. 0,950 |
| odsječak regresijskog pravca na osi y, a
  0 | maks. 1 % najveće brzine ispitivanja | ±20 Nm ili ±2 % najvećeg zakretnog momenta, ovisno što je veće | ±4 kW ili ±2 % najveće snage, ovisno što je veće |

Brzina

Zakretni moment

Snaga

Standardna pogreška procjene y na x

maks. 1 % maksimalne brzine ispitivanja

maks. 2 % najvećeg zakretnog momenta motora

maks. 2 % maksimalne snage motora

Nagib regresijskog pravca, a
  1

0,99 – 1,01

0,98 – 1,02

0,98 – 1,02

Koeficijent determinacije, r
  2

min. 0,990

min. 0,950

min. 0,950

odsječak regresijskog pravca na osi y, a
  0

maks. 1 % najveće brzine ispitivanja

±20 Nm ili ±2 % najvećeg zakretnog momenta, ovisno što je veće

±4 kW ili ±2 % najveće snage, ovisno što je veće

Samo za potrebe regresije prije izračuna regresije dopušteno je izostaviti točke prema uputama iz tablice 4. Međutim, te točke ne smiju se izostaviti prilikom izračuna ciklusnog rada i emisija. Izostavljanje točaka može se primijeniti na cijeli ili određeni dio ciklusa.

Tablica 4.

Dopušteno izostavljanje točaka iz regresijske analize

| Događaj | Uvjeti | Dopušteno izostavljanje točaka |
| --- | --- | --- |
| Minimalna naredba rukovatelja (točka praznog hoda) | n
  ref = 0 posto
  i

  M
  ref = 0 %
  i

  M
  act > (M
  ref - 0,02 M
  max. mapped torque)
  i

  M
  act < (M
  ref + 0,02 M
  max. mapped torque) | brzina i snaga |
| Minimalna naredba rukovatelja (točka rada motora) | M
  ref < 0 posto | snaga i zakretni moment |
| Minimalna naredba rukovatelja | n
  act ≤ 1,02 n
  ref i M
  act > M
  ref

  ili

  n
  act > n
  ref i M
  act ≤ M
  ref'

  ili

  n
  act > 1,02 n
  ref i M
  ref < M
  act ≤ (M
  ref +
  0,02 M
  max. mapped torque) | snaga i ili zakretni moment ili brzina |
| Maksimalna naredba rukovatelja | n
  act < n
  ref i M
  act ≥ M
  ref

  ili

  n
  act ≥ 0,98 n
  ref i M
  act < M
  ref

  ili

  n
  act < 0,98 n
  ref i M
  ref > M
  act ≥ (M
  ref -
  0,02 M
  max. mapped torque) | snaga i ili zakretni moment ili brzina |

Događaj

Uvjeti

Dopušteno izostavljanje točaka

Minimalna naredba rukovatelja (točka praznog hoda)

n
  ref = 0 posto

i

M
  ref = 0 %

i

M
  act > (M
  ref - 0,02 M
  max. mapped torque)

i

M
  act < (M
  ref + 0,02 M
  max. mapped torque)

brzina i snaga

Minimalna naredba rukovatelja (točka rada motora)

M
  ref < 0 posto

snaga i zakretni moment

Minimalna naredba rukovatelja

n
  act ≤ 1,02 n
  ref i M
  act > M
  ref

ili

n
  act > n
  ref i M
  act ≤ M
  ref'

ili

n
  act > 1,02 n
  ref i M
  ref < M
  act ≤ (M
  ref +

0,02 M
  max. mapped torque)

snaga i ili zakretni moment ili brzina

Maksimalna naredba rukovatelja

n
  act < n
  ref i M
  act ≥ M
  ref

ili

n
  act ≥ 0,98 n
  ref i M
  act < M
  ref

ili

n
  act < 0,98 n
  ref i M
  ref > M
  act ≥ (M
  ref -

0,02 M
  max. mapped torque)

snaga i ili zakretni moment ili brzina

8.

Konačni rezultati ispitivanja zaokružuju se jednom na broj decimalnih mjesta utvrđen za primjenjivu emisijsku normu uvećan za jedan, u skladu s normom ASTM E 29-06B. Nije dopušteno zaokruživanje međurezultata na temelju kojih se konačne specifične efektivne emisije izračunavaju.

Izračun ugljikovodika i/ili nemetanskih ugljikovodika temelji se na sljedećim molarnim omjerima ugljika/vodika/kisika (C/H/O) goriva:

| | CH1,86O0,006 za dizel (B7), |
| --- | --- |

CH1,86O0,006 za dizel (B7),

| | CH2,92O0,46 za etanol za posebne motore s kompresijskim paljenjem (ED95), |
| --- | --- |

CH2,92O0,46 za etanol za posebne motore s kompresijskim paljenjem (ED95),

| | CH1,93O0.032 za benzin (E10), |
| --- | --- |

CH1,93O0.032 za benzin (E10),

| | CH2.74O0,385 za etanol (E85), |
| --- | --- |

CH2.74O0,385 za etanol (E85),

| | CH2,525 za UNP (ukapljeni naftni plin), |
| --- | --- |

CH2,525 za UNP (ukapljeni naftni plin),

| | CH4 za PP (prirodni plin) i biometan. |
| --- | --- |

CH4 za PP (prirodni plin) i biometan.

Primjeri postupaka izračunavanja navedeni su u Dodatku 5. ovom Prilogu.

Uz prethodno odobrenje homologacijskog tijela dopušteno je izračunavanje emisija na molarnoj osnovi u skladu s Prilogom 7. Globalnog tehničkog pravilnika br. 11 u vezi s protokolom ispitivanja emisije ispušnih plinova za necestovne pokretne strojeve (NRMM).

8.1.

Ako se emisije mjere na temelju suhog stanja, izmjerena koncentracija pretvara se u koncentraciju na temelju vlažnog stanja sljedećom jednadžbom:

c
  w = kw
  × c
  d (12)

pri čemu je

| c
  d | suha koncentracija u ppm ili % volumena |
| --- | --- |
| kw | faktor korekcije za vlažno/suho stanje (k
  w,a, k
  w,e, ili k
  w,d, ovisno o tome koja se jednadžba koristi) |

c
  d

suha koncentracija u ppm ili % volumena

kw

faktor korekcije za vlažno/suho stanje (k
  w,a, k
  w,e, ili k
  w,d, ovisno o tome koja se jednadžba koristi)

8.1.1.

Image 49
  (13)

ili

Image 50
  (14)

ili

Image 51
  (15)

ako je

Image 52
  (16)

i

Image 53
  (17)

pri čemu je

| H
  a | vlažnost ulaznog zraka, g vode na kg suhog zraka |
| --- | --- |
| w
  ALF | sadržaj vodika u gorivu, % mase |
| q
  mf,i | trenutni maseni protok goriva, kg/s |
| q
  mad,I | trenutni maseni protok ulaznog zraka, kg/s |
| p
  r | tlak vodene pare nakon hladne kupke, kPa |
| p
  b | ukupni atmosferski tlak, kPa |
| w
  DEL | sadržaj dušika u gorivu, % mase |
| w
  EPS | sadržaj kisika u gorivu, % mase |
| α | molarni omjer vodika u gorivu |
| c
  CO2 | koncentracija suhog CO2, % |
| c
  CO | koncentracija suhog CO, % |

H
  a

H

a

vlažnost ulaznog zraka, g vode na kg suhog zraka

w
  ALF

w

ALF

sadržaj vodika u gorivu, % mase

q
  mf,i

q

mf,i

trenutni maseni protok goriva, kg/s

q
  mad,I

q

mad,I

trenutni maseni protok ulaznog zraka, kg/s

p
  r

p

r

tlak vodene pare nakon hladne kupke, kPa

p
  b

p

b

ukupni atmosferski tlak, kPa

w
  DEL

w

DEL

sadržaj dušika u gorivu, % mase

w
  EPS

w

EPS

sadržaj kisika u gorivu, % mase

α

molarni omjer vodika u gorivu

c
  CO2

c

CO2

koncentracija suhog CO2, %

2

c
  CO

c

CO

koncentracija suhog CO, %

Jednadžbe (13) i (14) u načelu su jednake, pri čemu je faktor 1,008 u jednadžbama (13) i (15) približna vrijednost za precizniji nazivnik u jednadžbi (14).

8.1.2.

Image 54
  (18)

ili

Image 55
  (19)

ako je

Image 56
  (20)

pri čemu je

| α | molarni omjer vodika u gorivu |
| --- | --- |
| c
  CO2w | koncentracija vlažnog CO2, % |
| c
  CO2d | koncentracija suhog CO2, % |
| H
  d | vlažnost sredstva za razrjeđivanje, g vode na kg suhog zraka |
| H
  a | vlažnost ulaznog zraka, g vode na kg suhog zraka |
| D | faktor razrjeđivanja (vidjeti stavak 8.5.2.3.2.) |

α

molarni omjer vodika u gorivu

c
  CO2w

koncentracija vlažnog CO2, %

c
  CO2d

koncentracija suhog CO2, %

H
  d

vlažnost sredstva za razrjeđivanje, g vode na kg suhog zraka

H
  a

vlažnost ulaznog zraka, g vode na kg suhog zraka

D

faktor razrjeđivanja (vidjeti stavak 8.5.2.3.2.)

8.1.3.

Image 57
  (21)

ako je

Image 58
  (22)

pri čemu je

| H
  d | vlažnost sredstva za razrjeđivanje, g vode na kg suhog zraka |
| --- | --- |

H
  d

vlažnost sredstva za razrjeđivanje, g vode na kg suhog zraka

8.2.

Budući da emisije NOx ovise o uvjetima okolnog zraka, koncentracija NOx korigira se za vlažnost faktorima iz stavka 8.2.1. ili 8.2.2. Vlažnost ulaznog zraka Ha može se izvesti iz mjerenja relativne vlažnosti, mjerenja točke rosišta, mjerenja tlaka pare ili mjerenja suhog/vlažnog termometra koristeći općeprihvaćene jednadžbe.

8.2.1.

Image 59
  (23)

pri čemu je

| H
  a | vlažnost ulaznog zraka, g vode na kg suhog zraka |
| --- | --- |

H
  a

vlažnost ulaznog zraka, g vode na kg suhog zraka

8.2.2.

Image 60
  (24)

pri čemu je

| H
  a | vlažnost ulaznog zraka, g vode na kg suhog zraka |
| --- | --- |

H
  a

vlažnost ulaznog zraka, g vode na kg suhog zraka

8.3.

Masa filtra za uzorkovanje korigira se za uzgon u zraku. Korekcija za uzgon ovisi o gustoći filtra za uzorkovanje, gustoći zraka i gustoći umjerne mase vage te ne uzima u obzir uzgon same čestične tvari. Korekcija za uzgon primjenjuje se i na tara masu filtra i na bruto masu filtra.

Ako gustoća materijala filtra nije poznata, koriste se sljedeće gustoće:

| (a) | filtar od staklenog vlakna obložen teflonom: 2,300 kg/m3; |
| --- | --- |

(a)

filtar od staklenog vlakna obložen teflonom: 2,300 kg/m3;

| (b) | teflonski membranski filtar: 2,144 kg/m3; |
| --- | --- |

(b)

teflonski membranski filtar: 2,144 kg/m3;

| (c) | teflonski membranski filtar s potpornim prstenom od polimetilpentana: 920 kg/m3. |
| --- | --- |

(c)

teflonski membranski filtar s potpornim prstenom od polimetilpentana: 920 kg/m3.

Za umjerne utege od nehrđajućeg čelika koristi se gustoća od 8 000 kg/m3. Ako materijal umjernog utega nije nehrđajući čelik, mora se saznati gustoća tog materijala.

Primjenjuje se sljedeća jednadžba:

Image 61
  (25)

ako je

Image 62
  (26)

pri čemu je

| m
  uncor | nekorigirana masa filtra čestica, mg |
| --- | --- |
| ρ
  a | gustoća zraka, kg/m3 |
| ρ
  w | gustoća umjernog utega vage, kg/m3 |
| ρ
  f | gustoća filtra za uzorkovanje čestične mase, kg/m3 |
| p
  b | ukupni atmosferski tlak, kPa |
| T
  a | temperatura zraka oko vage, K |
| 28,836 | molarna masa zraka pri referentnoj vlažnosti (282,5 K), g/mol |
| 8,3144 | molarna plinska konstanta |

m
  uncor

nekorigirana masa filtra čestica, mg

ρ
  a

gustoća zraka, kg/m3

ρ
  w

gustoća umjernog utega vage, kg/m3

ρ
  f

gustoća filtra za uzorkovanje čestične mase, kg/m3

p
  b

ukupni atmosferski tlak, kPa

T
  a

temperatura zraka oko vage, K

28,836

molarna masa zraka pri referentnoj vlažnosti (282,5 K), g/mol

8,3144

molarna plinska konstanta

Masa uzorka čestica m
  p koja se koristi u stavcima 8.4.3. i 8.5.3. izračunava se na sljedeći način:

Image 63
  (27)

pri čemu je

| m
  f,G | bruto masa filtra čestica korigirana za uzgon, mg |
| --- | --- |
| m
  f,T | tara masa filtra čestica korigirana za uzgon, mg |

m
  f,G

bruto masa filtra čestica korigirana za uzgon, mg

m
  f,T

tara masa filtra čestica korigirana za uzgon, mg

8.4.

Trenutni signali koncentracije plinovitih komponenti koriste se za izračun masenih emisija množenjem s trenutnim masenim protokom ispušnih plinova. Brzina masenog protoka ispušnih plinova može se mjeriti izravno ili izračunati koristeći metode mjerenja ulaznog zraka i protoka goriva, metodu mjerenja plinom za praćenje ili mjerenja ulaznog zraka i omjera zraka/goriva. Posebno treba obratiti pozornost na vrijeme odziva raznih instrumenata. Te se razlike uzimaju u obzir u sinkronizaciji signala. U slučaju čestične tvari signali masenog protoka ispušnih plinova koriste se za regulaciju sustava s razrjeđivanjem djelomičnog protoka kako bi se uzeo uzorak proporcionalan masenom protoku ispušnih plinova. Kvaliteta proporcionalnosti provjerava se primjenom regresijske analize između uzorka i protoka ispušnih plinova u skladu sa stavkom 9.4.6.1. Cijeli ispitni postav prikazan je shematski na slici 6.

Slika 6.

Slika 6.

Shema sustava za mjerenje protoka nerazrijeđenog plina/djelomičnog protoka

Shema sustava za mjerenje protoka nerazrijeđenog plina/djelomičnog protoka

Image 64

8.4.1.

Određivanje masenog protoka ispušnih plinova

8.4.1.1.

Za izračun emisija u nerazrijeđenom ispušnom plinu i za regulaciju sustava s razrjeđivanjem djelomičnog protoka potrebno je znati maseni protok ispušnog plina. Za određivanje masenog protoka ispušnih plinova može se koristiti neka od metoda opisanih u stavcima od 8.4.1.3. do 8.4.1.7.

8.4.1.2.

Radi izračuna emisija vrijeme odziva bilo koje metode opisane u stavcima od 8.4.1.3. do 8.4.1.7. ne smije biti veće od vremena odziva analizatora ≤ 10 s, kao što se zahtijeva u stavku 9.3.5.

Radi regulacije sustava s razrjeđivanjem djelomičnog protoka potreban je brži odziv. Za sustave s razrjeđivanjem djelomičnog protoka s mrežnim upravljanjem potrebno je vrijeme odziva od ≤ 0,3 s. Za sustave s razrjeđivanjem djelomičnog protoka s regulacijom na temelju predviđanja stanja koja se temelji na prethodno zabilježenim probnim ispitivanjima potrebno je vrijeme odziva sustava za mjerenje protoka ispušnih plinova od ≤ 5 s s vremenom porasta od ≤ 1 s. Vrijeme odziva sustava određuje proizvođač instrumenta. Zahtjevi kombiniranog vremena odziva za protok ispušnih plinova i sustav s razrjeđivanjem djelomičnog protoka navedeni su u stavku 9.4.6.1.

8.4.1.3.

Izravno mjerenje trenutnog protoka ispušnih plinova provode sustavi, npr.:

| (a) | uređaji za mjerenje razlike tlaka, poput sapnice protoka (vidjeti pojedinosti u normi ISO 5167); |
| --- | --- |

(a)

uređaji za mjerenje razlike tlaka, poput sapnice protoka (vidjeti pojedinosti u normi ISO 5167);

| (b) | ultrazvučni mjerač protoka; |
| --- | --- |

(b)

ultrazvučni mjerač protoka;

| (c) | vrtložni mjerač protoka. |
| --- | --- |

(c)

vrtložni mjerač protoka.

Potrebno je poduzeti mjere predostrožnosti kojima se izbjegavaju pogreške u mjerenju koje dovode do pogrešaka u vrijednostima emisije. Te mjere obuhvaćaju barem pomnu ugradnju uređaja u ispušni sustav motora u skladu s preporukama proizvođača instrumenta i dobrom inženjerskom praksom. Ugradnja uređaja ponajprije ne smije utjecati na radni učinak i emisije motora.

Mjerači protoka moraju ispunjavati zahtjeve za linearnost iz stavka 9.2.

8.4.1.4.

To uključuje mjerenje protoka zraka i protoka goriva odgovarajućim mjeračima protoka. Trenutni protok ispušnih plinova izračunava se na sljedeći način:

qm

  ew,i = qm

  aw,i + qm

  f,i (28)

pri čemu je

| qm

  ew,i | trenutni maseni protok ispušnih plinova, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  aw,i | trenutni maseni protok ulaznog zraka, kg/s |
| qm

  f,i | trenutni maseni protok goriva, kg/s |

qm

  ew,i

trenutni maseni protok ispušnih plinova, kg/s

qm

  aw,i

trenutni maseni protok ulaznog zraka, kg/s

qm

  f,i

trenutni maseni protok goriva, kg/s

Mjerači protoka moraju ispunjavati zahtjeve za linearnost iz stavka 9.2., ali moraju biti i dovoljno precizni da ispune zahtjeve za linearnost za protok ispušnih plinova.

8.4.1.5.

Ova metoda uključuje mjerenje koncentracije plina za praćenje u ispuhu.

Poznata količina nekog inertnog plina (npr. čistog helija) ubrizgava se u protok ispušnog plina kao plin za praćenje. Plin se miješa i razrjeđuje ispušnim plinom, ali ne smije reagirati u ispušnoj cijevi. Koncentracija plina se tada mjeri u uzorku ispušnog plina.

Kako bi se osiguralo da će se plin za praćenje u cijelosti pomiješati, sonda za uzorkovanje ispušnog plina mora biti smještena na udaljenosti od najmanje 1 m ili 30 puta promjera ispušne cijevi, što je god veće, iza točke ubrizgavanja plina za praćenje. Sonda za uzorkovanje može biti smještena i bliže točki ubrizgavanja ako je usporedbom koncentracije plina za praćenje s referentnom koncentracijom potvrđeno da je došlo do potpunog miješanja nakon što je plin za praćenje ubrizgan na točki ispred motora.

Brzina protoka plina za praćenje određuje se tako da koncentracija plina za praćenje na brzini vrtnje u praznom hodu motora nakon razrjeđivanja bude ispod cijele ljestvice analizatora plina za praćenje.

Protok ispušnih plinova izračunava se na sljedeći način:

Image 65
  (29)

pri čemu je

| qm

  ew,i | trenutni maseni protok ispušnih plinova, kg/s |
| --- | --- |
| qv

  t | protok plina za praćenje, cm3/min |
| c
  mix,i | trenutna koncentracija plina za praćenje nakon miješanja, ppm |
| ρe | gustoća ispušnog plina, kg/m3 (vidjeti tablicu 5.) |
| c
  b | pozadinska koncentracija plina za praćenje u ulaznom zraku, ppm |

qm

  ew,i

trenutni maseni protok ispušnih plinova, kg/s

qv

  t

protok plina za praćenje, cm3/min

c
  mix,i

trenutna koncentracija plina za praćenje nakon miješanja, ppm

ρe

gustoća ispušnog plina, kg/m3 (vidjeti tablicu 5.)

c
  b

pozadinska koncentracija plina za praćenje u ulaznom zraku, ppm

Pozadinska koncentracija plina za praćenje (c
  b) može se odrediti izračunom prosjeka pozadinske koncentracije izmjerene neposredno prije i nakon ispitivanja.

Ako je pozadinska koncentracija manja od 1 % koncentracije plina za praćenje nakon miješanja (c
  mix,i) pri maksimalnom protoku ispušnog plina, tada se pozadinska koncentracija može zanemariti.

Cijeli sustav mora ispunjavati zahtjeve za linearnost za protok ispušnih plinova iz stavka 9.2.

8.4.1.6.

Ova metoda uključuje izračun mase ispušnih plinova iz protoka zraka te omjera zraka i goriva. Trenutni maseni protok ispušnih plinova izračunava se na sljedeći način:

Image 66
  (30)

ako je

Image 67
  (31)

Image 68
  (32)

pri čemu je

| qm

  aw,i | trenutni maseni protok ulaznog zraka, kg/s |
| --- | --- |
| A/F
  st | stehiometrijski omjer zraka i goriva, kg/kg |
| λi | trenutni omjer viška zraka |
| c
  CO2d | koncentracija suhog CO2, % |
| c
  COd | koncentracija suhog CO, ppm |
| c
  HCw | koncentracija vlažnog HC, ppm |

qm

  aw,i

trenutni maseni protok ulaznog zraka, kg/s

A/F
  st

stehiometrijski omjer zraka i goriva, kg/kg

λi

trenutni omjer viška zraka

c
  CO2d

koncentracija suhog CO2, %

c
  COd

koncentracija suhog CO, ppm

c
  HCw

koncentracija vlažnog HC, ppm

Mjerač protoka zraka i analizatori moraju ispunjavati zahtjeve za linearnost iz stavka 9.2. i cijeli sustav mora ispuniti zahtjeve za linearnost za protok ispušnih plinova iz stavka 9.2.

Ako se za mjerenje omjera viška zraka koristi oprema za mjerenje omjera zraka i goriva kao što je senzor cirkonijskog tipa, ta oprema mora biti u skladu sa specifikacijama iz stavka 9.3.2.7.

8.4.1.7.

Ova metoda uključuje izračun mase ispušnih plinova iz protoka goriva i plinovitih komponenti ispušnih plinova koje sadržavaju ugljik. Trenutni maseni protok ispušnih plinova izračunava se na sljedeći način:

Image 69
  (33)

ako je

k
  c= (cCO2d – cCO2d,a) x 0,5441 + cCOd/18522 + cHCw/17355 (34)

i

k
  fd = - 0,055586 x w
  ALF + 0,0080021 x w
  DEL + 0,0070046 x w
  EPS (35)

pri čemu je

| qmf,i | trenutni maseni protok goriva, kg/s |
| --- | --- |
| Ha | vlažnost ulaznog zraka, g vode na kg suhog zraka |
| w
  BET | sadržaj ugljika u gorivu, % mase |
| w
  ALF | sadržaj vodika u gorivu, % mase |
| w
  DEL | sadržaj dušika u gorivu, % mase |
| w
  EPS | sadržaj kisika u gorivu, % mase |
| c
  CO2d | koncentracija suhog CO2, % |
| c
  CO2d,a | koncentracija suhog CO2 u ulaznom zraku, % |
| c
  COd | koncentracija suhog CO, ppm |
| c
  HCw | koncentracija vlažnog HC, ppm |

qmf,i

trenutni maseni protok goriva, kg/s

Ha

vlažnost ulaznog zraka, g vode na kg suhog zraka

w
  BET

sadržaj ugljika u gorivu, % mase

w
  ALF

sadržaj vodika u gorivu, % mase

w
  DEL

sadržaj dušika u gorivu, % mase

w
  EPS

sadržaj kisika u gorivu, % mase

c
  CO2d

koncentracija suhog CO2, %

c
  CO2d,a

koncentracija suhog CO2 u ulaznom zraku, %

c
  COd

koncentracija suhog CO, ppm

c
  HCw

koncentracija vlažnog HC, ppm

8.4.2.

Određivanje plinovitih komponenti

8.4.2.1.

Plinovite komponente u nerazrijeđenom ispušnom plinu koji izađe iz motora koji je poslan na ispitivanje mjere se sustavima za mjerenje i uzorkovanje opisanima u stavku 9.3. i Dodatku 2. ovom Prilogu. Procjena podataka opisana je u stavku 8.4.2.2.

Dva postupka izračuna opisana su u stavcima 8.4.2.3. i 8.4.2.4., koji su istovjetni za referentno gorivo iz Priloga 5. Postupak iz stavka 8.4.2.3. jednostavniji je jer se u njemu za omjer gustoće komponenti i ispušnog plina upotrebljavaju vrijednosti u iz tablice. Postupak iz stavka 8.4.2.4. precizniji je za svojstva goriva koja odstupaju od specifikacija iz Priloga 5., ali zahtijeva elementarnu analizu sastava goriva.

8.4.2.2.

Podaci koji se odnose na emisije bilježe se i pohranjuju u skladu sa stavkom 7.6.6.

Za izračun masene emisije plinovitih komponenti tragovi zabilježenih koncentracija i trag masenog protoka ispušnih plinova sinkroniziraju se na temelju vremena transformacije kako je definirano u stavku 3.1. Stoga se vrijeme odziva sustava masenog protoka ispušnih plinova i svakog analizatora plinovitih emisija određuje u skladu sa stavcima 8.4.1.2., odnosno 9.3.5., i bilježi.

8.4.2.3.

Masa onečišćujućih tvari (g/test) određuje se izračunom trenutnih masenih emisija iz nerazrijeđenih koncentracija onečišćujućih tvari i masenog protoka ispušnih plinova, usklađenih za vrijeme transformacije kako je određeno u stavku 8.4.2.2., integriranjem trenutnih vrijednosti tijekom ciklusa te množenjem integriranih vrijednosti s vrijednostima u iz tablice 5. Ako se mjeri na temelju suhog stanja, korekcija iz suhog u vlažno stanje u skladu sa stavkom 8.1. primjenjuje se na trenutne vrijednosti koncentracije prije daljnjih izračuna.

Za izračun NOx masene emisije množe se, ako je primjenjivo, s faktorom korekcije vlažnosti k
  h,D ili k
  h,G, kako je određeno u stavku 8.2.

Primjenjuje se sljedeća jednadžba:

m
  gas =
  Image 70
  (u g/test) (36)

pri čemu je

| u
  gas | odgovarajuća vrijednost komponente ispušnog plina iz tablice 5. |
| --- | --- |
| c
  gas,i | trenutna koncentracija komponente u ispušnom plinu, ppm |
| qm

  ew,i | trenutni maseni protok ispušnih plinova, kg/s |
| f | učestalost uzorkovanja podataka, Hz |
| n | broj mjerenja |

u
  gas

odgovarajuća vrijednost komponente ispušnog plina iz tablice 5.

c
  gas,i

trenutna koncentracija komponente u ispušnom plinu, ppm

qm

  ew,i

trenutni maseni protok ispušnih plinova, kg/s

f

učestalost uzorkovanja podataka, Hz

n

broj mjerenja

Tablica 5.

Vrijednosti u nerazrijeđenih ispušnih plinova i gustoće komponenti

| Gorivo | ρ
  e | Plin |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρ
  gas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (1) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| ugas
   (2) |
| Dizel (B7) | 1,2943 | 0,001586 | 0,000966 | 0,000482 | 0,001517 | 0,001103 | 0,000553 |
| Etanol
  (ED95) | 1,2768 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000780 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| SPP (3) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000528 (4) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| Propan | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Butan | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| UNP (5) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Benzin (E10) | 1,2931 | 0,001587 | 0,000966 | 0,000499 | 0,001518 | 0,001104 | 0,000553 |
| Etanol
  (E85) | 1,2797 | 0,001604 | 0,000977 | 0,000730 | 0,001534 | 0,001116 | 0,000559 |

Gorivo

ρ
  e

Plin

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas [kg/m3]

2,053

1,250

(1)

1,9636

1,4277

0,716

ugas
   (2)

Dizel (B7)

1,2943

0,001586

0,000966

0,000482

0,001517

0,001103

0,000553

Etanol

(ED95)

1,2768

0,001609

0,000980

0,000780

0,001539

0,001119

0,000561

SPP (3)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000528 (4)

0,001551

0,001128

0,000565

Propan

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

Butan

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

UNP (5)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

Benzin (E10)

1,2931

0,001587

0,000966

0,000499

0,001518

0,001104

0,000553

Etanol

(E85)

1,2797

0,001604

0,000977

0,000730

0,001534

0,001116

0,000559

8.4.2.4.

Masa onečišćujućih tvari (g/test) određuje se izračunom trenutnih masenih emisija iz nerazrijeđenih koncentracija onečišćujućih tvari, vrijednosti u i masenog protoka ispušnih plinova, usklađenih za vrijeme transformacije kako je određeno u stavku 8.4.2.2. i integriranjem trenutnih vrijednosti tijekom ciklusa. Ako se mjeri na temelju suhog stanja, korekcija iz suhog u vlažno stanje u skladu sa stavkom 8.1. primjenjuje se na trenutne vrijednosti koncentracije prije daljnjih izračuna.

Za izračun NOx masene emisije množe se s faktorom korekcije za vlažnost k
  h,D ili k
  h,G, kako je određeno u stavku 8.2.

Primjenjuje se sljedeća jednadžba:

m
  gas =
  Image 71
  (u g/test) (37)

pri čemu je

| u
  gas | izračunava se iz jednadžbe (38) ili (39) |
| --- | --- |
| c
  gas,i | trenutna koncentracija komponente u ispušnom plinu, ppm |
| qm

  ew,i | trenutni maseni protok ispušnih plinova, kg/s |
| f | učestalost uzorkovanja podataka, Hz |
| n | broj mjerenja |

u
  gas

izračunava se iz jednadžbe (38) ili (39)

c
  gas,i

trenutna koncentracija komponente u ispušnom plinu, ppm

qm

  ew,i

trenutni maseni protok ispušnih plinova, kg/s

f

učestalost uzorkovanja podataka, Hz

n

broj mjerenja

Trenutne vrijednosti u izračunavaju se na sljedeći način:

u
  gas,

  i
   = M
  gas / (Me,i x 1,000) (38)

ili

u
  gas,i =ρgas / (ρe,i x 1,000) (39)

ako je

ρgas = M
  gas / 22.414 (40)

pri čemu je

| M
  gas | molarna masa plinovite komponente, g/mol (vidjeti Dodatak 5. ovom Prilogu) |
| --- | --- |
| Me,i | trenutna molarna masa ispušnog plina, g/mol |
| ρgas | gustoća plinovite komponente, kg/m3 |
| ρe,i | trenutna gustoća ispušnog plina, kg/m3 |

M
  gas

molarna masa plinovite komponente, g/mol (vidjeti Dodatak 5. ovom Prilogu)

Me,i

trenutna molarna masa ispušnog plina, g/mol

ρgas

gustoća plinovite komponente, kg/m3

ρe,i

trenutna gustoća ispušnog plina, kg/m3

Molarna masa ispušnog plina, M
  e, izvodi se za opći sastav goriva CHαOεNδSγ, pod pretpostavkom potpunog izgaranja na sljedeći način:

Image 72
  (41)

pri čemu je

| qm

  aw,i | trenutni maseni protok ulaznog zraka na temelju vlažnog stanja, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  f,i | trenutni maseni protok goriva, kg/s |
| H
  a | vlažnost ulaznog zraka, g vode na kg suhog zraka |
| M
  a | molarna masa suhog ulaznog zraka = 28,965 g/mol |

qm

  aw,i

trenutni maseni protok ulaznog zraka na temelju vlažnog stanja, kg/s

qm

  f,i

trenutni maseni protok goriva, kg/s

H
  a

vlažnost ulaznog zraka, g vode na kg suhog zraka

M
  a

molarna masa suhog ulaznog zraka = 28,965 g/mol

Gustoća ispušnog plina ρe izvodi se na sljedeći način:

Image 73
  (42)

pri čemu je

| qm

  ad,i | trenutni maseni protok ulaznog zraka na temelju suhog stanja, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  f,i | trenutni maseni protok goriva, kg/s |
| H
  a | vlažnost ulaznog zraka, g vode na kg suhog zraka |
| k
  fw | faktor specifičan za gorivo kod vlažnog ispušnog plina (jednadžba (16)) iz stavka 8.1.1. |

qm

  ad,i

trenutni maseni protok ulaznog zraka na temelju suhog stanja, kg/s

qm

  f,i

trenutni maseni protok goriva, kg/s

H
  a

vlažnost ulaznog zraka, g vode na kg suhog zraka

k
  fw

faktor specifičan za gorivo kod vlažnog ispušnog plina (jednadžba (16)) iz stavka 8.1.1.

8.4.3.

Određivanje čestične tvari

8.4.3.1.

Masa čestične tvari izračunava se u skladu s jednadžbom (27) iz stavka 8.3. Za procjenu koncentracije čestične tvari bilježi se ukupna masa uzorka (m
  sep) kroz filtar tijekom ciklusa testa.

Uz prethodno odobrenje nadležnog tijela za homologaciju, masa čestične tvari može se korigirati za razinu čestične tvari u sredstvu za razrjeđivanje, kako je određeno u stavku 7.5.6., u skladu s dobrom inženjerskom praksom i posebnim konstrukcijskim karakteristikama sustava za mjerenje čestične tvari koji se koristi.

8.4.3.2.

Ovisno o konstrukciji sustava masa čestične tvari (g/test) izračunava se bilo kojom metodom iz stavaka 8.4.3.2.1. ili 8.4.3.2.2. nakon korekcije za uzgon filtra za uzorkovanje čestica u skladu sa stavkom 8.3.

8.4.3.2.1.

m
  PM = m
  p / (r
  s x 1,000) (43)

pri čemu je

| m
  p | masa čestične tvari uzorkovane tijekom ciklusa, mg |
| --- | --- |
| r
  s | prosječni omjer uzorka tijekom ispitnog ciklusa |

m
  p

masa čestične tvari uzorkovane tijekom ciklusa, mg

r
  s

prosječni omjer uzorka tijekom ispitnog ciklusa

ako je

r
  s =
  Image 74
  (44)

pri čemu je

| m
  se | masa uzorka tijekom ciklusa, kg |
| --- | --- |
| m
  ew | ukupni maseni protok ispušnih plinova tijekom ciklusa, kg |
| m
  sep | masa razrijeđenog ispušnog plina koji prolazi kroz filtre za prikupljanje čestica, kg |
| m
  sed | masa razrijeđenog ispušnog plina koji prolazi kroz tunel za razrjeđivanje, kg |

m
  se

masa uzorka tijekom ciklusa, kg

m
  ew

ukupni maseni protok ispušnih plinova tijekom ciklusa, kg

m
  sep

masa razrijeđenog ispušnog plina koji prolazi kroz filtre za prikupljanje čestica, kg

m
  sed

masa razrijeđenog ispušnog plina koji prolazi kroz tunel za razrjeđivanje, kg

U slučaju sustava s potpunim uzorkovanjem, m
  sep i m
  sed su jednaki.

8.4.3.2.2.

m
  PM =
  Image 75
  (45)

pri čemu je

| m
  p | masa čestične tvari uzorkovane tijekom ciklusa, mg |
| --- | --- |
| m
  sep | masa razrijeđenog ispušnog plina koji prolazi kroz filtre za prikupljanje čestica, kg |
| m
  edf | masa istovjetnog razrijeđenog ispušnog plina tijekom ciklusa, kg |

m
  p

masa čestične tvari uzorkovane tijekom ciklusa, mg

m
  sep

masa razrijeđenog ispušnog plina koji prolazi kroz filtre za prikupljanje čestica, kg

m
  edf

masa istovjetnog razrijeđenog ispušnog plina tijekom ciklusa, kg

Ukupna masa ekvivalentne mase razrijeđenih ispušnih plinova tijekom ciklusa određuje se na sljedeći način:

m
  edf =
  Image 76
  (46)

qm

  edf,i= qm

  ew,i x r
  d,i (47)

r
  d,i=
  Image 77
  (48)

pri čemu je

| qm

  edf,i | trenutni ekvivalentni maseni protok razrijeđenog ispušnog plina, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  ew,i | trenutni maseni protok ispušnih plinova, kg/s |
| r
  d,i | trenutni omjer razrjeđivanja |
| qm

  dew,i | trenutni maseni protok razrijeđenog ispušnog plina, kg/s |
| qm

  dw,i | trenutni maseni protok sredstva za razrjeđivanje, kg/s |
| f | učestalost uzorkovanja podataka, Hz |
| n | broj mjerenja |

qm

  edf,i

trenutni ekvivalentni maseni protok razrijeđenog ispušnog plina, kg/s

qm

  ew,i

trenutni maseni protok ispušnih plinova, kg/s

r
  d,i

trenutni omjer razrjeđivanja

qm

  dew,i

trenutni maseni protok razrijeđenog ispušnog plina, kg/s

qm

  dw,i

trenutni maseni protok sredstva za razrjeđivanje, kg/s

f

učestalost uzorkovanja podataka, Hz

n

broj mjerenja

8.5.

Za izračunavanje masenih emisija množe se signali koncentracije plinovitih komponenti dobiveni integracijom tijekom ciklusa ili uzorkovanjem u vreću s masenim protokom razrijeđenog ispušnog plina. Maseni protok ispušnog plina mjeri se primjenom sustava za uzorkovanje konstantnog obujma (CVS), koji može upotrebljavati volumetričku pumpu (PDP), Venturijevu cijev kritičnog protoka (CFV) ili podzvučnu Venturijevu cijev (SSV) s ili bez kompenzacije protoka.

Za uzorkovanje u vreću i uzorkovanje čestica uzima se proporcionalni uzorak iz razrijeđenog ispušnog plina CVS-a. Za sustav bez kompenzacije protoka omjer protoka uzorka u odnosu na protok CVS-a ne smije se razlikovati za više od ±2,5 % od zadane vrijednosti ispitivanja. Za sustav s kompenzacijom protoka svaki pojedinačni protok mora biti stalan unutar ±2,5 % od svojeg ciljanog protoka.

Cijeli ispitni postav prikazan je shematski na slici 7.

Slika 7.

Slika 7.

Shema sustava za mjerenje punog protoka

Shema sustava za mjerenje punog protoka

Image 78

8.5.1.

Određivanje protoka razrijeđenog ispušnog plina

8.5.1.1.

Za izračun emisija u razrijeđenom ispušnom plinu potrebno je znati maseni protok razrijeđenog ispušnog plina. Ukupan protok razrijeđenog ispušnog plina tijekom ciklusa (kg/test) izračunava se iz mjernih vrijednosti tijekom ciklusa i odgovarajućih podataka o umjeravanju uređaja za mjerenje protoka (V
  0 za PDP, K
  V za CFV, C
  d za SSV) nekom od metoda opisanih u stavcima od 8.5.1.2 do 8.5.1.4. Ako ukupan protok uzorka čestica (m
  sep) prelazi 0,5 % ukupnog protoka CVS-a (m
  ed), protok CVS-a ispravlja se za m
  sep ili se protok uzorka čestica vraća na CVS prije uređaja za mjerenje protoka.

8.5.1.2.

Maseni protok tijekom ciklusa izračunava se na sljedeći način, ako se temperatura razrijeđenog ispušnog plina zadrži unutar ±6 K tijekom ciklusa korištenjem izmjenjivača topline:

Image 79
  (49)

pri čemu je

| V
  0 | obujam plina pumpanog po okretaju u uvjetima ispitivanja, m3/okr |
| --- | --- |
| n
  P | ukupni broj okretaja pumpe po ispitivanju |
| p
  p | apsolutni tlak na ulazu u pumpu, kPa |
| T | prosječna temperatura razrijeđenog ispušnog plina na ulazu u pumpu, K |

V
  0

obujam plina pumpanog po okretaju u uvjetima ispitivanja, m3/okr

n
  P

ukupni broj okretaja pumpe po ispitivanju

p
  p

apsolutni tlak na ulazu u pumpu, kPa

T

prosječna temperatura razrijeđenog ispušnog plina na ulazu u pumpu, K

Ako se koristi sustav s kompenzacijom protoka (tj. bez izmjenjivača topline), trenutne masene emisije izračunavaju se i integriraju tijekom ciklusa. U tom slučaju trenutna masa razrijeđenog ispušnog plina izračunava se na sljedeći način:

m
  ed,i = 1,293 x V
  0 x n
  P,i x p
  p x 273 / (101,3 x T) (50)

pri čemu je

| n
  P,i | ukupni broj okretaja pumpe u vremenskom intervalu |
| --- | --- |

n
  P,i

ukupni broj okretaja pumpe u vremenskom intervalu

8.5.1.3.

Maseni protok tijekom ciklusa izračunava se na sljedeći način, ako se temperatura razrijeđenog ispušnog plina zadrži unutar ±11 K tijekom ciklusa korištenjem izmjenjivača topline:

m
  ed = 1.293 x t x K
  v x p
  p / T
  0.5 (51)

pri čemu je

| t | trajanje ciklusa, s |
| --- | --- |
| K
  V | umjerni koeficijent Venturijeve cijevi kritičnog protoka u standardnim uvjetima |
| p
  p | apsolutni tlak na ulazu u Venturijevu cijev, kPa |
| T | apsolutna temperatura na ulazu u Venturijevu cijev, K |

t

trajanje ciklusa, s

K
  V

umjerni koeficijent Venturijeve cijevi kritičnog protoka u standardnim uvjetima

p
  p

apsolutni tlak na ulazu u Venturijevu cijev, kPa

T

apsolutna temperatura na ulazu u Venturijevu cijev, K

Ako se koristi sustav s kompenzacijom protoka (tj. bez izmjenjivača topline), trenutne masene emisije izračunavaju se i integriraju tijekom ciklusa. U tom slučaju trenutna masa razrijeđenog ispušnog plina izračunava se na sljedeći način:

m
  ed,i = 1.293 x Δti x K
  V x p
  p / T
  0.5 (52)

pri čemu je

| Δti | vremenski interval, s |
| --- | --- |

Δti

vremenski interval, s

8.5.1.4.

Maseni protok tijekom ciklusa izračunava se na sljedeći način, ako se temperatura razrijeđenog ispušnog plina zadrži unutar ±11 K tijekom ciklusa korištenjem izmjenjivača topline:

m
  ed = 1.293 x Q
  SSV (53)

ako je

Image 80
  (54)

pri čemu je

| A
  0 | 0,005692 u SI jedinicama |
| --- | --- |
| d
  V | promjer suženja SSV-a, mm |
| C
  d | koeficijent protoka SSV-a |
| p
  p | apsolutni tlak na ulazu u Venturijevu cijev, kPa |
| T | temperatura na ulazu u Venturijevu cijev, K |
| r
  p | omjer suženja SSV-a u odnosu na apsolutni statički tlak na ulaznom otvoru, |
| r
  D | omjer promjera suženja SSV-a d u odnosu na unutarnji promjer ulazne cijevi D |

A
  0

0,005692 u SI jedinicama
  Image 81

d
  V

promjer suženja SSV-a, mm

C
  d

koeficijent protoka SSV-a

p
  p

apsolutni tlak na ulazu u Venturijevu cijev, kPa

T

temperatura na ulazu u Venturijevu cijev, K

r
  p

omjer suženja SSV-a u odnosu na apsolutni statički tlak na ulaznom otvoru,
  Image 82

r
  D

omjer promjera suženja SSV-a d u odnosu na unutarnji promjer ulazne cijevi D

Ako se koristi sustav s kompenzacijom protoka (tj. bez izmjenjivača topline), trenutne masene emisije izračunavaju se i integriraju tijekom ciklusa. U tom slučaju trenutna masa razrijeđenog ispušnog plina izračunava se na sljedeći način:

m
  ed = 1,293 x Q
  SSV x Δt
  i (55)

pri čemu je

| Δt
  i | vremenski interval, s |
| --- | --- |

Δt
  i

vremenski interval, s

Izračuni u stvarnom vremenu započinju bilo primjerenom vrijednošću C
  d, kao što je 0,98 ili primjerenom vrijednošću Q
  SSV. Ako izračun započinje s Q
  ssv, početna vrijednost Q
  ssv koristi se za procjenu Reynoldsova broja.

Tijekom svih ispitivanja emisija Reynoldsov broj na suženju SSV mora biti u rasponu Reynoldsovih brojeva korištenih za dobivanje krivulje umjeravanja razrađene u stavku 9.5.4.

8.5.2.

Određivanje plinovitih komponenti

8.5.2.1.

Plinovite komponente u razrijeđenom ispušnom plinu koji izađe iz motora koji je poslan na ispitivanje mjere se metodama opisanima u Dodatku 2. ovom Prilogu. Ispušni plin razrjeđuje se filtriranim zrakom iz okoline, sintetskim zrakom ili dušikom. Kapacitet protoka sustava punog protoka mora biti dovoljno velik da se posve ukloni kondenzacija vode u sustavima za razrjeđivanje i uzorkovanje. Postupci procjene podataka i izračuna opisani su u stavcima 8.5.2.2. i 8.5.2.3.

8.5.2.2.

Podaci koji se odnose na emisije bilježe se i pohranjuju u skladu sa stavkom 7.6.6.

8.5.2.3.

Izračun masenih emisija

8.5.2.3.1.

Za sustave s izmjenjivačem topline masa onečišćujućih tvari određuje se iz sljedeće jednadžbe:

m
  gas = u
  gas x c
  gas x m
  ed (u g/test) (56)

pri čemu je

| u
  gas | odgovarajuća vrijednost komponente ispušnog plina iz tablice 6. |
| --- | --- |
| c
  gas | prosječna koncentracija komponente korigirana za pozadinu, ppm |
| m
  ed | ukupna masa razrijeđenog ispušnog plina tijekom ciklusa, kg |

u
  gas

odgovarajuća vrijednost komponente ispušnog plina iz tablice 6.

c
  gas

prosječna koncentracija komponente korigirana za pozadinu, ppm

m
  ed

ukupna masa razrijeđenog ispušnog plina tijekom ciklusa, kg

Ako se mjeri na temelju suhog stanja, primjenjuje se korekcija iz suhog u vlažno stanje u skladu sa stavkom 8.1.

Za izračun NOx masene emisije množe se, ako je primjenjivo, s faktorom korekcije vlažnosti k
  h,D ili k
  h,G, kako je određeno u stavku 8.2.

Vrijednosti u dane su u tablici 6. Za izračunavanje vrijednosti u
  gas pretpostavlja se da je gustoća razrijeđenog ispušnog plina jednaka gustoći zraka. Stoga, vrijednosti u
  gas jednake su za pojedinačne komponente plina, ali različite za HC.

Tablica 6.

Vrijednosti u razrijeđenog ispušnog plina i gustoće komponente

| Gorivo | ρ
  de | | | Plin | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| | | ρ
  gas [kg/m3] | | | |
| 2,053 | 1,250 | (6) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| | | ugas
   (7) | | | |
| Dizel (B7) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000483 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Etanol (ED95) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000770 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| SPP (8) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000517 (9) | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Propan | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000507 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Butan | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000501 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| UNP (10) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000505 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Benzin (E10) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000499 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000554 |
| Etanol (E85) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000722 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000554 |

Gorivo

ρ
  de

Plin

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas [kg/m3]

2,053

1,250

(6)

1,9636

1,4277

0,716

ugas
   (7)

Dizel (B7)

1,293

0,001588

0,000967

0,000483

0,001519

0,001104

0,000553

Etanol (ED95)

1,293

0,001588

0,000967

0,000770

0,001519

0,001104

0,000553

SPP (8)

1,293

0,001588

0,000967

0,000517 (9)

0,001519

0,001104

0,000553

Propan

1,293

0,001588

0,000967

0,000507

0,001519

0,001104

0,000553

Butan

1,293

0,001588

0,000967

0,000501

0,001519

0,001104

0,000553

UNP (10)

1,293

0,001588

0,000967

0,000505

0,001519

0,001104

0,000553

Benzin (E10)

1,293

0,001588

0,000967

0,000499

0,001519

0,001104

0,000554

Etanol (E85)

1,293

0,001588

0,000967

0,000722

0,001519

0,001104

0,000554

Vrijednosti u moguće je izračunati i metodom točnog računanja koja je općenito opisana u stavku 8.4.2.4. na sljedeći način:

Image 83
  (57)

pri čemu je

| M
  gas | molarna masa plinovite komponente, g/mol (vidjeti Dodatak 5. ovom Prilogu) |
| --- | --- |
| M
  e | molarna masa ispušnog plina, g/mol |
| M
  d | molarna masa sredstva za razrjeđivanje = 28,965 g/mol |
| D | faktor razrjeđivanja (vidjeti stavak 8.5.2.3.2.) |

M
  gas

molarna masa plinovite komponente, g/mol (vidjeti Dodatak 5. ovom Prilogu)

M
  e

molarna masa ispušnog plina, g/mol

M
  d

molarna masa sredstva za razrjeđivanje = 28,965 g/mol

D

faktor razrjeđivanja (vidjeti stavak 8.5.2.3.2.)

8.5.2.3.2.

Prosječna pozadinska koncentracija plinovitih onečišćujućih tvari u sredstvu za razrjeđivanje oduzima se od izmjerenih koncentracija kako bi se dobile neto koncentracije onečišćujućih tvari. Prosječne vrijednosti pozadinskih koncentracija mogu se odrediti metodom vreće za uzorkovanje ili kontinuiranim mjerenjem s integracijom. Primjenjuje se sljedeća jednadžba:

c
  gas = c
  gas,e - c
  d x (1 - (1/D)) (58)

pri čemu je

| c
  gas,e | koncentracija komponente izmjerene u razrijeđenom ispušnom plinu, ppm |
| --- | --- |
| c
  d | koncentracija komponente izmjerene u sredstvu, za razrjeđivanje ppm |
| D | faktor razrjeđivanja |

c
  gas,e

koncentracija komponente izmjerene u razrijeđenom ispušnom plinu, ppm

c
  d

koncentracija komponente izmjerene u sredstvu, za razrjeđivanje ppm

D

faktor razrjeđivanja

Faktor razrjeđivanja izračunava se na sljedeći način:

| a) | za motore s pogonom na dizelsko gorivo ili UNP
  D =

  (59) |
| --- | --- |

a)

za motore s pogonom na dizelsko gorivo ili UNP

D =
  Image 84
  (59)

| b) | za motore s pogonom na prirodni plin

  D =

  (60)
  pri čemu je


  c
  CO2,e | vlažna koncentracija CO2 u razrijeđenom ispušnom plinu, % obujma |
| --- | --- | --- |
| c
  HC,e | vlažna koncentracija ugljikovodika u razrijeđenom ispušnom plinu, ppm C1 |
| c
  NMHC,e | vlažna koncentracija NMHC u razrijeđenom ispušnom plinu, ppm C1 |
| c
  CO,e | vlažna koncentracija CO u razrijeđenom ispušnom plinu, ppm |
| F
  S | stehiometrijski faktor |

b)

za motore s pogonom na prirodni plin

D =
  Image 85
  (60)

pri čemu je

c
  CO2,e

vlažna koncentracija CO2 u razrijeđenom ispušnom plinu, % obujma

c
  HC,e

vlažna koncentracija ugljikovodika u razrijeđenom ispušnom plinu, ppm C1

c
  NMHC,e

vlažna koncentracija NMHC u razrijeđenom ispušnom plinu, ppm C1

c
  CO,e

vlažna koncentracija CO u razrijeđenom ispušnom plinu, ppm

F
  S

stehiometrijski faktor

Stehiometrijski faktor izračunava se na sljedeći način:

F
  S =
  Image 86
  (61)

pri čemu je

| α | molarni omjer vodika u gorivu (H/C) |
| --- | --- |

α

molarni omjer vodika u gorivu (H/C)

Ako nije poznat sastav goriva, mogu se upotrebljavati i sljedeći stehiometrijski faktori:

| F
  S (dizel) | = | 13,4 |
| --- | --- | --- |
| F
  S (UNP) | = | 11,6 |
| F
  S (PP) | = | 9,5 |
| F
  S (E10) | = | 13,3 |
| F
  S (E85) | = | 11.5 |

F
  S (dizel)

=

13,4

F
  S (UNP)

=

11,6

F
  S (PP)

=

9,5

F
  S (E10)

=

13,3

F
  S (E85)

=

11.5

8.5.2.3.3.

Za sustave bez izmjenjivača topline masa onečišćujućih tvari (g/test) određuje se izračunavanjem trenutnih masenih emisija i integriranjem trenutnih vrijednosti u ciklus. Uz to se na trenutnu vrijednost koncentracije izravno primjenjuje korekcija za pozadinu. Primjenjuje se sljedeća jednadžba:

m
  gas =
  Image 87
  (62)

pri čemu je

| c
  gas,e | koncentracija komponente izmjerene u razrijeđenom ispušnom plinu, ppm |
| --- | --- |
| c
  d | koncentracija komponente izmjerene u sredstvu, za razrjeđivanje ppm |
| m
  ed,i | trenutna masa razrijeđenog ispušnog plina, kg |
| m
  ed | ukupna masa razrijeđenog ispušnog plina tijekom ciklusa, kg |
| u
  gas | vrijednost iz tablice 6. |
| D | faktor razrjeđivanja |

c
  gas,e

koncentracija komponente izmjerene u razrijeđenom ispušnom plinu, ppm

c
  d

koncentracija komponente izmjerene u sredstvu, za razrjeđivanje ppm

m
  ed,i

trenutna masa razrijeđenog ispušnog plina, kg

m
  ed

ukupna masa razrijeđenog ispušnog plina tijekom ciklusa, kg

u
  gas

vrijednost iz tablice 6.

D

faktor razrjeđivanja

8.5.3.

Određivanje čestične tvari

8.5.3.1.

Masa čestica (g/test) izračunava se nakon korekcije za uzgon filtra za uzorkovanje čestica u skladu sa stavkom 8.3. na sljedeći način:

m
  PM =
  Image 88
  (63)

pri čemu je

| m
  p | masa čestične tvari uzorkovane tijekom ciklusa, mg |
| --- | --- |
| m
  sep | masa razrijeđenog ispušnog plina koji prolazi kroz filtre za prikupljanje čestica, kg |
| m
  ed | masa razrijeđenog ispušnog plina tijekom ciklusa, kg |

m
  p

masa čestične tvari uzorkovane tijekom ciklusa, mg

m
  sep

masa razrijeđenog ispušnog plina koji prolazi kroz filtre za prikupljanje čestica, kg

m
  ed

masa razrijeđenog ispušnog plina tijekom ciklusa, kg

ako je

m
  sep = m
  set - m
  ssd (64)

pri čemu je

| m
  set | masa dvostruko razrijeđenog ispušnog plina kroz filtar za čestice, kg |
| --- | --- |
| m
  ssd | masa sekundarnog sredstva, za razrjeđivanje kg |

m
  set

masa dvostruko razrijeđenog ispušnog plina kroz filtar za čestice, kg

m
  ssd

masa sekundarnog sredstva, za razrjeđivanje kg

Ako se pozadinska razina čestične tvari u sredstvu za razrjeđivanje određuje u skladu sa stavkom 7.5.6., masa čestične tvari može se korigirati za pozadinu. U tom slučaju masa čestične tvari (g/test) izračunava se na sljedeći način:

m
  PM =
  Image 89
  (65)

pri čemu je

| m
  sep | masa razrijeđenog ispušnog plina koji prolazi kroz filtre za prikupljanje čestica, kg |
| --- | --- |
| m
  ed | masa razrijeđenog ispušnog plina tijekom ciklusa, kg |
| m
  sd | masa sredstva za razrjeđivanje uzorkovanog pomoću naprave za uzorkovanje za pozadinsku čestičnu tvar, kg |
| m
  b | masa prikupljene pozadinske čestične tvari u sredstvu za razrjeđivanje, mg |
| D | faktor razrjeđivanja u skladu sa stavkom 8.5.2.3.2. |

m
  sep

masa razrijeđenog ispušnog plina koji prolazi kroz filtre za prikupljanje čestica, kg

m
  ed

masa razrijeđenog ispušnog plina tijekom ciklusa, kg

m
  sd

masa sredstva za razrjeđivanje uzorkovanog pomoću naprave za uzorkovanje za pozadinsku čestičnu tvar, kg

m
  b

masa prikupljene pozadinske čestične tvari u sredstvu za razrjeđivanje, mg

D

faktor razrjeđivanja u skladu sa stavkom 8.5.2.3.2.

8.6.

Opći izračuni

8.6.1.

S obzirom na verifikaciju pomaka iz stavka 7.8.4. korigirana vrijednost koncentracije izračunava se na sljedeći način:

Image 90
  (66)

pri čemu je

| c
  ref,z | referentna koncentracija nultog plina (obično nula), ppm |
| --- | --- |
| c
  ref,s | referentna koncentracija rasponskog plina, ppm |
| c
  pre,z | koncentracija nultog plina u analizatoru prije ispitivanja, ppm |
| c
  pre,s | koncentracija rasponskog plina u analizatoru prije ispitivanja, ppm |
| c
  post,z | koncentracija nultog plina u analizatoru nakon ispitivanja, ppm |
| c
  post,s | koncentracija rasponskog plina u analizatoru nakon ispitivanja, ppm |
| cgas | koncentracija uzorkovanog plina, ppm |

c
  ref,z

referentna koncentracija nultog plina (obično nula), ppm

c
  ref,s

referentna koncentracija rasponskog plina, ppm

c
  pre,z

koncentracija nultog plina u analizatoru prije ispitivanja, ppm

c
  pre,s

koncentracija rasponskog plina u analizatoru prije ispitivanja, ppm

c
  post,z

koncentracija nultog plina u analizatoru nakon ispitivanja, ppm

c
  post,s

koncentracija rasponskog plina u analizatoru nakon ispitivanja, ppm

cgas

koncentracija uzorkovanog plina, ppm

Za svaku komponentu izračunavaju se dva skupa rezultata za specifične emisije u skladu sa stavkom 8.6.3., nakon primjene svih ostalih korekcija. Jedan skup izračunava se primjenom nekorigiranih koncentracija a drugi primjenom koncentracija korigiranih za pomak prema jednadžbi (66).

Ovisno o sustavu mjerenja i primijenjenoj metodi izračuna, rezultati nekorigiranih emisija izračunavaju se jednadžbama (36), (37), (56), (58) odnosno (62). Za potrebe izračunavanja korigiranih emisija c
  gas u jednadžbama (36), (37), (56), (58) odnosno (62) zamjenjuje se s c
  cor iz jednadžbe (66). Ako se u nekoj jednadžbi koriste trenutne vrijednosti koncentracije c
  gas,i, i korigirana vrijednost se primjenjuje kao trenutna vrijednost c
  cor,i. U jednadžbama (58) i (62) korekcija se primjenjuje i na mjerenu i na pozadinsku koncentraciju.

Usporedba se izražava kao postotak nekorigiranih rezultata. Razlika između nekorigiranih i korigiranih vrijednosti specifičnih efektivnih emisija mora biti unutar ±4 % nekorigiranih vrijednosti specifičnih efektivnih emisija ili unutar ± 4 % odgovarajuće granične vrijednosti, koje god je veće. Ako je pomak veći od 4 %, ispitivanje se poništava.

Ako se primijeni korekcija pomaka, za izvješćivanje o emisijama upotrebljavaju se samo rezultati emisija korigirani za pomak.

8.6.2.

Izračunavanje NMHC i CH4 ovisi o odabranoj metodi umjeravanja. FID za mjerenje bez NMC-a (niža putanja Dodatka 2. ovom Prilogu, slika 11.) umjerava se propanom. Kod umjeravanja FID-a u seriji s NMC-om (gornja putanja Dodatka 2. ovom Prilogu, slika 11.) dopuštene su sljedeće metode.

| (a) | plin za umjeravanje – propan; propan zaobilazi NMC; |
| --- | --- |

(a)

plin za umjeravanje – propan; propan zaobilazi NMC;

| (b) | plin za umjeravanje – metan; metan prolazi kroz NMC. |
| --- | --- |

(b)

plin za umjeravanje – metan; metan prolazi kroz NMC.

Koncentracija NMHC i CH4 izračunava se na sljedeći način za (a):

Image 91
  =
  Image 92
  (67)

Image 93
  =
  Image 94
  (68)

Koncentracija NMHC i CH4 izračunava se na sljedeći način za (b):

Image 95
  =
  Image 96
  (67a)

Image 97
  =
  Image 98
  (68a)

pri čemu je

| c
  HC(w/NMC) | koncentracija ugljikovodika s uzorkovanim plinom koji teče kroz NMC, ppm |
| --- | --- |
| c
  HC(w/oNMC) | koncentracija ugljikovodika s uzorkovanim plinom koji zaobilazi NMC, ppm |
| r
  h | odzivni faktor za metan u skladu sa stavkom 9.3.7.2. |
| E
  M | učinkovitost metana u skladu sa stavkom 9.3.8.1. |
| E
  E | učinkovitost etana u skladu sa stavkom 9.3.8.2. |

c
  HC(w/NMC)

koncentracija ugljikovodika s uzorkovanim plinom koji teče kroz NMC, ppm

c
  HC(w/oNMC)

koncentracija ugljikovodika s uzorkovanim plinom koji zaobilazi NMC, ppm

r
  h

odzivni faktor za metan u skladu sa stavkom 9.3.7.2.

E
  M

učinkovitost metana u skladu sa stavkom 9.3.8.1.

E
  E

učinkovitost etana u skladu sa stavkom 9.3.8.2.

Ako je r
  h < 1,05, može se ispustiti iz jednadžbi (67), (67a) i (68a).

8.6.3.

Specifične emisije e
  gas ili e
  PM (g/kWh) izračunavaju se na sljedeći način za svaku pojedinačnu komponentu ovisno o vrsti ispitnog ciklusa.

Za WHSC, WHTC s pokretanjem toplog motora ili WHTC s pokretanjem hladnog motora primjenjuje se sljedeća formula:

Image 99
  (69)

pri čemu je

| m | masena emisija komponente, g/test |
| --- | --- |
| W
  act | stvarni ciklusni rad u skladu sa stavkom 7.8.6., kWh |

m

masena emisija komponente, g/test

W
  act

stvarni ciklusni rad u skladu sa stavkom 7.8.6., kWh

Za WHTC su konačni rezultati ispitivanja ponderirani prosjek ispitivanja s pokretanjem hladnog motora i ispitivanja s pokretanjem toplog motora sljedećom jednadžbom:

Image 100
  (70)

pri čemu je

| m
  cold | masena emisija komponente na ispitivanju s pokretanjem hladnog motora, g/test |
| --- | --- |
| m
  hot | masena emisija komponente na ispitivanju s pokretanjem toplog motora, g/test |
| W
  act,cold | stvarni ciklusni rad u ispitivanju s pokretanjem hladnog motora, kWh |
| W
  act,hot | stvarni ciklusni rad u ispitivanju s pokretanjem toplog motora, kWh |

m
  cold

masena emisija komponente na ispitivanju s pokretanjem hladnog motora, g/test

m
  hot

masena emisija komponente na ispitivanju s pokretanjem toplog motora, g/test

W
  act,cold

stvarni ciklusni rad u ispitivanju s pokretanjem hladnog motora, kWh

W
  act,hot

stvarni ciklusni rad u ispitivanju s pokretanjem toplog motora, kWh

Ako postoji periodična regeneracija u skladu sa stavkom 6.6.2., faktori prilagodbe za regeneraciju k
  r,u ili k
  r,d množe se s rezultatom specifičnih emisija iz jednadžbi (69) i (70), odnosno pribrajaju se tom rezultatu.

9.

Prilog ne sadrži detaljne podatke o opremi ili sustavima za mjerenje protoka, tlaka i temperature. U stavku 9.2. dani su samo zahtjevi za linearnost takve opreme ili sustava potrebnih za izvođenje ispitivanja emisija.

9.1.

Mora se koristiti dinamometar za motor odgovarajućih karakteristika za izvođenje ispitnog ciklusa opisanog u stavcima 7.2.1. i 7.2.2.

Instrumenti za mjerenje zakretnog momenta i brzine mora imati točnost mjerenja snage osovine potrebnu da se ispune kriteriji za validaciju ciklusa. Mogu biti potrebni dodatni izračuni. Točnost mjerne opreme mora biti takva da se ne prekorače zahtjevi za linearnost iz tablice 7. u stavku 9.2.

9.2.

Umjeravanje svih mjernih instrumenata i sustava mora biti sljedivo do nacionalnih (međunarodnih) etalona. Mjerni instrumenti i sustavi moraju ispunjavati zahtjeve za linearnost iz tablice 7. Verifikacija linearnosti u skladu sa stavkom 9.2.1. izvodi se najmanje svaka 3 mjeseca i nakon svakog popravka odnosno svake promjena sustava koji mogu utjecati na umjerenost. Za ostale instrumente i sustave verifikacija linearnosti izvodi se u skladu sa zahtjevima norme ISO 9000, proizvođača instrumenta ili postupaka unutarnje kontrole.

Tablica 7.

Zahtjevi za linearnost instrumenata i sustava za mjerenje

| Sustav za mjerenje | |χ
  min
  × (a1 - 1)+ a0
  | | Nagib
  a1 | Standardna pogreška
  SEE | Koeficijent determinacije
  r2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Brzina vrtnje motora | ≤ 0,05 % maks. | 0,98 – 1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Zakretni moment motora | ≤ 1 % maks. | 0,98 – 1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Protok goriva | ≤ 1 % maks. | 0,98 – 1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Protok zraka | ≤ 1 % maks. | 0,98 – 1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Protok ispušnog plina | ≤ 1 % maks. | 0,98 – 1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Protok sredstva za razrjeđivanje | ≤ 1 % maks. | 0,98 – 1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Protok razrijeđenog ispušnog plina | ≤ 1 % maks. | 0,98 – 1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Protok uzorka | ≤ 1 % maks. | 0,98 – 1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Analizatori plina | ≤ 0,5 % maks. | 0,99 – 1,01 | ≤ 1 % maks. | ≥ 0,998 |
| Razdjelnici plina | ≤ 0,5 % maks. | 0,98 – 1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Temperature | ≤ 1 % maks. | 0,99 – 1,01 | ≤ 1 % maks. | ≥ 0,998 |
| Tlakovi | ≤ 1 % maks. | 0,99 – 1,01 | ≤ 1 % maks. | ≥ 0,998 |
| Vaga za PM | ≤ 1 % maks. | 0,99 – 1,01 | ≤ 1 % maks. | ≥ 0,998 |

Sustav za mjerenje

|χ
  min
  × (a1 - 1)+ a0
  |

Nagib

a1

Standardna pogreška

SEE

Koeficijent determinacije

r2

Brzina vrtnje motora

≤ 0,05 % maks.

0,98 – 1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Zakretni moment motora

≤ 1 % maks.

0,98 – 1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Protok goriva

≤ 1 % maks.

0,98 – 1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Protok zraka

≤ 1 % maks.

0,98 – 1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Protok ispušnog plina

≤ 1 % maks.

0,98 – 1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Protok sredstva za razrjeđivanje

≤ 1 % maks.

0,98 – 1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Protok razrijeđenog ispušnog plina

≤ 1 % maks.

0,98 – 1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Protok uzorka

≤ 1 % maks.

0,98 – 1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Analizatori plina

≤ 0,5 % maks.

0,99 – 1,01

≤ 1 % maks.

≥ 0,998

Razdjelnici plina

≤ 0,5 % maks.

0,98 – 1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Temperature

≤ 1 % maks.

0,99 – 1,01

≤ 1 % maks.

≥ 0,998

Tlakovi

≤ 1 % maks.

0,99 – 1,01

≤ 1 % maks.

≥ 0,998

Vaga za PM

≤ 1 % maks.

0,99 – 1,01

≤ 1 % maks.

≥ 0,998

9.2.1.

Verifikacija linearnosti

9.2.1.1.

Verifikacija linearnosti izvodi se za svaki sustav za mjerenje naveden u tablici 7. Ako nije drukčije određeno, u sustav za mjerenje unosi se najmanje 10 referentnih vrijednosti. Za samostalne verifikacije linearnosti za tlak i temperaturu nužno je odabrati barem tri referentne vrijednosti. Izmjerene se vrijednosti uspoređuju s referentnim vrijednostima tehnikom linearne regresije, metodom najmanjih kvadrata, u skladu s jednadžbom 11 iz stavka 7.8.7. Najviše granične vrijednosti iz tablice 7 su najviše vrijednosti koje se očekuju tijekom ispitivanja.

9.2.1.2.

Sustavi za mjerenje zagrijavaju se prema preporuci proizvođača instrumenata. Sustavi za mjerenje moraju raditi na temperaturama, tlakovima i protocima prema svojim specifikacijama.

9.2.1.3.

Verifikacija linearnosti izvodi se za svaki uobičajeno korišteni radni raspon prolaskom kroz sljedeće korake.

| (a) | Instrument se nulto umjerava uvođenjem nultog signala. Za analizatore plina pročišćeni sintetski zrak (ili dušik) uvodi se izravno u ulaz analizatora. |
| --- | --- |

(a)

Instrument se nulto umjerava uvođenjem nultog signala. Za analizatore plina pročišćeni sintetski zrak (ili dušik) uvodi se izravno u ulaz analizatora.

| (b) | Instrument se rasponski umjerava uvođenjem rasponskog signala. Za analizatore plina odgovarajući rasponski plin uvodi se izravno u ulaz analizatora. |
| --- | --- |

(b)

Instrument se rasponski umjerava uvođenjem rasponskog signala. Za analizatore plina odgovarajući rasponski plin uvodi se izravno u ulaz analizatora.

| (c) | Ponavlja se postupak nultog umjeravanja iz podstavka (a). |
| --- | --- |

(c)

Ponavlja se postupak nultog umjeravanja iz podstavka (a).

| (d) | Verifikacija se potvrđuje na temelju uvođenja barem 10 referentnih vrijednosti (uključujući nulu) koje su unutar raspona od nule do najviših očekivanih vrijednosti tijekom ispitivanja emisije. Za analizatore plina poznate koncentracije plina u skladu sa stavkom 9.3.3.2. uvode se izravno u ulaz analizatora. |
| --- | --- |

(d)

Verifikacija se potvrđuje na temelju uvođenja barem 10 referentnih vrijednosti (uključujući nulu) koje su unutar raspona od nule do najviših očekivanih vrijednosti tijekom ispitivanja emisije. Za analizatore plina poznate koncentracije plina u skladu sa stavkom 9.3.3.2. uvode se izravno u ulaz analizatora.

| (e) | Tijekom 30 s referentne vrijednosti mjere se i bilježe s učestalosti od najmanje 1 Hz. |
| --- | --- |

(e)

Tijekom 30 s referentne vrijednosti mjere se i bilježe s učestalosti od najmanje 1 Hz.

| (f) | Aritmetičke srednje vrijednosti za razdoblje od 30 s služe za izračunavanje parametara linearne regresije, metode najmanjih kvadrata, u skladu s jednadžbom 11 iz stavka 7.8.7. |
| --- | --- |

(f)

Aritmetičke srednje vrijednosti za razdoblje od 30 s služe za izračunavanje parametara linearne regresije, metode najmanjih kvadrata, u skladu s jednadžbom 11 iz stavka 7.8.7.

| (g) | Parametri linearne regresije moraju ispuniti zahtjeve iz tablice 7. u stavku 9.2. |
| --- | --- |

(g)

Parametri linearne regresije moraju ispuniti zahtjeve iz tablice 7. u stavku 9.2.

| (h) | Ponovno se provjerava nulto umjeravanje i, ako je potrebno, ponavlja verifikaciju. |
| --- | --- |

(h)

Ponovno se provjerava nulto umjeravanje i, ako je potrebno, ponavlja verifikaciju.

9.3.

Sustav za mjerenje i uzorkovanje plinovitih emisija

9.3.1.

Specifikacije analizatora

9.3.1.1.

Analizatori moraju imati mjerno područje i vrijeme odziva koji su prikladni za zahtijevanu točnost mjerenja koncentracija komponenti ispušnih plinova u dinamičkim i stacionarnim uvjetima.

Elektromagnetska kompatibilnost opreme mora primjerena da dodatne greške budu svedene na minimum.

9.3.1.2.

Točnost se definira kao odstupanje očitanja analizatora od referentne vrijednosti koje ne smije prekoračiti ±2 % očitanja ili ±0,3 % cijele ljestvice, što god je veće.

9.3.1.3.

Preciznost, definirana kao 2,5 standardne devijacije 10 ponovljivih odziva na zadani umjerni ili rasponski plin ne smije biti veća od 1 % koncentracije cijele ljestvice za svaki korišteni raspon iznad 155 ppm (ili ppm C) ni veća od 2 % za svaki korišteni raspon ispod 155 ppm (ili ppm C).

9.3.1.4.

Odziv analizatora od negativnog do pozitivnog vrha na nulti i umjerni ili rasponski plin tijekom bilo kojeg razdoblja od 10 sekundi ne smiju biti veći od 2 % cijele ljestvice ni za jedan korišteni raspon.

9.3.1.5.

Pomak nultog odziva mora navesti proizvođač instrumenta.

9.3.1.6.

Pomak rasponskog odziva mora navesti proizvođač instrumenta.

9.3.1.7.

Vrijeme porasta analizatora ugrađenog u sustav za mjerenje ne smije biti dulje od 2,5 sekundi.

9.3.1.8.

Ispušni se plinovi mogu mjeriti na vlažnoj ili suhoj osnovi. Ako se plin suši, svako sredstvo kojim se to postiže mora imati najmanji mogući utjecaj na sastav mjerenih plinova. Kemijska sredstva za sušenje nisu prihvatljiva metoda uklanjanja vode iz uzorka.

9.3.2.

Analizatori plina

9.3.2.1.

U stavcima od 9.3.2.2. do 9.3.2.7. opisana su načela mjerenja. Detaljan opis sustava za mjerenje naveden je u Dodatku 2. ovom Prilogu. Mjereni plinovi analiziraju se sljedećim instrumentima. Za nelinearne analizatore dopuštena je upotreba sklopova za linearizaciju.

9.3.2.2.

Analizator ugljikova monoksida mora biti nedisperzivnog infracrvenog apsorpcijskog (NDIR) tipa.

9.3.2.3.

Analizator ugljikova dioksida mora biti nedisperzivnog infracrvenog apsorpcijskog (NDIR) tipa.

9.3.2.4.

Analizator ugljikovodika mora biti grijani plamenoionizacijski detektor (HFID) s detektorom, ventilima, cijevima itd. grijanima tako da se temperatura plina održava unutar 463 K ±10 K (190 ±10 °C). Za motore na prirodni plin i motore s vanjskim izvorom paljenja analizator ugljikovodika može biti negrijani plamenoionizacijski detektor (FID), ovisno o metodi koja se koristi (vidjeti stavak A.2.1.3. Dodatka 2. ovom Prilogu).

9.3.2.5.

Određivanje udjela metana i nemetanskih ugljikovodika obavlja se s grijanim separatorom nemetana (NMC) i s dva FID-a, u skladu sa stavkom A.2.1.4. i A.2.1.5. Dodatka 2. ovom Prilogu. Koncentracija komponenti utvrđuje se u skladu sa stavkom 8.6.2.

9.3.2.6.

Za mjerenje NOx dopušteno je koristiti bilo koji od sljedeća dva uređaja ako uređaj ispunjava kriterije iz stavka 9.3.2.6.1. odnosno 9.3.2.6.2. Za potrebe utvrđivanja ekvivalentnosti nekog drugog postupka mjerenja u skladu sa stavkom 5.1.1., dopušteno je koristiti samo CLD.

9.3.2.6.1.

Ako se dušikovi oksidi mjere na suhoj osnovi, analizator mora biti kemiluminescentni detektor (CLD) ili grijani kemiluminescentni detektor (HCLD) s konverterom NO2/NO. Ako se mjeri na vlažnoj osnovi, mora se koristiti HCLD s konverterom čija se temperatura održava iznad 328 K (55 °C), pri čemu mora proći provjeru prigušenja vodom (vidjeti stavak 9.3.9.2.2.). I za CLD i HCLD temperatura stijenke na putu uzorka mora se održavati unutar područja od 328 K do 473 K (od 55 °C do 200 °C) sve do konvertera za mjerenje na suhoj osnovi odnosno do analizatora za mjerenje na vlažnoj osnovi.

9.3.2.6.2.

Za mjerenje koncentracije NOx koristi se nedisperzivni ultraljubičasti (NDUV) analizator. Ako NDUV mjeri samo NO, konverter NO2/NO postavlja se ispred NDUV-a. Nužno je održavati NDUV temperature kako bi se spriječila kondenzacija vode, osim ako je naprava za sušenje uzorka postavljena ispred konvertera NO2/NO, ako se koristi, ili ispred analizatora.

9.3.2.7.

Oprema za mjerenje omjera zrak/gorivo koja se koristi za utvrđivanje protoka ispušnog plina kako je navedeno u stavku 8.4.1.6. mora biti senzor omjera zrak/gorivo ili lambda senzor cirkonijevog tipa širokog raspona. Taj se senzor postavlja izravno u ispušnu cijev na mjestu na kojem je temperatura ispušnog plina dovoljno visoka da ne može doći do kondenzacije vode.

Točnost senzora s ugrađenom elektronikom mora biti unutar:

| ±3 % očitane vrijednosti | za | λ < 2 |
| --- | --- | --- |
| ±5 % očitane vrijednosti | za | 2 ≤ λ < 5 |
| ±10 % očitane vrijednosti | za | 5 ≤ λ |

±3 % očitane vrijednosti

za

λ < 2

±5 % očitane vrijednosti

za

2 ≤ λ < 5

±10 % očitane vrijednosti

za

5 ≤ λ

Za postizanje prethodno navedene točnosti senzor se umjerava prema specifikacijama proizvođača instrumenta.

9.3.3.

Rok trajanja svih plinova mora se poštovati.

9.3.3.1.

Zahtijevana čistoća plinova definirana je na temelju sljedećih graničnih vrijednosti kontaminacije. Sljedeći plinovi moraju biti na raspolaganju za rad:

| a) | za nerazrijeđeni ispušni plin
  pročišćeni dušik
  (kontaminacija≤ 1 ppm C1, ≤1 ppm CO, ≤400 ppm CO2, ≤0,1 ppm NO)
  pročišćeni kisik (čistoća: > 99,5 % vol, O2)
  smjesa vodika i helija (gorivo FID-ova gorionika)
  (40 ±1 % vodika, ostatak helij)
  (kontaminacija ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)
  pročišćeni sintetski zrak
  (kontaminacija≤ 1 ppm C1, ≤1 ppm CO, ≤400 ppm CO2, ≤0,1 ppm NO)
  (obujamski udio kisika između 18 i 21 %) |
| --- | --- |

a)

za nerazrijeđeni ispušni plin

pročišćeni dušik

(kontaminacija≤ 1 ppm C1, ≤1 ppm CO, ≤400 ppm CO2, ≤0,1 ppm NO)

pročišćeni kisik (čistoća: > 99,5 % vol, O2)

smjesa vodika i helija (gorivo FID-ova gorionika)

(40 ±1 % vodika, ostatak helij)

(kontaminacija ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)

pročišćeni sintetski zrak

(kontaminacija≤ 1 ppm C1, ≤1 ppm CO, ≤400 ppm CO2, ≤0,1 ppm NO)

(obujamski udio kisika između 18 i 21 %)

| b) | za razrijeđeni ispušni plin (moguće i za nerazrijeđeni ispušni plin)
  pročišćeni dušik
  (kontaminacija≤ 0,05 ppm C1, ≤1 ppm CO, ≤10 ppm CO2, ≤0,02 ppm NO)
  pročišćeni kisik
  (čistoća: > 99,5 % vol, O2)
  smjesa vodika i helija (gorivo FID-ova gorionika)
  (40 ±1 % vodika, ostatak helij)
  (kontaminacija ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2)
  pročišćeni sintetski zrak
  (kontaminacija≤ 0,05 ppm C1, ≤1 ppm CO, ≤10 ppm CO2, ≤0,02 ppm NO)
  (obujamski udio kisika između 20,5 i 21,5 %)
  Ako boce s plinom nisu dostupne, može se koristiti pročišćivač plina ako je moguće dokazati razine kontaminacije. |
| --- | --- |

b)

za razrijeđeni ispušni plin (moguće i za nerazrijeđeni ispušni plin)

pročišćeni dušik

(kontaminacija≤ 0,05 ppm C1, ≤1 ppm CO, ≤10 ppm CO2, ≤0,02 ppm NO)

pročišćeni kisik

(čistoća: > 99,5 % vol, O2)

smjesa vodika i helija (gorivo FID-ova gorionika)

(40 ±1 % vodika, ostatak helij)

(kontaminacija ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2)

pročišćeni sintetski zrak

(kontaminacija≤ 0,05 ppm C1, ≤1 ppm CO, ≤10 ppm CO2, ≤0,02 ppm NO)

(obujamski udio kisika između 20,5 i 21,5 %)

Ako boce s plinom nisu dostupne, može se koristiti pročišćivač plina ako je moguće dokazati razine kontaminacije.

9.3.3.2.

Moraju biti dostupne smjese plinova sljedećih kemijskih sastava, prema potrebi: Dopuštene su i druge kombinacije plinova ako ti plinovi međusobno ne reagiraju. Rokovi trajanja umjernih plinova prema proizvođačevoj deklaraciji moraju se zabilježiti.

C3H8 i pročišćeni sintetski zrak (vidjeti stavak 9.3.3.1.)

CO i pročišćeni dušik

NO i pročišćeni dušik

NO2 i pročišćeni sintetski zrak

CO2 i pročišćeni dušik

NO4 i pročišćeni sintetski zrak

C2H6 i pročišćeni sintetski zrak

Stvarna koncentracija umjernog odnosno rasponskog plina mora biti unutar ±1 % nazivne vrijednosti i sljediva do nacionalnih ili međunarodnih etalona. Sve koncentracije umjernog plina izražavaju se na temelju obujma (obujamski % ili obujamski ppm).

9.3.3.3.

Plinovi koji se koriste za umjeravanje i određivanje raspona analizatora mogu se također dobiti pomoću razdjelnika plinova (preciznih naprava za miješanje), razrjeđivanjem s pročišćenim N2 ili pročišćenim sintetskim zrakom. Točnost razdjelnika plinova mora biti takva da se koncentracija pomiješanih plinova za umjeravanje može odrediti unutar ±2 %. Ta točnost podrazumijeva da je točnost primarnih plinova koji se miješaju poznata do barem ±1 % i sljediva do nacionalnih ili međunarodnih plinskih etalona. Za svako umjeravanje koje uključuje razdjelnik plinova obavlja se verifikacija u području od 15 % do 50 % cijele ljestvice. Ako prva verifikacija ne bude uspješna, dopuštena je dodatna verifikacija s drugim umjernim plinom.

Opcionalno, naprava za miješanje može se provjeriti instrumentom koji je po prirodi linearan, npr. plinom NO s CLD-om. Rasponska vrijednost instrumenta prilagođava se rasponskim plinom koji se izravno dovodi na instrument. Razdjelnik plina provjerava se s korištenim postavkama, a nazivna vrijednost uspoređuje se s izmjerenom koncentracijom instrumenta. Ta razlika mora na svakoj točki biti unutar ±1 % nazivne vrijednosti.

Za provjeru linearnosti u skladu sa stavkom 9.2.1. točnost razdjelnika plina mora biti ±1 %.

9.3.3.4.

Plinovi za provjeru interferencije kisika su smjesa propana, kisika i dušika. Oni sadrže propan s 350 ppm C ±75 ppm C ugljikovodika. Vrijednost koncentracije utvrđuje se unutar dopuštenog odstupanja umjernog plina kromatografskom analizom ukupnih ugljikovodika plus nečistoća ili dinamičkim miješanjem. Koncentracije kisika potrebne za ispitivanje motora s vanjskim izvorom paljenja i motora s kompresijskim paljenjem navedene su u tablici 8., pri čemu je ostatak pročišćeni dušik.

Tablica 8.

Plinovi za provjeru interferencije kisika

| Tip motora | Koncentracija O2 (%) |
| --- | --- |
| Kompresijsko paljenje | 21 (20 –22 ) |
| Kompresijsko i vanjsko paljenje | 10 (9 –11 ) |
| Kompresijsko i vanjsko paljenje | 5 (4 –6 ) |
| Vanjsko paljenje | 0 (0 –1 ) |

Tip motora

Koncentracija O2 (%)

Kompresijsko paljenje

21 (20 –22 )

Kompresijsko i vanjsko paljenje

10 (9 –11 )

Kompresijsko i vanjsko paljenje

5 (4 –6 )

Vanjsko paljenje

0 (0 –1 )

9.3.4.

Obavlja se ispitivanje propuštanja sustava. Sonda se odspaja od ispušnog sustava i kraj se začepljuje. Uključuje se pumpa analizatora. Nakon početnog razdoblja stabilizacije svi mjerači protoka moraju pokazivati približno nulto očitanje ako nema propuštanja. Ako to nije tako, provjeravaju se vodovi za uzorkovanje pa se neispravnost uklanja.

Najveća dopustiva stopa propuštanja na vakuumskoj strani je 0,5 % protoka u uporabi u dionici sustava koja se provjerava. Procjena protoka u uporabi smije se temeljiti na vrijednostima protoka analizatora i obilaznih protoka.

Alternativno, sustav se može isprazniti do podtlaka od najmanje 20 kPa vakuuma (80 kPa apsolutne vrijednosti). Nakon početnog razdoblja stabilizacije povećanje tlaka Δp (kPa/min) u sustavu ne smije biti veće od:

Δp = p / Vs × 0,005 × qvs (71)

pri čemu je

| V
  s | obujam sustava, l |
| --- | --- |
| qv

  s | protok sustava, l/min |

V
  s

obujam sustava, l

qv

  s

protok sustava, l/min

Druga je metoda mijenjanje koncentracije u diskretnim koracima na početku voda za uzorkovanje prebacivanjem s nultog plina na rasponski plin. Ako je nakon određenog vremena vrijednost očitana na ispravno umjerenom analizatoru ≤ 99 % u odnosu na uvedenu koncentraciju, to ukazuje na to da postoji propuštanje koje se mora ukloniti.

9.3.5.

Postavke sustava za evaluaciju vremena odziva moraju biti jednake kao i tijekom mjerenja u ispitivanju (npr. tlak, brzine protoka, postavke filtra na analizatorima i svi drugi utjecaji na vrijeme odziva). Utvrđivanje vremena odziva radi se uz direktnu zamjenu plina na otvoru sonde za uzorkovanje. Prebacivanje plina mora se izvesti u manje od 0,1 s. Plinovi koji se koriste za ispitivanje moraju uzrokovati promjenu koncentracije od najmanje 60 % pune ljestvice (FS).

Mora se zabilježiti krivulja promjene koncentracije svake pojedinačne komponente plina. Vrijeme odziva definira se kao vrijeme od zamjene plina do odgovarajuće promjene zabilježene koncentracije. Vrijeme odziva sustava (t
  90) sastoji se od kašnjenja prema mjernom detektoru i vremena porasta detektora. Kašnjenje se definira kao vrijeme od zamjene plina (t0) do trenutka u kojem odziv dosegne 10 % konačnog očitanja (t10). Vrijeme porasta definira se kao vrijeme od 10 % do 90 % odziva konačnog očitanja (t
  90 – t
  10).

Za potrebe sinkronizacije signala analizatora i signala protoka ispušnih plinova vrijeme transformacije definira se kao vrijeme od zamjene plina (t0) do trenutka u kojem odziv dosegne 50 % konačnog očitanja (t50).

Vrijeme odziva sustava mora biti ≤ 10 s s vremenom porasta ≤ 2,5 s u skladu sa stavkom 9.3.1.7. za sve regulirane komponente (CO, NOXHC i NMHC) i sve korištene raspone. Ako se za mjerenje NMHC-a koristi NMC, vrijeme odziva sustava smije prekoračiti 10 s.

9.3.6.

Učinkovitost pretvarača za pretvaranje NO2 u NO ispituje se u skladu sa stavcima od 9.3.6.1. do 9.3.6.8. (vidjeti sliku 8.).

Slika 8.

Slika 8.

Shema postava za ispitivanje učinkovitosti pretvarača NO2

Shema postava za ispitivanje učinkovitosti pretvarača NO2

Image 101

9.3.6.1.

Učinkovitost pretvarača ispituje se ozonatorom s ispitnim postavom prikazanim na slici 8. uz primjenu sljedećeg postupka.

9.3.6.2.

CLD i HCLD se umjeravaju u najuobičajenijem radnom području prema proizvođačevim specifikacijama na temelju nultog plina i rasponskog plina (sa sadržajem NO od približno 80 % radnog područja i koncentracijom NO2 u plinskoj smjesi manjom od 5 % koncentracije NO). Analizator NOx mora biti u načinu rada za NO tako da rasponski plin ne prolazi kroz pretvarač. Bilježi se prikazana koncentracija.

9.3.6.3.

Učinkovitost pretvarača u postocima izračunava se na sljedeći način:

Image 102
  (72)

pri čemu je

| a | koncentracija NOx u skladu sa stavkom 9.3.6.6. |
| --- | --- |
| b | koncentracija NOx u skladu sa stavkom 9.3.6.7. |
| c | koncentracija NO u skladu sa stavkom 9.3.6.4. |
| d | koncentracija NO u skladu sa stavkom 9.3.6.5. |

a

koncentracija NOx u skladu sa stavkom 9.3.6.6.

b

koncentracija NOx u skladu sa stavkom 9.3.6.7.

c

koncentracija NO u skladu sa stavkom 9.3.6.4.

d

koncentracija NO u skladu sa stavkom 9.3.6.5.

9.3.6.4.

Protoku plina kontinuirano se kroz T-spojnicu dodaje kisik ili nulti zrak dok prikazana koncentracija ne bude približno 20 % manja od koncentracije za umjeravanje iz stavka 9.3.6.2. (analizator je u načinu rada za NO).

Bilježi se prikazana koncentracija (c). Ozonator je tijekom cijelog procesa isključen.

9.3.6.5.

Ozonator se uključuje kako bi proizveo dovoljno ozona da se koncentracija NO smanji na približno 20 % (ne manje od 10 %) koncentracije za umjeravanje iz stavka 9.3.6.2. Bilježi se prikazana koncentracija (d) (analizator je u načinu rada za NO).

9.3.6.6.

Analizator NOx prebacuje se u način rada NOx, što znači da smjesa plinova (koja se sastoji od NO, NO2, O2 i N2) sad prolazi kroz pretvarač. Bilježi se prikazana koncentracija (a) (analizator je u načinu rada za NOx).

9.3.6.7.

Ozonator se zatim isključuje. Smjesa plinova opisana u stavku 9.3.6.6. prolazi kroz pretvarač i dolazi do detektora. Bilježi se prikazana koncentracija (b) (analizator je u načinu rada za NOx).

9.3.6.8.

Nakon prebacivanja u način rada za NO s deaktiviranim ozonatorom zatvara se protok kisika ili sintetskog zraka. Očitanje NOx analizatora ne smije odstupati za više od ±5 % od vrijednosti izmjerene u skladu sa stavkom 9.3.6.2. (analizator je u načinu rada za NO).

9.3.6.9.

Učinkovitost pretvarača ispituje se najmanje jednom mjesečno.

9.3.6.10.

Učinkovitost pretvarača E
  NOx ne smije biti manja od 95 %.

Ako u najuobičajenijem radnom području analizatora ozonator ne može postići smanjenje s 80 % na 20 % u skladu sa stavkom 9.3.6.5., koristi se najviši raspon za koji se to smanjenje može postići.

9.3.7.

Podešavanje FID-a

9.3.7.1.

Plamenoionizacijski detektor (FID) podešava se prema uputama proizvođača instrumenta. Za optimizaciju odziva u najuobičajenijim radnim područjima trebalo bi upotrijebiti propan u rasponskom zraku.

Kad se protoci goriva i zraka uspostave prema proizvođačevim preporukama, u analizator se uvodi rasponski plin s 350 ±75 ppm C. Odziv na dani protok goriva određuje se iz razlike između odziva na rasponski i odziva na nulti plin. Protok goriva postupno se regulira iznad i ispod specifikacije proizvođača. Bilježe se rasponski i nulti odziv na te protoke goriva. Razlika između rasponskog odziva i nultog odziva ucrtava se u dijagram, a protok goriva prilagođava prema punoj strani krivulje. To je početna postavka protoka koju će možda trebati dodatno optimizirati ovisno o rezultatima odzivnih faktora ugljikovodika i provjere interferencije kisika u skladu sa stavcima 9.3.7.2. i 9.3.7.3. Ako interferencija kisika i odzivni faktori ugljikovodika ne zadovoljavaju sljedeće specifikacije, onda se protok zraka postupno regulira iznad i ispod razine iz specifikacija proizvođača te se za svaki protok ponavljaju stavci 9.3.7.2. i 9.3.7.3.

Optimizacija se opcionalno može izvesti postupcima iz SAE dokumenta br. 770141.

9.3.7.2.

Verifikacija linearnosti analizatora izvodi se s propanom u zraku i pročišćenim sintetskim zrakom u skladu sa stavkom 9.2.1.3.

Odzivni faktori određuju se u trenutku stavljanja analizatora u pogon i nakon većih servisnih intervala. Odzivni faktor (r
  h) za određenu vrstu ugljikovodika je omjer FID-ova očitanja C1 i koncentracije plina u cilindru, iskazan u ppm C1.

Koncentracija ispitnog plina mora biti na razini koja daje odziv od približno 80 % cijele ljestvice. Koncentracija mora biti poznata do točnosti od ±2 % s obzirom na gravimetrijski etalon iskazan obujmom. Plinski cilindar uz to se pretkondicionira 24 sata na temperaturi od 298 K ±5 K (25 °C ±5 °C).

Potrebni ispitni plinovi i odgovarajući rasponi odzivnih faktora su:

| (a) | metan i pročišćeni sintetski zrak 1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15; |
| --- | --- |

(a)

metan i pročišćeni sintetski zrak 1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15;

| (b) | propilen i pročišćeni sintetski zrak 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1; |
| --- | --- |

(b)

propilen i pročišćeni sintetski zrak 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1;

| (c) | toluen i pročišćeni sintetski zrak 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1. |
| --- | --- |

(c)

toluen i pročišćeni sintetski zrak 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1.

Te se vrijednosti odnose na r
  h od 1 za propan i pročišćeni sintetski zrak.

9.3.7.3.

Samo za analizatore sirovih ispušnih plinova: provjera interferencije kisika izvodi se u trenutku stavljanja analizatora u pogon i nakon većih servisnih intervala.

Odabire se mjerno područje u kojem plinovi za provjeru interferencije kisika spadaju u gornjih 50 %. Ispitivanje se provodi s temperaturom peći postavljenom prema potrebi. Plinovi za provjeru interferencije kisika navedeni su u stavku 9.3.3.4.

| (a) | Analizator se namješta na nulu. |
| --- | --- |

(a)

Analizator se namješta na nulu.

| (b) | Analizator se rasponski umjerava sa smjesom u kojoj je sadržaj kisika 0 % za motore s vanjskim izvorom paljenja. Sadržaj kisika u smjesi za rasponsko umjeravanje je 21 % za motore s kompresijskim paljenjem. |
| --- | --- |

(b)

Analizator se rasponski umjerava sa smjesom u kojoj je sadržaj kisika 0 % za motore s vanjskim izvorom paljenja. Sadržaj kisika u smjesi za rasponsko umjeravanje je 21 % za motore s kompresijskim paljenjem.

| (c) | Ponovo se provjerava nulti odziv. Ako se promijenio više od 0,5 % cijele ljestvice, ponavljaju se koraci (a) i (b) ovog stavka. |
| --- | --- |

(c)

Ponovo se provjerava nulti odziv. Ako se promijenio više od 0,5 % cijele ljestvice, ponavljaju se koraci (a) i (b) ovog stavka.

| (d) | Uvode se plinovi za provjeru interferencije 5 %-tnog i 10 %-tnog kisika. |
| --- | --- |

(d)

Uvode se plinovi za provjeru interferencije 5 %-tnog i 10 %-tnog kisika.

| (e) | Ponovo se provjerava nulti odziv. Ako se promijenio više od 1 % cijele ljestvice, ispitivanje se ponavlja. |
| --- | --- |

(e)

Ponovo se provjerava nulti odziv. Ako se promijenio više od 1 % cijele ljestvice, ispitivanje se ponavlja.

| (f) | Interferencija kisika E
  O2 izračunava se za svaku smjesu iz koraka (d) na sljedeći način:
  EO2 = (cref,d - c) × 100 / cref,d (73)
  pri čemu je odziv analizatora

  c =

  (74)
  pri čemu je


  c
  ref,b | referentna koncentracija ugljikovodika iz koraka (b), ppm C |
| --- | --- | --- |
| c
  ref,d | referentna koncentracija ugljikovodika iz koraka (d), ppm C |
| c
  FS,b | koncentracija ugljikovodika cijele ljestvice iz koraka (b), ppm C |
| c
  FS,d | koncentracija ugljikovodika cijele ljestvice iz koraka (d), ppm C |
| c
  m,b | izmjerena koncentracija ugljikovodika iz koraka (b), ppm C |
| c
  m,d | izmjerena koncentracija ugljikovodika iz koraka (d), ppm C |

(f)

Interferencija kisika E
  O2 izračunava se za svaku smjesu iz koraka (d) na sljedeći način:

EO2 = (cref,d - c) × 100 / cref,d (73)

pri čemu je odziv analizatora

c =
  Image 103
  (74)

pri čemu je

c
  ref,b

referentna koncentracija ugljikovodika iz koraka (b), ppm C

c
  ref,d

referentna koncentracija ugljikovodika iz koraka (d), ppm C

c
  FS,b

koncentracija ugljikovodika cijele ljestvice iz koraka (b), ppm C

c
  FS,d

koncentracija ugljikovodika cijele ljestvice iz koraka (d), ppm C

c
  m,b

izmjerena koncentracija ugljikovodika iz koraka (b), ppm C

c
  m,d

izmjerena koncentracija ugljikovodika iz koraka (d), ppm C

| (g) | Interferencija kisika E
  O2 mora biti manja od ±1,5 % za sve propisane plinove za provjeru interferencije kisika prije ispitivanja. |
| --- | --- |

(g)

Interferencija kisika E
  O2 mora biti manja od ±1,5 % za sve propisane plinove za provjeru interferencije kisika prije ispitivanja.

| (h) | Ako je interferencija kisika E
  O2 veća od +1,5 %, dopušteno je poduzeti korektivne mjere u obliku postupnog podešavanja protok zraka iznad i ispod razine iz specifikacija proizvođača, kao i protoka goriva i protoka uzorka. |
| --- | --- |

(h)

Ako je interferencija kisika E
  O2 veća od +1,5 %, dopušteno je poduzeti korektivne mjere u obliku postupnog podešavanja protok zraka iznad i ispod razine iz specifikacija proizvođača, kao i protoka goriva i protoka uzorka.

| (i) | Provjera interferencije kisika ponavlja se za svaku novu postavku. |
| --- | --- |

(i)

Provjera interferencije kisika ponavlja se za svaku novu postavku.

9.3.8.

NMC se koristi za uklanjanje nemetanskih ugljikovodika iz uzorka plina oksidacijom svih ugljikovodika osim metana. U idealnom slučaju konverzija je 0 % za metan i 100 % za druge ugljikovodike, koje predstavlja etan. Za točno mjerenje NMHC-a dvije učinkovitosti se određuju i koriste za izračun brzine masenog protoka NMHC emisija (vidjeti stavak 8.6.2.).

9.3.8.1.

Umjerni plin metan propušta se kroz FID i kroz NMC i sa zaobilaženjem NMC-a pa se bilježe dvije koncentracije. Učinkovitost se određuje kako slijedi:

Image 104
  (75)

pri čemu je

| c
  HC(w/NMC) | koncentracija ugljikovodika ako CH4 teče kroz NMC, ppm C |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o NMC) | koncentracija ugljikovodika ako CH4 zaobilazi NMC, ppm C |

c
  HC(w/NMC)

koncentracija ugljikovodika ako CH4 teče kroz NMC, ppm C

c
  HC(w/o NMC)

koncentracija ugljikovodika ako CH4 zaobilazi NMC, ppm C

9.3.8.2.

Umjerni plin etan propušta se kroz FID i kroz NMC i sa zaobilaženjem NMC-a pa se bilježe dvije koncentracije. Učinkovitost se određuje kako slijedi:

Image 105
  (76)

pri čemu je

| c
  HC(w/NMC) | koncentracija ugljikovodika ako C2H6 teče kroz NMC, ppm C |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o NMC) | koncentracija ugljikovodika ako C2H6 zaobilazi NMC, ppm C |

c
  HC(w/NMC)

koncentracija ugljikovodika ako C2H6 teče kroz NMC, ppm C

c
  HC(w/o NMC)

koncentracija ugljikovodika ako C2H6 zaobilazi NMC, ppm C

9.3.9.

Plinovi koji nisu onaj koji se analizira mogu interferirati s očitanom vrijednosti na nekoliko načina. Pozitivna se interferencija događa u NDIR-u ako interferirajući plin stvara jedan utjecaj kao i plin koji se mjeri, ali u manjoj mjeri. Negativna se interferencija događa u NDIR-u kad interferirajući plin proširuje apsorpcijski pojas mjerenog plina, a u CLD-u kad interferirajući plin prigušuje reakciju. Provjere interferencije iz stavaka 9.3.9.1. i 9.3.9.3. obavljaju se prije prve uporabe analizatora i nakon većih servisnih intervala.

9.3.9.1.

Voda i CO2 mogu interferirati s radom analizatora CO. Stoga se umjerni plin CO2 koncentracije od 80 % do 100 % cijele ljestvice najvećeg radnog područja korištenog u ispitivanju propušta u mjehurićima kroz vodu na sobnoj temperaturi pa se bilježi odziv analizatora. Odziv analizatora ne smije biti veći od 2 % srednje koncentracije CO očekivane tijekom ispitivanja.

Postupci za provjeru interferencije CO2 i H2O mogu se izvesti zasebno. Ako su korištene razine CO2 i H2O više od najvećih razina očekivanih u ispitivanju, svaka se promatrana vrijednost interferencije razmjerno smanjuje tako da se opažena interferencija pomnoži s omjerom najveće očekivane vrijednosti koncentracije i stvarne vrijednosti korištene tijekom ovog postupka. Mogu se provesti i odvojeni postupci provjere interferencije za koncentracije H2O koje su niže od najvećih razina očekivanih u ispitivanju, ali onda se opažena vrijednost interferencije H2O mora povećati tako da se opažena interferencija pomnoži s omjerom najveće očekivane vrijednosti koncentracije H2O i njezine stvarne vrijednosti korištene tijekom ovog postupka. Zbroj te dvije razmjerno prilagođene vrijednosti interferencije mora biti unutar granica dopuštenog odstupanja iz ovog stavka.

9.3.9.2.

Dva plina bitna za CLD (i HCLD) analizatore su CO2 i vodena para. Odzivi prigušenja na te plinove su proporcionalni njihovim koncentracijama pa su stoga potrebne tehnike ispitivanja kako bi se utvrdilo prigušenje na najvećim očekivanim koncentracijama do kojih je došlo u ispitivanju. Ako CLD analizator ima kompenzacijske algoritme za gušenje koji se pak temelje na instrumentima za mjerenje H2O i/ili CO2, gušenje se mora evaluirati dok su ti instrumenti i kompenzacijski algoritmi aktivni.

9.3.9.2.1.

Rasponski CO2 koncentracije od 80 % do 100 % cijele ljestvice najvećeg radnog područja propušta se kroz NDIR analizator pa se vrijednost CO2 bilježi kao A. Tada se razrjeđuje približno 50 % s rasponskim NO i propušta kroz NDIR i CLD pa se vrijednosti CO2 i NO bilježe kao B odnosno C. Dovod CO2 se tada prekida i kroz (H)CLD se propušta samo rasponski NO pa se vrijednost NO bilježi kao D.

Postotak prigušenja izračunava se na sljedeći način:

Image 106
  (77)

pri čemu je

| A | nerazrijeđena koncentracija CO2 mjerena NDIR, % |
| --- | --- |
| B | razrijeđena koncentracija CO2 mjerena NDIR, % |
| C | razrijeđena koncentracija NO mjerena (H)CLD-om, ppm |
| D | nerazrijeđena koncentracija NO mjerena (H)CLD-om, ppm |

A

nerazrijeđena koncentracija CO2 mjerena NDIR, %

B

razrijeđena koncentracija CO2 mjerena NDIR, %

C

razrijeđena koncentracija NO mjerena (H)CLD-om, ppm

D

nerazrijeđena koncentracija NO mjerena (H)CLD-om, ppm

Uz odobrenje homologacijskog tijela dopušteno je primijeniti i alternativnu metodu razrjeđivanja i kvantificiranja vrijednosti rasponskih CO2 i NO, npr. dinamičko miješanje.

9.3.9.2.2.

Provjera se odnosi samo na mjerenja koncentracije vlažnog plina. Izračunavanje prigušivanja vodom mora uzeti u obzir razrjeđenje rasponskog NO vodenom parom i razmjerno prilagođavanje koncentracije vodene pare u smjesi prema onoj koja se očekuje tijekom ispitivanja.

Rasponski NO koncentracije od 80 % do 100 % cijele ljestvice uobičajenog radnog područja propušta se kroz (H)CLD pa se vrijednost NO bilježi kao D. Rasponski NO propušta se u mjehurićima kroz vodu na sobnoj temperaturi kroz (H)CLD pa se vrijednost NO bilježi kao C. Određuje se temperatura vode i bilježi kao F. Određuje se tlak zasićene pare smjese koji odgovara temperaturi vode u uređaju za mjehuriće (F) pa se bilježi kao G.

Koncentracija vodene pare smjese (u %) izračunava se na sljedeći način:

H = 100 x (G / pb) (78)

i bilježi kao H. Očekivana koncentracija razrijeđenog rasponskog NO (u vodenoj pari) izračunava se na sljedeći način:

De = D x ( 1- H / 100 ) (79)

i bilježi kao D
  e. Najveća koncentracija vodene pare u ispušnim plinovima (u %) očekivana u ispitivanju procjenjuje se na temelju najveće koncentracije CO2 u ispušnom plinu A na sljedeći način:

H
  m = α/2 x A (80)

i bilježi se kao H
  m.

Postotak prigušenja vodom izračunava se na sljedeći način:

E
  H2O = 100 x ( ( D
  e - C ) / D
  e) x (H
  m / H) (81)

pri čemu je

| D
  e | očekivana koncentracija razrijeđenog NO, ppm |
| --- | --- |
| C | izmjerena koncentracija razrijeđenog NO, ppm |
| H
  m | najveća koncentracija vodene pare, % |
| H | stvarna koncentracija vodene pare, % |

D
  e

očekivana koncentracija razrijeđenog NO, ppm

C

izmjerena koncentracija razrijeđenog NO, ppm

H
  m

najveća koncentracija vodene pare, %

H

stvarna koncentracija vodene pare, %

9.3.9.2.3.

Kombinirano prigušenje CO2 i vodom ne smije biti veće od 2 % cijele ljestvice.

9.3.9.3.

Ugljikovodici i H2O mogu imati pozitivnu interferenciju s NDUV analizatorom tako što uzrokuju odziv sličan odzivu NOx. Ako NDUV analizator ima kompenzacijske algoritme koji upotrebljavaju mjerenja drugih plinova kako bi prošao ovu verifikaciju interferencije, ta se druga mjerenja moraju provoditi istodobno kako bi se tijekom verifikacije interferencije analizatora testirali kompenzacijski algoritmi.

9.3.9.3.1.

NDUV analizator se uključuje, koristi i nulto i rasponski umjerava prema uputama proizvođača instrumenta. Preporučeno je izdvajanje ispušnog plina motora kako bi se obavila provjera. Za kvantifikaciju NOx u ispuhu koristi se CLD. Odziv CLD-a upotrebljava se kao referentna vrijednost. FID analizator koristi se i za mjerenje HC-a u ispuhu. Odziv FID-a upotrebljava se kao referentna vrijednost za ugljikovodike.

Ispušni plinovi iz motora uvode se u NDUV analizator ispred svake naprave za sušenje uzorka potencijalno korištene u ispitivanju. Mora se ostaviti vrijeme za stabilizaciju odziva analizatora. Vrijeme stabilizacije može uključivati vrijeme potrebno za pročišćavanje prijenosnog voda i za uzimanje u obzir odziva analizatora. Dok svi analizatori mjere koncentraciju uzorka, bilježi se 30 sekunda uzorkovanih podataka i izračunava se aritmetička sredina za sva tri analizatora.

Srednja vrijednost CLD-a se oduzima od srednje vrijednosti NDUV-a. Ta se razlika množi s omjerom očekivane srednje koncentracije ugljikovodika i koncentracije ugljikovodika izmjerene tijekom provjere na sljedeći način:

Image 107
  (82)

pri čemu je

| c
  NOx,CLD | koncentracija NOx izmjerena CLD-om, ppm |
| --- | --- |
| c
  NOx,NDUV | koncentracija NOx izmjerena NDUV-om, ppm |
| c
  HC,e | očekivana najveća koncentracija ugljikovodika, ppm |
| c
  HC,m | izmjerena koncentracija ugljikovodika, ppm |

c
  NOx,CLD

koncentracija NOx izmjerena CLD-om, ppm

c
  NOx,NDUV

koncentracija NOx izmjerena NDUV-om, ppm

c
  HC,e

očekivana najveća koncentracija ugljikovodika, ppm

c
  HC,m

izmjerena koncentracija ugljikovodika, ppm

9.3.9.3.2.

Kombinirano prigušenje ugljikovodicima i vodom ne smije biti veće od 2 % koncentracije NOx očekivanje tijekom ispitivanja.

9.3.9.4.

Naprava za sušenje uzorka uklanja vodu, koja bi inače mogla utjecati na mjerenje NOx.

9.3.9.4.1.

Za CLD analizatore koji rade na suhoj osnovi mora se dokazati da na najvišoj očekivanoj koncentraciji vodene pare Hm (vidjeti stavak 9.3.9.2.2.) naprava za sušenje održava vlažnost na ≤ 5 g vode/kg suhog zraka (ili na obujamskom udjelu od oko 0,8 % H2O), što je 100-postotna relativna vlažnost zraka na 3,9 °C i 101,3 kPa. Ova specifikacija vlažnosti ekvivalentna je približno 25 %-tnoj relativnoj vlažnosti na 25 °C i 101,3 kPa. To se može dokazati mjerenjem temperature na izlazu iz termalnog odvlaživača ili mjerenjem vlažnosti u točki odmah ispred CLD-a. Može se mjeriti i vlažnost ispuha iz CLD-a pod uvjetom da je jedini ulazni tok u CLD tok iz odvlaživača.

9.3.9.4.2.

Tekuća voda koja zaostane u nepravilno konstruiranoj napravi za sušenje uzorka može ukloniti NO2 iz uzorka. Ako se naprava za sušenje uzorka koristi u kombinaciji s NDUV analizatorom, a ispred nje nema pretvarača NO2 u NO, mogla bi uklanjati NO2 iz uzorka prije mjerenja NOX.

Naprava za sušenje uzorka mora omogućavati da se izmjeri barem 95 % ukupnog NO2 na najvećoj očekivanoj koncentraciji NO2.

9.3.10.

Sonde za uzorkovanje plinovitih emisija moraju biti postavljene na udaljenosti od najmanje 0,5 m ili 3 promjera ispušne cijevi – što god je veće – ispred izlaza ispušnih plinova, ali dovoljno blizu motoru da temperatura ispušnog plina bude najmanje 343 K (70 °C) na položaju sonde.

Ako je riječ o višecilindarskom motoru s razgranatom ispušnom granom, ulaz u sondu za uzorkovanje mora biti postavljen dovoljno daleko iza da uzorak bude reprezentativan za prosječne ispušne emisija svih cilindara. Ako je riječ o višecilindarskim motorima s jasno odvojenim grupama ispušnih grana, na primjer motorima s cilindrima u V konfiguraciji, preporučeno je da se ispušne grane povežu na točki koja se nalazi ispred sonde za uzorkovanje. Ako to nije praktično, dopušteno je uzeti uzorak iz grupe s najvećom emisijom CO2. Za izračun emisija ispušnih plinova koristi se ukupni maseni protok ispušnih plinova.

Ako je motor opremljen sustavom za naknadnu obradu ispušnih plinova, uzorak ispušnog plina uzima se iza sustava za naknadnu obradu ispušnih plinova.

9.3.11.

Ispušna cijev između motora i sustava s razrjeđivanjem punog protoka mora ispunjavati zahtjeve iz Dodatka 2. ovom Prilogu. Sonde za uzorkovanje plinovitih emisija postavljaju se u tunelu za razrjeđivanje na točki u kojoj su sredstvo za razrjeđivanje i ispušni plin dobro pomiješani i vrlo blizu sondi za uzorkovanje čestične tvari.

Uzorkovanje se u načelu može raditi na dva načina:

| (a) | emisije se uzorkuju u vreću za uzorkovanje tijekom ciklusa i mjere nakon završetka ispitivanja; za ugljikovodike vreća za uzorkovanje mora biti grijana na 464 ±11 K (191 ±11 °C), za NOx temperatura vreće za uzorkovanje mora biti iznad temperature točke rosišta; |
| --- | --- |

(a)

emisije se uzorkuju u vreću za uzorkovanje tijekom ciklusa i mjere nakon završetka ispitivanja; za ugljikovodike vreća za uzorkovanje mora biti grijana na 464 ±11 K (191 ±11 °C), za NOx temperatura vreće za uzorkovanje mora biti iznad temperature točke rosišta;

| (b) | emisije se kontinuirano uzorkuju i integriraju tijekom ciklusa. |
| --- | --- |

(b)

emisije se kontinuirano uzorkuju i integriraju tijekom ciklusa.

Pozadinska koncentracija utvrđuje se ispred tunela za razrjeđivanje u skladu s (a) ili (b) pa oduzima od koncentracije emisija u skladu sa stavkom 8.5.2.3.2.

9.4.

Sustav za mjerenje i uzorkovanje čestične tvari

9.4.1.

Kako bi se utvrdila masa čestične tvari, potrebni su sustav za razrjeđivanje i uzorkovanje čestične tvari, filtar za uzorkovanje čestične tvari, mikrogramska vaga i komora za vaganje regulirane temperature i vlažnosti. Sustav za uzorkovanje čestične tvari mora biti konstruiran tako da se dobije reprezentativan uzorak čestične tvari proporcionalan ispušnom protoku.

9.4.2.

Za određivanje čestične tvari potrebno je razrijediti uzorak filtriranim zrakom iz okoline, sintetskim zrakom ili dušikom (sredstvo za razrjeđivanje). Sustav za razrjeđivanje podešava se na sljedeći način:

| (a) | u sustavima za razrjeđivanje i uzorkovanje potpuno se sprečava kondenzacija vode; |
| --- | --- |

(a)

u sustavima za razrjeđivanje i uzorkovanje potpuno se sprečava kondenzacija vode;

| (b) | temperatura razrijeđenog ispušnog plina održava se unutar raspona od 315 K (42 °C) do 325 K (52 °C) na području od 20 cm ispred do 20 cm iza držača filtra; |
| --- | --- |

(b)

temperatura razrijeđenog ispušnog plina održava se unutar raspona od 315 K (42 °C) do 325 K (52 °C) na području od 20 cm ispred do 20 cm iza držača filtra;

| (c) | temperatura sredstva za razrjeđivanje mora biti unutar raspona od 293 K do 325 K (od 20 do 52 °C) u blizini ulaza u tunel za razrjeđivanje; |
| --- | --- |

(c)

temperatura sredstva za razrjeđivanje mora biti unutar raspona od 293 K do 325 K (od 20 do 52 °C) u blizini ulaza u tunel za razrjeđivanje;

| (d) | minimalni omjer razrjeđivanja mora biti unutar raspona od 5:1 do 7:1 i minimalno 2:1 u prvoj fazi razrjeđivanja koja se temelji na maksimalnoj brzini protoka ispušnih plinova motora; |
| --- | --- |

(d)

minimalni omjer razrjeđivanja mora biti unutar raspona od 5:1 do 7:1 i minimalno 2:1 u prvoj fazi razrjeđivanja koja se temelji na maksimalnoj brzini protoka ispušnih plinova motora;

| (e) | za sustav s razrjeđivanjem djelomičnog protoka vrijeme zadržavanja u sustavu od točke uvođenja sredstva za razrjeđivanje do držača filtra mora biti između 0,5 i 5 sekundi; |
| --- | --- |

(e)

za sustav s razrjeđivanjem djelomičnog protoka vrijeme zadržavanja u sustavu od točke uvođenja sredstva za razrjeđivanje do držača filtra mora biti između 0,5 i 5 sekundi;

| (f) | za sustav s razrjeđivanjem punog protoka ukupno vrijeme zadržavanja u sustavu od točke uvođenja sredstva za razrjeđivanje do držača filtra mora biti između 1 i 5 sekundi, a vrijeme zadržavanja u sustavu za sekundarno razrjeđivanje, ako se koristi, od točke uvođenja sekundarnog sredstva za razrjeđivanje do držača filtra mora biti najmanje 0,5 sekundi. |
| --- | --- |

(f)

za sustav s razrjeđivanjem punog protoka ukupno vrijeme zadržavanja u sustavu od točke uvođenja sredstva za razrjeđivanje do držača filtra mora biti između 1 i 5 sekundi, a vrijeme zadržavanja u sustavu za sekundarno razrjeđivanje, ako se koristi, od točke uvođenja sekundarnog sredstva za razrjeđivanje do držača filtra mora biti najmanje 0,5 sekundi.

Dopušteno je odvlaživanje sredstva za razrjeđivanje prije njegova unošenja u sustav za razrjeđivanje, i to se smatra vrlo korisnim u slučaju visoke vlažnosti sredstva za razrjeđivanje.

9.4.3.

Uzorkovanje čestične tvari

9.4.3.1.

Sonda za uzorkovanje čestične tvari postavlja se vrlo blizu sonde za uzorkovanje plinovitih emisija, ali dovoljno daleko da ne bi došlo do ometanja. Odredbe za postavljanje iz stavka 9.3.10. primjenjuju se i na uzorkovanje čestične tvari. Vod za uzorkovanje mora ispunjavati zahtjeve iz Dodatku 2. ovom Prilogu.

Ako je riječ o višecilindarskom motoru s razgranatom ispušnom granom, ulaz u sondu za uzorkovanje mora biti postavljen dovoljno daleko iza da uzorak bude reprezentativan za prosječne ispušne emisija svih cilindara. Ako je riječ o višecilindarskim motorima s jasno odvojenim grupama ispušnih grana, na primjer motorima s cilindrima u V konfiguraciji, preporučeno je da se ispušne grane povežu na točki koja se nalazi ispred sonde za uzorkovanje. Ako to nije praktično, dopušteno je uzeti uzorak iz grupe s najvećom emisijom čestične tvari. Za izračun emisija ispušnih plinova koristi se ukupni maseni protok ispušnih plinova ispušne grane.

9.4.3.2.

Sonda za uzorkovanje čestične tvari postavlja se u tunelu za razrjeđivanje vrlo blizu sonde za uzorkovanje plinovitih emisija, ali dovoljno daleko da ne bi došlo do ometanja. Odredbe za postavljanje iz stavka 9.3.11. primjenjuju se i na uzorkovanje čestične tvari. Vod za uzorkovanje mora ispunjavati zahtjeve iz Dodatku 2. ovom Prilogu.

9.4.4.

Razrijeđeni ispušni plin uzorkuje se filtrom koji ispunjava zahtjeve iz stavaka od 9.4.4.1. do 9.4.4.3. tijekom ispitnog slijeda.

9.4.4.1.

Sve vrste filtara moraju imati najmanje 99 % učinkovitost prikupljanja DOP (dioktilftalata) ili PAO (polialfaolefina) čestica od 0,3 μm. Da bi se dokazalo da je taj zahtjev ispunjen, mogu se iskoristiti mjerenja koja je proizvođač filtra za uzorkovanje naveo u specifikacijama proizvoda. Filtarski materijal mora biti:

| (a) | filtar od staklene vune obložen fluorougljikom (PTFE-om); ili |
| --- | --- |

(a)

filtar od staklene vune obložen fluorougljikom (PTFE-om); ili

| (b) | membrana od fluorougljika (PTFE). |
| --- | --- |

(b)

membrana od fluorougljika (PTFE).

9.4.4.2.

Filtar mora biti kružnog oblika s nazivnim promjerom od 47 mm (dopušteno odstupanje je 46,50 ±0,6 mm) i s izloženim promjerom (promjer radne površine filtra) od najmanje 38 mm.

9.4.4.3.

Brzina na površini filtra mora biti između 0,90 i 1,00 m/s, pri čemu manje od 5 % zabilježenih vrijednosti protoka smije biti izvan tog raspona. Ako je ukupna masa PM-a na filtru veća od 400 μg, brzina na površini filtra može se smanjiti na 0,50 m/s. Brzina na površini filtra izračunava se kao volumni protok uzorka na tlaku ispred filtra i temperaturi površine filtra podijeljen s izloženom površinom filtra.

9.4.5.

U komori (ili prostoriji) ne smije biti ambijentalnih kontaminanata (poput prašine, aerosola, ili poluhlapljivog materijala) koji bi mogli onečistiti filtre čestica. Prostorija za vaganje mora ispunjavati zahtjeve tijekom najmanje 60 minuta prije vaganja filtara.

9.4.5.1.

Temperatura komore (ili prostorije) za vaganje u kojoj se kondicioniraju i važu filtri za uzorkovanje čestica mora se održavati unutar 295 K ±1 K (22 °C ±1 °C) tijekom cijelog kondicioniranja i mjerenja. Vlažnost se mora održavati na točki rosišta od 282,5 K ±1 K (9,5 °C ±1 °C).

Ako okruženje u kojem se filtri stabiliziraju nije isto okruženje u kojem se vrši mjerenje, temperatura stabilizacijskog okruženja mora se održavati unutar dopuštenog odstupanja od 295 K ±3 K (22 °C ±3 °C), ali zahtjev za temperaturu rosišta ostaje 282,5 K ±1 K (9,5 °C ±1 °C).

Bilježe se vlažnost i temperatura okoline.

9.4.5.2.

Najmanje dva nekorištena referentna filtra važu se unutar 12 sati od vaganja filtara za uzorkovanje, a poželjno je da ta vaganja budu istovremena. Referentni filtri moraju biti od istog materijala kao i filtar za uzorkovanje. Na vaganje se mora primijeniti korekcija za uzgon.

Ako se masa bilo kojeg referentnog filtra između vaganja promijeni za više od 10 μg, tada se svi filtri uzoraka odbacuju, a ispitivanje emisija ponavlja.

Referentne filtre mora se povremeno mijenjati na temelju dobre inženjerske procjene, ali najmanje jednom godišnje.

9.4.5.3.

Analitička vaga za određivanje mase filtara mora ispunjavati kriterij za verifikaciju linearnosti iz tablice 7. iz stavka 9.2. To podrazumijeva preciznost (standardnu devijaciju) od najmanje ±2 μg i razlučivost od najmanje 1 μg (1 znamenka = 1 μg).

Da bi filtar bio točno izvagan, preporučeno je postaviti vagu na sljedeći način:

| (a) | vaga se postavlja na platformu s izolacijom protiv vibracija radi zaštite od vanjske buke i vibracija; |
| --- | --- |

(a)

vaga se postavlja na platformu s izolacijom protiv vibracija radi zaštite od vanjske buke i vibracija;

| (b) | vaga se zaštićuje od konvekcijskog protoka zraka uzemljenom antistatičkom zaštitom od propuha. |
| --- | --- |

(b)

vaga se zaštićuje od konvekcijskog protoka zraka uzemljenom antistatičkom zaštitom od propuha.

9.4.5.4.

Filtri se neutraliziraju prije vaganja, npr. polonijskim neutralizatorom ili napravom sličnog učinka. Ako se koristi filtar s PTFE membranom, mora se izmjeriti statički elektricitet, za koji je preporučeno da bude unutar ±2,0 V od neutralnog.

Statički električni naboj u okruženju vage mora se minimalizirati. Dopuštene su sljedeće metode:

| (a) | vaga je električno uzemljena; |
| --- | --- |

(a)

vaga je električno uzemljena;

| (b) | ako se uzorcima PM-a rukuje ručno, moraju se upotrebljavati pincete od nehrđajućeg čelika; |
| --- | --- |

(b)

ako se uzorcima PM-a rukuje ručno, moraju se upotrebljavati pincete od nehrđajućeg čelika;

| (c) | pincete moraju biti uzemljene trakom za uzemljenje ili rukovatelju mora imati na raspolaganju traku za uzemljenje tako da traka ima isto uzemljenje kao i vaga. Trake za uzemljenje moraju imati odgovarajući otpornik kako bi se rukovatelje zaštitilo od slučajnog šoka. |
| --- | --- |

(c)

pincete moraju biti uzemljene trakom za uzemljenje ili rukovatelju mora imati na raspolaganju traku za uzemljenje tako da traka ima isto uzemljenje kao i vaga. Trake za uzemljenje moraju imati odgovarajući otpornik kako bi se rukovatelje zaštitilo od slučajnog šoka.

9.4.5.5.

Svi dijelovi sustava za razrjeđivanje i sustava za uzorkovanje od ispušne cijevi do držača filtra koji su u dodiru s nerazrijeđenim i razrijeđenim ispušnim plinovima moraju biti tako konstruirani da se taloženje ili mijenjanje čestične tvari svede na najmanju mjeru. Svi dijelovi moraju biti izrađeni od električno vodljivih materijala koji ne reagiraju s komponentama u ispušnom plinu i biti električki uzemljeni kako se ne bi pojavili elektrostatički učinci.

9.4.5.6.

Svaki mjerač protoka koji se koristi u sustavu za uzorkovanje čestične tvari i sustavu s razrjeđivanjem s djelomičnim protokom mora proći verifikaciju linearnosti, kako je opisano u stavku 9.2.1., onoliko često koliko je potrebno da bi se ispunili zahtjevi za točnost iz ovog Pravilnika. Za referentne vrijednosti protoka mora se koristiti točan mjerač protoka sljediv do međunarodnih i/ili nacionalnih etalona. Za mjerenje diferencijalnog protoka vidjeti stavak 9.4.6.2.

9.4.6.

Sustav s razrjeđivanjem djelomičnog protoka mora biti konstruiran tako da se iz protoka ispušnih plinova motora izdvoji proporcionalan uzorak nerazrijeđenih ispušnih plinova, što znači da se mora kompenzirati za otklone u brzini protoka ispušnih plinova. Za to je nužno da omjer razrjeđenja ili omjer uzorkovanja, r
  d odnosno r
  s, bude određen tako da su zahtjevi za točnost iz stavka 9.4.6.2. ispunjeni.

9.4.6.1.

Radi regulacije sustava s razrjeđivanjem djelomičnog protoka potreban je brz odziv sustava. Vrijeme transformacije sustava utvrđuje se postupkom iz stavka 9.4.6.6. Ako je kombinirano vrijeme transformacije mjerenja protoka ispušnog plina (vidjeti stavak 8.4.1.2.) i sustava za djelomični protok ≤ 0,3 sekunde, mora se upotrebljavati umreženo upravljanje. Ako je vrijeme transformacije dulje od 0,3 s, mora se upotrebljavati upravljanje na temelju previđanja opterećenja koje se temelji na prethodno zabilježenim probnim ispitivanjima. U tom je slučaju kombinirano vrijeme porasta ≤1 s, a kombinirano kašnjenje ≤10 s.

Ukupni odziv sustava mora biti konstruiran tako da se dobije reprezentativan uzorak qm

  p,i čestične tvari proporcionalan ispušnom protoku. Za određivanje proporcionalnosti provodi se regresijska analiza qm

  p,i u odnosu na qm

  ew,i s učestalosti prikupljanja podataka od najmanje 5 Hz, pri čemu se moraju ispuniti sljedeći kriteriji:

| (a) | koeficijent determinacije r
  2 linearne regresije između qm

  p,i i qm

  ew,i ne smije biti manji od 0,95; |
| --- | --- |

(a)

koeficijent determinacije r
  2 linearne regresije između qm

  p,i i qm

  ew,i ne smije biti manji od 0,95;

| (b) | standardna pogreška procjene qm

  p,i na qm

  ew,i ne smije biti veća od 5 % maksimuma qm

  p; |
| --- | --- |

(b)

standardna pogreška procjene qm

  p,i na qm

  ew,i ne smije biti veća od 5 % maksimuma qm

  p;

| (c) | odsječak regresijskog pravca qm

  p ne smije biti veći od ±2 % maksimuma qm

  p. |
| --- | --- |

(c)

odsječak regresijskog pravca qm

  p ne smije biti veći od ±2 % maksimuma qm

  p.

Regulacija na temelju predviđanja stanja je nužna ako su kombinirana vremena transformacije sustava za čestičnu tvar t
  50,P i signala masenog protoka ispušnih plinova t
  50,F > 0,3 s. U tom slučaju izvodi se preliminarno ispitivanje čiji se signal masenog protoka ispušnih plinova koristi za regulaciju protoka uzorka u sustav lebdećih čestica. Pravilna regulacija sustava za djelomično razrjeđivanje postignuta je ako se vremenski trag qm

  ew,pre preliminarnog ispitivanja, koji regulira qm

  p, pomakne za vrijeme „predviđanja stanja”
  t
  50,P + t
  50,F.

Za utvrđivanje korelacije između qmp,

  i
  i qmew,i
  upotrebljavaju se podaci dobiveni tijekom stvarnog ispitivanja, pri čemu je vrijeme q
  mew,i sinkronizirano s t50,F u odnosu na qmp,

  i
  (t
  50,P ne doprinosi sinkronizaciji). Vremenski pomak između qm

  ew i qm

  p je razlika između njihovih vremena transformacija određenih u stavku 9.4.6.6.

9.4.6.2.

Kod sustava s razrjeđivanjem djelomičnog protoka posebno je važna točnost protoka uzorka qm

  p ako se ne mjeri izravno, nego određuje mjerenjem diferencijalnog protoka:

qm

  p = qm

  dew – qm

  dw (83)

U tom slučaju najveća pogreška razlike mora biti takva da je točnost qm

  p unutar ±5 % kad je omjer razrjeđenja manji od 15. Može se izračunati uzimanjem efektivne vrijednosti pogrešaka svakog instrumenta.

Prihvatljive točnosti qm

  p mogu se dobiti jednom od sljedećih metoda:

| (a) | apsolutne točnosti qm

  dew i qm

  dw su ±0,2 %, što jamči točnost vrijednosti qm

  p od ≤5 % na omjeru razrjeđenja 15. Međutim, na većim će se omjerima razrjeđenja javljati veće pogreške; |
| --- | --- |

(a)

apsolutne točnosti qm

  dew i qm

  dw su ±0,2 %, što jamči točnost vrijednosti qm

  p od ≤5 % na omjeru razrjeđenja 15. Međutim, na većim će se omjerima razrjeđenja javljati veće pogreške;

| (b) | umjeravanje qm

  dw u odnosu na qm

  dew radi se tako da se dobiju iste točnosti za qm

  p kao pod (a). Za detalje vidjeti stavak 9.4.6.3.; |
| --- | --- |

(b)

umjeravanje qm

  dw u odnosu na qm

  dew radi se tako da se dobiju iste točnosti za qm

  p kao pod (a). Za detalje vidjeti stavak 9.4.6.3.;

| (c) | točnost qm

  p utvrđuje se neizravno iz točnosti omjera razrjeđenja kako je određeno plinom za praćenje, npr. CO2. Za qm

  p potrebne su točnosti ekvivalentne metodi (a); |
| --- | --- |

(c)

točnost qm

  p utvrđuje se neizravno iz točnosti omjera razrjeđenja kako je određeno plinom za praćenje, npr. CO2. Za qm

  p potrebne su točnosti ekvivalentne metodi (a);

| (d) | apsolutna točnost vrijednosti qm

  dew i qm

  dw mora biti unutar ±2 % cijele ljestvice, maksimalna pogreška razlike između qm

  dew i qm

  dw unutar 0,2 %, a pogreška linearnosti unutar ±0,2 % najveće promatrane vrijednosti qm

  dew tijekom ispitivanja. |
| --- | --- |

(d)

apsolutna točnost vrijednosti qm

  dew i qm

  dw mora biti unutar ±2 % cijele ljestvice, maksimalna pogreška razlike između qm

  dew i qm

  dw unutar 0,2 %, a pogreška linearnosti unutar ±0,2 % najveće promatrane vrijednosti qm

  dew tijekom ispitivanja.

9.4.6.3.

Mjerač protoka ili instrumenti za mjerenje protoka umjeravaju se jednim od sljedećih postupaka tako da protok sonde qm

  p u tunel ispunjava zahtjeve za točnost iz stavka 9.4.6.2.:

| (a) | Mjerač protoka za qm

  dw povezuje se u seriji s mjeračem protoka za qm

  dew, razlika između ta dva mjerača protoka umjerava se na najmanje 5 ravnomjerno raspoređenih zadanih vrijednosti protoka između najniže vrijednosti qm

  dw upotrijebljene u ispitivanju i vrijednosti qm

  dew upotrijebljene u ispitivanju. Dopušteno je zaobići tunel za razrjeđivanje; |
| --- | --- |

(a)

Mjerač protoka za qm

  dw povezuje se u seriji s mjeračem protoka za qm

  dew, razlika između ta dva mjerača protoka umjerava se na najmanje 5 ravnomjerno raspoređenih zadanih vrijednosti protoka između najniže vrijednosti qm

  dw upotrijebljene u ispitivanju i vrijednosti qm

  dew upotrijebljene u ispitivanju. Dopušteno je zaobići tunel za razrjeđivanje;

| (b) | umjereni uređaj za protok povezuje se u seriji na mjerač protoka za qm

  dew, a točnost se provjerava za vrijednost upotrijebljenu u ispitivanju. Umjereni uređaj za protok povezuje se u seriji na mjerač protoka za qm

  dw, a točnost se provjerava za najmanje 5 postavki koje odgovaraju omjeru razrjeđenja između 3 i 50 u odnosu na qm

  dew upotrijebljen u ispitivanju; |
| --- | --- |

(b)

umjereni uređaj za protok povezuje se u seriji na mjerač protoka za qm

  dew, a točnost se provjerava za vrijednost upotrijebljenu u ispitivanju. Umjereni uređaj za protok povezuje se u seriji na mjerač protoka za qm

  dw, a točnost se provjerava za najmanje 5 postavki koje odgovaraju omjeru razrjeđenja između 3 i 50 u odnosu na qm

  dew upotrijebljen u ispitivanju;

| (c) | Prijenosna cijev TT odspaja se s ispuha i spaja na umjereni uređaj za mjerenje protoka odgovarajućeg raspona za mjerenje qm

  p. qm

  dew se postavlja na vrijednost upotrijebljenu u ispitivanju, a qm

  dw se uzastopno postavlja na najmanje 5 vrijednosti koje odgovaraju omjerima razrjeđenja između 3 i 50. Alternativno, može se napraviti i poseban put za umjeravanje protoka koji zaobilazi tunel i na kojem ukupni protok zraka i sredstva za razrjeđivanje prolazi kroz odgovarajuće mjerače kao u stvarnom ispitivanju; |
| --- | --- |

(c)

Prijenosna cijev TT odspaja se s ispuha i spaja na umjereni uređaj za mjerenje protoka odgovarajućeg raspona za mjerenje qm

  p. qm

  dew se postavlja na vrijednost upotrijebljenu u ispitivanju, a qm

  dw se uzastopno postavlja na najmanje 5 vrijednosti koje odgovaraju omjerima razrjeđenja između 3 i 50. Alternativno, može se napraviti i poseban put za umjeravanje protoka koji zaobilazi tunel i na kojem ukupni protok zraka i sredstva za razrjeđivanje prolazi kroz odgovarajuće mjerače kao u stvarnom ispitivanju;

| (d) | plin za praćenje uvodi se u cijev za prijenos ispušnih plinova TT. Taj plin za praćenje može biti komponenta ispušnog plina, na primjer CO2 ili NOx. Nakon razrjeđivanja u tunelu mjere se komponente plina za praćenje. To se radi za 5 omjera razrjeđenja između 3 i 50. Točnost protoka uzorka određuje se iz omjera razrjeđenja r
  d:

  qm

  p = qm

  dew /r
  d (84) |
| --- | --- |

(d)

plin za praćenje uvodi se u cijev za prijenos ispušnih plinova TT. Taj plin za praćenje može biti komponenta ispušnog plina, na primjer CO2 ili NOx. Nakon razrjeđivanja u tunelu mjere se komponente plina za praćenje. To se radi za 5 omjera razrjeđenja između 3 i 50. Točnost protoka uzorka određuje se iz omjera razrjeđenja r
  d:

qm

  p = qm

  dew /r
  d (84)

Točnosti analizatora plina uzimaju se u obzir kako bi se zajamčila točnost qm

  p.

9.4.6.4.

Provjera protoka ugljika na temelju stvarnog ispuha osobito se preporučuje za otkrivanje problema s mjerenjem i regulacijom te za potvrđivanje ispravnog rada sustava za djelomični protok. Provjeru protoka ugljika trebalo bi provesti barem svaki put kad se ugradi novi motor ili kad se nešto važno promijeni u izvedbi ispitne komore.

Motor mora raditi na opterećenju i brzini vrtnje na vršnom zakretnom momentu ili u bilo kojem drugom stacionarnom načinu rada u kojem se proizvodi najmanje 5 % CO2. Sustav za uzorkovanje djelomičnog protoka radi s faktorom razrjeđenja od približno 15 prema 1.

Ako se provodi provjera protoka ugljika, primjenjuje se postupak iz Dodatka 4. Brzine protoka ugljika izračunavaju se jednadžbama od (112) do (114) iz Dodatka 4. ovom Prilogu. Sve brzine protoka ugljika moraju biti unutar 3 %.

9.4.6.5.

Provjera prije ispitivanja mora se provesti unutar 2 sata prije ispitivanja na sljedeći način.

Točnost mjerača protoka provjerava se istom metodom koja se upotrebljava za umjeravanje (vidjeti stavak 9.4.6.2.) za najmanje dvije točke, uključujući vrijednosti protoka qm

  dw koje odgovaraju omjerima razrjeđenja između 5 i 15 za qm

  dew upotrijebljen u ispitivanju.

Ako se na temelju evidencije o umjeravanju u skladu sa stavkom 9.4.6.2. može dokazati da je umjeravanje mjerača protoka stabilno tijekom duljeg razdoblja, dopušteno je izostaviti provjeru prije ispitivanja.

9.4.6.6.

Postavke sustava za procjenu vremena transformacije moraju biti potpuno iste kao tijekom mjerenja u ispitivanju. Vrijeme transformacije utvrđuje se sljedećom metodom.

Samostalan referentni mjerač protoka odgovarajućeg raspona mjerenja za protok sonde postavlja se u seriju sa sondom i pričvršćuje za nju. Taj mjerač protoka mora imati vrijeme transformacije kraće od 100 ms za veličinu stupnja protoka koji se upotrebljava u mjerenju vremena odziva, pri čemu je ograničenje protoka dovoljno malo da ne utječe na dinamički učinak sustava s razrjeđivanjem djelomičnog protoka i dosljedno prema dobroj inženjerskoj procjeni.

Protok ispušnog plina (ili zraka ako se protok ispušnog plina izračunava) u sustavu s razrjeđivanjem djelomičnog protoka stupnjevito se mijenja od niskog protoka do najmanje 90 % cijele ljestvice. Inicijator svake promjene stupnja mora biti jednak onom koji se u stvarnom ispitivanju upotrebljava za aktivaciju regulacije na temelju previđanja stanja. Signal promjene stupnja protoka ispušnih plinova i odziv mjerača protoka bilježe se s učestalosti uzorkovanja od najmanje 10 Hz.

Iz tih se podataka utvrđuje vrijeme transformacije za sustav s razrjeđivanjem djelomičnog protoka, a to je vrijeme od početka signaliziranja stupnjevite promjene do točke od 50 % odziva mjerača protoka. Na sličan se način utvrđuje vrijeme transformacije signala q
  mp sustava s razrjeđivanjem djelomičnog protoka i signala q
  mew,i mjerača protoka ispušnih plinova. Ti se signali koriste u regresijskim provjerama koje se izvode nakon svakog ispitivanja (vidjeti stavak 9.4.6.1.).

Izračun se ponavlja za najmanje 5 signala za porast i smanjenje pa se izračunava prosječan rezultat. Unutarnje vrijeme transformacije (< 100 ms) referentnog mjerača protoka oduzima se od te vrijednosti. Radi se o vrijednosti na temelju predviđanja stanja sustava s razrjeđivanjem djelomičnog protoka koja se primjenjuje u skladu sa stavkom 9.4.6.1.

9.5.

Umjeravanje sustava s razrjeđivanjem punog protoka

9.5.1.

CVS se umjerava pomoću točnog mjerača protoka i regulatora protoka. Protok kroz sustav mjeri se na različitim postavkama regulatora pa se mjere različiti kontrolni parametri sustava i utvrđuje njihov odnos s protokom.

Mogu se koristiti različiti tipovi mjerača protoka, npr. umjerena Venturijeva cijev, umjereni laminarni mjerač protoka, umjereni mjerač turbine.

9.5.2.

Svi parametri povezani s pumpom mjere se istovremeno s parametrima povezanima s umjerenom Venturijevom cijevi koja je serijski spojen s pumpom. Izračunani protok (u m3/min na ulazu u pumpu, na apsolutnom tlaku i temperaturi) može se zatim iscrtati u odnosu na korelacijsku funkciju čija se vrijednost dobije posebnom kombinacijom parametara pumpe. Određuje se linearna jednadžba koja povezuje protok pumpe i korelacijsku funkciju. Ako CVS ima pogon s više različitih brzina vrtnje, umjeravanje se provodi za svaki upotrijebljeni raspon.

Tijekom umjeravanja mora se održavati konstantna temperatura.

Ukupno propuštanje na svim spojevima i cjevovodima između umjerne Venturijeve cijevi i pumpe CVS-a mora se održavati na manje od 0,3 % najnižeg protoka (najviša restrikcija i najniža PDP točka brzine).

9.5.2.1.

Protok zraka (qv

  CVS) na svakoj postavci regulatora (minimalno 6 postavki) izračunava se u standardnim m3/s iz podataka mjerača protoka korištenjem metode koju je odredio proizvođač. Protok zraka zatim se pretvara u protok pumpe (V
  0), u m3/okretaj na apsolutnoj temperaturi i tlaku na ulazu pumpe na sljedeći način

V
  0 =
  Image 108
  (85)

pri čemu je

| qv

  CVS | brzina protoka zraka u standardnim uvjetima (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- |
| T | temperatura na ulazu u pumpu, K |
| p
  p | apsolutni tlak na ulazu u pumpu, kPa |
| n | brzina vrtnje pumpe, okr/s |

qv

  CVS

brzina protoka zraka u standardnim uvjetima (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

temperatura na ulazu u pumpu, K

p
  p

apsolutni tlak na ulazu u pumpu, kPa

n

brzina vrtnje pumpe, okr/s

Da bi se uzeo u obzir uzajamni utjecaj varijacija tlaka pumpe i stupnja gubitka pumpe, korelacijska funkcija (X
  0) između brzine vrtnje pumpe, razlike tlakova na ulazu i izlazu pumpe i apsolutnog tlaka na izlazu iz pumpe izračunava se sljedećom jednadžbom:

Image 109
  (86)

pri čemu je

| Δp
  p | razlika tlaka između ulaza i izlaza iz pumpe, kPa |
| --- | --- |
| p
  p | apsolutni tlak na izlazu iz pumpe, kPa |

Δp
  p

razlika tlaka između ulaza i izlaza iz pumpe, kPa

p
  p

apsolutni tlak na izlazu iz pumpe, kPa

Primjenjuje se linearna metoda najmanjih kvadrata da bi se dobile sljedeće jednadžbe za umjeravanje:

Image 110
  (87)

| D
  0 i m | odsječak odnosno nagib koji opisuju regresijski pravac |
| --- | --- |

D
  0 i m

odsječak odnosno nagib koji opisuju regresijski pravac

Za CVS s više brzina krivulje umjeravanja dobivene za različite raspone protoka pumpe moraju biti približno paralelne, a vrijednosti odsječka (D
  0) moraju se povećavati sa smanjivanjem protoka pumpe.

Vrijednosti dobivene jednadžbom moraju biti unutar ±0,5 % izmjerene vrijednosti V
  0. Različite pumpe imat će različite m. Dotok čestica s vremenom dovodi do smanjenja gubitka pumpe, što se očituje u manjim vrijednostima m. Stoga se umjeravanje provodi kad se pumpa stavi u pogon, nakon većeg održavanja i kad verifikacija cijelog sustava pokaže na promjenu stupnja gubitka pumpe.

9.5.3.

Umjeravanje CFV-a temelji se na jednadžbi protoka za Venturijevu cijev kritičnog protoka. Protok plina je funkcija tlaka i temperature na ulaznom otvoru Venturijeve cijevi.

Da bi se odredio raspon kritičnog protoka, iscrtava se dijagram K
  V kao funkcija tlaka na ulaznu u Venturijeve cijevi. Kod kritičnog (zagušenog) protoka K
  V će imati relativno konstantnu vrijednost. S padom tlaka (rastom podtlaka) smanjuje se zagušenje protoka u Venturijevoj cijevi pada pa se K
  v smanjuje, što ukazuje na to da CFV radi izvan dopuštenog raspona.

9.5.3.1.

Protok zraka (qv

  CVS) na svakoj postavci regulatora (minimalno 8 postavki) izračunava se u standardnim m3/s iz podataka mjerača protoka korištenjem metode koju je odredio proizvođač. Umjerni koeficijent izračunava se iz podataka umjeravanja za svaku postavku sljedećom jednadžbom:

Image 111
  (88)

pri čemu je

| qv

  CVS | brzina protoka zraka u standardnim uvjetima (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- |
| T | temperatura na ulazu u Venturijevu cijev, K |
| p
  p | apsolutni tlak na ulazu u Venturijevu cijev, kPa |

qv

  CVS

brzina protoka zraka u standardnim uvjetima (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

temperatura na ulazu u Venturijevu cijev, K

p
  p

apsolutni tlak na ulazu u Venturijevu cijev, kPa

Izračunavaju se prosječni K
  V i standardna devijacija. Standardna devijacija ne smije biti veća od ±0,3 % prosječnog K
  V.

9.5.4.

Umjeravanje SSV-a temelji se na jednadžbi protoka za podzvučnu Venturijevu cijev. Protok plina je funkcija tlaka i temperature na otvoru i pada tlaka između otvora i suženja SSV–a, kako je prikazano u jednadžbi (53) (vidjeti stavak 8.5.1.4.).

9.5.4.1.

Protok zraka (Q
  SSV) na svakoj postavci regulatora (minimalno 16 postavki) izračunava se u standardnim m3/s iz podataka mjerača protoka korištenjem metode koju je odredio proizvođač. Koeficijent protoka izračunava se iz podataka umjeravanja za svaku postavku sljedećom jednadžbom:

Image 112
  (89)

pri čemu je

| Q
  SSV | brzina protoka zraka u standardnim uvjetima (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- |
| T | temperatura na ulazu u Venturijevu cijev, K |
| d
  V | promjer suženja SSV-a, mm |
| r
  p | omjer suženja SSV-a u odnosu na apsolutni statički tlak na ulaznom otvoru, |
| r
  D | omjer promjera suženja SSV-a d
  v u odnosu na unutarnji promjer dovodne cijevi D |

Q
  SSV

brzina protoka zraka u standardnim uvjetima (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

temperatura na ulazu u Venturijevu cijev, K

d
  V

promjer suženja SSV-a, mm

r
  p

omjer suženja SSV-a u odnosu na apsolutni statički tlak na ulaznom otvoru,
  Image 113

r
  D

omjer promjera suženja SSV-a d
  v u odnosu na unutarnji promjer dovodne cijevi D

Kako bi se odredio raspon podzvučnog protoka, izrađuje se graf C
  d kao funkcija Reynoldsova broja Re na suženju SSV-a. Re na suženju SSV-a izračunava se sljedećom jednadžbom:

Image 114
  (90)

na temelju

Image 115
  (91)

pri čemu je

| A1 | 27,43831 u SI jedinicama |
| --- | --- |
| Q
  SSV | brzina protoka zraka u standardnim uvjetima (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| d
  V | promjer suženja SSV-a, m |
| μ | apsolutna ili dinamička viskoznost plina, kg/ms |
| b | 1,458 x 106 (empirijska konstanta), kg/ms K0,5 |
| S | 110,4 (empirijska konstanta), K |

A1

27,43831 u SI jedinicama
  Image 116

Q
  SSV

brzina protoka zraka u standardnim uvjetima (101,3 kPa, 273 K), m3/s

d
  V

promjer suženja SSV-a, m

μ

apsolutna ili dinamička viskoznost plina, kg/ms

b

1,458 x 106 (empirijska konstanta), kg/ms K0,5

S

110,4 (empirijska konstanta), K

Budući da je Q
  SSV ulazni podatak za jednadžbu Re, izračuni počinju s inicijalnom pretpostavkom za Q
  SSV ili C
  d Venturijeve cijevi i ponavljaju se sve dok Q
  SSV ne konvergira. Metoda konvergencije mora biti točna najmanje do razine 0,1 % točke.

Za najmanje 16 točaka u regiji podzvučnog protoka vrijednosti C
  d iz jednadžbe dobivene krivulje umjeravanja moraju biti unutar ±0,5 % od izmjerenog C
  d za svaku točku umjeravanja.

9.5.5.

Ukupna točnost CVS sustava za uzorkovanje i analizu utvrđuje se uvođenjem poznate mase onečišćujućeg plina u sustav koji radi na uobičajen način. Onečišćujuća tvar se analizira i njezina masa izračunava u skladu sa stavkom 8.5.2.3., osim u slučaju propana kod kojeg se za HC koristi u faktor 0,000507 umjesto 0,000483 za HC. Upotrebljava se jedna od sljedeće dvije tehnike.

9.5.5.1.

Poznata količina čistog plina (ugljikova monoksida ili propana) uvodi se u CVS kroz umjerenu prigušnicu kritičnog protoka. Ako je tlak na ulazu dovoljno visok, brzina protoka prilagođena prigušnicom kritičnog protoka ne ovisi o tlaku na izlazu iz otvora (kritični protok). CVS radi kao u uobičajenom ispitivanju emisija ispušnog plina približno 5 do 10 minuta. Uzorak plina analizira se uobičajenom opremom (vrećom za uzorkovanje ili integrirajućom metodom) pa se izračunava masa plina.

Tako utvrđena masa mora biti unutar ±3 % poznate mase ubrizganog plina.

9.5.5.2.

Masa malog cilindra ispunjenog ugljikovim monoksidom ili propanom utvrđuje se s točnošću od ±0,01 g. CVS radi približno 5 do 10 minuta kao u uobičajenom ispitivanju emisija ispušnih plinova, a u sustav se za to vrijeme ubrizgava CO ili propan. Količina ispuhanog čistog plina utvrđuje se diferencijalnim vaganjem. Uzorak plina analizira se uobičajenom opremom (vrećom za uzorkovanje ili integrirajućom metodom) pa se izračunava masa plina.

Tako utvrđena masa mora biti unutar ±3 % poznate mase ubrizganog plina.

10.

Ispitni postupak za mjerenje broja čestica

10.1.

Broj emisijskih čestica mjeri se kontinuiranim uzorkovanjem iz sustava s razrjeđivanjem djelomičnog protoka, kako je opisano u stavcima A.2.2.1. i A.2.2.2. Dodatka 2. ovom Prilogu, ili iz sustava s razrjeđivanjem punog protoka, kako je opisano u stavcima A.2.2.3. i A.2.2.4. Dodatka 2. ovom Prilogu.

10.1.1.

Sredstvo za razrjeđivanje koje se upotrebljava za primarno i, ako je primjenjivo, sekundarno razrjeđivanje ispušnog plina u sustavu za razrjeđivanje mora proći kroz filtre koji ispunjavaju zahtjeve za HEPA filtre iz stavka A.2.2.2. ili A.2.2.4. Dodatka 2. ovom Prilogu. Sredstvo za razrjeđivanje opcionalno se može propustiti kroz filtar s aktivnim ugljenom prije prolaska kroz HEPA filtar kako bi se smanjile i stabilizirale koncentracije ugljikovodika u sredstvu. za razrjeđivanje Preporučuje se da se dodatni filtar krupnih čestica postavi ispred HEPA filtra i, ako se upotrebljava filtar s aktivnim ugljenom, iza tog filtra.

10.2.

Izdvojeni maseni protok (filtrirani) vraća se u sustav za razrjeđivanje radi kompenzacije za maseni protok izdvojen iz sustava za razrjeđivanje radi uzorkovanja broja čestica. Ukupan maseni protok u sustavu za razrjeđivanje alternativno se može matematički korigirati za izdvojeni protok uzorka broja čestica. Ako je ukupni maseni protok izdvojen iz sustava za razrjeđivanje za zbroj uzorkovanja broja čestica i uzorkovanja mase čestične tvari manji od 0,5 % ukupnog protoka razrijeđenog ispušnog plina u tunelu za razrjeđivanje (med), ta se korekcija, ili povrat protoka, može zanemariti.

10.3.

Kompenzacija za protok uzorka broja čestica: sustavi s razrjeđivanjem djelomičnog protoka

10.3.1.

Za sustave s razrjeđivanjem djelomičnog protoka maseni protok izdvojen iz sustava za razrjeđivanje radi uzorkovanja broja čestica nadoknađuje se kontroliranjem proporcionalnosti uzorkovanja. To se može postići uvođenjem protoka uzorka broja čestica natrag u sustav za razrjeđivanje iza uređaja za mjerenje protoka ili matematičkom korekcijom prikazanom u stavku 10.3.2. U slučaju sustava s razrjeđivanjem djelomičnog protoka (tipa ukupnog uzorkovanja) korekcija za maseni protok izdvojen radi uzorkovanja broja čestica primjenjuje se i u izračunu mase čestične tvari prikazanom u stavku 10.3.3.

10.3.2.

| (a) | Ako se izdvojeni protok uzorka broja čestica odbacuje, jednadžba (83) iz stavka 9.4.6.2. zamjenjuje se sljedećom:


  (92)
  pri čemu je


  qm | = | protok uzorka ispušnog plina u sustav s razrjeđivanjem djelomičnog protoka, kg/s |
| --- | --- | --- | --- |
| qmdew | = | maseni protok razrijeđenog ispušnog plina, kg/s |
| qmdw | = | maseni protok zraka za razrjeđivanje, kg/s |
| qex | = | maseni protok uzorka broja čestica, kg/s |

(a)

Ako se izdvojeni protok uzorka broja čestica odbacuje, jednadžba (83) iz stavka 9.4.6.2. zamjenjuje se sljedećom:

Image 117
  (92)

pri čemu je

qm

=

protok uzorka ispušnog plina u sustav s razrjeđivanjem djelomičnog protoka, kg/s

qmdew

=

maseni protok razrijeđenog ispušnog plina, kg/s

qmdw

=

maseni protok zraka za razrjeđivanje, kg/s

qex

=

maseni protok uzorka broja čestica, kg/s

Signal qex
  koji se šalje upravljačkoj jedinici sustava s djelomičnim protokom mora u svakom trenutku biti točan unutar ±0,1 % qmdew
  i trebao bi se slati frekvencijom od najmanje 1 Hz.

| (b) | Ako se izdvojeni protok uzorka broja čestica potpuno ili djelomično odbacuje, ali se ekvivalentni protok uvodi natrag u sustav za razrjeđivanje ispred uređaja za mjerenje protoka, jednadžba (83) iz stavka 9.4.6.2. zamjenjuje se sljedećom:


  (93)
  pri čemu je


  qm | = | protok uzorka ispušnog plina u sustav s razrjeđivanjem djelomičnog protoka, kg/s |
| --- | --- | --- | --- |
| qmdew | = | maseni protok razrijeđenog ispušnog plina, kg/s |
| qmdw | = | maseni protok zraka za razrjeđivanje, kg/s |
| qex | = | maseni protok uzorka broja čestica, kg/s |
| qsw | = | maseni protok koji se uvodi natrag u tunel za razrjeđivanje radi kompenzacije za izdvajanje uzorka broja čestica, kg/s |

(b)

Ako se izdvojeni protok uzorka broja čestica potpuno ili djelomično odbacuje, ali se ekvivalentni protok uvodi natrag u sustav za razrjeđivanje ispred uređaja za mjerenje protoka, jednadžba (83) iz stavka 9.4.6.2. zamjenjuje se sljedećom:

Image 118
  (93)

pri čemu je

qm

=

protok uzorka ispušnog plina u sustav s razrjeđivanjem djelomičnog protoka, kg/s

qmdew

=

maseni protok razrijeđenog ispušnog plina, kg/s

qmdw

=

maseni protok zraka za razrjeđivanje, kg/s

qex

=

maseni protok uzorka broja čestica, kg/s

qsw

=

maseni protok koji se uvodi natrag u tunel za razrjeđivanje radi kompenzacije za izdvajanje uzorka broja čestica, kg/s

Razlika između qex
  i qsw
  koja se šalje upravljačkoj jedinici sustava s razrjeđivanjem djelomičnog protoka mora u svakom trenutku biti točna unutar 0,1 % qmdew
  . Signali bi se trebali slati frekvencijom od najmanje 1 Hz.

10.3.3.

Ako se protok uzorka broja čestica izdvaja iz sustava s razrjeđivanjem djelomičnog protoka (ukupno uzorkovanje), masa čestica (mPM
  ) izračunana u stavku 8.4.3.2.1. ili 8.4.3.2.2. korigira se za izdvojeni protok na sljedeći način. Korekcija je nužna čak i ako se filtrirani izdvojeni protok vraća u sustave s razrjeđivanjem djelomičnog protoka.

Image 119
  (94)

pri čemu je

| mPM,corr | = | masa čestične tvari korigirana za izdvajanje protoka uzorka broja čestica, g/ispitivanje |
| --- | --- | --- |
| mPM | = | masa čestične tvari određena u skladu sa stavkom 8.4.3.2.1. ili 8.4.3.2.2., g/ispitivanje |
| msep | = | ukupna masa razrijeđenih ispušnih plinova koji prođu kroz tunel za razrjeđivanje, kg |
| mex | = | ukupna masa razrijeđenih ispušnih plinova izdvojena iz tunela za razrjeđivanje radi uzorkovanja broja čestica, kg |

mPM,corr

=

masa čestične tvari korigirana za izdvajanje protoka uzorka broja čestica, g/ispitivanje

mPM

=

masa čestične tvari određena u skladu sa stavkom 8.4.3.2.1. ili 8.4.3.2.2., g/ispitivanje

msep

=

ukupna masa razrijeđenih ispušnih plinova koji prođu kroz tunel za razrjeđivanje, kg

mex

=

ukupna masa razrijeđenih ispušnih plinova izdvojena iz tunela za razrjeđivanje radi uzorkovanja broja čestica, kg

10.3.4.

Za potrebe mjerenja broja čestica brzina masenog protoka ispušnog plina, utvrđena u skladu s bilo kojom metodom opisanom u stavcima od 8.4.1.3. do 8.4.1.7., upotrebljava se kako bi sustav s razrjeđivanjem djelomičnog protoka izdvajao uzorak proporcionalan brzini masenog protoka ispušnog plina. Kvaliteta proporcionalnosti provjerava se regresijskom analizom između protoka uzorka i protoka ispušnih plinova u skladu sa stavkom 9.4.6.1.

10.4.

Utvrđivanje broja čestica

10.4.1.

Za sustave s razrjeđivanjem djelomičnog protoka vrijeme zadržavanja u sustavu za uzorkovanje i mjerenje broja čestica uzima se u obzir sinkronizacijom signala broja čestica s ispitnim ciklusom i masenim protokom ispušnog plina u skladu s postupkom iz stavka 8.4.2.2. Vrijeme transformacije sustava za uzorkovanje i mjerenje broja čestica određuje se u skladu sa stavkom A.8.1.3.7. Dodatka 8. ovom Prilogu.

10.4.2.

Ako se brojevi čestica uzorkuju sustavom s razrjeđivanjem djelomičnog protoka u skladu s postupcima iz stavka 8.4., broj čestica emitiranih tijekom ispitnog ciklusa izračunava se sljedećom jednadžbom:

Image 120
  (95)

pri čemu je

| N | = | broj čestica emitiranih tijekom ispitnog ciklusa |
| --- | --- | --- |
| medf | = | masa ekvivalentnih razrijeđenih ispušnih plinova tijekom ciklusa, određena u skladu sa stavkom 8.4.3.2.1. ili 8.4.3.2.2., kg/ispitivanje |
| k | = | umjerni faktor za korekciju mjerenja brojača čestica s obzirom na razinu referentnog instrumenta ako se to ne radi interno unutar brojača čestica; ako se umjerni faktor primjenjuje interno u brojaču čestica, vrijednost k u gornjoj jednadžbi je 1 |
| | = | prosječna koncentracija čestica iz razrijeđenog ispušnog plina korigirana za standardne uvjete (273,2 K i 101,33 kPa), broj čestica po kubičnom centimetru |
| | = | redukcijski faktor srednje koncentracije čestica uređaja za uklanjanje hlapivih čestica specifičan za postavke razrjeđivanja koje se primjenjuju za ispitivanje |
| | = | izračunava se sljedećom jednadžbom: |

N

=

broj čestica emitiranih tijekom ispitnog ciklusa

medf

=

masa ekvivalentnih razrijeđenih ispušnih plinova tijekom ciklusa, određena u skladu sa stavkom 8.4.3.2.1. ili 8.4.3.2.2., kg/ispitivanje

k

=

umjerni faktor za korekciju mjerenja brojača čestica s obzirom na razinu referentnog instrumenta ako se to ne radi interno unutar brojača čestica; ako se umjerni faktor primjenjuje interno u brojaču čestica, vrijednost k u gornjoj jednadžbi je 1

Image 121

=

prosječna koncentracija čestica iz razrijeđenog ispušnog plina korigirana za standardne uvjete (273,2 K i 101,33 kPa), broj čestica po kubičnom centimetru

Image 122

=

redukcijski faktor srednje koncentracije čestica uređaja za uklanjanje hlapivih čestica specifičan za postavke razrjeđivanja koje se primjenjuju za ispitivanje

Image 123

=

izračunava se sljedećom jednadžbom:

Image 124
  (96)

pri čemu je

| cs,i | = | zasebno mjerenje koncentracije čestica u razrijeđenom ispušnom plinu iz brojača čestica, korigirano za poklapanje i za standardne uvjete (273,2 K i 101,33 kPa), broj čestica po kubičnom centimetru |
| --- | --- | --- |
| n | = | broj mjerenja koncentracije čestica provedenih tijekom trajanja ispitivanja |

cs,i

=

zasebno mjerenje koncentracije čestica u razrijeđenom ispušnom plinu iz brojača čestica, korigirano za poklapanje i za standardne uvjete (273,2 K i 101,33 kPa), broj čestica po kubičnom centimetru

n

=

broj mjerenja koncentracije čestica provedenih tijekom trajanja ispitivanja

10.4.3.

Ako se brojevi čestica uzorkuju sustavom s razrjeđivanjem punog protoka u skladu s postupcima iz stavka 8.5., broj čestica emitiranih tijekom ispitnog ciklusa izračunava se sljedećom jednadžbom:

Image 125
  (97)

pri čemu je

| N | = | broj čestica emitiranih tijekom ispitnog ciklusa |
| --- | --- | --- |
| med | = | ukupan protok razrijeđenog ispušnog plina tijekom ciklusa izračunan u skladu s bilo kojom od metoda opisanih u stavcima od 8.5.1.2. do 8.5.1.4., kg/ispitivanje |
| k | = | umjerni faktor za korekciju mjerenja brojača čestica s obzirom na razinu referentnog instrumenta ako se to ne radi interno unutar brojača čestica; ako se umjerni faktor primjenjuje interno u brojaču čestica, vrijednost k u gornjoj jednadžbi je 1 |
| | = | prosječna korigirana koncentracija čestica iz razrijeđenog ispušnog plina korigirana za standardne uvjete (273,2 K i 101,33 kPa), broj čestica po kubičnom centimetru |
| | = | redukcijski faktor srednje koncentracije čestica uređaja za uklanjanje hlapivih čestica specifičan za postavke razrjeđivanja koje se primjenjuju za ispitivanje |
| | = | izračunava se sljedećom jednadžbom: |

N

=

broj čestica emitiranih tijekom ispitnog ciklusa

med

=

ukupan protok razrijeđenog ispušnog plina tijekom ciklusa izračunan u skladu s bilo kojom od metoda opisanih u stavcima od 8.5.1.2. do 8.5.1.4., kg/ispitivanje

k

=

umjerni faktor za korekciju mjerenja brojača čestica s obzirom na razinu referentnog instrumenta ako se to ne radi interno unutar brojača čestica; ako se umjerni faktor primjenjuje interno u brojaču čestica, vrijednost k u gornjoj jednadžbi je 1

Image 126

=

prosječna korigirana koncentracija čestica iz razrijeđenog ispušnog plina korigirana za standardne uvjete (273,2 K i 101,33 kPa), broj čestica po kubičnom centimetru

Image 127

=

redukcijski faktor srednje koncentracije čestica uređaja za uklanjanje hlapivih čestica specifičan za postavke razrjeđivanja koje se primjenjuju za ispitivanje

Image 128

=

izračunava se sljedećom jednadžbom:

Image 129
  (98)

pri čemu je

| cs,i | = | zasebno mjerenje koncentracije čestica u razrijeđenom ispušnom plinu iz brojača čestica, korigirano za poklapanje i za standardne uvjete (273,2 K i 101,33 kPa), broj čestica po kubičnom centimetru |
| --- | --- | --- |
| n | = | broj mjerenja koncentracije čestica provedenih tijekom trajanja ispitivanja |

cs,i

=

zasebno mjerenje koncentracije čestica u razrijeđenom ispušnom plinu iz brojača čestica, korigirano za poklapanje i za standardne uvjete (273,2 K i 101,33 kPa), broj čestica po kubičnom centimetru

n

=

broj mjerenja koncentracije čestica provedenih tijekom trajanja ispitivanja

10.4.4.

Ispitni rezultat

10.4.4.1.

Za svaki pojedinačni WHSC, WHTC s pokretanjem toplog motora i WHTC s pokretanjem hladnog motora specifične emisije u broju čestica/kWh izračunavaju se na sljedeći način:

Image 130
  (99)

pri čemu je

| e | = | broj emitiranih čestica po kWh |
| --- | --- | --- |
| Wact | = | stvarni ciklusni rad u skladu sa stavkom 7.8.6., kWh |

e

=

broj emitiranih čestica po kWh

Wact

=

stvarni ciklusni rad u skladu sa stavkom 7.8.6., kWh

10.4.4.2.

Na motore sa sustavima za naknadnu obradu ispušnih plinova s periodičnom regeneracijom primjenjuju se opće odredbe iz stavka 6.6.2. Emisije iz WHTC-a s pokretanjem toplog motora ponderiraju se u skladu s jednadžbom (5) pri čemu je
  Image 131
  prosječan broj čestica po kWh bez regeneracije i
  Image 132
  prosječan broj čestica po kWh s regeneracijom. Izračunavanje faktora prilagodbe za regeneraciju izvodi se u skladu s jednadžbama (6), (6a), (7) ili (8), prema potrebi.

10.4.4.3.

Za WHTC konačni rezultat ispitivanja je ponderirani prosjek ispitivanja s pokretanjem hladnog motora i s pokretanjem toplog motora (uključujući periodičnu regeneraciju, ako je potrebno) izračunan jednom od sljedećih jednadžbi:

| (a) | u slučaju multiplikativne prilagodbe za regeneraciju ili motora bez naknadne obrade s periodičnom regeneracijom


  (100) |
| --- | --- |

(a)

u slučaju multiplikativne prilagodbe za regeneraciju ili motora bez naknadne obrade s periodičnom regeneracijom

Image 133
  (100)

| (b) | u slučaju aditivne prilagodbe za regeneraciju


  (101)
  pri čemu je


  Ncold | = | ukupan broj čestica emitiranih tijekom WHTC-a s pokretanjem hladnog motora |
| --- | --- | --- | --- |
| Nhot | = | ukupan broj čestica emitiranih tijekom WHTC-a s pokretanjem toplog motora |
| Wact,cold | = | stvarni ciklusni rad u WHTC-u s pokretanjem hladnog motora u skladu sa stavkom 7.8.6., kWh |
| Wact, hot | = | stvarni ciklusni rad u WHTC-u s pokretanjem toplog motora u skladu sa stavkom 7.8.6., kWh |
| kr | = | prilagodba za regeneraciju u skladu sa stavkom 6.6.2.; u slučaju motora bez sustava za naknadnu obradu s periodičnom regeneracijom kr
  = 1 |

(b)

u slučaju aditivne prilagodbe za regeneraciju

Image 134
  (101)

pri čemu je

Ncold

=

ukupan broj čestica emitiranih tijekom WHTC-a s pokretanjem hladnog motora

Nhot

=

ukupan broj čestica emitiranih tijekom WHTC-a s pokretanjem toplog motora

Wact,cold

=

stvarni ciklusni rad u WHTC-u s pokretanjem hladnog motora u skladu sa stavkom 7.8.6., kWh

Wact, hot

=

stvarni ciklusni rad u WHTC-u s pokretanjem toplog motora u skladu sa stavkom 7.8.6., kWh

kr

=

prilagodba za regeneraciju u skladu sa stavkom 6.6.2.; u slučaju motora bez sustava za naknadnu obradu s periodičnom regeneracijom kr
  = 1

10.4.4.4.

Konačni rezultati WHSC-a i ponderirani prosječni rezultati WHTC-a zaokružuju se u jednom koraku na tri decimalna mjesta u skladu s ASTM E 29–06B. Nije dopušteno zaokruživanje međurezultata na temelju kojih se izračunavaju konačne specifične efektivne emisije.

10.5.

Određivanje pozadinskog broja čestica

10.5.1.

Na zahtjev proizvođača motora može se prije ili poslije ispitivanja uzorkovati pozadinska koncentracija broja čestica u tunelu za razrjeđivanje od točke iza filtara čestica i ugljikovodika u sustav za mjerenje broja čestica radi utvrđivanja koncentracija pozadinskih čestica tunela.

10.5.2.

Oduzimanje pozadinskih koncentracija broja čestica u tunelu nije dopušteno za homologaciju, ali se može primijeniti na proizvođačev zahtjev i uz prethodno odobrenje homologacijskog tijela u ispitivanjima radi provjere sukladnosti proizvodnje ako se može dokazati da je doprinos pozadine tunela značajan, što se zatim može oduzeti od vrijednosti izmjerenih u razrijeđenom ispušnom plinu.

---

(1)  Numeriranje ovog Priloga slijedi numeriranje iz GTR-a br. 4 o WHDC-u. Međutim, neki odjeljci GTR-a o WHDC-u nisu potrebni u ovom Prilogu.

1

(1)  ovisno o gorivu

1

(2)  za λ = 2, suhi zrak, 273 K, 101,3 kPa

2

(3)  
  u vrijednosti točne unutar 0,2 % za maseni sastav od: C = 66 – 76 %; H = 22 – 25 %; N = 0 – 12 %

3

u

(4)  NMHC na temelju CH2,93 (za ukupni HC upotrebljava se koeficijent u
  gas za CH4)

4

2,93

u

gas

4

(5)  
  u vrijednosti točne unutar 0,2 % za maseni sastav od: C3 = 70 – 90 %; C4 = 10 – 30 %

5

u

(6)  ovisno o gorivu

6

(7)  pri λ = 2, suhi zrak, 273 K, 101,3 kPa

7

(8)  
  u vrijednosti točne unutar 0,2 % za maseni sastav od: C = 66 – 76 %; H = 22 – 25 %; N = 0 – 12 %

8

u

(9)  NMHC na temelju CH2,93 (za ukupni HC upotrebljava se koeficijent u
  gas za CH4)

9

2,93

u

gas

4

(10)  
  u vrijednosti točne unutar 0,2 % za maseni sastav od: C3 = 70 – 90 %; C4 = 10 – 30 %

10

u

---

Prilog 4. - Dodatak 1.

Program dinamometra za motor u ispitivanju WHTC

| Vrijeme | Norm. brzina | Norm. zakretni moment |
| --- | --- | --- |
| s | % | % |
| 1 | 0,0 | 0,0 |
| 2 | 0,0 | 0,0 |
| 3 | 0,0 | 0,0 |
| 4 | 0,0 | 0,0 |
| 5 | 0,0 | 0,0 |
| 6 | 0,0 | 0,0 |
| 7 | 1,5 | 8,9 |
| 8 | 15,8 | 30,9 |
| 9 | 27,4 | 1,3 |
| 10 | 32,6 | 0,7 |
| 11 | 34,8 | 1,2 |
| 12 | 36,2 | 7,4 |
| 13 | 37,1 | 6,2 |
| 14 | 37,9 | 10,2 |
| 15 | 39,6 | 12,3 |
| 16 | 42,3 | 12,5 |
| 17 | 45,3 | 12,6 |
| 18 | 48,6 | 6,0 |
| 19 | 40,8 | 0,0 |
| 20 | 33,0 | 16,3 |
| 21 | 42,5 | 27,4 |
| 22 | 49,3 | 26,7 |
| 23 | 54,0 | 18,0 |
| 24 | 57,1 | 12,9 |
| 25 | 58,9 | 8,6 |
| 26 | 59,3 | 6,0 |
| 27 | 59,0 | 4,9 |
| 28 | 57,9 | m |
| 29 | 55,7 | m |
| 30 | 52,1 | m |
| 31 | 46,4 | m |
| 32 | 38,6 | m |
| 33 | 29,0 | m |
| 34 | 20,8 | m |
| 35 | 16,9 | m |
| 36 | 16,9 | 42,5 |
| 37 | 18,8 | 38,4 |
| 38 | 20,7 | 32,9 |
| 39 | 21,0 | 0,0 |
| 40 | 19,1 | 0,0 |
| 41 | 13,7 | 0,0 |
| 42 | 2,2 | 0,0 |
| 43 | 0,0 | 0,0 |
| 44 | 0,0 | 0,0 |
| 45 | 0,0 | 0,0 |
| 46 | 0,0 | 0,0 |
| 47 | 0,0 | 0,0 |
| 48 | 0,0 | 0,0 |
| 49 | 0,0 | 0,0 |
| 50 | 0,0 | 13,1 |
| 51 | 13,1 | 30,1 |
| 52 | 26,3 | 25,5 |
| 53 | 35,0 | 32,2 |
| 54 | 41,7 | 14,3 |
| 55 | 42,2 | 0,0 |
| 56 | 42,8 | 11,6 |
| 57 | 51,0 | 20,9 |
| 58 | 60,0 | 9,6 |
| 59 | 49,4 | 0,0 |
| 60 | 38,9 | 16,6 |
| 61 | 43,4 | 30,8 |
| 62 | 49,4 | 14,2 |
| 63 | 40,5 | 0,0 |
| 64 | 31,5 | 43,5 |
| 65 | 36,6 | 78,2 |
| 66 | 40,8 | 67,6 |
| 67 | 44,7 | 59,1 |
| 68 | 48,3 | 52,0 |
| 69 | 51,9 | 63,8 |
| 70 | 54,7 | 27,9 |
| 71 | 55,3 | 18,3 |
| 72 | 55,1 | 16,3 |
| 73 | 54,8 | 11,1 |
| 74 | 54,7 | 11,5 |
| 75 | 54,8 | 17,5 |
| 76 | 55,6 | 18,0 |
| 77 | 57,0 | 14,1 |
| 78 | 58,1 | 7,0 |
| 79 | 43,3 | 0,0 |
| 80 | 28,5 | 25,0 |
| 81 | 30,4 | 47,8 |
| 82 | 32,1 | 39,2 |
| 83 | 32,7 | 39,3 |
| 84 | 32,4 | 17,3 |
| 85 | 31,6 | 11,4 |
| 86 | 31,1 | 10,2 |
| 87 | 31,1 | 19,5 |
| 88 | 31,4 | 22,5 |
| 89 | 31,6 | 22,9 |
| 90 | 31,6 | 24,3 |
| 91 | 31,9 | 26,9 |
| 92 | 32,4 | 30,6 |
| 93 | 32,8 | 32,7 |
| 94 | 33,7 | 32,5 |
| 95 | 34,4 | 29,5 |
| 96 | 34,3 | 26,5 |
| 97 | 34,4 | 24,7 |
| 98 | 35,0 | 24,9 |
| 99 | 35,6 | 25,2 |
| 100 | 36,1 | 24,8 |
| 101 | 36,3 | 24,0 |
| 102 | 36,2 | 23,6 |
| 103 | 36,2 | 23,5 |
| 104 | 36,8 | 22,7 |
| 105 | 37,2 | 20,9 |
| 106 | 37,0 | 19,2 |
| 107 | 36,3 | 18,4 |
| 108 | 35,4 | 17,6 |
| 109 | 35,2 | 14,9 |
| 110 | 35,4 | 9,9 |
| 111 | 35,5 | 4,3 |
| 112 | 35,2 | 6,6 |
| 113 | 34,9 | 10,0 |
| 114 | 34,7 | 25,1 |
| 115 | 34,4 | 29,3 |
| 116 | 34,5 | 20,7 |
| 117 | 35,2 | 16,6 |
| 118 | 35,8 | 16,2 |
| 119 | 35,6 | 20,3 |
| 120 | 35,3 | 22,5 |
| 121 | 35,3 | 23,4 |
| 122 | 34,7 | 11,9 |
| 123 | 45,5 | 0,0 |
| 124 | 56,3 | m |
| 125 | 46,2 | m |
| 126 | 50,1 | 0,0 |
| 127 | 54,0 | m |
| 128 | 40,5 | m |
| 129 | 27,0 | m |
| 130 | 13,5 | m |
| 131 | 0,0 | 0,0 |
| 132 | 0,0 | 0,0 |
| 133 | 0,0 | 0,0 |
| 134 | 0,0 | 0,0 |
| 135 | 0,0 | 0,0 |
| 136 | 0,0 | 0,0 |
| 137 | 0,0 | 0,0 |
| 138 | 0,0 | 0,0 |
| 139 | 0,0 | 0,0 |
| 140 | 0,0 | 0,0 |
| 141 | 0,0 | 0,0 |
| 142 | 0,0 | 4,9 |
| 143 | 0,0 | 7,3 |
| 144 | 4,4 | 28,7 |
| 145 | 11,1 | 26,4 |
| 146 | 15,0 | 9,4 |
| 147 | 15,9 | 0,0 |
| 148 | 15,3 | 0,0 |
| 149 | 14,2 | 0,0 |
| 150 | 13,2 | 0,0 |
| 151 | 11,6 | 0,0 |
| 152 | 8,4 | 0,0 |
| 153 | 5,4 | 0,0 |
| 154 | 4,3 | 5,6 |
| 155 | 5,8 | 24,4 |
| 156 | 9,7 | 20,7 |
| 157 | 13,6 | 21,1 |
| 158 | 15,6 | 21,5 |
| 159 | 16,5 | 21,9 |
| 160 | 18,0 | 22,3 |
| 161 | 21,1 | 46,9 |
| 162 | 25,2 | 33,6 |
| 163 | 28,1 | 16,6 |
| 164 | 28,8 | 7,0 |
| 165 | 27,5 | 5,0 |
| 166 | 23,1 | 3,0 |
| 167 | 16,9 | 1,9 |
| 168 | 12,2 | 2,6 |
| 169 | 9,9 | 3,2 |
| 170 | 9,1 | 4,0 |
| 171 | 8,8 | 3,8 |
| 172 | 8,5 | 12,2 |
| 173 | 8,2 | 29,4 |
| 174 | 9,6 | 20,1 |
| 175 | 14,7 | 16,3 |
| 176 | 24,5 | 8,7 |
| 177 | 39,4 | 3,3 |
| 178 | 39,0 | 2,9 |
| 179 | 38,5 | 5,9 |
| 180 | 42,4 | 8,0 |
| 181 | 38,2 | 6,0 |
| 182 | 41,4 | 3,8 |
| 183 | 44,6 | 5,4 |
| 184 | 38,8 | 8,2 |
| 185 | 37,5 | 8,9 |
| 186 | 35,4 | 7,3 |
| 187 | 28,4 | 7,0 |
| 188 | 14,8 | 7,0 |
| 189 | 0,0 | 5,9 |
| 190 | 0,0 | 0,0 |
| 191 | 0,0 | 0,0 |
| 192 | 0,0 | 0,0 |
| 193 | 0,0 | 0,0 |
| 194 | 0,0 | 0,0 |
| 195 | 0,0 | 0,0 |
| 196 | 0,0 | 0,0 |
| 197 | 0,0 | 0,0 |
| 198 | 0,0 | 0,0 |
| 199 | 0,0 | 0,0 |
| 200 | 0,0 | 0,0 |
| 201 | 0,0 | 0,0 |
| 202 | 0,0 | 0,0 |
| 203 | 0,0 | 0,0 |
| 204 | 0,0 | 0,0 |
| 205 | 0,0 | 0,0 |
| 206 | 0,0 | 0,0 |
| 207 | 0,0 | 0,0 |
| 208 | 0,0 | 0,0 |
| 209 | 0,0 | 0,0 |
| 210 | 0,0 | 0,0 |
| 211 | 0,0 | 0,0 |
| 212 | 0,0 | 0,0 |
| 213 | 0,0 | 0,0 |
| 214 | 0,0 | 0,0 |
| 215 | 0,0 | 0,0 |
| 216 | 0,0 | 0,0 |
| 217 | 0,0 | 0,0 |
| 218 | 0,0 | 0,0 |
| 219 | 0,0 | 0,0 |
| 220 | 0,0 | 0,0 |
| 221 | 0,0 | 0,0 |
| 222 | 0,0 | 0,0 |
| 223 | 0,0 | 0,0 |
| 224 | 0,0 | 0,0 |
| 225 | 0,0 | 0,0 |
| 226 | 0,0 | 0,0 |
| 227 | 0,0 | 0,0 |
| 228 | 0,0 | 0,0 |
| 229 | 0,0 | 0,0 |
| 230 | 0,0 | 0,0 |
| 231 | 0,0 | 0,0 |
| 232 | 0,0 | 0,0 |
| 233 | 0,0 | 0,0 |
| 234 | 0,0 | 0,0 |
| 235 | 0,0 | 0,0 |
| 236 | 0,0 | 0,0 |
| 237 | 0,0 | 0,0 |
| 238 | 0,0 | 0,0 |
| 239 | 0,0 | 0,0 |
| 240 | 0,0 | 0,0 |
| 241 | 0,0 | 0,0 |
| 242 | 0,0 | 0,0 |
| 243 | 0,0 | 0,0 |
| 244 | 0,0 | 0,0 |
| 245 | 0,0 | 0,0 |
| 246 | 0,0 | 0,0 |
| 247 | 0,0 | 0,0 |
| 248 | 0,0 | 0,0 |
| 249 | 0,0 | 0,0 |
| 250 | 0,0 | 0,0 |
| 251 | 0,0 | 0,0 |
| 252 | 0,0 | 0,0 |
| 253 | 0,0 | 31,6 |
| 254 | 9,4 | 13,6 |
| 255 | 22,2 | 16,9 |
| 256 | 33,0 | 53,5 |
| 257 | 43,7 | 22,1 |
| 258 | 39,8 | 0,0 |
| 259 | 36,0 | 45,7 |
| 260 | 47,6 | 75,9 |
| 261 | 61,2 | 70,4 |
| 262 | 72,3 | 70,4 |
| 263 | 76,0 | m |
| 264 | 74,3 | m |
| 265 | 68,5 | m |
| 266 | 61,0 | m |
| 267 | 56,0 | m |
| 268 | 54,0 | m |
| 269 | 53,0 | m |
| 270 | 50,8 | m |
| 271 | 46,8 | m |
| 272 | 41,7 | m |
| 273 | 35,9 | m |
| 274 | 29,2 | m |
| 275 | 20,7 | m |
| 276 | 10,1 | m |
| 277 | 0,0 | m |
| 278 | 0,0 | 0,0 |
| 279 | 0,0 | 0,0 |
| 280 | 0,0 | 0,0 |
| 281 | 0,0 | 0,0 |
| 282 | 0,0 | 0,0 |
| 283 | 0,0 | 0,0 |
| 284 | 0,0 | 0,0 |
| 285 | 0,0 | 0,0 |
| 286 | 0,0 | 0,0 |
| 287 | 0,0 | 0,0 |
| 288 | 0,0 | 0,0 |
| 289 | 0,0 | 0,0 |
| 290 | 0,0 | 0,0 |
| 291 | 0,0 | 0,0 |
| 292 | 0,0 | 0,0 |
| 293 | 0,0 | 0,0 |
| 294 | 0,0 | 0,0 |
| 295 | 0,0 | 0,0 |
| 296 | 0,0 | 0,0 |
| 297 | 0,0 | 0,0 |
| 298 | 0,0 | 0,0 |
| 299 | 0,0 | 0,0 |
| 300 | 0,0 | 0,0 |
| 301 | 0,0 | 0,0 |
| 302 | 0,0 | 0,0 |
| 303 | 0,0 | 0,0 |
| 304 | 0,0 | 0,0 |
| 305 | 0,0 | 0,0 |
| 306 | 0,0 | 0,0 |
| 307 | 0,0 | 0,0 |
| 308 | 0,0 | 0,0 |
| 309 | 0,0 | 0,0 |
| 310 | 0,0 | 0,0 |
| 311 | 0,0 | 0,0 |
| 312 | 0,0 | 0,0 |
| 313 | 0,0 | 0,0 |
| 314 | 0,0 | 0,0 |
| 315 | 0,0 | 0,0 |
| 316 | 0,0 | 0,0 |
| 317 | 0,0 | 0,0 |
| 318 | 0,0 | 0,0 |
| 319 | 0,0 | 0,0 |
| 320 | 0,0 | 0,0 |
| 321 | 0,0 | 0,0 |
| 322 | 0,0 | 0,0 |
| 323 | 0,0 | 0,0 |
| 324 | 4,5 | 41,0 |
| 325 | 17,2 | 38,9 |
| 326 | 30,1 | 36,8 |
| 327 | 41,0 | 34,7 |
| 328 | 50,0 | 32,6 |
| 329 | 51,4 | 0,1 |
| 330 | 47,8 | m |
| 331 | 40,2 | m |
| 332 | 32,0 | m |
| 333 | 24,4 | m |
| 334 | 16,8 | m |
| 335 | 8,1 | m |
| 336 | 0,0 | m |
| 337 | 0,0 | 0,0 |
| 338 | 0,0 | 0,0 |
| 339 | 0,0 | 0,0 |
| 340 | 0,0 | 0,0 |
| 341 | 0,0 | 0,0 |
| 342 | 0,0 | 0,0 |
| 343 | 0,0 | 0,0 |
| 344 | 0,0 | 0,0 |
| 345 | 0,0 | 0,0 |
| 346 | 0,0 | 0,0 |
| 347 | 0,0 | 0,0 |
| 348 | 0,0 | 0,0 |
| 349 | 0,0 | 0,0 |
| 350 | 0,0 | 0,0 |
| 351 | 0,0 | 0,0 |
| 352 | 0,0 | 0,0 |
| 353 | 0,0 | 0,0 |
| 354 | 0,0 | 0,5 |
| 355 | 0,0 | 4,9 |
| 356 | 9,2 | 61,3 |
| 357 | 22,4 | 40,4 |
| 358 | 36,5 | 50,1 |
| 359 | 47,7 | 21,0 |
| 360 | 38,8 | 0,0 |
| 361 | 30,0 | 37,0 |
| 362 | 37,0 | 63,6 |
| 363 | 45,5 | 90,8 |
| 364 | 54,5 | 40,9 |
| 365 | 45,9 | 0,0 |
| 366 | 37,2 | 47,5 |
| 367 | 44,5 | 84,4 |
| 368 | 51,7 | 32,4 |
| 369 | 58,1 | 15,2 |
| 370 | 45,9 | 0,0 |
| 371 | 33,6 | 35,8 |
| 372 | 36,9 | 67,0 |
| 373 | 40,2 | 84,7 |
| 374 | 43,4 | 84,3 |
| 375 | 45,7 | 84,3 |
| 376 | 46,5 | m |
| 377 | 46,1 | m |
| 378 | 43,9 | m |
| 379 | 39,3 | m |
| 380 | 47,0 | m |
| 381 | 54,6 | m |
| 382 | 62,0 | m |
| 383 | 52,0 | m |
| 384 | 43,0 | m |
| 385 | 33,9 | m |
| 386 | 28,4 | m |
| 387 | 25,5 | m |
| 388 | 24,6 | 11,0 |
| 389 | 25,2 | 14,7 |
| 390 | 28,6 | 28,4 |
| 391 | 35,5 | 65,0 |
| 392 | 43,8 | 75,3 |
| 393 | 51,2 | 34,2 |
| 394 | 40,7 | 0,0 |
| 395 | 30,3 | 45,4 |
| 396 | 34,2 | 83,1 |
| 397 | 37,6 | 85,3 |
| 398 | 40,8 | 87,5 |
| 399 | 44,8 | 89,7 |
| 400 | 50,6 | 91,9 |
| 401 | 57,6 | 94,1 |
| 402 | 64,6 | 44,6 |
| 403 | 51,6 | 0,0 |
| 404 | 38,7 | 37,4 |
| 405 | 42,4 | 70,3 |
| 406 | 46,5 | 89,1 |
| 407 | 50,6 | 93,9 |
| 408 | 53,8 | 33,0 |
| 409 | 55,5 | 20,3 |
| 410 | 55,8 | 5,2 |
| 411 | 55,4 | m |
| 412 | 54,4 | m |
| 413 | 53,1 | m |
| 414 | 51,8 | m |
| 415 | 50,3 | m |
| 416 | 48,4 | m |
| 417 | 45,9 | m |
| 418 | 43,1 | m |
| 419 | 40,1 | m |
| 420 | 37,4 | m |
| 421 | 35,1 | m |
| 422 | 32,8 | m |
| 423 | 45,3 | 0,0 |
| 424 | 57,8 | m |
| 425 | 50,6 | m |
| 426 | 41,6 | m |
| 427 | 47,9 | 0,0 |
| 428 | 54,2 | m |
| 429 | 48,1 | m |
| 430 | 47,0 | 31,3 |
| 431 | 49,0 | 38,3 |
| 432 | 52,0 | 40,1 |
| 433 | 53,3 | 14,5 |
| 434 | 52,6 | 0,8 |
| 435 | 49,8 | m |
| 436 | 51,0 | 18,6 |
| 437 | 56,9 | 38,9 |
| 438 | 67,2 | 45,0 |
| 439 | 78,6 | 21,5 |
| 440 | 65,5 | 0,0 |
| 441 | 52,4 | 31,3 |
| 442 | 56,4 | 60,1 |
| 443 | 59,7 | 29,2 |
| 444 | 45,1 | 0,0 |
| 445 | 30,6 | 4,2 |
| 446 | 30,9 | 8,4 |
| 447 | 30,5 | 4,3 |
| 448 | 44,6 | 0,0 |
| 449 | 58,8 | m |
| 450 | 55,1 | m |
| 451 | 50,6 | m |
| 452 | 45,3 | m |
| 453 | 39,3 | m |
| 454 | 49,1 | 0,0 |
| 455 | 58,8 | m |
| 456 | 50,7 | m |
| 457 | 42,4 | m |
| 458 | 44,1 | 0,0 |
| 459 | 45,7 | m |
| 460 | 32,5 | m |
| 461 | 20,7 | m |
| 462 | 10,0 | m |
| 463 | 0,0 | 0,0 |
| 464 | 0,0 | 1,5 |
| 465 | 0,9 | 41,1 |
| 466 | 7,0 | 46,3 |
| 467 | 12,8 | 48,5 |
| 468 | 17,0 | 50,7 |
| 469 | 20,9 | 52,9 |
| 470 | 26,7 | 55,0 |
| 471 | 35,5 | 57,2 |
| 472 | 46,9 | 23,8 |
| 473 | 44,5 | 0,0 |
| 474 | 42,1 | 45,7 |
| 475 | 55,6 | 77,4 |
| 476 | 68,8 | 100,0 |
| 477 | 81,7 | 47,9 |
| 478 | 71,2 | 0,0 |
| 479 | 60,7 | 38,3 |
| 480 | 68,8 | 72,7 |
| 481 | 75,0 | m |
| 482 | 61,3 | m |
| 483 | 53,5 | m |
| 484 | 45,9 | 58,0 |
| 485 | 48,1 | 80,0 |
| 486 | 49,4 | 97,9 |
| 487 | 49,7 | m |
| 488 | 48,7 | m |
| 489 | 45,5 | m |
| 490 | 40,4 | m |
| 491 | 49,7 | 0,0 |
| 492 | 59,0 | m |
| 493 | 48,9 | m |
| 494 | 40,0 | m |
| 495 | 33,5 | m |
| 496 | 30,0 | m |
| 497 | 29,1 | 12,0 |
| 498 | 29,3 | 40,4 |
| 499 | 30,4 | 29,3 |
| 500 | 32,2 | 15,4 |
| 501 | 33,9 | 15,8 |
| 502 | 35,3 | 14,9 |
| 503 | 36,4 | 15,1 |
| 504 | 38,0 | 15,3 |
| 505 | 40,3 | 50,9 |
| 506 | 43,0 | 39,7 |
| 507 | 45,5 | 20,6 |
| 508 | 47,3 | 20,6 |
| 509 | 48,8 | 22,1 |
| 510 | 50,1 | 22,1 |
| 511 | 51,4 | 42,4 |
| 512 | 52,5 | 31,9 |
| 513 | 53,7 | 21,6 |
| 514 | 55,1 | 11,6 |
| 515 | 56,8 | 5,7 |
| 516 | 42,4 | 0,0 |
| 517 | 27,9 | 8,2 |
| 518 | 29,0 | 15,9 |
| 519 | 30,4 | 25,1 |
| 520 | 32,6 | 60,5 |
| 521 | 35,4 | 72,7 |
| 522 | 38,4 | 88,2 |
| 523 | 41,0 | 65,1 |
| 524 | 42,9 | 25,6 |
| 525 | 44,2 | 15,8 |
| 526 | 44,9 | 2,9 |
| 527 | 45,1 | m |
| 528 | 44,8 | m |
| 529 | 43,9 | m |
| 530 | 42,4 | m |
| 531 | 40,2 | m |
| 532 | 37,1 | m |
| 533 | 47,0 | 0,0 |
| 534 | 57,0 | m |
| 535 | 45,1 | m |
| 536 | 32,6 | m |
| 537 | 46,8 | 0,0 |
| 538 | 61,5 | m |
| 539 | 56,7 | m |
| 540 | 46,9 | m |
| 541 | 37,5 | m |
| 542 | 30,3 | m |
| 543 | 27,3 | 32,3 |
| 544 | 30,8 | 60,3 |
| 545 | 41,2 | 62,3 |
| 546 | 36,0 | 0,0 |
| 547 | 30,8 | 32,3 |
| 548 | 33,9 | 60,3 |
| 549 | 34,6 | 38,4 |
| 550 | 37,0 | 16,6 |
| 551 | 42,7 | 62,3 |
| 552 | 50,4 | 28,1 |
| 553 | 40,1 | 0,0 |
| 554 | 29,9 | 8,0 |
| 555 | 32,5 | 15,0 |
| 556 | 34,6 | 63,1 |
| 557 | 36,7 | 58,0 |
| 558 | 39,4 | 52,9 |
| 559 | 42,8 | 47,8 |
| 560 | 46,8 | 42,7 |
| 561 | 50,7 | 27,5 |
| 562 | 53,4 | 20,7 |
| 563 | 54,2 | 13,1 |
| 564 | 54,2 | 0,4 |
| 565 | 53,4 | 0,0 |
| 566 | 51,4 | m |
| 567 | 48,7 | m |
| 568 | 45,6 | m |
| 569 | 42,4 | m |
| 570 | 40,4 | m |
| 571 | 39,8 | 5,8 |
| 572 | 40,7 | 39,7 |
| 573 | 43,8 | 37,1 |
| 574 | 48,1 | 39,1 |
| 575 | 52,0 | 22,0 |
| 576 | 54,7 | 13,2 |
| 577 | 56,4 | 13,2 |
| 578 | 57,5 | 6,6 |
| 579 | 42,6 | 0,0 |
| 580 | 27,7 | 10,9 |
| 581 | 28,5 | 21,3 |
| 582 | 29,2 | 23,9 |
| 583 | 29,5 | 15,2 |
| 584 | 29,7 | 8,8 |
| 585 | 30,4 | 20,8 |
| 586 | 31,9 | 22,9 |
| 587 | 34,3 | 61,4 |
| 588 | 37,2 | 76,6 |
| 589 | 40,1 | 27,5 |
| 590 | 42,3 | 25,4 |
| 591 | 43,5 | 32,0 |
| 592 | 43,8 | 6,0 |
| 593 | 43,5 | m |
| 594 | 42,8 | m |
| 595 | 41,7 | m |
| 596 | 40,4 | m |
| 597 | 39,3 | m |
| 598 | 38,9 | 12,9 |
| 599 | 39,0 | 18,4 |
| 600 | 39,7 | 39,2 |
| 601 | 41,4 | 60,0 |
| 602 | 43,7 | 54,5 |
| 603 | 46,2 | 64,2 |
| 604 | 48,8 | 73,3 |
| 605 | 51,0 | 82,3 |
| 606 | 52,1 | 0,0 |
| 607 | 52,0 | m |
| 608 | 50,9 | m |
| 609 | 49,4 | m |
| 610 | 47,8 | m |
| 611 | 46,6 | m |
| 612 | 47,3 | 35,3 |
| 613 | 49,2 | 74,1 |
| 614 | 51,1 | 95,2 |
| 615 | 51,7 | m |
| 616 | 50,8 | m |
| 617 | 47,3 | m |
| 618 | 41,8 | m |
| 619 | 36,4 | m |
| 620 | 30,9 | m |
| 621 | 25,5 | 37,1 |
| 622 | 33,8 | 38,4 |
| 623 | 42,1 | m |
| 624 | 34,1 | m |
| 625 | 33,0 | 37,1 |
| 626 | 36,4 | 38,4 |
| 627 | 43,3 | 17,1 |
| 628 | 35,7 | 0,0 |
| 629 | 28,1 | 11,6 |
| 630 | 36,5 | 19,2 |
| 631 | 45,2 | 8,3 |
| 632 | 36,5 | 0,0 |
| 633 | 27,9 | 32,6 |
| 634 | 31,5 | 59,6 |
| 635 | 34,4 | 65,2 |
| 636 | 37,0 | 59,6 |
| 637 | 39,0 | 49,0 |
| 638 | 40,2 | m |
| 639 | 39,8 | m |
| 640 | 36,0 | m |
| 641 | 29,7 | m |
| 642 | 21,5 | m |
| 643 | 14,1 | m |
| 644 | 0,0 | 0,0 |
| 645 | 0,0 | 0,0 |
| 646 | 0,0 | 0,0 |
| 647 | 0,0 | 0,0 |
| 648 | 0,0 | 0,0 |
| 649 | 0,0 | 0,0 |
| 650 | 0,0 | 0,0 |
| 651 | 0,0 | 0,0 |
| 652 | 0,0 | 0,0 |
| 653 | 0,0 | 0,0 |
| 654 | 0,0 | 0,0 |
| 655 | 0,0 | 0,0 |
| 656 | 0,0 | 3,4 |
| 657 | 1,4 | 22,0 |
| 658 | 10,1 | 45,3 |
| 659 | 21,5 | 10,0 |
| 660 | 32,2 | 0,0 |
| 661 | 42,3 | 46,0 |
| 662 | 57,1 | 74,1 |
| 663 | 72,1 | 34,2 |
| 664 | 66,9 | 0,0 |
| 665 | 60,4 | 41,8 |
| 666 | 69,1 | 79,0 |
| 667 | 77,1 | 38,3 |
| 668 | 63,1 | 0,0 |
| 669 | 49,1 | 47,9 |
| 670 | 53,4 | 91,3 |
| 671 | 57,5 | 85,7 |
| 672 | 61,5 | 89,2 |
| 673 | 65,5 | 85,9 |
| 674 | 69,5 | 89,5 |
| 675 | 73,1 | 75,5 |
| 676 | 76,2 | 73,6 |
| 677 | 79,1 | 75,6 |
| 678 | 81,8 | 78,2 |
| 679 | 84,1 | 39,0 |
| 680 | 69,6 | 0,0 |
| 681 | 55,0 | 25,2 |
| 682 | 55,8 | 49,9 |
| 683 | 56,7 | 46,4 |
| 684 | 57,6 | 76,3 |
| 685 | 58,4 | 92,7 |
| 686 | 59,3 | 99,9 |
| 687 | 60,1 | 95,0 |
| 688 | 61,0 | 46,7 |
| 689 | 46,6 | 0,0 |
| 690 | 32,3 | 34,6 |
| 691 | 32,7 | 68,6 |
| 692 | 32,6 | 67,0 |
| 693 | 31,3 | m |
| 694 | 28,1 | m |
| 695 | 43,0 | 0,0 |
| 696 | 58,0 | m |
| 697 | 58,9 | m |
| 698 | 49,4 | m |
| 699 | 41,5 | m |
| 700 | 48,4 | 0,0 |
| 701 | 55,3 | m |
| 702 | 41,8 | m |
| 703 | 31,6 | m |
| 704 | 24,6 | m |
| 705 | 15,2 | m |
| 706 | 7,0 | m |
| 707 | 0,0 | 0,0 |
| 708 | 0,0 | 0,0 |
| 709 | 0,0 | 0,0 |
| 710 | 0,0 | 0,0 |
| 711 | 0,0 | 0,0 |
| 712 | 0,0 | 0,0 |
| 713 | 0,0 | 0,0 |
| 714 | 0,0 | 0,0 |
| 715 | 0,0 | 0,0 |
| 716 | 0,0 | 0,0 |
| 717 | 0,0 | 0,0 |
| 718 | 0,0 | 0,0 |
| 719 | 0,0 | 0,0 |
| 720 | 0,0 | 0,0 |
| 721 | 0,0 | 0,0 |
| 722 | 0,0 | 0,0 |
| 723 | 0,0 | 0,0 |
| 724 | 0,0 | 0,0 |
| 725 | 0,0 | 0,0 |
| 726 | 0,0 | 0,0 |
| 727 | 0,0 | 0,0 |
| 728 | 0,0 | 0,0 |
| 729 | 0,0 | 0,0 |
| 730 | 0,0 | 0,0 |
| 731 | 0,0 | 0,0 |
| 732 | 0,0 | 0,0 |
| 733 | 0,0 | 0,0 |
| 734 | 0,0 | 0,0 |
| 735 | 0,0 | 0,0 |
| 736 | 0,0 | 0,0 |
| 737 | 0,0 | 0,0 |
| 738 | 0,0 | 0,0 |
| 739 | 0,0 | 0,0 |
| 740 | 0,0 | 0,0 |
| 741 | 0,0 | 0,0 |
| 742 | 0,0 | 0,0 |
| 743 | 0,0 | 0,0 |
| 744 | 0,0 | 0,0 |
| 745 | 0,0 | 0,0 |
| 746 | 0,0 | 0,0 |
| 747 | 0,0 | 0,0 |
| 748 | 0,0 | 0,0 |
| 749 | 0,0 | 0,0 |
| 750 | 0,0 | 0,0 |
| 751 | 0,0 | 0,0 |
| 752 | 0,0 | 0,0 |
| 753 | 0,0 | 0,0 |
| 754 | 0,0 | 0,0 |
| 755 | 0,0 | 0,0 |
| 756 | 0,0 | 0,0 |
| 757 | 0,0 | 0,0 |
| 758 | 0,0 | 0,0 |
| 759 | 0,0 | 0,0 |
| 760 | 0,0 | 0,0 |
| 761 | 0,0 | 0,0 |
| 762 | 0,0 | 0,0 |
| 763 | 0,0 | 0,0 |
| 764 | 0,0 | 0,0 |
| 765 | 0,0 | 0,0 |
| 766 | 0,0 | 0,0 |
| 767 | 0,0 | 0,0 |
| 768 | 0,0 | 0,0 |
| 769 | 0,0 | 0,0 |
| 770 | 0,0 | 0,0 |
| 771 | 0,0 | 22,0 |
| 772 | 4,5 | 25,8 |
| 773 | 15,5 | 42,8 |
| 774 | 30,5 | 46,8 |
| 775 | 45,5 | 29,3 |
| 776 | 49,2 | 13,6 |
| 777 | 39,5 | 0,0 |
| 778 | 29,7 | 15,1 |
| 779 | 34,8 | 26,9 |
| 780 | 40,0 | 13,6 |
| 781 | 42,2 | m |
| 782 | 42,1 | m |
| 783 | 40,8 | m |
| 784 | 37,7 | 37,6 |
| 785 | 47,0 | 35,0 |
| 786 | 48,8 | 33,4 |
| 787 | 41,7 | m |
| 788 | 27,7 | m |
| 789 | 17,2 | m |
| 790 | 14,0 | 37,6 |
| 791 | 18,4 | 25,0 |
| 792 | 27,6 | 17,7 |
| 793 | 39,8 | 6,8 |
| 794 | 34,3 | 0,0 |
| 795 | 28,7 | 26,5 |
| 796 | 41,5 | 40,9 |
| 797 | 53,7 | 17,5 |
| 798 | 42,4 | 0,0 |
| 799 | 31,2 | 27,3 |
| 800 | 32,3 | 53,2 |
| 801 | 34,5 | 60,6 |
| 802 | 37,6 | 68,0 |
| 803 | 41,2 | 75,4 |
| 804 | 45,8 | 82,8 |
| 805 | 52,3 | 38,2 |
| 806 | 42,5 | 0,0 |
| 807 | 32,6 | 30,5 |
| 808 | 35,0 | 57,9 |
| 809 | 36,0 | 77,3 |
| 810 | 37,1 | 96,8 |
| 811 | 39,6 | 80,8 |
| 812 | 43,4 | 78,3 |
| 813 | 47,2 | 73,4 |
| 814 | 49,6 | 66,9 |
| 815 | 50,2 | 62,0 |
| 816 | 50,2 | 57,7 |
| 817 | 50,6 | 62,1 |
| 818 | 52,3 | 62,9 |
| 819 | 54,8 | 37,5 |
| 820 | 57,0 | 18,3 |
| 821 | 42,3 | 0,0 |
| 822 | 27,6 | 29,1 |
| 823 | 28,4 | 57,0 |
| 824 | 29,1 | 51,8 |
| 825 | 29,6 | 35,3 |
| 826 | 29,7 | 33,3 |
| 827 | 29,8 | 17,7 |
| 828 | 29,5 | m |
| 829 | 28,9 | m |
| 830 | 43,0 | 0,0 |
| 831 | 57,1 | m |
| 832 | 57,7 | m |
| 833 | 56,0 | m |
| 834 | 53,8 | m |
| 835 | 51,2 | m |
| 836 | 48,1 | m |
| 837 | 44,5 | m |
| 838 | 40,9 | m |
| 839 | 38,1 | m |
| 840 | 37,2 | 42,7 |
| 841 | 37,5 | 70,8 |
| 842 | 39,1 | 48,6 |
| 843 | 41,3 | 0,1 |
| 844 | 42,3 | m |
| 845 | 42,0 | m |
| 846 | 40,8 | m |
| 847 | 38,6 | m |
| 848 | 35,5 | m |
| 849 | 32,1 | m |
| 850 | 29,6 | m |
| 851 | 28,8 | 39,9 |
| 852 | 29,2 | 52,9 |
| 853 | 30,9 | 76,1 |
| 854 | 34,3 | 76,5 |
| 855 | 38,3 | 75,5 |
| 856 | 42,5 | 74,8 |
| 857 | 46,6 | 74,2 |
| 858 | 50,7 | 76,2 |
| 859 | 54,8 | 75,1 |
| 860 | 58,7 | 36,3 |
| 861 | 45,2 | 0,0 |
| 862 | 31,8 | 37,2 |
| 863 | 33,8 | 71,2 |
| 864 | 35,5 | 46,4 |
| 865 | 36,6 | 33,6 |
| 866 | 37,2 | 20,0 |
| 867 | 37,2 | m |
| 868 | 37,0 | m |
| 869 | 36,6 | m |
| 870 | 36,0 | m |
| 871 | 35,4 | m |
| 872 | 34,7 | m |
| 873 | 34,1 | m |
| 874 | 33,6 | m |
| 875 | 33,3 | m |
| 876 | 33,1 | m |
| 877 | 32,7 | m |
| 878 | 31,4 | m |
| 879 | 45,0 | 0,0 |
| 880 | 58,5 | m |
| 881 | 53,7 | m |
| 882 | 47,5 | m |
| 883 | 40,6 | m |
| 884 | 34,1 | m |
| 885 | 45,3 | 0,0 |
| 886 | 56,4 | m |
| 887 | 51,0 | m |
| 888 | 44,5 | m |
| 889 | 36,4 | m |
| 890 | 26,6 | m |
| 891 | 20,0 | m |
| 892 | 13,3 | m |
| 893 | 6,7 | m |
| 894 | 0,0 | 0,0 |
| 895 | 0,0 | 0,0 |
| 896 | 0,0 | 0,0 |
| 897 | 0,0 | 0,0 |
| 898 | 0,0 | 0,0 |
| 899 | 0,0 | 0,0 |
| 900 | 0,0 | 0,0 |
| 901 | 0,0 | 5,8 |
| 902 | 2,5 | 27,9 |
| 903 | 12,4 | 29,0 |
| 904 | 19,4 | 30,1 |
| 905 | 29,3 | 31,2 |
| 906 | 37,1 | 10,4 |
| 907 | 40,6 | 4,9 |
| 908 | 35,8 | 0,0 |
| 909 | 30,9 | 7,6 |
| 910 | 35,4 | 13,8 |
| 911 | 36,5 | 11,1 |
| 912 | 40,8 | 48,5 |
| 913 | 49,8 | 3,7 |
| 914 | 41,2 | 0,0 |
| 915 | 32,7 | 29,7 |
| 916 | 39,4 | 52,1 |
| 917 | 48,8 | 22,7 |
| 918 | 41,6 | 0,0 |
| 919 | 34,5 | 46,6 |
| 920 | 39,7 | 84,4 |
| 921 | 44,7 | 83,2 |
| 922 | 49,5 | 78,9 |
| 923 | 52,3 | 83,8 |
| 924 | 53,4 | 77,7 |
| 925 | 52,1 | 69,6 |
| 926 | 47,9 | 63,6 |
| 927 | 46,4 | 55,2 |
| 928 | 46,5 | 53,6 |
| 929 | 46,4 | 62,3 |
| 930 | 46,1 | 58,2 |
| 931 | 46,2 | 61,8 |
| 932 | 47,3 | 62,3 |
| 933 | 49,3 | 57,1 |
| 934 | 52,6 | 58,1 |
| 935 | 56,3 | 56,0 |
| 936 | 59,9 | 27,2 |
| 937 | 45,8 | 0,0 |
| 938 | 31,8 | 28,8 |
| 939 | 32,7 | 56,5 |
| 940 | 33,4 | 62,8 |
| 941 | 34,6 | 68,2 |
| 942 | 35,8 | 68,6 |
| 943 | 38,6 | 65,0 |
| 944 | 42,3 | 61,9 |
| 945 | 44,1 | 65,3 |
| 946 | 45,3 | 63,2 |
| 947 | 46,5 | 30,6 |
| 948 | 46,7 | 11,1 |
| 949 | 45,9 | 16,1 |
| 950 | 45,6 | 21,8 |
| 951 | 45,9 | 24,2 |
| 952 | 46,5 | 24,7 |
| 953 | 46,7 | 24,7 |
| 954 | 46,8 | 28,2 |
| 955 | 47,2 | 31,2 |
| 956 | 47,6 | 29,6 |
| 957 | 48,2 | 31,2 |
| 958 | 48,6 | 33,5 |
| 959 | 48,8 | m |
| 960 | 47,6 | m |
| 961 | 46,3 | m |
| 962 | 45,2 | m |
| 963 | 43,5 | m |
| 964 | 41,4 | m |
| 965 | 40,3 | m |
| 966 | 39,4 | m |
| 967 | 38,0 | m |
| 968 | 36,3 | m |
| 969 | 35,3 | 5,8 |
| 970 | 35,4 | 30,2 |
| 971 | 36,6 | 55,6 |
| 972 | 38,6 | 48,5 |
| 973 | 39,9 | 41,8 |
| 974 | 40,3 | 38,2 |
| 975 | 40,8 | 35,0 |
| 976 | 41,9 | 32,4 |
| 977 | 43,2 | 26,4 |
| 978 | 43,5 | m |
| 979 | 42,9 | m |
| 980 | 41,5 | m |
| 981 | 40,9 | m |
| 982 | 40,5 | m |
| 983 | 39,5 | m |
| 984 | 38,3 | m |
| 985 | 36,9 | m |
| 986 | 35,4 | m |
| 987 | 34,5 | m |
| 988 | 33,9 | m |
| 989 | 32,6 | m |
| 990 | 30,9 | m |
| 991 | 29,9 | m |
| 992 | 29,2 | m |
| 993 | 44,1 | 0,0 |
| 994 | 59,1 | m |
| 995 | 56,8 | m |
| 996 | 53,5 | m |
| 997 | 47,8 | m |
| 998 | 41,9 | m |
| 999 | 35,9 | m |
| 1 000 | 44,3 | 0,0 |
| 1 001 | 52,6 | m |
| 1 002 | 43,4 | m |
| 1 003 | 50,6 | 0,0 |
| 1 004 | 57,8 | m |
| 1 005 | 51,6 | m |
| 1 006 | 44,8 | m |
| 1 007 | 48,6 | 0,0 |
| 1 008 | 52,4 | m |
| 1 009 | 45,4 | m |
| 1 010 | 37,2 | m |
| 1 011 | 26,3 | m |
| 1 012 | 17,9 | m |
| 1 013 | 16,2 | 1,9 |
| 1 014 | 17,8 | 7,5 |
| 1 015 | 25,2 | 18,0 |
| 1 016 | 39,7 | 6,5 |
| 1 017 | 38,6 | 0,0 |
| 1 018 | 37,4 | 5,4 |
| 1 019 | 43,4 | 9,7 |
| 1 020 | 46,9 | 15,7 |
| 1 021 | 52,5 | 13,1 |
| 1 022 | 56,2 | 6,3 |
| 1 023 | 44,0 | 0,0 |
| 1 024 | 31,8 | 20,9 |
| 1 025 | 38,7 | 36,3 |
| 1 026 | 47,7 | 47,5 |
| 1 027 | 54,5 | 22,0 |
| 1 028 | 41,3 | 0,0 |
| 1 029 | 28,1 | 26,8 |
| 1 030 | 31,6 | 49,2 |
| 1 031 | 34,5 | 39,5 |
| 1 032 | 36,4 | 24,0 |
| 1 033 | 36,7 | m |
| 1 034 | 35,5 | m |
| 1 035 | 33,8 | m |
| 1 036 | 33,7 | 19,8 |
| 1 037 | 35,3 | 35,1 |
| 1 038 | 38,0 | 33,9 |
| 1 039 | 40,1 | 34,5 |
| 1 040 | 42,2 | 40,4 |
| 1 041 | 45,2 | 44,0 |
| 1 042 | 48,3 | 35,9 |
| 1 043 | 50,1 | 29,6 |
| 1 044 | 52,3 | 38,5 |
| 1 045 | 55,3 | 57,7 |
| 1 046 | 57,0 | 50,7 |
| 1 047 | 57,7 | 25,2 |
| 1 048 | 42,9 | 0,0 |
| 1 049 | 28,2 | 15,7 |
| 1 050 | 29,2 | 30,5 |
| 1 051 | 31,1 | 52,6 |
| 1 052 | 33,4 | 60,7 |
| 1 053 | 35,0 | 61,4 |
| 1 054 | 35,3 | 18,2 |
| 1 055 | 35,2 | 14,9 |
| 1 056 | 34,9 | 11,7 |
| 1 057 | 34,5 | 12,9 |
| 1 058 | 34,1 | 15,5 |
| 1 059 | 33,5 | m |
| 1 060 | 31,8 | m |
| 1 061 | 30,1 | m |
| 1 062 | 29,6 | 10,3 |
| 1 063 | 30,0 | 26,5 |
| 1 064 | 31,0 | 18,8 |
| 1 065 | 31,5 | 26,5 |
| 1 066 | 31,7 | m |
| 1 067 | 31,5 | m |
| 1 068 | 30,6 | m |
| 1 069 | 30,0 | m |
| 1 070 | 30,0 | m |
| 1 071 | 29,4 | m |
| 1 072 | 44,3 | 0,0 |
| 1 073 | 59,2 | m |
| 1 074 | 58,3 | m |
| 1 075 | 57,1 | m |
| 1 076 | 55,4 | m |
| 1 077 | 53,5 | m |
| 1 078 | 51,5 | m |
| 1 079 | 49,7 | m |
| 1 080 | 47,9 | m |
| 1 081 | 46,4 | m |
| 1 082 | 45,5 | m |
| 1 083 | 45,2 | m |
| 1 084 | 44,3 | m |
| 1 085 | 43,6 | m |
| 1 086 | 43,1 | m |
| 1 087 | 42,5 | 25,6 |
| 1 088 | 43,3 | 25,7 |
| 1,089 | 46,3 | 24,0 |
| 1,090 | 47,8 | 20,6 |
| 1,091 | 47,2 | 3,8 |
| 1,092 | 45,6 | 4,4 |
| 1,093 | 44,6 | 4,1 |
| 1,094 | 44,1 | m |
| 1,095 | 42,9 | m |
| 1,096 | 40,9 | m |
| 1,097 | 39,2 | m |
| 1,098 | 37,0 | m |
| 1,099 | 35,1 | 2,0 |
| 1,100 | 35,6 | 43,3 |
| 1,101 | 38,7 | 47,6 |
| 1,102 | 41,3 | 40,4 |
| 1,103 | 42,6 | 45,7 |
| 1,104 | 43,9 | 43,3 |
| 1,105 | 46,9 | 41,2 |
| 1,106 | 52,4 | 40,1 |
| 1,107 | 56,3 | 39,3 |
| 1 108 | 57,4 | 25,5 |
| 1 109 | 57,2 | 25,4 |
| 1 110 | 57,0 | 25,4 |
| 1 111 | 56,8 | 25,3 |
| 1 112 | 56,3 | 25,3 |
| 1 113 | 55,6 | 25,2 |
| 1 114 | 56,2 | 25,2 |
| 1 115 | 58,0 | 12,4 |
| 1 116 | 43,4 | 0,0 |
| 1 117 | 28,8 | 26,2 |
| 1 118 | 30,9 | 49,9 |
| 1 119 | 32,3 | 40,5 |
| 1 120 | 32,5 | 12,4 |
| 1 121 | 32,4 | 12,2 |
| 1 122 | 32,1 | 6,4 |
| 1 123 | 31,0 | 12,4 |
| 1 124 | 30,1 | 18,5 |
| 1 125 | 30,4 | 35,6 |
| 1 126 | 31,2 | 30,1 |
| 1 127 | 31,5 | 30,8 |
| 1 128 | 31,5 | 26,9 |
| 1 129 | 31,7 | 33,9 |
| 1 130 | 32,0 | 29,9 |
| 1 131 | 32,1 | m |
| 1 132 | 31,4 | m |
| 1 133 | 30,3 | m |
| 1 134 | 29,8 | m |
| 1 135 | 44,3 | 0,0 |
| 1 136 | 58,9 | m |
| 1 137 | 52,1 | m |
| 1 138 | 44,1 | m |
| 1 139 | 51,7 | 0,0 |
| 1 140 | 59,2 | m |
| 1 141 | 47,2 | m |
| 1 142 | 35,1 | 0,0 |
| 1 143 | 23,1 | m |
| 1 144 | 13,1 | m |
| 1 145 | 5,0 | m |
| 1 146 | 0,0 | 0,0 |
| 1 147 | 0,0 | 0,0 |
| 1 148 | 0,0 | 0,0 |
| 1 149 | 0,0 | 0,0 |
| 1 150 | 0,0 | 0,0 |
| 1 151 | 0,0 | 0,0 |
| 1 152 | 0,0 | 0,0 |
| 1 153 | 0,0 | 0,0 |
| 1 154 | 0,0 | 0,0 |
| 1 155 | 0,0 | 0,0 |
| 1 156 | 0,0 | 0,0 |
| 1 157 | 0,0 | 0,0 |
| 1 158 | 0,0 | 0,0 |
| 1 159 | 0,0 | 0,0 |
| 1 160 | 0,0 | 0,0 |
| 1 161 | 0,0 | 0,0 |
| 1 162 | 0,0 | 0,0 |
| 1 163 | 0,0 | 0,0 |
| 1 164 | 0,0 | 0,0 |
| 1 165 | 0,0 | 0,0 |
| 1 166 | 0,0 | 0,0 |
| 1 167 | 0,0 | 0,0 |
| 1 168 | 0,0 | 0,0 |
| 1 169 | 0,0 | 0,0 |
| 1 170 | 0,0 | 0,0 |
| 1 171 | 0,0 | 0,0 |
| 1 172 | 0,0 | 0,0 |
| 1 173 | 0,0 | 0,0 |
| 1 174 | 0,0 | 0,0 |
| 1 175 | 0,0 | 0,0 |
| 1 176 | 0,0 | 0,0 |
| 1 177 | 0,0 | 0,0 |
| 1 178 | 0,0 | 0,0 |
| 1 179 | 0,0 | 0,0 |
| 1 180 | 0,0 | 0,0 |
| 1 181 | 0,0 | 0,0 |
| 1 182 | 0,0 | 0,0 |
| 1 183 | 0,0 | 0,0 |
| 1 184 | 0,0 | 0,0 |
| 1 185 | 0,0 | 0,0 |
| 1 186 | 0,0 | 0,0 |
| 1 187 | 0,0 | 0,0 |
| 1 188 | 0,0 | 0,0 |
| 1 189 | 0,0 | 0,0 |
| 1 190 | 0,0 | 0,0 |
| 1 191 | 0,0 | 0,0 |
| 1 192 | 0,0 | 0,0 |
| 1 193 | 0,0 | 0,0 |
| 1 194 | 0,0 | 0,0 |
| 1 195 | 0,0 | 0,0 |
| 1 196 | 0,0 | 20,4 |
| 1 197 | 12,6 | 41,2 |
| 1 198 | 27,3 | 20,4 |
| 1 199 | 40,4 | 7,6 |
| 1 200 | 46,1 | m |
| 1 201 | 44,6 | m |
| 1 202 | 42,7 | 14,7 |
| 1 203 | 42,9 | 7,3 |
| 1 204 | 36,1 | 0,0 |
| 1 205 | 29,3 | 15,0 |
| 1 206 | 43,8 | 22,6 |
| 1 207 | 54,9 | 9,9 |
| 1 208 | 44,9 | 0,0 |
| 1 209 | 34,9 | 47,4 |
| 1 210 | 42,7 | 82,7 |
| 1 211 | 52,0 | 81,2 |
| 1 212 | 61,8 | 82,7 |
| 1 213 | 71,3 | 39,1 |
| 1 214 | 58,1 | 0,0 |
| 1 215 | 44,9 | 42,5 |
| 1 216 | 46,3 | 83,3 |
| 1 217 | 46,8 | 74,1 |
| 1 218 | 48,1 | 75,7 |
| 1 219 | 50,5 | 75,8 |
| 1 220 | 53,6 | 76,7 |
| 1 221 | 56,9 | 77,1 |
| 1 222 | 60,2 | 78,7 |
| 1 223 | 63,7 | 78,0 |
| 1 224 | 67,2 | 79,6 |
| 1 225 | 70,7 | 80,9 |
| 1 226 | 74,1 | 81,1 |
| 1 227 | 77,5 | 83,6 |
| 1 228 | 80,8 | 85,6 |
| 1 229 | 84,1 | 81,6 |
| 1 230 | 87,4 | 88,3 |
| 1 231 | 90,5 | 91,9 |
| 1 232 | 93,5 | 94,1 |
| 1 233 | 96,8 | 96,6 |
| 1 234 | 100,0 | m |
| 1 235 | 96,0 | m |
| 1 236 | 81,9 | m |
| 1 237 | 68,1 | m |
| 1 238 | 58,1 | 84,7 |
| 1 239 | 58,5 | 85,4 |
| 1 240 | 59,5 | 85,6 |
| 1 241 | 61,0 | 86,6 |
| 1 242 | 62,6 | 86,8 |
| 1 243 | 64,1 | 87,6 |
| 1 244 | 65,4 | 87,5 |
| 1 245 | 66,7 | 87,8 |
| 1 246 | 68,1 | 43,5 |
| 1 247 | 55,2 | 0,0 |
| 1 248 | 42,3 | 37,2 |
| 1 249 | 43,0 | 73,6 |
| 1 250 | 43,5 | 65,1 |
| 1 251 | 43,8 | 53,1 |
| 1 252 | 43,9 | 54,6 |
| 1 253 | 43,9 | 41,2 |
| 1 254 | 43,8 | 34,8 |
| 1 255 | 43,6 | 30,3 |
| 1 256 | 43,3 | 21,9 |
| 1 257 | 42,8 | 19,9 |
| 1 258 | 42,3 | m |
| 1 259 | 41,4 | m |
| 1 260 | 40,2 | m |
| 1 261 | 38,7 | m |
| 1 262 | 37,1 | m |
| 1 263 | 35,6 | m |
| 1 264 | 34,2 | m |
| 1 265 | 32,9 | m |
| 1 266 | 31,8 | m |
| 1 267 | 30,7 | m |
| 1 268 | 29,6 | m |
| 1 269 | 40,4 | 0,0 |
| 1 270 | 51,2 | m |
| 1 271 | 49,6 | m |
| 1 272 | 48,0 | m |
| 1 273 | 46,4 | m |
| 1 274 | 45,0 | m |
| 1 275 | 43,6 | m |
| 1 276 | 42,3 | m |
| 1 277 | 41,0 | m |
| 1 278 | 39,6 | m |
| 1 279 | 38,3 | m |
| 1 280 | 37,1 | m |
| 1 281 | 35,9 | m |
| 1 282 | 34,6 | m |
| 1 283 | 33,0 | m |
| 1 284 | 31,1 | m |
| 1 285 | 29,2 | m |
| 1 286 | 43,3 | 0,0 |
| 1 287 | 57,4 | 32,8 |
| 1 288 | 59,9 | 65,4 |
| 1 289 | 61,9 | 76,1 |
| 1 290 | 65,6 | 73,7 |
| 1 291 | 69,9 | 79,3 |
| 1 292 | 74,1 | 81,3 |
| 1 293 | 78,3 | 83,2 |
| 1 294 | 82,6 | 86,0 |
| 1 295 | 87,0 | 89,5 |
| 1 296 | 91,2 | 90,8 |
| 1 297 | 95,3 | 45,9 |
| 1 298 | 81,0 | 0,0 |
| 1 299 | 66,6 | 38,2 |
| 1 300 | 67,9 | 75,5 |
| 1 301 | 68,4 | 80,5 |
| 1 302 | 69,0 | 85,5 |
| 1 303 | 70,0 | 85,2 |
| 1 304 | 71,6 | 85,9 |
| 1 305 | 73,3 | 86,2 |
| 1 306 | 74,8 | 86,5 |
| 1 307 | 76,3 | 42,9 |
| 1 308 | 63,3 | 0,0 |
| 1 309 | 50,4 | 21,2 |
| 1 310 | 50,6 | 42,3 |
| 1 311 | 50,6 | 53,7 |
| 1 312 | 50,4 | 90,1 |
| 1 313 | 50,5 | 97,1 |
| 1 314 | 51,0 | 100,0 |
| 1 315 | 51,9 | 100,0 |
| 1 316 | 52,6 | 100,0 |
| 1 317 | 52,8 | 32,4 |
| 1 318 | 47,7 | 0,0 |
| 1 319 | 42,6 | 27,4 |
| 1 320 | 42,1 | 53,5 |
| 1 321 | 41,8 | 44,5 |
| 1 322 | 41,4 | 41,1 |
| 1 323 | 41,0 | 21,0 |
| 1 324 | 40,3 | 0,0 |
| 1 325 | 39,3 | 1,0 |
| 1 326 | 38,3 | 15,2 |
| 1 327 | 37,6 | 57,8 |
| 1 328 | 37,3 | 73,2 |
| 1 329 | 37,3 | 59,8 |
| 1 330 | 37,4 | 52,2 |
| 1 331 | 37,4 | 16,9 |
| 1 332 | 37,1 | 34,3 |
| 1 333 | 36,7 | 51,9 |
| 1 334 | 36,2 | 25,3 |
| 1 335 | 35,6 | m |
| 1 336 | 34,6 | m |
| 1 337 | 33,2 | m |
| 1 338 | 31,6 | m |
| 1 339 | 30,1 | m |
| 1 340 | 28,8 | m |
| 1 341 | 28,0 | 29,5 |
| 1 342 | 28,6 | 100,0 |
| 1 343 | 28,8 | 97,3 |
| 1 344 | 28,8 | 73,4 |
| 1 345 | 29,6 | 56,9 |
| 1 346 | 30,3 | 91,7 |
| 1 347 | 31,0 | 90,5 |
| 1 348 | 31,8 | 81,7 |
| 1 349 | 32,6 | 79,5 |
| 1 350 | 33,5 | 86,9 |
| 1 351 | 34,6 | 100,0 |
| 1 352 | 35,6 | 78,7 |
| 1 353 | 36,4 | 50,5 |
| 1 354 | 37,0 | 57,0 |
| 1 355 | 37,3 | 69,1 |
| 1 356 | 37,6 | 49,5 |
| 1 357 | 37,8 | 44,4 |
| 1 358 | 37,8 | 43,4 |
| 1 359 | 37,8 | 34,8 |
| 1 360 | 37,6 | 24,0 |
| 1 361 | 37,2 | m |
| 1 362 | 36,3 | m |
| 1 363 | 35,1 | m |
| 1 364 | 33,7 | m |
| 1 365 | 32,4 | m |
| 1 366 | 31,1 | m |
| 1 367 | 29,9 | m |
| 1 368 | 28,7 | m |
| 1 369 | 29,0 | 58,6 |
| 1 370 | 29,7 | 88,5 |
| 1 371 | 31,0 | 86,3 |
| 1 372 | 31,8 | 43,4 |
| 1 373 | 31,7 | m |
| 1 374 | 29,9 | m |
| 1 375 | 40,2 | 0,0 |
| 1 376 | 50,4 | m |
| 1 377 | 47,9 | m |
| 1 378 | 45,0 | m |
| 1 379 | 43,0 | m |
| 1 380 | 40,6 | m |
| 1 381 | 55,5 | 0,0 |
| 1 382 | 70,4 | 41,7 |
| 1 383 | 73,4 | 83,2 |
| 1 384 | 74,0 | 83,7 |
| 1 385 | 74,9 | 41,7 |
| 1 386 | 60,0 | 0,0 |
| 1 387 | 45,1 | 41,6 |
| 1 388 | 47,7 | 84,2 |
| 1 389 | 50,4 | 50,2 |
| 1 390 | 53,0 | 26,1 |
| 1 391 | 59,5 | 0,0 |
| 1 392 | 66,2 | 38,4 |
| 1 393 | 66,4 | 76,7 |
| 1 394 | 67,6 | 100,0 |
| 1 395 | 68,4 | 76,6 |
| 1 396 | 68,2 | 47,2 |
| 1 397 | 69,0 | 81,4 |
| 1 398 | 69,7 | 40,6 |
| 1 399 | 54,7 | 0,0 |
| 1 400 | 39,8 | 19,9 |
| 1 401 | 36,3 | 40,0 |
| 1 402 | 36,7 | 59,4 |
| 1 403 | 36,6 | 77,5 |
| 1 404 | 36,8 | 94,3 |
| 1 405 | 36,8 | 100,0 |
| 1 406 | 36,4 | 100,0 |
| 1 407 | 36,3 | 79,7 |
| 1 408 | 36,7 | 49,5 |
| 1 409 | 36,6 | 39,3 |
| 1 410 | 37,3 | 62,8 |
| 1 411 | 38,1 | 73,4 |
| 1 412 | 39,0 | 72,9 |
| 1 413 | 40,2 | 72,0 |
| 1 414 | 41,5 | 71,2 |
| 1 415 | 42,9 | 77,3 |
| 1 416 | 44,4 | 76,6 |
| 1 417 | 45,4 | 43,1 |
| 1 418 | 45,3 | 53,9 |
| 1 419 | 45,1 | 64,8 |
| 1 420 | 46,5 | 74,2 |
| 1 421 | 47,7 | 75,2 |
| 1 422 | 48,1 | 75,5 |
| 1 423 | 48,6 | 75,8 |
| 1 424 | 48,9 | 76,3 |
| 1 425 | 49,9 | 75,5 |
| 1 426 | 50,4 | 75,2 |
| 1 427 | 51,1 | 74,6 |
| 1 428 | 51,9 | 75,0 |
| 1 429 | 52,7 | 37,2 |
| 1 430 | 41,6 | 0,0 |
| 1 431 | 30,4 | 36,6 |
| 1 432 | 30,5 | 73,2 |
| 1 433 | 30,3 | 81,6 |
| 1 434 | 30,4 | 89,3 |
| 1 435 | 31,5 | 90,4 |
| 1 436 | 32,7 | 88,5 |
| 1 437 | 33,7 | 97,2 |
| 1 438 | 35,2 | 99,7 |
| 1 439 | 36,3 | 98,8 |
| 1 440 | 37,7 | 100,0 |
| 1 441 | 39,2 | 100,0 |
| 1 442 | 40,9 | 100,0 |
| 1 443 | 42,4 | 99,5 |
| 1 444 | 43,8 | 98,7 |
| 1 445 | 45,4 | 97,3 |
| 1 446 | 47,0 | 96,6 |
| 1 447 | 47,8 | 96,2 |
| 1 448 | 48,8 | 96,3 |
| 1 449 | 50,5 | 95,1 |
| 1 450 | 51,0 | 95,9 |
| 1 451 | 52,0 | 94,3 |
| 1 452 | 52,6 | 94,6 |
| 1 453 | 53,0 | 65,5 |
| 1 454 | 53,2 | 0,0 |
| 1 455 | 53,2 | m |
| 1 456 | 52,6 | m |
| 1 457 | 52,1 | m |
| 1 458 | 51,8 | m |
| 1 459 | 51,3 | m |
| 1 460 | 50,7 | m |
| 1 461 | 50,7 | m |
| 1 462 | 49,8 | m |
| 1 463 | 49,4 | m |
| 1 464 | 49,3 | m |
| 1 465 | 49,1 | m |
| 1 466 | 49,1 | m |
| 1 467 | 49,1 | 8,3 |
| 1 468 | 48,9 | 16,8 |
| 1 469 | 48,8 | 21,3 |
| 1 470 | 49,1 | 22,1 |
| 1 471 | 49,4 | 26,3 |
| 1 472 | 49,8 | 39,2 |
| 1 473 | 50,4 | 83,4 |
| 1 474 | 51,4 | 90,6 |
| 1 475 | 52,3 | 93,8 |
| 1 476 | 53,3 | 94,0 |
| 1 477 | 54,2 | 94,1 |
| 1 478 | 54,9 | 94,3 |
| 1 479 | 55,7 | 94,6 |
| 1 480 | 56,1 | 94,9 |
| 1 481 | 56,3 | 86,2 |
| 1 482 | 56,2 | 64,1 |
| 1 483 | 56,0 | 46,1 |
| 1 484 | 56,2 | 33,4 |
| 1 485 | 56,5 | 23,6 |
| 1 486 | 56,3 | 18,6 |
| 1 487 | 55,7 | 16,2 |
| 1 488 | 56,0 | 15,9 |
| 1 489 | 55,9 | 21,8 |
| 1 490 | 55,8 | 20,9 |
| 1 491 | 55,4 | 18,4 |
| 1 492 | 55,7 | 25,1 |
| 1 493 | 56,0 | 27,7 |
| 1 494 | 55,8 | 22,4 |
| 1 495 | 56,1 | 20,0 |
| 1 496 | 55,7 | 17,4 |
| 1 497 | 55,9 | 20,9 |
| 1 498 | 56,0 | 22,9 |
| 1 499 | 56,0 | 21,1 |
| 1 500 | 55,1 | 19,2 |
| 1 501 | 55,6 | 24,2 |
| 1 502 | 55,4 | 25,6 |
| 1 503 | 55,7 | 24,7 |
| 1 504 | 55,9 | 24,0 |
| 1 505 | 55,4 | 23,5 |
| 1 506 | 55,7 | 30,9 |
| 1 507 | 55,4 | 42,5 |
| 1 508 | 55,3 | 25,8 |
| 1 509 | 55,4 | 1,3 |
| 1 510 | 55,0 | m |
| 1 511 | 54,4 | m |
| 1 512 | 54,2 | m |
| 1 513 | 53,5 | m |
| 1 514 | 52,4 | m |
| 1 515 | 51,8 | m |
| 1 516 | 50,7 | m |
| 1 517 | 49,9 | m |
| 1 518 | 49,1 | m |
| 1 519 | 47,7 | m |
| 1 520 | 47,3 | m |
| 1 521 | 46,9 | m |
| 1 522 | 46,9 | m |
| 1 523 | 47,2 | m |
| 1 524 | 47,8 | m |
| 1 525 | 48,2 | 0,0 |
| 1 526 | 48,8 | 23,0 |
| 1 527 | 49,1 | 67,9 |
| 1 528 | 49,4 | 73,7 |
| 1 529 | 49,8 | 75,0 |
| 1 530 | 50,4 | 75,8 |
| 1 531 | 51,4 | 73,9 |
| 1 532 | 52,3 | 72,2 |
| 1 533 | 53,3 | 71,2 |
| 1 534 | 54,6 | 71,2 |
| 1 535 | 55,4 | 68,7 |
| 1 536 | 56,7 | 67,0 |
| 1 537 | 57,2 | 64,6 |
| 1 538 | 57,3 | 61,9 |
| 1 539 | 57,0 | 59,5 |
| 1 540 | 56,7 | 57,0 |
| 1 541 | 56,7 | 69,8 |
| 1 542 | 56,8 | 58,5 |
| 1 543 | 56,8 | 47,2 |
| 1 544 | 57,0 | 38,5 |
| 1 545 | 57,0 | 32,8 |
| 1 546 | 56,8 | 30,2 |
| 1 547 | 57,0 | 27,0 |
| 1 548 | 56,9 | 26,2 |
| 1 549 | 56,7 | 26,2 |
| 1 550 | 57,0 | 26,6 |
| 1 551 | 56,7 | 27,8 |
| 1 552 | 56,7 | 29,7 |
| 1 553 | 56,8 | 32,1 |
| 1 554 | 56,5 | 34,9 |
| 1 555 | 56,6 | 34,9 |
| 1 556 | 56,3 | 35,8 |
| 1 557 | 56,6 | 36,6 |
| 1 558 | 56,2 | 37,6 |
| 1 559 | 56,6 | 38,2 |
| 1 560 | 56,2 | 37,9 |
| 1 561 | 56,6 | 37,5 |
| 1 562 | 56,4 | 36,7 |
| 1 563 | 56,5 | 34,8 |
| 1 564 | 56,5 | 35,8 |
| 1 565 | 56,5 | 36,2 |
| 1 566 | 56,5 | 36,7 |
| 1 567 | 56,7 | 37,8 |
| 1 568 | 56,7 | 37,8 |
| 1 569 | 56,6 | 36,6 |
| 1 570 | 56,8 | 36,1 |
| 1 571 | 56,5 | 36,8 |
| 1 572 | 56,9 | 35,9 |
| 1 573 | 56,7 | 35,0 |
| 1 574 | 56,5 | 36,0 |
| 1 575 | 56,4 | 36,5 |
| 1 576 | 56,5 | 38,0 |
| 1 577 | 56,5 | 39,9 |
| 1 578 | 56,4 | 42,1 |
| 1 579 | 56,5 | 47,0 |
| 1 580 | 56,4 | 48,0 |
| 1 581 | 56,1 | 49,1 |
| 1 582 | 56,4 | 48,9 |
| 1 583 | 56,4 | 48,2 |
| 1 584 | 56,5 | 48,3 |
| 1 585 | 56,5 | 47,9 |
| 1 586 | 56,6 | 46,8 |
| 1 587 | 56,6 | 46,2 |
| 1 588 | 56,5 | 44,4 |
| 1 589 | 56,8 | 42,9 |
| 1 590 | 56,5 | 42,8 |
| 1 591 | 56,7 | 43,2 |
| 1 592 | 56,5 | 42,8 |
| 1 593 | 56,9 | 42,2 |
| 1 594 | 56,5 | 43,1 |
| 1 595 | 56,5 | 42,9 |
| 1 596 | 56,7 | 42,7 |
| 1 597 | 56,6 | 41,5 |
| 1 598 | 56,9 | 41,8 |
| 1 599 | 56,6 | 41,9 |
| 1 600 | 56,7 | 42,6 |
| 1 601 | 56,7 | 42,6 |
| 1 602 | 56,7 | 41,5 |
| 1 603 | 56,7 | 42,2 |
| 1 604 | 56,5 | 42,2 |
| 1 605 | 56,8 | 41,9 |
| 1 606 | 56,5 | 42,0 |
| 1 607 | 56,7 | 42,1 |
| 1 608 | 56,4 | 41,9 |
| 1 609 | 56,7 | 42,9 |
| 1 610 | 56,7 | 41,8 |
| 1 611 | 56,7 | 41,9 |
| 1 612 | 56,8 | 42,0 |
| 1 613 | 56,7 | 41,5 |
| 1 614 | 56,6 | 41,9 |
| 1 615 | 56,8 | 41,6 |
| 1 616 | 56,6 | 41,6 |
| 1 617 | 56,9 | 42,0 |
| 1 618 | 56,7 | 40,7 |
| 1 619 | 56,7 | 39,3 |
| 1 620 | 56,5 | 41,4 |
| 1 621 | 56,4 | 44,9 |
| 1 622 | 56,8 | 45,2 |
| 1 623 | 56,6 | 43,6 |
| 1 624 | 56,8 | 42,2 |
| 1 625 | 56,5 | 42,3 |
| 1 626 | 56,5 | 44,4 |
| 1 627 | 56,9 | 45,1 |
| 1 628 | 56,4 | 45,0 |
| 1 629 | 56,7 | 46,3 |
| 1 630 | 56,7 | 45,5 |
| 1 631 | 56,8 | 45,0 |
| 1 632 | 56,7 | 44,9 |
| 1 633 | 56,6 | 45,2 |
| 1 634 | 56,8 | 46,0 |
| 1 635 | 56,5 | 46,6 |
| 1 636 | 56,6 | 48,3 |
| 1 637 | 56,4 | 48,6 |
| 1 638 | 56,6 | 50,3 |
| 1 639 | 56,3 | 51,9 |
| 1 640 | 56,5 | 54,1 |
| 1 641 | 56,3 | 54,9 |
| 1 642 | 56,4 | 55,0 |
| 1 643 | 56,4 | 56,2 |
| 1 644 | 56,2 | 58,6 |
| 1 645 | 56,2 | 59,1 |
| 1 646 | 56,2 | 62,5 |
| 1 647 | 56,4 | 62,8 |
| 1 648 | 56,0 | 64,7 |
| 1 649 | 56,4 | 65,6 |
| 1 650 | 56,2 | 67,7 |
| 1 651 | 55,9 | 68,9 |
| 1 652 | 56,1 | 68,9 |
| 1 653 | 55,8 | 69,5 |
| 1 654 | 56,0 | 69,8 |
| 1 655 | 56,2 | 69,3 |
| 1 656 | 56,2 | 69,8 |
| 1 657 | 56,4 | 69,2 |
| 1 658 | 56,3 | 68,7 |
| 1 659 | 56,2 | 69,4 |
| 1 660 | 56,2 | 69,5 |
| 1 661 | 56,2 | 70,0 |
| 1 662 | 56,4 | 69,7 |
| 1 663 | 56,2 | 70,2 |
| 1 664 | 56,4 | 70,5 |
| 1 665 | 56,1 | 70,5 |
| 1 666 | 56,5 | 69,7 |
| 1 667 | 56,2 | 69,3 |
| 1 668 | 56,5 | 70,9 |
| 1 669 | 56,4 | 70,8 |
| 1 670 | 56,3 | 71,1 |
| 1 671 | 56,4 | 71,0 |
| 1 672 | 56,7 | 68,6 |
| 1 673 | 56,8 | 68,6 |
| 1 674 | 56,6 | 68,0 |
| 1 675 | 56,8 | 65,1 |
| 1 676 | 56,9 | 60,9 |
| 1 677 | 57,1 | 57,4 |
| 1 678 | 57,1 | 54,3 |
| 1 679 | 57,0 | 48,6 |
| 1 680 | 57,4 | 44,1 |
| 1 681 | 57,4 | 40,2 |
| 1 682 | 57,6 | 36,9 |
| 1 683 | 57,5 | 34,2 |
| 1 684 | 57,4 | 31,1 |
| 1 685 | 57,5 | 25,9 |
| 1 686 | 57,5 | 20,7 |
| 1 687 | 57,6 | 16,4 |
| 1 688 | 57,6 | 12,4 |
| 1 689 | 57,6 | 8,9 |
| 1 690 | 57,5 | 8,0 |
| 1 691 | 57,5 | 5,8 |
| 1 692 | 57,3 | 5,8 |
| 1 693 | 57,6 | 5,5 |
| 1 694 | 57,3 | 4,5 |
| 1 695 | 57,2 | 3,2 |
| 1 696 | 57,2 | 3,1 |
| 1 697 | 57,3 | 4,9 |
| 1 698 | 57,3 | 4,2 |
| 1 699 | 56,9 | 5,5 |
| 1 700 | 57,1 | 5,1 |
| 1 701 | 57,0 | 5,2 |
| 1 702 | 56,9 | 5,5 |
| 1 703 | 56,6 | 5,4 |
| 1 704 | 57,1 | 6,1 |
| 1 705 | 56,7 | 5,7 |
| 1 706 | 56,8 | 5,8 |
| 1 707 | 57,0 | 6,1 |
| 1 708 | 56,7 | 5,9 |
| 1 709 | 57,0 | 6,6 |
| 1 710 | 56,9 | 6,4 |
| 1 711 | 56,7 | 6,7 |
| 1 712 | 56,9 | 6,9 |
| 1 713 | 56,8 | 5,6 |
| 1 714 | 56,6 | 5,1 |
| 1 715 | 56,6 | 6,5 |
| 1 716 | 56,5 | 10,0 |
| 1 717 | 56,6 | 12,4 |
| 1 718 | 56,5 | 14,5 |
| 1 719 | 56,6 | 16,3 |
| 1 720 | 56,3 | 18,1 |
| 1 721 | 56,6 | 20,7 |
| 1 722 | 56,1 | 22,6 |
| 1 723 | 56,3 | 25,8 |
| 1 724 | 56,4 | 27,7 |
| 1 725 | 56,0 | 29,7 |
| 1 726 | 56,1 | 32,6 |
| 1 727 | 55,9 | 34,9 |
| 1 728 | 55,9 | 36,4 |
| 1 729 | 56,0 | 39,2 |
| 1 730 | 55,9 | 41,4 |
| 1 731 | 55,5 | 44,2 |
| 1 732 | 55,9 | 46,4 |
| 1 733 | 55,8 | 48,3 |
| 1 734 | 55,6 | 49,1 |
| 1 735 | 55,8 | 49,3 |
| 1 736 | 55,9 | 47,7 |
| 1 737 | 55,9 | 47,4 |
| 1 738 | 55,8 | 46,9 |
| 1 739 | 56,1 | 46,8 |
| 1 740 | 56,1 | 45,8 |
| 1 741 | 56,2 | 46,0 |
| 1 742 | 56,3 | 45,9 |
| 1 743 | 56,3 | 45,9 |
| 1 744 | 56,2 | 44,6 |
| 1 745 | 56,2 | 46,0 |
| 1 746 | 56,4 | 46,2 |
| 1 747 | 55,8 | m |
| 1 748 | 55,5 | m |
| 1 749 | 55,0 | m |
| 1 750 | 54,1 | m |
| 1 751 | 54,0 | m |
| 1 752 | 53,3 | m |
| 1 753 | 52,6 | m |
| 1 754 | 51,8 | m |
| 1 755 | 50,7 | m |
| 1 756 | 49,9 | m |
| 1 757 | 49,1 | m |
| 1 758 | 47,7 | m |
| 1 759 | 46,8 | m |
| 1 760 | 45,7 | m |
| 1 761 | 44,8 | m |
| 1 762 | 43,9 | m |
| 1 763 | 42,9 | m |
| 1 764 | 41,5 | m |
| 1 765 | 39,5 | m |
| 1 766 | 36,7 | m |
| 1 767 | 33,8 | m |
| 1 768 | 31,0 | m |
| 1 769 | 40,0 | 0,0 |
| 1 770 | 49,1 | m |
| 1 771 | 46,2 | m |
| 1 772 | 43,1 | m |
| 1 773 | 39,9 | m |
| 1 774 | 36,6 | m |
| 1 775 | 33,6 | m |
| 1 776 | 30,5 | m |
| 1 777 | 42,8 | 0,0 |
| 1 778 | 55,2 | m |
| 1 779 | 49,9 | m |
| 1 780 | 44,0 | m |
| 1 781 | 37,6 | m |
| 1 782 | 47,2 | 0,0 |
| 1 783 | 56,8 | m |
| 1 784 | 47,5 | m |
| 1 785 | 42,9 | m |
| 1 786 | 31,6 | m |
| 1 787 | 25,8 | m |
| 1 788 | 19,9 | m |
| 1 789 | 14,0 | m |
| 1 790 | 8,1 | m |
| 1 791 | 2,2 | m |
| 1 792 | 0,0 | 0,0 |
| 1 793 | 0,0 | 0,0 |
| 1 794 | 0,0 | 0,0 |
| 1 795 | 0,0 | 0,0 |
| 1 796 | 0,0 | 0,0 |
| 1 797 | 0,0 | 0,0 |
| 1 798 | 0,0 | 0,0 |
| 1 799 | 0,0 | 0,0 |
| 1 800 | 0,0 | 0,0 |
| m = rad motora |

Vrijeme

Norm. brzina

Norm. zakretni moment

s

%

%

1

0,0

0,0

2

0,0

0,0

3

0,0

0,0

4

0,0

0,0

5

0,0

0,0

6

0,0

0,0

7

1,5

8,9

8

15,8

30,9

9

27,4

1,3

10

32,6

0,7

11

34,8

1,2

12

36,2

7,4

13

37,1

6,2

14

37,9

10,2

15

39,6

12,3

16

42,3

12,5

17

45,3

12,6

18

48,6

6,0

19

40,8

0,0

20

33,0

16,3

21

42,5

27,4

22

49,3

26,7

23

54,0

18,0

24

57,1

12,9

25

58,9

8,6

26

59,3

6,0

27

59,0

4,9

28

57,9

m

29

55,7

m

30

52,1

m

31

46,4

m

32

38,6

m

33

29,0

m

34

20,8

m

35

16,9

m

36

16,9

42,5

37

18,8

38,4

38

20,7

32,9

39

21,0

0,0

40

19,1

0,0

41

13,7

0,0

42

2,2

0,0

43

0,0

0,0

44

0,0

0,0

45

0,0

0,0

46

0,0

0,0

47

0,0

0,0

48

0,0

0,0

49

0,0

0,0

50

0,0

13,1

51

13,1

30,1

52

26,3

25,5

53

35,0

32,2

54

41,7

14,3

55

42,2

0,0

56

42,8

11,6

57

51,0

20,9

58

60,0

9,6

59

49,4

0,0

60

38,9

16,6

61

43,4

30,8

62

49,4

14,2

63

40,5

0,0

64

31,5

43,5

65

36,6

78,2

66

40,8

67,6

67

44,7

59,1

68

48,3

52,0

69

51,9

63,8

70

54,7

27,9

71

55,3

18,3

72

55,1

16,3

73

54,8

11,1

74

54,7

11,5

75

54,8

17,5

76

55,6

18,0

77

57,0

14,1

78

58,1

7,0

79

43,3

0,0

80

28,5

25,0

81

30,4

47,8

82

32,1

39,2

83

32,7

39,3

84

32,4

17,3

85

31,6

11,4

86

31,1

10,2

87

31,1

19,5

88

31,4

22,5

89

31,6

22,9

90

31,6

24,3

91

31,9

26,9

92

32,4

30,6

93

32,8

32,7

94

33,7

32,5

95

34,4

29,5

96

34,3

26,5

97

34,4

24,7

98

35,0

24,9

99

35,6

25,2

100

36,1

24,8

101

36,3

24,0

102

36,2

23,6

103

36,2

23,5

104

36,8

22,7

105

37,2

20,9

106

37,0

19,2

107

36,3

18,4

108

35,4

17,6

109

35,2

14,9

110

35,4

9,9

111

35,5

4,3

112

35,2

6,6

113

34,9

10,0

114

34,7

25,1

115

34,4

29,3

116

34,5

20,7

117

35,2

16,6

118

35,8

16,2

119

35,6

20,3

120

35,3

22,5

121

35,3

23,4

122

34,7

11,9

123

45,5

0,0

124

56,3

m

125

46,2

m

126

50,1

0,0

127

54,0

m

128

40,5

m

129

27,0

m

130

13,5

m

131

0,0

0,0

132

0,0

0,0

133

0,0

0,0

134

0,0

0,0

135

0,0

0,0

136

0,0

0,0

137

0,0

0,0

138

0,0

0,0

139

0,0

0,0

140

0,0

0,0

141

0,0

0,0

142

0,0

4,9

143

0,0

7,3

144

4,4

28,7

145

11,1

26,4

146

15,0

9,4

147

15,9

0,0

148

15,3

0,0

149

14,2

0,0

150

13,2

0,0

151

11,6

0,0

152

8,4

0,0

153

5,4

0,0

154

4,3

5,6

155

5,8

24,4

156

9,7

20,7

157

13,6

21,1

158

15,6

21,5

159

16,5

21,9

160

18,0

22,3

161

21,1

46,9

162

25,2

33,6

163

28,1

16,6

164

28,8

7,0

165

27,5

5,0

166

23,1

3,0

167

16,9

1,9

168

12,2

2,6

169

9,9

3,2

170

9,1

4,0

171

8,8

3,8

172

8,5

12,2

173

8,2

29,4

174

9,6

20,1

175

14,7

16,3

176

24,5

8,7

177

39,4

3,3

178

39,0

2,9

179

38,5

5,9

180

42,4

8,0

181

38,2

6,0

182

41,4

3,8

183

44,6

5,4

184

38,8

8,2

185

37,5

8,9

186

35,4

7,3

187

28,4

7,0

188

14,8

7,0

189

0,0

5,9

190

0,0

0,0

191

0,0

0,0

192

0,0

0,0

193

0,0

0,0

194

0,0

0,0

195

0,0

0,0

196

0,0

0,0

197

0,0

0,0

198

0,0

0,0

199

0,0

0,0

200

0,0

0,0

201

0,0

0,0

202

0,0

0,0

203

0,0

0,0

204

0,0

0,0

205

0,0

0,0

206

0,0

0,0

207

0,0

0,0

208

0,0

0,0

209

0,0

0,0

210

0,0

0,0

211

0,0

0,0

212

0,0

0,0

213

0,0

0,0

214

0,0

0,0

215

0,0

0,0

216

0,0

0,0

217

0,0

0,0

218

0,0

0,0

219

0,0

0,0

220

0,0

0,0

221

0,0

0,0

222

0,0

0,0

223

0,0

0,0

224

0,0

0,0

225

0,0

0,0

226

0,0

0,0

227

0,0

0,0

228

0,0

0,0

229

0,0

0,0

230

0,0

0,0

231

0,0

0,0

232

0,0

0,0

233

0,0

0,0

234

0,0

0,0

235

0,0

0,0

236

0,0

0,0

237

0,0

0,0

238

0,0

0,0

239

0,0

0,0

240

0,0

0,0

241

0,0

0,0

242

0,0

0,0

243

0,0

0,0

244

0,0

0,0

245

0,0

0,0

246

0,0

0,0

247

0,0

0,0

248

0,0

0,0

249

0,0

0,0

250

0,0

0,0

251

0,0

0,0

252

0,0

0,0

253

0,0

31,6

254

9,4

13,6

255

22,2

16,9

256

33,0

53,5

257

43,7

22,1

258

39,8

0,0

259

36,0

45,7

260

47,6

75,9

261

61,2

70,4

262

72,3

70,4

263

76,0

m

264

74,3

m

265

68,5

m

266

61,0

m

267

56,0

m

268

54,0

m

269

53,0

m

270

50,8

m

271

46,8

m

272

41,7

m

273

35,9

m

274

29,2

m

275

20,7

m

276

10,1

m

277

0,0

m

278

0,0

0,0

279

0,0

0,0

280

0,0

0,0

281

0,0

0,0

282

0,0

0,0

283

0,0

0,0

284

0,0

0,0

285

0,0

0,0

286

0,0

0,0

287

0,0

0,0

288

0,0

0,0

289

0,0

0,0

290

0,0

0,0

291

0,0

0,0

292

0,0

0,0

293

0,0

0,0

294

0,0

0,0

295

0,0

0,0

296

0,0

0,0

297

0,0

0,0

298

0,0

0,0

299

0,0

0,0

300

0,0

0,0

301

0,0

0,0

302

0,0

0,0

303

0,0

0,0

304

0,0

0,0

305

0,0

0,0

306

0,0

0,0

307

0,0

0,0

308

0,0

0,0

309

0,0

0,0

310

0,0

0,0

311

0,0

0,0

312

0,0

0,0

313

0,0

0,0

314

0,0

0,0

315

0,0

0,0

316

0,0

0,0

317

0,0

0,0

318

0,0

0,0

319

0,0

0,0

320

0,0

0,0

321

0,0

0,0

322

0,0

0,0

323

0,0

0,0

324

4,5

41,0

325

17,2

38,9

326

30,1

36,8

327

41,0

34,7

328

50,0

32,6

329

51,4

0,1

330

47,8

m

331

40,2

m

332

32,0

m

333

24,4

m

334

16,8

m

335

8,1

m

336

0,0

m

337

0,0

0,0

338

0,0

0,0

339

0,0

0,0

340

0,0

0,0

341

0,0

0,0

342

0,0

0,0

343

0,0

0,0

344

0,0

0,0

345

0,0

0,0

346

0,0

0,0

347

0,0

0,0

348

0,0

0,0

349

0,0

0,0

350

0,0

0,0

351

0,0

0,0

352

0,0

0,0

353

0,0

0,0

354

0,0

0,5

355

0,0

4,9

356

9,2

61,3

357

22,4

40,4

358

36,5

50,1

359

47,7

21,0

360

38,8

0,0

361

30,0

37,0

362

37,0

63,6

363

45,5

90,8

364

54,5

40,9

365

45,9

0,0

366

37,2

47,5

367

44,5

84,4

368

51,7

32,4

369

58,1

15,2

370

45,9

0,0

371

33,6

35,8

372

36,9

67,0

373

40,2

84,7

374

43,4

84,3

375

45,7

84,3

376

46,5

m

377

46,1

m

378

43,9

m

379

39,3

m

380

47,0

m

381

54,6

m

382

62,0

m

383

52,0

m

384

43,0

m

385

33,9

m

386

28,4

m

387

25,5

m

388

24,6

11,0

389

25,2

14,7

390

28,6

28,4

391

35,5

65,0

392

43,8

75,3

393

51,2

34,2

394

40,7

0,0

395

30,3

45,4

396

34,2

83,1

397

37,6

85,3

398

40,8

87,5

399

44,8

89,7

400

50,6

91,9

401

57,6

94,1

402

64,6

44,6

403

51,6

0,0

404

38,7

37,4

405

42,4

70,3

406

46,5

89,1

407

50,6

93,9

408

53,8

33,0

409

55,5

20,3

410

55,8

5,2

411

55,4

m

412

54,4

m

413

53,1

m

414

51,8

m

415

50,3

m

416

48,4

m

417

45,9

m

418

43,1

m

419

40,1

m

420

37,4

m

421

35,1

m

422

32,8

m

423

45,3

0,0

424

57,8

m

425

50,6

m

426

41,6

m

427

47,9

0,0

428

54,2

m

429

48,1

m

430

47,0

31,3

431

49,0

38,3

432

52,0

40,1

433

53,3

14,5

434

52,6

0,8

435

49,8

m

436

51,0

18,6

437

56,9

38,9

438

67,2

45,0

439

78,6

21,5

440

65,5

0,0

441

52,4

31,3

442

56,4

60,1

443

59,7

29,2

444

45,1

0,0

445

30,6

4,2

446

30,9

8,4

447

30,5

4,3

448

44,6

0,0

449

58,8

m

450

55,1

m

451

50,6

m

452

45,3

m

453

39,3

m

454

49,1

0,0

455

58,8

m

456

50,7

m

457

42,4

m

458

44,1

0,0

459

45,7

m

460

32,5

m

461

20,7

m

462

10,0

m

463

0,0

0,0

464

0,0

1,5

465

0,9

41,1

466

7,0

46,3

467

12,8

48,5

468

17,0

50,7

469

20,9

52,9

470

26,7

55,0

471

35,5

57,2

472

46,9

23,8

473

44,5

0,0

474

42,1

45,7

475

55,6

77,4

476

68,8

100,0

477

81,7

47,9

478

71,2

0,0

479

60,7

38,3

480

68,8

72,7

481

75,0

m

482

61,3

m

483

53,5

m

484

45,9

58,0

485

48,1

80,0

486

49,4

97,9

487

49,7

m

488

48,7

m

489

45,5

m

490

40,4

m

491

49,7

0,0

492

59,0

m

493

48,9

m

494

40,0

m

495

33,5

m

496

30,0

m

497

29,1

12,0

498

29,3

40,4

499

30,4

29,3

500

32,2

15,4

501

33,9

15,8

502

35,3

14,9

503

36,4

15,1

504

38,0

15,3

505

40,3

50,9

506

43,0

39,7

507

45,5

20,6

508

47,3

20,6

509

48,8

22,1

510

50,1

22,1

511

51,4

42,4

512

52,5

31,9

513

53,7

21,6

514

55,1

11,6

515

56,8

5,7

516

42,4

0,0

517

27,9

8,2

518

29,0

15,9

519

30,4

25,1

520

32,6

60,5

521

35,4

72,7

522

38,4

88,2

523

41,0

65,1

524

42,9

25,6

525

44,2

15,8

526

44,9

2,9

527

45,1

m

528

44,8

m

529

43,9

m

530

42,4

m

531

40,2

m

532

37,1

m

533

47,0

0,0

534

57,0

m

535

45,1

m

536

32,6

m

537

46,8

0,0

538

61,5

m

539

56,7

m

540

46,9

m

541

37,5

m

542

30,3

m

543

27,3

32,3

544

30,8

60,3

545

41,2

62,3

546

36,0

0,0

547

30,8

32,3

548

33,9

60,3

549

34,6

38,4

550

37,0

16,6

551

42,7

62,3

552

50,4

28,1

553

40,1

0,0

554

29,9

8,0

555

32,5

15,0

556

34,6

63,1

557

36,7

58,0

558

39,4

52,9

559

42,8

47,8

560

46,8

42,7

561

50,7

27,5

562

53,4

20,7

563

54,2

13,1

564

54,2

0,4

565

53,4

0,0

566

51,4

m

567

48,7

m

568

45,6

m

569

42,4

m

570

40,4

m

571

39,8

5,8

572

40,7

39,7

573

43,8

37,1

574

48,1

39,1

575

52,0

22,0

576

54,7

13,2

577

56,4

13,2

578

57,5

6,6

579

42,6

0,0

580

27,7

10,9

581

28,5

21,3

582

29,2

23,9

583

29,5

15,2

584

29,7

8,8

585

30,4

20,8

586

31,9

22,9

587

34,3

61,4

588

37,2

76,6

589

40,1

27,5

590

42,3

25,4

591

43,5

32,0

592

43,8

6,0

593

43,5

m

594

42,8

m

595

41,7

m

596

40,4

m

597

39,3

m

598

38,9

12,9

599

39,0

18,4

600

39,7

39,2

601

41,4

60,0

602

43,7

54,5

603

46,2

64,2

604

48,8

73,3

605

51,0

82,3

606

52,1

0,0

607

52,0

m

608

50,9

m

609

49,4

m

610

47,8

m

611

46,6

m

612

47,3

35,3

613

49,2

74,1

614

51,1

95,2

615

51,7

m

616

50,8

m

617

47,3

m

618

41,8

m

619

36,4

m

620

30,9

m

621

25,5

37,1

622

33,8

38,4

623

42,1

m

624

34,1

m

625

33,0

37,1

626

36,4

38,4

627

43,3

17,1

628

35,7

0,0

629

28,1

11,6

630

36,5

19,2

631

45,2

8,3

632

36,5

0,0

633

27,9

32,6

634

31,5

59,6

635

34,4

65,2

636

37,0

59,6

637

39,0

49,0

638

40,2

m

639

39,8

m

640

36,0

m

641

29,7

m

642

21,5

m

643

14,1

m

644

0,0

0,0

645

0,0

0,0

646

0,0

0,0

647

0,0

0,0

648

0,0

0,0

649

0,0

0,0

650

0,0

0,0

651

0,0

0,0

652

0,0

0,0

653

0,0

0,0

654

0,0

0,0

655

0,0

0,0

656

0,0

3,4

657

1,4

22,0

658

10,1

45,3

659

21,5

10,0

660

32,2

0,0

661

42,3

46,0

662

57,1

74,1

663

72,1

34,2

664

66,9

0,0

665

60,4

41,8

666

69,1

79,0

667

77,1

38,3

668

63,1

0,0

669

49,1

47,9

670

53,4

91,3

671

57,5

85,7

672

61,5

89,2

673

65,5

85,9

674

69,5

89,5

675

73,1

75,5

676

76,2

73,6

677

79,1

75,6

678

81,8

78,2

679

84,1

39,0

680

69,6

0,0

681

55,0

25,2

682

55,8

49,9

683

56,7

46,4

684

57,6

76,3

685

58,4

92,7

686

59,3

99,9

687

60,1

95,0

688

61,0

46,7

689

46,6

0,0

690

32,3

34,6

691

32,7

68,6

692

32,6

67,0

693

31,3

m

694

28,1

m

695

43,0

0,0

696

58,0

m

697

58,9

m

698

49,4

m

699

41,5

m

700

48,4

0,0

701

55,3

m

702

41,8

m

703

31,6

m

704

24,6

m

705

15,2

m

706

7,0

m

707

0,0

0,0

708

0,0

0,0

709

0,0

0,0

710

0,0

0,0

711

0,0

0,0

712

0,0

0,0

713

0,0

0,0

714

0,0

0,0

715

0,0

0,0

716

0,0

0,0

717

0,0

0,0

718

0,0

0,0

719

0,0

0,0

720

0,0

0,0

721

0,0

0,0

722

0,0

0,0

723

0,0

0,0

724

0,0

0,0

725

0,0

0,0

726

0,0

0,0

727

0,0

0,0

728

0,0

0,0

729

0,0

0,0

730

0,0

0,0

731

0,0

0,0

732

0,0

0,0

733

0,0

0,0

734

0,0

0,0

735

0,0

0,0

736

0,0

0,0

737

0,0

0,0

738

0,0

0,0

739

0,0

0,0

740

0,0

0,0

741

0,0

0,0

742

0,0

0,0

743

0,0

0,0

744

0,0

0,0

745

0,0

0,0

746

0,0

0,0

747

0,0

0,0

748

0,0

0,0

749

0,0

0,0

750

0,0

0,0

751

0,0

0,0

752

0,0

0,0

753

0,0

0,0

754

0,0

0,0

755

0,0

0,0

756

0,0

0,0

757

0,0

0,0

758

0,0

0,0

759

0,0

0,0

760

0,0

0,0

761

0,0

0,0

762

0,0

0,0

763

0,0

0,0

764

0,0

0,0

765

0,0

0,0

766

0,0

0,0

767

0,0

0,0

768

0,0

0,0

769

0,0

0,0

770

0,0

0,0

771

0,0

22,0

772

4,5

25,8

773

15,5

42,8

774

30,5

46,8

775

45,5

29,3

776

49,2

13,6

777

39,5

0,0

778

29,7

15,1

779

34,8

26,9

780

40,0

13,6

781

42,2

m

782

42,1

m

783

40,8

m

784

37,7

37,6

785

47,0

35,0

786

48,8

33,4

787

41,7

m

788

27,7

m

789

17,2

m

790

14,0

37,6

791

18,4

25,0

792

27,6

17,7

793

39,8

6,8

794

34,3

0,0

795

28,7

26,5

796

41,5

40,9

797

53,7

17,5

798

42,4

0,0

799

31,2

27,3

800

32,3

53,2

801

34,5

60,6

802

37,6

68,0

803

41,2

75,4

804

45,8

82,8

805

52,3

38,2

806

42,5

0,0

807

32,6

30,5

808

35,0

57,9

809

36,0

77,3

810

37,1

96,8

811

39,6

80,8

812

43,4

78,3

813

47,2

73,4

814

49,6

66,9

815

50,2

62,0

816

50,2

57,7

817

50,6

62,1

818

52,3

62,9

819

54,8

37,5

820

57,0

18,3

821

42,3

0,0

822

27,6

29,1

823

28,4

57,0

824

29,1

51,8

825

29,6

35,3

826

29,7

33,3

827

29,8

17,7

828

29,5

m

829

28,9

m

830

43,0

0,0

831

57,1

m

832

57,7

m

833

56,0

m

834

53,8

m

835

51,2

m

836

48,1

m

837

44,5

m

838

40,9

m

839

38,1

m

840

37,2

42,7

841

37,5

70,8

842

39,1

48,6

843

41,3

0,1

844

42,3

m

845

42,0

m

846

40,8

m

847

38,6

m

848

35,5

m

849

32,1

m

850

29,6

m

851

28,8

39,9

852

29,2

52,9

853

30,9

76,1

854

34,3

76,5

855

38,3

75,5

856

42,5

74,8

857

46,6

74,2

858

50,7

76,2

859

54,8

75,1

860

58,7

36,3

861

45,2

0,0

862

31,8

37,2

863

33,8

71,2

864

35,5

46,4

865

36,6

33,6

866

37,2

20,0

867

37,2

m

868

37,0

m

869

36,6

m

870

36,0

m

871

35,4

m

872

34,7

m

873

34,1

m

874

33,6

m

875

33,3

m

876

33,1

m

877

32,7

m

878

31,4

m

879

45,0

0,0

880

58,5

m

881

53,7

m

882

47,5

m

883

40,6

m

884

34,1

m

885

45,3

0,0

886

56,4

m

887

51,0

m

888

44,5

m

889

36,4

m

890

26,6

m

891

20,0

m

892

13,3

m

893

6,7

m

894

0,0

0,0

895

0,0

0,0

896

0,0

0,0

897

0,0

0,0

898

0,0

0,0

899

0,0

0,0

900

0,0

0,0

901

0,0

5,8

902

2,5

27,9

903

12,4

29,0

904

19,4

30,1

905

29,3

31,2

906

37,1

10,4

907

40,6

4,9

908

35,8

0,0

909

30,9

7,6

910

35,4

13,8

911

36,5

11,1

912

40,8

48,5

913

49,8

3,7

914

41,2

0,0

915

32,7

29,7

916

39,4

52,1

917

48,8

22,7

918

41,6

0,0

919

34,5

46,6

920

39,7

84,4

921

44,7

83,2

922

49,5

78,9

923

52,3

83,8

924

53,4

77,7

925

52,1

69,6

926

47,9

63,6

927

46,4

55,2

928

46,5

53,6

929

46,4

62,3

930

46,1

58,2

931

46,2

61,8

932

47,3

62,3

933

49,3

57,1

934

52,6

58,1

935

56,3

56,0

936

59,9

27,2

937

45,8

0,0

938

31,8

28,8

939

32,7

56,5

940

33,4

62,8

941

34,6

68,2

942

35,8

68,6

943

38,6

65,0

944

42,3

61,9

945

44,1

65,3

946

45,3

63,2

947

46,5

30,6

948

46,7

11,1

949

45,9

16,1

950

45,6

21,8

951

45,9

24,2

952

46,5

24,7

953

46,7

24,7

954

46,8

28,2

955

47,2

31,2

956

47,6

29,6

957

48,2

31,2

958

48,6

33,5

959

48,8

m

960

47,6

m

961

46,3

m

962

45,2

m

963

43,5

m

964

41,4

m

965

40,3

m

966

39,4

m

967

38,0

m

968

36,3

m

969

35,3

5,8

970

35,4

30,2

971

36,6

55,6

972

38,6

48,5

973

39,9

41,8

974

40,3

38,2

975

40,8

35,0

976

41,9

32,4

977

43,2

26,4

978

43,5

m

979

42,9

m

980

41,5

m

981

40,9

m

982

40,5

m

983

39,5

m

984

38,3

m

985

36,9

m

986

35,4

m

987

34,5

m

988

33,9

m

989

32,6

m

990

30,9

m

991

29,9

m

992

29,2

m

993

44,1

0,0

994

59,1

m

995

56,8

m

996

53,5

m

997

47,8

m

998

41,9

m

999

35,9

m

1 000

44,3

0,0

1 001

52,6

m

1 002

43,4

m

1 003

50,6

0,0

1 004

57,8

m

1 005

51,6

m

1 006

44,8

m

1 007

48,6

0,0

1 008

52,4

m

1 009

45,4

m

1 010

37,2

m

1 011

26,3

m

1 012

17,9

m

1 013

16,2

1,9

1 014

17,8

7,5

1 015

25,2

18,0

1 016

39,7

6,5

1 017

38,6

0,0

1 018

37,4

5,4

1 019

43,4

9,7

1 020

46,9

15,7

1 021

52,5

13,1

1 022

56,2

6,3

1 023

44,0

0,0

1 024

31,8

20,9

1 025

38,7

36,3

1 026

47,7

47,5

1 027

54,5

22,0

1 028

41,3

0,0

1 029

28,1

26,8

1 030

31,6

49,2

1 031

34,5

39,5

1 032

36,4

24,0

1 033

36,7

m

1 034

35,5

m

1 035

33,8

m

1 036

33,7

19,8

1 037

35,3

35,1

1 038

38,0

33,9

1 039

40,1

34,5

1 040

42,2

40,4

1 041

45,2

44,0

1 042

48,3

35,9

1 043

50,1

29,6

1 044

52,3

38,5

1 045

55,3

57,7

1 046

57,0

50,7

1 047

57,7

25,2

1 048

42,9

0,0

1 049

28,2

15,7

1 050

29,2

30,5

1 051

31,1

52,6

1 052

33,4

60,7

1 053

35,0

61,4

1 054

35,3

18,2

1 055

35,2

14,9

1 056

34,9

11,7

1 057

34,5

12,9

1 058

34,1

15,5

1 059

33,5

m

1 060

31,8

m

1 061

30,1

m

1 062

29,6

10,3

1 063

30,0

26,5

1 064

31,0

18,8

1 065

31,5

26,5

1 066

31,7

m

1 067

31,5

m

1 068

30,6

m

1 069

30,0

m

1 070

30,0

m

1 071

29,4

m

1 072

44,3

0,0

1 073

59,2

m

1 074

58,3

m

1 075

57,1

m

1 076

55,4

m

1 077

53,5

m

1 078

51,5

m

1 079

49,7

m

1 080

47,9

m

1 081

46,4

m

1 082

45,5

m

1 083

45,2

m

1 084

44,3

m

1 085

43,6

m

1 086

43,1

m

1 087

42,5

25,6

1 088

43,3

25,7

1,089

46,3

24,0

1,090

47,8

20,6

1,091

47,2

3,8

1,092

45,6

4,4

1,093

44,6

4,1

1,094

44,1

m

1,095

42,9

m

1,096

40,9

m

1,097

39,2

m

1,098

37,0

m

1,099

35,1

2,0

1,100

35,6

43,3

1,101

38,7

47,6

1,102

41,3

40,4

1,103

42,6

45,7

1,104

43,9

43,3

1,105

46,9

41,2

1,106

52,4

40,1

1,107

56,3

39,3

1 108

57,4

25,5

1 109

57,2

25,4

1 110

57,0

25,4

1 111

56,8

25,3

1 112

56,3

25,3

1 113

55,6

25,2

1 114

56,2

25,2

1 115

58,0

12,4

1 116

43,4

0,0

1 117

28,8

26,2

1 118

30,9

49,9

1 119

32,3

40,5

1 120

32,5

12,4

1 121

32,4

12,2

1 122

32,1

6,4

1 123

31,0

12,4

1 124

30,1

18,5

1 125

30,4

35,6

1 126

31,2

30,1

1 127

31,5

30,8

1 128

31,5

26,9

1 129

31,7

33,9

1 130

32,0

29,9

1 131

32,1

m

1 132

31,4

m

1 133

30,3

m

1 134

29,8

m

1 135

44,3

0,0

1 136

58,9

m

1 137

52,1

m

1 138

44,1

m

1 139

51,7

0,0

1 140

59,2

m

1 141

47,2

m

1 142

35,1

0,0

1 143

23,1

m

1 144

13,1

m

1 145

5,0

m

1 146

0,0

0,0

1 147

0,0

0,0

1 148

0,0

0,0

1 149

0,0

0,0

1 150

0,0

0,0

1 151

0,0

0,0

1 152

0,0

0,0

1 153

0,0

0,0

1 154

0,0

0,0

1 155

0,0

0,0

1 156

0,0

0,0

1 157

0,0

0,0

1 158

0,0

0,0

1 159

0,0

0,0

1 160

0,0

0,0

1 161

0,0

0,0

1 162

0,0

0,0

1 163

0,0

0,0

1 164

0,0

0,0

1 165

0,0

0,0

1 166

0,0

0,0

1 167

0,0

0,0

1 168

0,0

0,0

1 169

0,0

0,0

1 170

0,0

0,0

1 171

0,0

0,0

1 172

0,0

0,0

1 173

0,0

0,0

1 174

0,0

0,0

1 175

0,0

0,0

1 176

0,0

0,0

1 177

0,0

0,0

1 178

0,0

0,0

1 179

0,0

0,0

1 180

0,0

0,0

1 181

0,0

0,0

1 182

0,0

0,0

1 183

0,0

0,0

1 184

0,0

0,0

1 185

0,0

0,0

1 186

0,0

0,0

1 187

0,0

0,0

1 188

0,0

0,0

1 189

0,0

0,0

1 190

0,0

0,0

1 191

0,0

0,0

1 192

0,0

0,0

1 193

0,0

0,0

1 194

0,0

0,0

1 195

0,0

0,0

1 196

0,0

20,4

1 197

12,6

41,2

1 198

27,3

20,4

1 199

40,4

7,6

1 200

46,1

m

1 201

44,6

m

1 202

42,7

14,7

1 203

42,9

7,3

1 204

36,1

0,0

1 205

29,3

15,0

1 206

43,8

22,6

1 207

54,9

9,9

1 208

44,9

0,0

1 209

34,9

47,4

1 210

42,7

82,7

1 211

52,0

81,2

1 212

61,8

82,7

1 213

71,3

39,1

1 214

58,1

0,0

1 215

44,9

42,5

1 216

46,3

83,3

1 217

46,8

74,1

1 218

48,1

75,7

1 219

50,5

75,8

1 220

53,6

76,7

1 221

56,9

77,1

1 222

60,2

78,7

1 223

63,7

78,0

1 224

67,2

79,6

1 225

70,7

80,9

1 226

74,1

81,1

1 227

77,5

83,6

1 228

80,8

85,6

1 229

84,1

81,6

1 230

87,4

88,3

1 231

90,5

91,9

1 232

93,5

94,1

1 233

96,8

96,6

1 234

100,0

m

1 235

96,0

m

1 236

81,9

m

1 237

68,1

m

1 238

58,1

84,7

1 239

58,5

85,4

1 240

59,5

85,6

1 241

61,0

86,6

1 242

62,6

86,8

1 243

64,1

87,6

1 244

65,4

87,5

1 245

66,7

87,8

1 246

68,1

43,5

1 247

55,2

0,0

1 248

42,3

37,2

1 249

43,0

73,6

1 250

43,5

65,1

1 251

43,8

53,1

1 252

43,9

54,6

1 253

43,9

41,2

1 254

43,8

34,8

1 255

43,6

30,3

1 256

43,3

21,9

1 257

42,8

19,9

1 258

42,3

m

1 259

41,4

m

1 260

40,2

m

1 261

38,7

m

1 262

37,1

m

1 263

35,6

m

1 264

34,2

m

1 265

32,9

m

1 266

31,8

m

1 267

30,7

m

1 268

29,6

m

1 269

40,4

0,0

1 270

51,2

m

1 271

49,6

m

1 272

48,0

m

1 273

46,4

m

1 274

45,0

m

1 275

43,6

m

1 276

42,3

m

1 277

41,0

m

1 278

39,6

m

1 279

38,3

m

1 280

37,1

m

1 281

35,9

m

1 282

34,6

m

1 283

33,0

m

1 284

31,1

m

1 285

29,2

m

1 286

43,3

0,0

1 287

57,4

32,8

1 288

59,9

65,4

1 289

61,9

76,1

1 290

65,6

73,7

1 291

69,9

79,3

1 292

74,1

81,3

1 293

78,3

83,2

1 294

82,6

86,0

1 295

87,0

89,5

1 296

91,2

90,8

1 297

95,3

45,9

1 298

81,0

0,0

1 299

66,6

38,2

1 300

67,9

75,5

1 301

68,4

80,5

1 302

69,0

85,5

1 303

70,0

85,2

1 304

71,6

85,9

1 305

73,3

86,2

1 306

74,8

86,5

1 307

76,3

42,9

1 308

63,3

0,0

1 309

50,4

21,2

1 310

50,6

42,3

1 311

50,6

53,7

1 312

50,4

90,1

1 313

50,5

97,1

1 314

51,0

100,0

1 315

51,9

100,0

1 316

52,6

100,0

1 317

52,8

32,4

1 318

47,7

0,0

1 319

42,6

27,4

1 320

42,1

53,5

1 321

41,8

44,5

1 322

41,4

41,1

1 323

41,0

21,0

1 324

40,3

0,0

1 325

39,3

1,0

1 326

38,3

15,2

1 327

37,6

57,8

1 328

37,3

73,2

1 329

37,3

59,8

1 330

37,4

52,2

1 331

37,4

16,9

1 332

37,1

34,3

1 333

36,7

51,9

1 334

36,2

25,3

1 335

35,6

m

1 336

34,6

m

1 337

33,2

m

1 338

31,6

m

1 339

30,1

m

1 340

28,8

m

1 341

28,0

29,5

1 342

28,6

100,0

1 343

28,8

97,3

1 344

28,8

73,4

1 345

29,6

56,9

1 346

30,3

91,7

1 347

31,0

90,5

1 348

31,8

81,7

1 349

32,6

79,5

1 350

33,5

86,9

1 351

34,6

100,0

1 352

35,6

78,7

1 353

36,4

50,5

1 354

37,0

57,0

1 355

37,3

69,1

1 356

37,6

49,5

1 357

37,8

44,4

1 358

37,8

43,4

1 359

37,8

34,8

1 360

37,6

24,0

1 361

37,2

m

1 362

36,3

m

1 363

35,1

m

1 364

33,7

m

1 365

32,4

m

1 366

31,1

m

1 367

29,9

m

1 368

28,7

m

1 369

29,0

58,6

1 370

29,7

88,5

1 371

31,0

86,3

1 372

31,8

43,4

1 373

31,7

m

1 374

29,9

m

1 375

40,2

0,0

1 376

50,4

m

1 377

47,9

m

1 378

45,0

m

1 379

43,0

m

1 380

40,6

m

1 381

55,5

0,0

1 382

70,4

41,7

1 383

73,4

83,2

1 384

74,0

83,7

1 385

74,9

41,7

1 386

60,0

0,0

1 387

45,1

41,6

1 388

47,7

84,2

1 389

50,4

50,2

1 390

53,0

26,1

1 391

59,5

0,0

1 392

66,2

38,4

1 393

66,4

76,7

1 394

67,6

100,0

1 395

68,4

76,6

1 396

68,2

47,2

1 397

69,0

81,4

1 398

69,7

40,6

1 399

54,7

0,0

1 400

39,8

19,9

1 401

36,3

40,0

1 402

36,7

59,4

1 403

36,6

77,5

1 404

36,8

94,3

1 405

36,8

100,0

1 406

36,4

100,0

1 407

36,3

79,7

1 408

36,7

49,5

1 409

36,6

39,3

1 410

37,3

62,8

1 411

38,1

73,4

1 412

39,0

72,9

1 413

40,2

72,0

1 414

41,5

71,2

1 415

42,9

77,3

1 416

44,4

76,6

1 417

45,4

43,1

1 418

45,3

53,9

1 419

45,1

64,8

1 420

46,5

74,2

1 421

47,7

75,2

1 422

48,1

75,5

1 423

48,6

75,8

1 424

48,9

76,3

1 425

49,9

75,5

1 426

50,4

75,2

1 427

51,1

74,6

1 428

51,9

75,0

1 429

52,7

37,2

1 430

41,6

0,0

1 431

30,4

36,6

1 432

30,5

73,2

1 433

30,3

81,6

1 434

30,4

89,3

1 435

31,5

90,4

1 436

32,7

88,5

1 437

33,7

97,2

1 438

35,2

99,7

1 439

36,3

98,8

1 440

37,7

100,0

1 441

39,2

100,0

1 442

40,9

100,0

1 443

42,4

99,5

1 444

43,8

98,7

1 445

45,4

97,3

1 446

47,0

96,6

1 447

47,8

96,2

1 448

48,8

96,3

1 449

50,5

95,1

1 450

51,0

95,9

1 451

52,0

94,3

1 452

52,6

94,6

1 453

53,0

65,5

1 454

53,2

0,0

1 455

53,2

m

1 456

52,6

m

1 457

52,1

m

1 458

51,8

m

1 459

51,3

m

1 460

50,7

m

1 461

50,7

m

1 462

49,8

m

1 463

49,4

m

1 464

49,3

m

1 465

49,1

m

1 466

49,1

m

1 467

49,1

8,3

1 468

48,9

16,8

1 469

48,8

21,3

1 470

49,1

22,1

1 471

49,4

26,3

1 472

49,8

39,2

1 473

50,4

83,4

1 474

51,4

90,6

1 475

52,3

93,8

1 476

53,3

94,0

1 477

54,2

94,1

1 478

54,9

94,3

1 479

55,7

94,6

1 480

56,1

94,9

1 481

56,3

86,2

1 482

56,2

64,1

1 483

56,0

46,1

1 484

56,2

33,4

1 485

56,5

23,6

1 486

56,3

18,6

1 487

55,7

16,2

1 488

56,0

15,9

1 489

55,9

21,8

1 490

55,8

20,9

1 491

55,4

18,4

1 492

55,7

25,1

1 493

56,0

27,7

1 494

55,8

22,4

1 495

56,1

20,0

1 496

55,7

17,4

1 497

55,9

20,9

1 498

56,0

22,9

1 499

56,0

21,1

1 500

55,1

19,2

1 501

55,6

24,2

1 502

55,4

25,6

1 503

55,7

24,7

1 504

55,9

24,0

1 505

55,4

23,5

1 506

55,7

30,9

1 507

55,4

42,5

1 508

55,3

25,8

1 509

55,4

1,3

1 510

55,0

m

1 511

54,4

m

1 512

54,2

m

1 513

53,5

m

1 514

52,4

m

1 515

51,8

m

1 516

50,7

m

1 517

49,9

m

1 518

49,1

m

1 519

47,7

m

1 520

47,3

m

1 521

46,9

m

1 522

46,9

m

1 523

47,2

m

1 524

47,8

m

1 525

48,2

0,0

1 526

48,8

23,0

1 527

49,1

67,9

1 528

49,4

73,7

1 529

49,8

75,0

1 530

50,4

75,8

1 531

51,4

73,9

1 532

52,3

72,2

1 533

53,3

71,2

1 534

54,6

71,2

1 535

55,4

68,7

1 536

56,7

67,0

1 537

57,2

64,6

1 538

57,3

61,9

1 539

57,0

59,5

1 540

56,7

57,0

1 541

56,7

69,8

1 542

56,8

58,5

1 543

56,8

47,2

1 544

57,0

38,5

1 545

57,0

32,8

1 546

56,8

30,2

1 547

57,0

27,0

1 548

56,9

26,2

1 549

56,7

26,2

1 550

57,0

26,6

1 551

56,7

27,8

1 552

56,7

29,7

1 553

56,8

32,1

1 554

56,5

34,9

1 555

56,6

34,9

1 556

56,3

35,8

1 557

56,6

36,6

1 558

56,2

37,6

1 559

56,6

38,2

1 560

56,2

37,9

1 561

56,6

37,5

1 562

56,4

36,7

1 563

56,5

34,8

1 564

56,5

35,8

1 565

56,5

36,2

1 566

56,5

36,7

1 567

56,7

37,8

1 568

56,7

37,8

1 569

56,6

36,6

1 570

56,8

36,1

1 571

56,5

36,8

1 572

56,9

35,9

1 573

56,7

35,0

1 574

56,5

36,0

1 575

56,4

36,5

1 576

56,5

38,0

1 577

56,5

39,9

1 578

56,4

42,1

1 579

56,5

47,0

1 580

56,4

48,0

1 581

56,1

49,1

1 582

56,4

48,9

1 583

56,4

48,2

1 584

56,5

48,3

1 585

56,5

47,9

1 586

56,6

46,8

1 587

56,6

46,2

1 588

56,5

44,4

1 589

56,8

42,9

1 590

56,5

42,8

1 591

56,7

43,2

1 592

56,5

42,8

1 593

56,9

42,2

1 594

56,5

43,1

1 595

56,5

42,9

1 596

56,7

42,7

1 597

56,6

41,5

1 598

56,9

41,8

1 599

56,6

41,9

1 600

56,7

42,6

1 601

56,7

42,6

1 602

56,7

41,5

1 603

56,7

42,2

1 604

56,5

42,2

1 605

56,8

41,9

1 606

56,5

42,0

1 607

56,7

42,1

1 608

56,4

41,9

1 609

56,7

42,9

1 610

56,7

41,8

1 611

56,7

41,9

1 612

56,8

42,0

1 613

56,7

41,5

1 614

56,6

41,9

1 615

56,8

41,6

1 616

56,6

41,6

1 617

56,9

42,0

1 618

56,7

40,7

1 619

56,7

39,3

1 620

56,5

41,4

1 621

56,4

44,9

1 622

56,8

45,2

1 623

56,6

43,6

1 624

56,8

42,2

1 625

56,5

42,3

1 626

56,5

44,4

1 627

56,9

45,1

1 628

56,4

45,0

1 629

56,7

46,3

1 630

56,7

45,5

1 631

56,8

45,0

1 632

56,7

44,9

1 633

56,6

45,2

1 634

56,8

46,0

1 635

56,5

46,6

1 636

56,6

48,3

1 637

56,4

48,6

1 638

56,6

50,3

1 639

56,3

51,9

1 640

56,5

54,1

1 641

56,3

54,9

1 642

56,4

55,0

1 643

56,4

56,2

1 644

56,2

58,6

1 645

56,2

59,1

1 646

56,2

62,5

1 647

56,4

62,8

1 648

56,0

64,7

1 649

56,4

65,6

1 650

56,2

67,7

1 651

55,9

68,9

1 652

56,1

68,9

1 653

55,8

69,5

1 654

56,0

69,8

1 655

56,2

69,3

1 656

56,2

69,8

1 657

56,4

69,2

1 658

56,3

68,7

1 659

56,2

69,4

1 660

56,2

69,5

1 661

56,2

70,0

1 662

56,4

69,7

1 663

56,2

70,2

1 664

56,4

70,5

1 665

56,1

70,5

1 666

56,5

69,7

1 667

56,2

69,3

1 668

56,5

70,9

1 669

56,4

70,8

1 670

56,3

71,1

1 671

56,4

71,0

1 672

56,7

68,6

1 673

56,8

68,6

1 674

56,6

68,0

1 675

56,8

65,1

1 676

56,9

60,9

1 677

57,1

57,4

1 678

57,1

54,3

1 679

57,0

48,6

1 680

57,4

44,1

1 681

57,4

40,2

1 682

57,6

36,9

1 683

57,5

34,2

1 684

57,4

31,1

1 685

57,5

25,9

1 686

57,5

20,7

1 687

57,6

16,4

1 688

57,6

12,4

1 689

57,6

8,9

1 690

57,5

8,0

1 691

57,5

5,8

1 692

57,3

5,8

1 693

57,6

5,5

1 694

57,3

4,5

1 695

57,2

3,2

1 696

57,2

3,1

1 697

57,3

4,9

1 698

57,3

4,2

1 699

56,9

5,5

1 700

57,1

5,1

1 701

57,0

5,2

1 702

56,9

5,5

1 703

56,6

5,4

1 704

57,1

6,1

1 705

56,7

5,7

1 706

56,8

5,8

1 707

57,0

6,1

1 708

56,7

5,9

1 709

57,0

6,6

1 710

56,9

6,4

1 711

56,7

6,7

1 712

56,9

6,9

1 713

56,8

5,6

1 714

56,6

5,1

1 715

56,6

6,5

1 716

56,5

10,0

1 717

56,6

12,4

1 718

56,5

14,5

1 719

56,6

16,3

1 720

56,3

18,1

1 721

56,6

20,7

1 722

56,1

22,6

1 723

56,3

25,8

1 724

56,4

27,7

1 725

56,0

29,7

1 726

56,1

32,6

1 727

55,9

34,9

1 728

55,9

36,4

1 729

56,0

39,2

1 730

55,9

41,4

1 731

55,5

44,2

1 732

55,9

46,4

1 733

55,8

48,3

1 734

55,6

49,1

1 735

55,8

49,3

1 736

55,9

47,7

1 737

55,9

47,4

1 738

55,8

46,9

1 739

56,1

46,8

1 740

56,1

45,8

1 741

56,2

46,0

1 742

56,3

45,9

1 743

56,3

45,9

1 744

56,2

44,6

1 745

56,2

46,0

1 746

56,4

46,2

1 747

55,8

m

1 748

55,5

m

1 749

55,0

m

1 750

54,1

m

1 751

54,0

m

1 752

53,3

m

1 753

52,6

m

1 754

51,8

m

1 755

50,7

m

1 756

49,9

m

1 757

49,1

m

1 758

47,7

m

1 759

46,8

m

1 760

45,7

m

1 761

44,8

m

1 762

43,9

m

1 763

42,9

m

1 764

41,5

m

1 765

39,5

m

1 766

36,7

m

1 767

33,8

m

1 768

31,0

m

1 769

40,0

0,0

1 770

49,1

m

1 771

46,2

m

1 772

43,1

m

1 773

39,9

m

1 774

36,6

m

1 775

33,6

m

1 776

30,5

m

1 777

42,8

0,0

1 778

55,2

m

1 779

49,9

m

1 780

44,0

m

1 781

37,6

m

1 782

47,2

0,0

1 783

56,8

m

1 784

47,5

m

1 785

42,9

m

1 786

31,6

m

1 787

25,8

m

1 788

19,9

m

1 789

14,0

m

1 790

8,1

m

1 791

2,2

m

1 792

0,0

0,0

1 793

0,0

0,0

1 794

0,0

0,0

1 795

0,0

0,0

1 796

0,0

0,0

1 797

0,0

0,0

1 798

0,0

0,0

1 799

0,0

0,0

1 800

0,0

0,0

m = rad motora

---

Prilog 4. – Dodatak 2.

Mjerna oprema

A.2.1.

Ovaj Dodatak sadržava osnovne zahtjeve i opće opise sustava za uzorkovanje i analizu za mjerenje emisija plinovitih i krutih onečišćujućih tvari. Budući da različite konfiguracije mogu dati ekvivalentne rezultate, potpuna sukladnost sa slikama iz ovog Dodatka nije nužna. Za dobivanje dodatnih podataka i za usklađivanje funkcija sustava sastavnih dijelova mogu se upotrijebiti sastavni dijelovi kao što su instrumenti, ventili, solenoidi, pumpe, uređaji za protok i prekidači. Smiju se izostaviti sastavni dijelovi koji u nekim sustavima nisu potrebni za održavanje točnosti ako se njihovo izostavljanje temelji na dobroj tehničkoj prosudbi.

A.2.1.1.

Analitički sustav

A.2.1.2.

Opis analitičkog sustava za određivanje emisija plinovitih tvari u nerazrijeđenim ispušnim plinovima (slika 9.) ili u razrijeđenim ispušnim plinovima (slika 10.) temelji se na:

| (a) | HFID ili FID analizatoru za mjerenje ugljikovodika; |
| --- | --- |

(a)

HFID ili FID analizatoru za mjerenje ugljikovodika;

| (b) | NDIR analizatorima za mjerenje ugljikova monoksida i ugljikova dioksida; |
| --- | --- |

(b)

NDIR analizatorima za mjerenje ugljikova monoksida i ugljikova dioksida;

| (c) | HCLD ili CLD analizatoru za mjerenje dušikovih oksida. |
| --- | --- |

(c)

HCLD ili CLD analizatoru za mjerenje dušikovih oksida.

Uzorak svih komponenti trebao bi se uzeti jednom sondom za uzorkovanje i unutar sustava raspodijeliti različitim analizatorima. Opcionalno se mogu upotrijebiti dvije sonde za uzorkovanje koje se nalaze jedna blizu druge. Nužno je pobrinuti se da se ni u jednoj točki analitičkog sustava ne pojavi nenamjerna kondenzacija komponenti ispušnih plinova (uključujući vodu i sumpornu kiselinu).

Slika 9.

Slika 9.

Shematski prikaz protoka sustava za analizu nerazrijeđenih ispušnih plinova za CO, CO2, NOx, HC

Shematski prikaz protoka sustava za analizu nerazrijeđenih ispušnih plinova za CO, CO2

x

Image 135

Slika 10.

Slika 10.

Shematski prikaz protoka sustava za analizu razrijeđenih ispušnih plinova za CO, CO2, NOx, HC

Shematski prikaz protoka sustava za analizu razrijeđenih ispušnih plinova za CO, CO2

x

Image 136

| A.2.1.3. | Sastavni dijelovi na slikama 9. i 10.


  EP | ispušna cijev |
| --- | --- | --- |
| SP1 | sonda za uzorkovanje nerazrijeđenih ispušnih plinova (samo slika 9.) |

A.2.1.3.

Sastavni dijelovi na slikama 9. i 10.

EP

ispušna cijev

SP1

sonda za uzorkovanje nerazrijeđenih ispušnih plinova (samo slika 9.)

Preporučuje se da sonda bude od nehrđajućeg čelika, ravna, sa zatvorenim krajem i s više otvora. Unutarnji promjer ne smije biti veći od unutarnjeg promjera voda za uzorkovanje. Debljina stijenke sonde ne smije biti veća od 1 mm. Na njoj se moraju nalaziti najmanje tri otvora na tri različite radijalne ravnine takvih dimenzija da omogućuju uzorkovanje približno jednakog protoka. Sonda se mora protezati preko najmanje 80 % promjera ispušne cijevi. Mogu se upotrijebiti jedna ili dvije sonde za uzorkovanje.

| SP2 | sonda za uzorkovanje HC-a u razrijeđenim ispušnim plinovima (samo slika 10.) |
| --- | --- |

SP2

sonda za uzorkovanje HC-a u razrijeđenim ispušnim plinovima (samo slika 10.)

Sonda mora:

| (a) | biti prvi odjeljak grijanog voda za uzorkovanje HSL1 od 254 mm do 762 mm; |
| --- | --- |

(a)

biti prvi odjeljak grijanog voda za uzorkovanje HSL1 od 254 mm do 762 mm;

| (b) | imati unutarnji promjer od najmanje 5 mm; |
| --- | --- |

(b)

imati unutarnji promjer od najmanje 5 mm;

| (c) | biti ugrađena u tunel za razrjeđivanje DT (slika 15.) u točki u kojoj su sredstvo za razrjeđivanje i ispušni plinovi dobro pomiješani (npr. približno 10 promjera tunela iza točke u kojoj ispušni plin ulazi u tunel za razrjeđivanje); |
| --- | --- |

(c)

biti ugrađena u tunel za razrjeđivanje DT (slika 15.) u točki u kojoj su sredstvo za razrjeđivanje i ispušni plinovi dobro pomiješani (npr. približno 10 promjera tunela iza točke u kojoj ispušni plin ulazi u tunel za razrjeđivanje);

| (d) | biti dovoljno (radijalno) udaljena od drugih sondi i stijenke tunela tako da na nju ne utječu strujanja ni vrtlozi; |
| --- | --- |

(d)

biti dovoljno (radijalno) udaljena od drugih sondi i stijenke tunela tako da na nju ne utječu strujanja ni vrtlozi;

| (e) | biti grijana tako da se temperatura protoka plina poveća na 463 K ±10 K (190 °C ±10 °C) na izlazu sonde ili na 385 K ±10 K (112 °C ±10 °C) za motore s vanjskim izvorom paljenja; |
| --- | --- |

(e)

biti grijana tako da se temperatura protoka plina poveća na 463 K ±10 K (190 °C ±10 °C) na izlazu sonde ili na 385 K ±10 K (112 °C ±10 °C) za motore s vanjskim izvorom paljenja;

| (f) | biti negrijana u slučaju (hladnog) mjerenja FID -om. |
| --- | --- |

(f)

biti negrijana u slučaju (hladnog) mjerenja FID -om.

| SP3 | sonda za uzorkovanje CO, CO2, NOx u razrijeđenim ispušnim plinovima (samo slika 10.) |
| --- | --- |

SP3

sonda za uzorkovanje CO, CO2, NOx u razrijeđenim ispušnim plinovima (samo slika 10.)

2

x

Sonda mora:

| (a) | biti u istoj ravnini kao SP2; |
| --- | --- |

(a)

biti u istoj ravnini kao SP2;

| (b) | biti dovoljno (radijalno) udaljena od drugih sondi i stijenke tunela tako da na nju ne utječu strujanja ni vrtlozi; |
| --- | --- |

(b)

biti dovoljno (radijalno) udaljena od drugih sondi i stijenke tunela tako da na nju ne utječu strujanja ni vrtlozi;

| (c) | biti grijana i izolirana po cijeloj duljini tako da temperatura bude najmanje 328 K (55 °C) kako bi se spriječila kondenzacija vode. |
| --- | --- |

(c)

biti grijana i izolirana po cijeloj duljini tako da temperatura bude najmanje 328 K (55 °C) kako bi se spriječila kondenzacija vode.

| HF1 | grijani predfiltar (nije obvezno) |
| --- | --- |

HF1

grijani predfiltar (nije obvezno)

Temperatura mora biti ista kao za HSL1.

| HF2 | grijani filtar |
| --- | --- |

HF2

grijani filtar

Filtar mora izdvojiti sve krute čestice iz uzorka plina prije analizatora. Temperatura mora biti ista kao za HSL1. Filtar se mijenja prema potrebi.

| HSL1 | grijani vod za uzorkovanje |
| --- | --- |

HSL1

grijani vod za uzorkovanje

Vod za uzorkovanje služi za transport uzorka plina iz jedne sonde do točke razdvajanja i analizatora ugljikovodika.

Vod za uzorkovanje mora:

| (a) | imati unutarnji promjer od najmanje 4 mm, a najviše 13,5 mm; |
| --- | --- |

(a)

imati unutarnji promjer od najmanje 4 mm, a najviše 13,5 mm;

| (b) | biti izrađen od nehrđajućeg čelika ili PTFE-a; |
| --- | --- |

(b)

biti izrađen od nehrđajućeg čelika ili PTFE-a;

| (c) | održavati temperaturu stijenke na 463 K ±10 K (190 °C ±10 °C), mjereno na svakom grijanom dijelu koji se zasebno kontrolira, ako temperatura ispušnih plinova na mjestu sonde za uzorkovanje nije viša od 463 K (190 °C); |
| --- | --- |

(c)

održavati temperaturu stijenke na 463 K ±10 K (190 °C ±10 °C), mjereno na svakom grijanom dijelu koji se zasebno kontrolira, ako temperatura ispušnih plinova na mjestu sonde za uzorkovanje nije viša od 463 K (190 °C);

| (d) | održavati temperaturu stijenke na 453 K (180 °C) ako je temperatura ispušnih plinova na mjestu sonde za uzorkovanje viša od 463 K (190 °C); |
| --- | --- |

(d)

održavati temperaturu stijenke na 453 K (180 °C) ako je temperatura ispušnih plinova na mjestu sonde za uzorkovanje viša od 463 K (190 °C);

| (e) | održavati temperaturu plina na 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) neposredno ispred grijanog filtra HF2 i HFID-a. |
| --- | --- |

(e)

održavati temperaturu plina na 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) neposredno ispred grijanog filtra HF2 i HFID-a.

| HSL2 | grijani vod za uzorkovanje NOx |
| --- | --- |

HSL2

grijani vod za uzorkovanje NOx

x

Vod za uzorkovanje mora:

| (a) | održavati temperaturu stijenke unutar raspona od 328 K do 473 K (od 55 °C do 200 °C) sve do pretvarača ako je riječ o suhom mjerenju i sve do analizatora ako je riječ o vlažnom mjerenju; |
| --- | --- |

(a)

održavati temperaturu stijenke unutar raspona od 328 K do 473 K (od 55 °C do 200 °C) sve do pretvarača ako je riječ o suhom mjerenju i sve do analizatora ako je riječ o vlažnom mjerenju;

| (b) | biti izrađen od nehrđajućeg čelika ili PTFE-a. |
| --- | --- |

(b)

biti izrađen od nehrđajućeg čelika ili PTFE-a.

| HP | grijana pumpa za uzorkovanje |
| --- | --- |

HP

grijana pumpa za uzorkovanje

Pumpa mora biti zagrijana na temperaturu HSL-a.

| SL | vod za uzorkovanje CO i CO2 |
| --- | --- |

SL

vod za uzorkovanje CO i CO2

2

Vod mora biti izrađen od PTFE-a ili nehrđajućeg čelika. Može biti grijan ili negrijan.

| HC | HFID analizator |
| --- | --- |

HC

HFID analizator

Grijani plamenoionizacijski detektor (HFID) ili plamenoionizacijski detektor (FID) za određivanje ugljikovodika. Temperatura HFID-a mora se održavati u rasponu od 453 K do 473 K (od 180 °C do 200 °C).

| CO, CO2 | NDIR analizator |
| --- | --- |

CO, CO2

2

NDIR analizator

NDIR analizatori za određivanje ugljikova monoksida i ugljikova dioksida (opcionalno za utvrđivanje omjera razrjeđivanja za mjerenje PT-a).

| NOx | CLD ili NDUV analizator |
| --- | --- |

NOx

x

CLD ili NDUV analizator

CLD, HCLD ili NDUV analizator za određivanje dušikovih oksida. Ako se upotrebljava HCLD, mora se održavati na temperaturi od 328 K do 473 K (od 55 °C do 200 °C).

| B | naprava za sušenje uzorka (opcionalno za mjerenje NO) |
| --- | --- |

B

naprava za sušenje uzorka (opcionalno za mjerenje NO)

Za hlađenje i kondenziranje vode iz uzorka ispušnih plinova. Njegova upotreba je opcionalna ako vodena para ne uzrokuje smetnje u analizatoru, kako je utvrđeno u stavku 9.3.9.2.2. ovog Priloga. Ako se voda izdvaja kondenzacijom, temperatura uzorka plina ili točka rosišta mora se pratiti unutar filtra vode ili iza njega. Temperatura uzorka plina ili točka rosišta ne smije biti veća od 280 K (7 °C). Za izdavanje vode iz uzorka nije dopušteno koristiti kemijska sredstva za sušenje.

| BK | vreća za pozadinske uzorke (nije obvezna, samo slika 10.) |
| --- | --- |

BK

vreća za pozadinske uzorke (nije obvezna, samo slika 10.)

Za mjerenje pozadinskih koncentracija.

| BG | vreća za uzorkovanje (nije obvezna, samo slika 10.) |
| --- | --- |

BG

vreća za uzorkovanje (nije obvezna, samo slika 10.)

Za mjerenje koncentracija uzoraka.

| A.2.1.4. | Metoda sa separatorom nemetana (NMC)
  Separatorom se oksidiraju svi ugljikovodici osim onih od CH4 do CO2 i H2O tako da prolaskom uzorka kroz NMC HFID otkriva samo CH4. Uz uobičajeni sustav za uzorkovanje ugljikovodika (vidjeti slike 9. i 10.) ugrađuje se dodatni sustav za uzorkovanje ugljikovodika opremljen separatorom kako je prikazano na slici 11. Time je moguće istodobno mjerenje ukupnih vrijednosti HC, CH4 i NMHC.
  Separator mora biti umjeren na temperaturu od najmanje 600 K (327 °C) prije ispitivanja njegova katalitičkog učinka na CH4 i C2H6 za vrijednosti H2O koje su reprezentativne za uvjete u protoku ispušnih plinova. Točka rosišta i razina O2 uzorkovanog protoka ispušnih plinova mora biti poznata. Relativni odziv FID-a na CH4 i C2H6 određuje se u skladu sa stavkom 9.3.8. ovog Priloga. |
| --- | --- |

A.2.1.4.

Metoda sa separatorom nemetana (NMC)

Separatorom se oksidiraju svi ugljikovodici osim onih od CH4 do CO2 i H2O tako da prolaskom uzorka kroz NMC HFID otkriva samo CH4. Uz uobičajeni sustav za uzorkovanje ugljikovodika (vidjeti slike 9. i 10.) ugrađuje se dodatni sustav za uzorkovanje ugljikovodika opremljen separatorom kako je prikazano na slici 11. Time je moguće istodobno mjerenje ukupnih vrijednosti HC, CH4 i NMHC.

4

2

2

4

4

Separator mora biti umjeren na temperaturu od najmanje 600 K (327 °C) prije ispitivanja njegova katalitičkog učinka na CH4 i C2H6 za vrijednosti H2O koje su reprezentativne za uvjete u protoku ispušnih plinova. Točka rosišta i razina O2 uzorkovanog protoka ispušnih plinova mora biti poznata. Relativni odziv FID-a na CH4 i C2H6 određuje se u skladu sa stavkom 9.3.8. ovog Priloga.

4

2

6

2

2

4

2

6

Slika 11.

Slika 11.

Shematski prikaz protoka za analizu metana s NMC-om

Shematski prikaz protoka za analizu metana s NMC-om

Image 137

| A.2.1.5. | Sastavni dijelovi na slici 11.


  NMC | separator nemetana |
| --- | --- | --- |

A.2.1.5.

Sastavni dijelovi na slici 11.

NMC

separator nemetana

Za oksidiranje svih ugljikovodika osim metana.

HC

Grijani plamenoionizacijski detektor (HFID) ili plameno-ionizacijski detektor (FID) za mjerenje koncentracija ugljikovodika i CH4. Temperatura HFID-a mora se održavati u rasponu od 453 K do 473 K (od 180 °C do 200 °C).

4

| V1 | razvodni ventil |
| --- | --- |

V1

razvodni ventil

Za odabir nultog i rasponskog plina.

| R | regulator tlaka |
| --- | --- |

R

regulator tlaka

Za kontrolu tlaka u vodu za uzorkovanje i protoka prema HFID-u.

| A.2.2. | Sustav za razrjeđivanje i uzorkovanje čestica |
| --- | --- |

A.2.2.

Sustav za razrjeđivanje i uzorkovanje čestica

| A.2.2.1. | Opis sustava djelomičnog protoka
  Sustav za razrjeđivanje opisuje se na temelju razrjeđivanja dijela protoka ispušnih plinova. Razdvajanje protoka ispušnih plinova i postupak razrjeđivanja može se izvoditi različitim tipovima sustava razrjeđivanja. Sav razrijeđeni ispušni plin ili samo dio razrijeđenog ispušnog plina transportira se u sustav za uzorkovanje čestične tvari radi prikupljanja čestica. Kad se misli na prvu metodu, govori se o metodi tipa potpunog uzorkovanja, a kad se misli na drugu metodu, o tipu djelomičnog uzorkovanja. Izračun omjera razrjeđivanja ovisi o korištenom tipu sustava.
  U slučaju sustava potpunog uzorkovanja kako je prikazan na slici 12. nerazrijeđeni ispušni plinovi prenose se iz ispušne cijevi (EP) u tunel za razrjeđivanje (DT) kroz sondu za uzorkovanje (SP) i cijev za prijenos (TT). Ukupni protok kroz tunel prilagođava se regulatorom protoka FC2 i pumpom za uzorkovanje (P) sustava za uzorkovanje čestica (vidjeti sliku 16.). Regulator protoka FC1, koji može upotrijebiti qm

  ew ili qm

  aw i qm

  f kao komandne signale, regulira protok sredstva za razrjeđivanje da bi se postiglo željeno razdvajanje ispušnih plinova. Protok uzorka u DT je razlika ukupnog protoka i protoka sredstva. za razrjeđivanje Protok sredstva za razrjeđivanje mjeri se uređajem za mjerenje protoka FM1, a ukupni protok uređajem za mjerenje protoka FM3 sustava za uzorkovanje čestica (vidjeti sliku 16.). Omjer razrjeđivanja izračunava se iz te dvije brzine protoka. |
| --- | --- |

A.2.2.1.

Opis sustava djelomičnog protoka

Sustav za razrjeđivanje opisuje se na temelju razrjeđivanja dijela protoka ispušnih plinova. Razdvajanje protoka ispušnih plinova i postupak razrjeđivanja može se izvoditi različitim tipovima sustava razrjeđivanja. Sav razrijeđeni ispušni plin ili samo dio razrijeđenog ispušnog plina transportira se u sustav za uzorkovanje čestične tvari radi prikupljanja čestica. Kad se misli na prvu metodu, govori se o metodi tipa potpunog uzorkovanja, a kad se misli na drugu metodu, o tipu djelomičnog uzorkovanja. Izračun omjera razrjeđivanja ovisi o korištenom tipu sustava.

U slučaju sustava potpunog uzorkovanja kako je prikazan na slici 12. nerazrijeđeni ispušni plinovi prenose se iz ispušne cijevi (EP) u tunel za razrjeđivanje (DT) kroz sondu za uzorkovanje (SP) i cijev za prijenos (TT). Ukupni protok kroz tunel prilagođava se regulatorom protoka FC2 i pumpom za uzorkovanje (P) sustava za uzorkovanje čestica (vidjeti sliku 16.). Regulator protoka FC1, koji može upotrijebiti qm

  ew ili qm

  aw i qm

  f kao komandne signale, regulira protok sredstva za razrjeđivanje da bi se postiglo željeno razdvajanje ispušnih plinova. Protok uzorka u DT je razlika ukupnog protoka i protoka sredstva. za razrjeđivanje Protok sredstva za razrjeđivanje mjeri se uređajem za mjerenje protoka FM1, a ukupni protok uređajem za mjerenje protoka FM3 sustava za uzorkovanje čestica (vidjeti sliku 16.). Omjer razrjeđivanja izračunava se iz te dvije brzine protoka.

qm

ew

qm

aw

qm

f

Slika 12.

Slika 12.

Shematski prikaz sustava s razrjeđivanjem djelomičnog protoka (tip potpunog uzorkovanja)

Shematski prikaz sustava s razrjeđivanjem djelomičnog protoka (tip potpunog uzorkovanja)

Image 138

U slučaju sustava djelomičnog uzorkovanja kako je prikazan na slici 13. nerazrijeđeni ispušni plinovi prenose se iz ispušne cijevi EP u tunel za razrjeđivanje DT kroz sondu za uzorkovanje SP i cijev za prijenos TT. Ukupni protok kroz tunel prilagođava se regulatorom protoka FC1 koji je spojen na struju sredstva za razrjeđivanje ili na usisno puhalo za ukupni protok kroz tunel. Regulator protoka FC1 može upotrijebiti qm

  ew ili qm

  aw i qm

  f kao komandne signale za željeno razdvajanje ispušnih plinova. Protok uzorka u DT je razlika ukupnog protoka i protoka sredstva. za razrjeđivanje Protok sredstva za razrjeđivanje mjeri se uređajem za mjerenje protoka FM1, a ukupni protok uređajem za mjerenje protoka FM2. Omjer razrjeđivanja izračunava se iz te dvije brzine protoka. Sustavom za uzorkovanje čestične tvari uzima se uzorak čestica iz DT-a (vidjeti sliku 16.)

qm

ew

qm

aw

qm

f

Slika 13.

Slika 13.

Shematski prikaz sustava s razrjeđivanjem djelomičnog protoka (tip djelomičnog uzorkovanja)

Shematski prikaz sustava s razrjeđivanjem djelomičnog protoka (tip djelomičnog uzorkovanja)

Image 139

| A.2.2.2. | Sastavni dijelovi na slikama 12. i 13.


  EP | ispušna cijev |
| --- | --- | --- |

A.2.2.2.

Sastavni dijelovi na slikama 12. i 13.

EP

ispušna cijev

Ispušna cijev smije biti izolirana. Kako bi se smanjila termalna inercija ispušne cijevi, preporučuje se omjer debljine i promjera koji nije veći od 0,015. Omjer duljine i promjera savitljivih dijelova ne smije biti veći od 12. Pregiba mora biti što manje kako bi se smanjilo taloženje zbog inercije. Ako sustav sadržava prigušivač ispitnog stola, i prigušivač može biti izoliran. Preporučuje se ravna cijev duljine šest promjera cijevi ispred i tri promjera cijevi iza vrha sonde.

| SP | sonda za uzorkovanje |
| --- | --- |

SP

sonda za uzorkovanje

Sonda mora pripadati jednom od sljedećih tipova:

| (a) | otvorena cijev na središnjem pravcu ispušne cijevi okrenuta prema smjeru iz kojeg dolazi protok; |
| --- | --- |

(a)

otvorena cijev na središnjem pravcu ispušne cijevi okrenuta prema smjeru iz kojeg dolazi protok;

| (b) | otvorena cijev na središnjem pravcu ispušne cijevi okrenuta prema smjeru u kojem protok teče; |
| --- | --- |

(b)

otvorena cijev na središnjem pravcu ispušne cijevi okrenuta prema smjeru u kojem protok teče;

| (c) | sonda s više otvora opisana pod SP u stavku A.2.1.3.; |
| --- | --- |

(c)

sonda s više otvora opisana pod SP u stavku A.2.1.3.;

| (d) | sonda sa zatvorenim krajem na središnjoj osi ispušne cijevi okrenuta prema smjeru iz kojeg dolazi protok, kako je prikazano na slici 14. |
| --- | --- |

(d)

sonda sa zatvorenim krajem na središnjoj osi ispušne cijevi okrenuta prema smjeru iz kojeg dolazi protok, kako je prikazano na slici 14.

Najmanji unutarnji promjer vrha sonde mora biti 4 mm. Najmanji omjer promjera ispušne cijevi i sonde mora biti četiri.

Ako se upotrebljava tip sonde (a), neposredno ispred držača filtra mora se ugraditi inercijski pretklasifikator (ciklonski separator ili impaktor) s 50-postotnom točkom odvajanja između 2,5 i 10 μm.

Slika 14.

Slika 14.

Prikaz sonde sa zatvorenim krajem

Prikaz sonde sa zatvorenim krajem

Image 140

| TT | cijev za prijenos ispušnih plinova |
| --- | --- |

TT

cijev za prijenos ispušnih plinova

Cijev za prijenos mora biti što kraća, međutim:

| (a) | duljine koja nije veća od 0,26 m ako je izolirano 80 % ukupne duljine izmjerene između kraja sonde i faze razrjeđivanja;
  ili |
| --- | --- |

(a)

duljine koja nije veća od 0,26 m ako je izolirano 80 % ukupne duljine izmjerene između kraja sonde i faze razrjeđivanja;

ili

| (b) | duljine koja nije veća od jednog metra ako se 90 % ukupne duljine izmjerene između kraja sonde i faze razrjeđivanja grije na temperaturu veću od 150 °C. |
| --- | --- |

(b)

duljine koja nije veća od jednog metra ako se 90 % ukupne duljine izmjerene između kraja sonde i faze razrjeđivanja grije na temperaturu veću od 150 °C.

Mora biti barem jednaka promjeru sonde, ali njezin promjer ne smije biti veći od 25 mm te mora izlaziti na središnju os tunela za razrjeđivanje i biti okrenuta prema izlazu.

S obzirom na točku (a), izolacija mora biti izvedena materijalom toplinske vodljivosti od najviše 0,05 W/mK s radijalnom debljinom izolacije koja odgovara promjeru sonde.

| FC1 | regulator protoka |
| --- | --- |

FC1

regulator protoka

Za regulaciju protoka sredstva za razrjeđivanje kroz tlačno puhalo PB i/ili usisno puhalo SB upotrebljava se regulator protoka. Regulator protoka može se spojiti na signale senzora protoka ispušnih plinova navedene u stavku 8.4.1. ovog Priloga. Regulator protoka može se ugraditi ispred ili iza predmetnog puhala. Ako se upotrebljava dovod zraka pod tlakom, FC1 izravno regulira protok zraka.

| FM1 | uređaj za mjerenje protoka |
| --- | --- |

FM1

uređaj za mjerenje protoka

Mjerač plina ili drugi instrumenti za mjerenje protoka sredstva za razrjeđivanje. Ako je tlačno puhalo PB umjereno za mjerenje protoka, FM1 nije obvezan.

| DAF | filtar sredstva za razrjeđivanje |
| --- | --- |

DAF

filtar sredstva za razrjeđivanje

Sredstvo za razrjeđivanje (okolni zrak, sintetički zrak ili dušik) filtrira se visokoučinkovitim filtrom (HEPA) koji ima početnu najmanju učinkovitost skupljanja od 99,97 % u skladu s normom EN 1822-1 (kategorija filtra H14 ili bolja), ASTM F 1471-93 ili ekvivalentnom normom.

| FM2 | uređaj za mjerenje protoka (tip djelomičnog uzorkovanja, samo slika 13.) |
| --- | --- |

FM2

uređaj za mjerenje protoka (tip djelomičnog uzorkovanja, samo slika 13.)

Mjerač plina ili drugi instrumenti za mjerenje protoka razrijeđenih ispušnih plinova. Ako je usisno puhalo SB umjereno za mjerenje protoka, FM2 nije obvezan.

| PB | tlačno puhalo (tip djelomičnog uzorkovanja, samo slika 13.) |
| --- | --- |

PB

tlačno puhalo (tip djelomičnog uzorkovanja, samo slika 13.)

PB se može spojiti na regulatore protoka FC1 ili FC2 radi regulacije protoka sredstva za razrjeđivanje. PB nije potreban kad se upotrebljava leptirasti ventil. PB se može upotrebljavati za mjerenje protoka sredstva za razrjeđivanje ako je umjeren.

| SB | usisno puhalo (tip djelomičnog uzorkovanja, samo slika 13.) |
| --- | --- |

SB

usisno puhalo (tip djelomičnog uzorkovanja, samo slika 13.)

SB se može upotrebljavati za mjerenje protoka razrijeđenih ispušnih plinova ako je umjeren.

| DT | tunel za razrjeđivanje (djelomični protok) |
| --- | --- |

DT

tunel za razrjeđivanje (djelomični protok)

Tunel za razrjeđivanje:

| (a) | mora imati dovoljnu duljinu kako bi omogućio potpuno miješanje ispušnih plinova i sredstva za razrjeđivanje u uvjetima turbulentnog strujanja (Reynoldsov broj, Re, veći od 4 000, pri čemu se Re temelji na unutarnjem promjeru tunela za razrjeđivanje) za sustav djelomičnog uzorkovanja, tj. za sustav potpunog uzorkovanja nije obvezno potpuno miješanje; |
| --- | --- |

(a)

mora imati dovoljnu duljinu kako bi omogućio potpuno miješanje ispušnih plinova i sredstva za razrjeđivanje u uvjetima turbulentnog strujanja (Reynoldsov broj, Re, veći od 4 000, pri čemu se Re temelji na unutarnjem promjeru tunela za razrjeđivanje) za sustav djelomičnog uzorkovanja, tj. za sustav potpunog uzorkovanja nije obvezno potpuno miješanje;

| (b) | mora biti izrađen od nehrđajućeg čelika; |
| --- | --- |

(b)

mora biti izrađen od nehrđajućeg čelika;

| (c) | smije biti grijan na temperaturu stijenke od najviše 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

(c)

smije biti grijan na temperaturu stijenke od najviše 325 K (52 °C);

| (d) | može biti izoliran. |
| --- | --- |

(d)

može biti izoliran.

PSP
  sonda za uzorkovanje čestica (tip djelomičnog uzorkovanja, samo slika 13.)

PSP

Sonda za uzorkovanje čestica je početni dio cijevi za prijenos čestica PPT (vidjeti stavak A.2.2.6.) i:

| (a) | mora se ugraditi okrenuta prema smjeru iz kojeg dolazi protok na točki u kojoj su sredstvo za razrjeđivanje i ispušni plinovi dobro pomiješani, tj. na središnjoj osi tunela za razrjeđivanje DT približno 10 promjera iza točke u kojoj ispušni plinovi ulaze u tunel za razrjeđivanje; |
| --- | --- |

(a)

mora se ugraditi okrenuta prema smjeru iz kojeg dolazi protok na točki u kojoj su sredstvo za razrjeđivanje i ispušni plinovi dobro pomiješani, tj. na središnjoj osi tunela za razrjeđivanje DT približno 10 promjera iza točke u kojoj ispušni plinovi ulaze u tunel za razrjeđivanje;

| (b) | mora imati unutarnji promjer od najmanje 8 mm; |
| --- | --- |

(b)

mora imati unutarnji promjer od najmanje 8 mm;

| (c) | smije biti grijana na temperaturu od najviše 325 K (52 °C) izravnim grijanjem ili predgrijavanjem sredstva za razrjeđivanje ako temperatura sredstva za razrjeđivanje nije veća od 325 K (52 °C) prije uvođenja ispušnih plinova u tunel za razrjeđivanje; |
| --- | --- |

(c)

smije biti grijana na temperaturu od najviše 325 K (52 °C) izravnim grijanjem ili predgrijavanjem sredstva za razrjeđivanje ako temperatura sredstva za razrjeđivanje nije veća od 325 K (52 °C) prije uvođenja ispušnih plinova u tunel za razrjeđivanje;

| (d) | može biti izolirana. |
| --- | --- |

(d)

može biti izolirana.

| A.2.2.3. | Opis sustava s razrjeđivanjem punog protoka
  Sustav za razrjeđivanje opisuje se na temelju razrjeđivanja ukupne količine nerazrijeđenih ispušnih plinova u tunelu za razrjeđivanje DT uporabom koncepta uzorkovanja stalnog obujma (CVS) i prikazan je na slici 15.
  Protok razrijeđenog ispušnog plina mjeri se volumetričkom pumpom (PDP), Venturijevom cijevi kritičnog protoka (CFV) ili podzvučnom Venturijevom cijevi (SSV). Izmjenjivač topline (HE) ili elektronička kompenzacija protoka (EFC) mogu se upotrijebiti za proporcionalno uzorkovanje čestica i određivanje protoka. S obzirom na to da se određivanje mase čestica temelji na ukupnom protoku razrijeđenih ispušnih plinova, ne mora se izračunati omjer razrjeđivanja.
  Za naknadno prikupljanje čestica uzorak razrijeđenih ispušnih plinova mora se proslijediti sustavu za uzorkovanje čestične tvari s dvostrukim razrjeđivanjem (vidjeti sliku 17.). Iako je dijelom sustav za razrjeđivanje, sustav s dvostrukim razrjeđivanjem opisuje se kao preinaka sustava za uzorkovanje čestične tvari jer mu je većina dijelova zajednička s tipičnim sustavom uzorkovanja čestične tvari. |
| --- | --- |

A.2.2.3.

Opis sustava s razrjeđivanjem punog protoka

Sustav za razrjeđivanje opisuje se na temelju razrjeđivanja ukupne količine nerazrijeđenih ispušnih plinova u tunelu za razrjeđivanje DT uporabom koncepta uzorkovanja stalnog obujma (CVS) i prikazan je na slici 15.

Protok razrijeđenog ispušnog plina mjeri se volumetričkom pumpom (PDP), Venturijevom cijevi kritičnog protoka (CFV) ili podzvučnom Venturijevom cijevi (SSV). Izmjenjivač topline (HE) ili elektronička kompenzacija protoka (EFC) mogu se upotrijebiti za proporcionalno uzorkovanje čestica i određivanje protoka. S obzirom na to da se određivanje mase čestica temelji na ukupnom protoku razrijeđenih ispušnih plinova, ne mora se izračunati omjer razrjeđivanja.

Za naknadno prikupljanje čestica uzorak razrijeđenih ispušnih plinova mora se proslijediti sustavu za uzorkovanje čestične tvari s dvostrukim razrjeđivanjem (vidjeti sliku 17.). Iako je dijelom sustav za razrjeđivanje, sustav s dvostrukim razrjeđivanjem opisuje se kao preinaka sustava za uzorkovanje čestične tvari jer mu je većina dijelova zajednička s tipičnim sustavom uzorkovanja čestične tvari.

Slika 15.

Slika 15.

Prikaz sustava s razrjeđivanjem punog protoka (CVS)

Prikaz sustava s razrjeđivanjem punog protoka (CVS)

Image 141

| A.2.2.4. | Sastavni dijelovi na slici 15.


  EP | ispušna cijev |
| --- | --- | --- |

A.2.2.4.

Sastavni dijelovi na slici 15.

EP

ispušna cijev

Duljina ispušne cijevi od izlaza ispušne grane motora, izlaza turbopunjača ili uređaja za naknadnu obradu do tunela za razrjeđivanje ne smije biti veća od 10 m. Ako je sustav dulji od 4 m, sve cijevi nakon 4 m moraju biti izolirane, osim rednog mjerača dima ako se upotrebljava. Radijalna debljina izolacije mora iznositi najmanje 25 mm. Toplinska vodljivost izolacijskog materijala ne smije iznositi više od 0,1 W/mK izmjereno na 673 K. Kako bi se smanjila termalna inercija ispušne cijevi, preporučuje se omjer debljine prema promjeru od 0,015 ili manje. Uporaba savitljivih dijelova ograničava se na omjer duljine prema promjeru od 12 ili manje.

| PDP | volumetrička pumpa |
| --- | --- |

PDP

volumetrička pumpa

PDP mjeri ukupni protok razrijeđenog ispušnog plina na temelju broja okretaja pumpe i istisnine pumpe. Protutlak ispušnog sustava ne smije se umjetno smanjivati PDP-om ni sustavom na ulaznoj točki sredstva za razrjeđivanje. Statički protutlak ispuha izmjeren tijekom rada PDP-a mora ostati unutar ± 1,5 kPa statičkog tlaka izmjerenog bez povezivanja s PDP-om na jednakoj brzini vrtnje i opterećenju motora. Temperatura mješavine plina neposredno ispred PDP-a mora ostati unutar ± 6 K prosječne radne temperature promatrane tijekom ispitivanja kada se ne upotrebljava kompenzacija protoka (EFC). Kompenzacija protoka dopuštena je samo ako temperatura na ulazu u PDP iznosi manje od 323 K (50 °C).

| CFV | Venturijeva cijev kritičnog protoka |
| --- | --- |

CFV

Venturijeva cijev kritičnog protoka

CFV mjeri ukupni protok razrijeđenih ispušnih plinova održavanjem protoka u prigušenim uvjetima (kritični protok). Statički protutlak ispuha izmjeren tijekom rada CFV-a mora ostati unutar ± 1,5 kPa statičkog tlaka izmjerenog bez povezivanja s CFV-om na jednakoj brzini vrtnje i opterećenju motora. Temperatura mješavine plina neposredno ispred CFV-a mora ostati unutar ± 11 K prosječne radne temperature promatrane tijekom ispitivanja kada se ne upotrebljava kompenzacija protoka (EFC).

| SSV | podzvučna Venturijeva cijev |
| --- | --- |

SSV

podzvučna Venturijeva cijev

SSV mjeri ukupni protok razrijeđenih ispušnih plinova upotrebom funkcije protoka plina podzvučne Venturijeve cijevi ovisno o ulaznom tlaku te temperaturi i padu tlaka između ulaza u Venturijevu cijev i njezina suženja. Statički protutlak ispuha izmjeren tijekom rada SSV-a mora ostati unutar ± 1,5 kPa statičkog tlaka izmjerenog bez povezivanja sa SSV-om na jednakoj brzini vrtnje i opterećenju motora. Temperatura mješavine plina neposredno ispred SSV-a mora ostati unutar ± 11 K prosječne radne temperature promatrane tijekom ispitivanja kada se ne upotrebljava kompenzacija protoka (EFC).

| HE | izmjenjivač topline (nije obvezan) |
| --- | --- |

HE

izmjenjivač topline (nije obvezan)

Izmjenjivač topline mora imati dovoljan kapacitet za održavanje temperature unutar prethodno zahtijevanih granica. Ako se upotrebljava EFC, izmjenjivač topline nije potreban.

| EFC | elektronička kompenzacija protoka (nije obvezna) |
| --- | --- |

EFC

elektronička kompenzacija protoka (nije obvezna)

Ako se temperatura na ulazu u PDP, CFV ili SSV ne održava u prethodno navedenim granicama, sustav za kompenzaciju protoka potreban je za kontinuirano mjerenje protoka i regulaciju proporcionalnog uzorkovanja u sustav za dvostruko razrjeđivanje. U tu se svrhu stalno izmjereni signali protoka upotrebljavaju za održavanje proporcionalnost protoka uzorka kroz filtre čestica sustava za dvostruko razrjeđivanje (vidjeti sliku 17.) unutar ± 2,5 %.

| DT | tunel za razrjeđivanje (potpuni protok) |
| --- | --- |

DT

tunel za razrjeđivanje (potpuni protok)

Tunel za razrjeđivanje:

| (a) | mora imati dovoljno malen promjer da stvara turbulentan protok (Reynoldsov broj, Re, veći od 4 000, pri čemu se Re temelji na unutarnjem promjeru tunela za razrjeđivanje) i biti dovoljno dug da prouzroči potpuno miješanje ispušnih plinova i sredstva za razrjeđivanje; |
| --- | --- |

(a)

mora imati dovoljno malen promjer da stvara turbulentan protok (Reynoldsov broj, Re, veći od 4 000, pri čemu se Re temelji na unutarnjem promjeru tunela za razrjeđivanje) i biti dovoljno dug da prouzroči potpuno miješanje ispušnih plinova i sredstva za razrjeđivanje;

| (b) | može biti izoliran; |
| --- | --- |

(b)

može biti izoliran;

| (c) | može se grijati do temperature stijenke koja je dovoljna za uklanjanje kondenzacije vode. |
| --- | --- |

(c)

može se grijati do temperature stijenke koja je dovoljna za uklanjanje kondenzacije vode.

Ispušni plinovi motora moraju biti usmjereni prema izlazu u točki u kojoj su uvedeni u tunel za razrjeđivanje i moraju se dobro pomiješati. Može se upotrijebiti otvor za razrjeđivanje.

Za sustav dvostrukog razrjeđivanja prosljeđuje se uzorak iz tunela za razrjeđivanje u sekundarni tunel za razrjeđivanje gdje se dodatno razrjeđuje i nakon toga prolazi kroz filtre za uzorkovanje (slika 17.). Sekundarni sustav za razrjeđivanje mora staviti na raspolaganje dovoljnu količinu sekundarnog sredstva za razrjeđivanje kako bi se protok dvostruko razrijeđenih ispušnih plinova neposredno prije filtra čestica održao na temperaturi od 315 K (42 °C) do 325 K (52 °C).

| DAF | filtar sredstva za razrjeđivanje |
| --- | --- |

DAF

filtar sredstva za razrjeđivanje

Sredstvo za razrjeđivanje (okolni zrak, sintetski zrak ili dušik) mora se filtrirati visokoučinkovitim filtrom (HEPA) početne učinkovitosti prikupljanja od najmanje 99,97 % u skladu s normom EN 1822-1 (filtar razreda H14 ili bolji), ASTM F 1471-93 ili istovrijednom normom.

| PSP | sonda za uzorkovanje čestica |
| --- | --- |

PSP

sonda za uzorkovanje čestica

Sonda je početni dio PTT-a i:

| (a) | mora se postaviti okrenuta prema ulazu na točki u kojoj su sredstvo za razrjeđivanje i ispušni plinovi dobro pomiješani, tj. na središnjoj osi tunela za razrjeđivanje DT sustava za razrjeđivanje, približno 10 promjera iza točke u kojoj ispušni plinovi ulaze u tunel za razrjeđivanje; |
| --- | --- |

(a)

mora se postaviti okrenuta prema ulazu na točki u kojoj su sredstvo za razrjeđivanje i ispušni plinovi dobro pomiješani, tj. na središnjoj osi tunela za razrjeđivanje DT sustava za razrjeđivanje, približno 10 promjera iza točke u kojoj ispušni plinovi ulaze u tunel za razrjeđivanje;

| (b) | mora imati unutarnji promjer od najmanje 8 mm; |
| --- | --- |

(b)

mora imati unutarnji promjer od najmanje 8 mm;

| (c) | može biti grijano na temperaturu stijenke koja nije veća od 325 K (52 °C) izravnim grijanjem ili predgrijavanjem sredstva za razrjeđivanje ako temperatura zraka nije veća od 325 K (52 °C) prije uvođenja ispušnih plinova u tunel za razrjeđivanje; |
| --- | --- |

(c)

može biti grijano na temperaturu stijenke koja nije veća od 325 K (52 °C) izravnim grijanjem ili predgrijavanjem sredstva za razrjeđivanje ako temperatura zraka nije veća od 325 K (52 °C) prije uvođenja ispušnih plinova u tunel za razrjeđivanje;

| (d) | može biti izolirana. |
| --- | --- |

(d)

može biti izolirana.

| A.2.2.5. | Opis sustava za uzorkovanje čestične tvari
  Sustav za uzorkovanje čestične tvari potreban je za prikupljanje čestične tvari u filtru čestica i prikazan je na slikama 16. i 17. U slučaju potpunog uzorkovanja djelomično razrijeđenog protoka, koji se sastoji od prolaska cijelog uzorka razrijeđenih ispušnih plinova kroz filtre, sustavi za razrjeđivanje i uzorkovanje obično čine integriranu jedinicu (vidjeti sliku 12.). U slučaju djelomičnog uzorkovanja djelomično razrijeđenog protoka ili potpuno razrijeđenog protoka, koji se sastoji od prolaska samo dijela razrijeđenih ispušnih plinova kroz filtre, sustavi za razrjeđivanje i uzorkovanje obično su zasebne jedinice.
  Za sustav s razrjeđivanjem djelomičnog protoka iz tunela za razrjeđivanje DT pumpom za uzorkovanje P uzima se uzorak razrijeđenih ispušnih plinova kroz sondu za uzorkovanje čestica PSP i cijev za prijenos čestica PTT kako je prikazano na slici 16. Uzorak prolazi kroz držače filtra FH koji sadržavaju filtre za uzorkovanje čestica. Regulator protoka FC2 kontrolira protok uzorka.
  Za sustav s razrjeđivanjem punog protoka mora se upotrijebiti sustav za uzorkovanje čestica s dvostrukim razrjeđivanjem kako je prikazano na slici 17. Uzorak razrijeđenih ispušnih plinova prosljeđuje se iz tunela za razrjeđivanje DT kroz sondu za uzorkovanje čestica PSP i cijev za prijenos čestica PTT u sekundarni tunel za razrjeđivanje SDT u kojem se ponovno razrjeđuje. Uzorak nakon toga prolazi kroz držače filtra FH koji sadržavaju filtre za uzorkovanje čestica. Protok sredstva za razrjeđivanje obično je konstantan, a regulator protoka FC2 kontrolira protok uzorka. Ako se upotrebljava elektronička kompenzacija protoka EFC (vidjeti sliku 15.), ukupni protok razrijeđenih ispušnih plinova upotrebljava se kao komandni signal za FC2. |
| --- | --- |

A.2.2.5.

Opis sustava za uzorkovanje čestične tvari

Sustav za uzorkovanje čestične tvari potreban je za prikupljanje čestične tvari u filtru čestica i prikazan je na slikama 16. i 17. U slučaju potpunog uzorkovanja djelomično razrijeđenog protoka, koji se sastoji od prolaska cijelog uzorka razrijeđenih ispušnih plinova kroz filtre, sustavi za razrjeđivanje i uzorkovanje obično čine integriranu jedinicu (vidjeti sliku 12.). U slučaju djelomičnog uzorkovanja djelomično razrijeđenog protoka ili potpuno razrijeđenog protoka, koji se sastoji od prolaska samo dijela razrijeđenih ispušnih plinova kroz filtre, sustavi za razrjeđivanje i uzorkovanje obično su zasebne jedinice.

Za sustav s razrjeđivanjem djelomičnog protoka iz tunela za razrjeđivanje DT pumpom za uzorkovanje P uzima se uzorak razrijeđenih ispušnih plinova kroz sondu za uzorkovanje čestica PSP i cijev za prijenos čestica PTT kako je prikazano na slici 16. Uzorak prolazi kroz držače filtra FH koji sadržavaju filtre za uzorkovanje čestica. Regulator protoka FC2 kontrolira protok uzorka.

Za sustav s razrjeđivanjem punog protoka mora se upotrijebiti sustav za uzorkovanje čestica s dvostrukim razrjeđivanjem kako je prikazano na slici 17. Uzorak razrijeđenih ispušnih plinova prosljeđuje se iz tunela za razrjeđivanje DT kroz sondu za uzorkovanje čestica PSP i cijev za prijenos čestica PTT u sekundarni tunel za razrjeđivanje SDT u kojem se ponovno razrjeđuje. Uzorak nakon toga prolazi kroz držače filtra FH koji sadržavaju filtre za uzorkovanje čestica. Protok sredstva za razrjeđivanje obično je konstantan, a regulator protoka FC2 kontrolira protok uzorka. Ako se upotrebljava elektronička kompenzacija protoka EFC (vidjeti sliku 15.), ukupni protok razrijeđenih ispušnih plinova upotrebljava se kao komandni signal za FC2.

Slika 16.

Slika 16.

Prikaz sustava za uzorkovanje čestične tvari

Prikaz sustava za uzorkovanje čestične tvari

Image 142

Slika 17.

Slika 17.

Prikaz sustava za uzorkovanje čestične tvari s dvostrukim razrjeđivanjem

Prikaz sustava za uzorkovanje čestične tvari s dvostrukim razrjeđivanjem

Image 143

| A.2.2.6. | Sastavni dijelovi na slici 16. (samo sustav djelomičnog protoka) i slici 17. (samo sustav potpunog protoka)


  PTT | cijev za prijenos čestica |
| --- | --- | --- |

A.2.2.6.

Sastavni dijelovi na slici 16. (samo sustav djelomičnog protoka) i slici 17. (samo sustav potpunog protoka)

PTT

cijev za prijenos čestica

Cijev za prijenos:

| (a) | mora biti inertna u odnosu na PM; |
| --- | --- |

(a)

mora biti inertna u odnosu na PM;

| (b) | smije biti grijan na temperaturu stijenke od najviše 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

(b)

smije biti grijan na temperaturu stijenke od najviše 325 K (52 °C);

| (c) | može biti izolirana.


  SDT | sekundarni tunel za razrjeđivanje (samo slika 17.) |
| --- | --- | --- |

(c)

može biti izolirana.

SDT

sekundarni tunel za razrjeđivanje (samo slika 17.)

Sekundarni tunel za razrjeđivanje:

| (a) | mora imati dovoljnu duljinu i promjer kako bi bio u skladu sa zahtjevima u pogledu vremena zadržavanja iz stavka 9.4.2. točke (f) ovog Priloga; |
| --- | --- |

(a)

mora imati dovoljnu duljinu i promjer kako bi bio u skladu sa zahtjevima u pogledu vremena zadržavanja iz stavka 9.4.2. točke (f) ovog Priloga;

| (b) | smije biti grijan na temperaturu stijenke od najviše 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

(b)

smije biti grijan na temperaturu stijenke od najviše 325 K (52 °C);

| (c) | može biti izoliran.


  FH | držač filtra |
| --- | --- | --- |

(c)

može biti izoliran.

FH

držač filtra

Držač filtra:

| (a) | mora imati divergentni kut stošca od 12,5° (od sredine) za prijelaz od unutarnjeg promjera prijenosnog voda do izloženog promjera površine filtra; |
| --- | --- |

(a)

mora imati divergentni kut stošca od 12,5° (od sredine) za prijelaz od unutarnjeg promjera prijenosnog voda do izloženog promjera površine filtra;

| (b) | smije biti grijan na temperaturu stijenke od najviše 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

(b)

smije biti grijan na temperaturu stijenke od najviše 325 K (52 °C);

| (c) | može biti izoliran. |
| --- | --- |

(c)

može biti izoliran.

Prihvatljivi su različiti izmjenjivači filtra (automatski izmjenjivači), pod uvjetom da između filtara za uzorkovanje nema međusobnog djelovanja.

PTFE membranski filtri moraju se postaviti u posebnu kazetu u držaču filtra.

Ako se upotrebljava sonda za uzorkovanje s otvorenom cijevi okrenuta prema ulazu, neposredno prije držača filtra mora se ugraditi inercijski pretklasifikator na 50-postotnoj točki odvajanja od 2,5 μm do 10 μm.

| P | pumpa za uzorkovanje |
| --- | --- |
| FC2 | regulator protoka |

P

pumpa za uzorkovanje

FC2

regulator protoka

Za kontrolu protoka uzorka čestica mora se upotrijebiti regulator protoka.

| FM3 | uređaj za mjerenje protoka |
| --- | --- |

FM3

uređaj za mjerenje protoka

Mjerač plina ili instrument za određivanje protoka uzorka čestica kroz filtar čestica. Može se ugraditi ispred ili iza pumpe za uzorkovanje P.

| FM4 | uređaj za mjerenje protoka |
| --- | --- |

FM4

uređaj za mjerenje protoka

Mjerač plina ili instrument za određivanje sekundarnog protoka sredstva za razrjeđivanje kroz filtar čestica.

| BV | kuglasti ventil (nije obvezan) |
| --- | --- |

BV

kuglasti ventil (nije obvezan)

Kuglasti ventil ne smije imati unutarnji promjer manji od unutarnjeg promjera cijevi za prijenos čestica PPT i njegovo vrijeme prebacivanja ne smije iznositi više od 0,5 sekundi.

---

Prilog 4. – Dodatak 3.

Statistika

A.3.1.   Srednja vrijednost i standardna devijacija

Aritmetička srednja vrijednost izračunava se na sljedeći način:

Image 144
  (102)

Standardna devijacija izračunava se na sljedeći način:

Image 145
  (103)

A.3.2.   Regresijska analiza

Nagib regresijskog pravca izračunava se na sljedeći način:

Image 146
  (104)

Odsječak y regresijskog pravca izračunava se na sljedeći način:

Image 147
  (105)

Standardna pogreška procjene (SEE) izračunava se na sljedeći način:

Formula
  (106)

Koeficijent determinacije izračunava se na sljedeći način:

Image 148
  (107)

A.3.3.   Utvrđivanje ekvivalentnosti sustava

Utvrđivanje ekvivalentnosti sustava u skladu sa stavkom 5.1.1. ovog Priloga mora se temeljiti na korelacijskoj studiji sedam (ili više) parova uzoraka iz sustava kandidata i jednog od prihvaćenih referentnih sustava iz ovog Priloga uporabom odgovarajućih ispitnih ciklusa. Kriteriji ekvivalentnosti koji se primjenjuju jesu F-test i dvostrani Studentov t-test.

Ovom statističkom metodom provjerava se hipoteza da se standardna devijacija uzorka i srednja vrijednost uzorka emisija koje se mjere sustavom kandidata ne razlikuju od standardne devijacije uzorka i srednje vrijednosti uzorka istih emisija koje se mjere referentnim sustavom. Hipoteza se mora ispitati na temelju razine značaja vrijednosti F i t od 10 %. Kritične vrijednosti F i t za sedam do deset parova uzoraka navedene su u tablici 9. Ako su vrijednosti F i t izračunane u skladu s jednadžbom u nastavku veće od kritičnih vrijednosti F i t, sustav kandidata nije ekvivalentan.

Mora se primijeniti sljedeći postupak. Indeksi R i C odnose se na referentni sustav odnosno sustav kandidata:

| (a) | provesti najmanje sedam ispitivanja sa sustavom kandidata i referentnim sustavom koji rade usporedno. Broj ispitivanja izražen je oznakama n
  R i n
  C; |
| --- | --- |

(a)

provesti najmanje sedam ispitivanja sa sustavom kandidata i referentnim sustavom koji rade usporedno. Broj ispitivanja izražen je oznakama n
  R i n
  C;

| (b) | izračunati srednje vrijednosti


  i


  te standardne devijacije s
  R i s
  C; |
| --- | --- |

(b)

Image 149

Image 150

| (c) | izračunati vrijednost F na sljedeći način:


  (108)
  (veća među standardnim devijacijama s
  R ili s
  C nalazit će se u brojniku); |
| --- | --- |

(c)

izračunati vrijednost F na sljedeći način:

Image 151
  (108)

(veća među standardnim devijacijama s
  R ili s
  C nalazit će se u brojniku);

| (d) | izračunati vrijednost t na sljedeći način:


  (109) |
| --- | --- |

(d)

izračunati vrijednost t na sljedeći način:

Formula
  (109)

| (e) | usporediti izračunane vrijednosti F i t s kritičnim vrijednostima F i t u odnosu na odgovarajući broj ispitivanja naveden u tablici 9. Ako se odaberu veći uzorci, pogledati u statističke tablice za razinu značaja od 10 % (90 %pouzdanosti); |
| --- | --- |

(e)

usporediti izračunane vrijednosti F i t s kritičnim vrijednostima F i t u odnosu na odgovarajući broj ispitivanja naveden u tablici 9. Ako se odaberu veći uzorci, pogledati u statističke tablice za razinu značaja od 10 % (90 %pouzdanosti);

| (f) | odrediti stupnjeve slobode (df) na sljedeći način:


  za F-test | : | df1 = n
  R –1, df2 = n
  C –1 (110) |
| --- | --- | --- | --- |
| za t-test | : | df = (n
  C + n
  R –2)/2 (110) |

(f)

odrediti stupnjeve slobode (df) na sljedeći način:

za F-test

:

df1 = n
  R –1, df2 = n
  C –1 (110)

za t-test

:

df = (n
  C + n
  R –2)/2 (110)

| (g) | odrediti ekvivalentnost na sljedeći način:


  (i) | ako je F < F
  crit, a t < t
  crit, sustav kandidata ekvivalentan je referentnom sustavu iz ovog Priloga; |
| --- | --- | --- |

(g)

odrediti ekvivalentnost na sljedeći način:

(i)

ako je F < F
  crit, a t < t
  crit, sustav kandidata ekvivalentan je referentnom sustavu iz ovog Priloga;

| ii. | ako je F ≥ F
  crit ili t ≥ t
  crit, sustav kandidata razlikuje se od referentnog sustava iz ovog Priloga. |
| --- | --- |

ii.

ako je F ≥ F
  crit ili t ≥ t
  crit, sustav kandidata razlikuje se od referentnog sustava iz ovog Priloga.

Tablica 9.

Vrijednosti t i F za odabrane veličine uzorka

| Veličina uzorka | F-test | | t-test | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | df | F
  crit | df | t
  crit |
| 7 | 6 , 6 | 3,055 | 6 | 1,943 |
| 8 | 7 , 7 | 2,785 | 7 | 1,895 |
| 9 | 8 , 8 | 2,589 | 8 | 1,860 |
| 10 | 9 , 9 | 2,440 | 9 | 1,833 |

Veličina uzorka

F-test

t-test

df

F
  crit

df

t
  crit

7

6 , 6

3,055

6

1,943

8

7 , 7

2,785

7

1,895

9

8 , 8

2,589

8

1,860

10

9 , 9

2,440

9

1,833

---

Prilog 4. – Dodatak 4.

Provjera protoka ugljika

A.4.1.   Uvod

Sav ugljik u ispušnom plinu osim malog dijela dolazi iz goriva te se sav osim malog dijela iskazuje u ispušnom plinu kao CO2. To je osnova za provjeru sustava koja se temelji na mjerenjima CO2.

Dotok ugljika u sustave za mjerenje ispušnih plinova određuje se iz protoka goriva. Protok ugljika u različitim točkama uzorkovanja u sustavima za uzorkovanje emisija i čestica određuje se iz koncentracija CO2 i protoka plina u tim točkama.

U tom je smislu motor poznati izvor protoka ugljika, a promatranje tog protoka ugljika u ispušnoj cijevi i na izlazu iz sustava za uzorkovanje čestične tvari s djelomičnim protokom potvrđuje nepropusnost i točnost mjerenja protoka. Prednost je ove provjere da sastavni dijelovi rade u stvarnim uvjetima temperature i protoka ispitivanja motora.

Na slici 18. prikazane su točke uzorkovanja na kojima se provjerava protok ugljika. Specifične jednadžbe za protoke ugljika na pojedinim točkama uzorkovanja navedene su nastavku.

Slika 18.

Mjerne točke za provjeru protoka ugljika

Image 152

A.4.2.   Dotok ugljika u motor (točka 1)

Maseni protok ugljika u motor za gorivo CHaOε dobiva se pomoću:

Formula
  (112)

pri čemu je

| qm

  f | maseni protok goriva, kg/s |
| --- | --- |

qm

  f

maseni protok goriva, kg/s

A.4.3.   Brzina protoka ugljika u nerazrijeđenom ispušnom plinu (točka 2)

Maseni protok ugljika u ispušnoj cijevi motora određuje se iz nerazrijeđene koncentracije CO2 i masenog protoka ispušnih plinova:

Image 153
  (113)

pri čemu je

| c
  CO2,r | koncentracija vlažnog CO2 u nerazrijeđenom ispušnom plinu, % |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | koncentracija vlažnog CO2 u okolnom zraku, % |
| qm

  ew | maseni protok ispušnih plinova na temelju vlažnog stanja, kg/s |
| M
  e | molarna masa ispušnog plina, g/mol |

c
  CO2,r

koncentracija vlažnog CO2 u nerazrijeđenom ispušnom plinu, %

c
  CO2,a

koncentracija vlažnog CO2 u okolnom zraku, %

qm

  ew

maseni protok ispušnih plinova na temelju vlažnog stanja, kg/s

M
  e

molarna masa ispušnog plina, g/mol

Ako se CO2 mjeri na temelju suhog stanja, mora se pretvoriti u vlažno stanje u skladu sa stavkom 8.1. ovog Priloga.

A.4.4.   Brzina protoka ugljika u sustavu za razrjeđivanje (točka 3)

Kod sustava s razrjeđivanjem djelomičnog protoka u obzir se treba uzeti i omjer razdvajanja. Brzina protoka ugljika određuje se iz razrijeđene koncentracije CO2, masenog protoka ispušnih plinova i protoka uzorka:

Image 154
  (114)

pri čemu je

| c
  CO2,d | koncentracija vlažnog CO2 u razrijeđenim ispušnim plinovima na izlazu iz tunela za razrjeđivanje, % |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | koncentracija vlažnog CO2 u okolnom zraku, % |
| qm

  ew | maseni protok ispušnih plinova na temelju vlažnog stanja, kg/s |
| qm

  p | protok uzorka ispušnog plina u sustav s razrjeđivanjem djelomičnog protoka, kg/s |
| M
  e | molarna masa ispušnog plina, g/mol |

c
  CO2,d

koncentracija vlažnog CO2 u razrijeđenim ispušnim plinovima na izlazu iz tunela za razrjeđivanje, %

c
  CO2,a

koncentracija vlažnog CO2 u okolnom zraku, %

qm

  ew

maseni protok ispušnih plinova na temelju vlažnog stanja, kg/s

qm

  p

protok uzorka ispušnog plina u sustav s razrjeđivanjem djelomičnog protoka, kg/s

M
  e

molarna masa ispušnog plina, g/mol

Ako se CO2 mjeri na temelju suhog stanja, mora se pretvoriti u vlažno stanje u skladu sa stavkom 8.1. ovog Priloga.

A.4.5.   Izračun molarne mase ispušnog plina

Molarna masa ispušnog plina izračunava se u skladu s jednadžbom 41. (vidjeti stavak 8.4.2.4. ovog Priloga).

Umjesto toga, mogu se upotrebljavati sljedeće molarne mase ispušnog plina:

| M
  e (dizel) | = | 28,9 g/mol |
| --- | --- | --- |
| M
  e (UNP) | = | 28,6 g/mol |
| M
  e (PP) | = | 28,3 g/mol |

M
  e (dizel)

=

28,9 g/mol

M
  e (UNP)

=

28,6 g/mol

M
  e (PP)

=

28,3 g/mol

---

Prilog 4. – Dodatak 5.

Primjer postupka za izračun

A.5.1.   Postupak denormalizacije brzine i zakretnog momenta

Primjer denormalizacije za sljedeću ispitnu točku:

| postotak brzine | = | 43 % |
| --- | --- | --- |
| postotak zakretnog momenta | = | 82 % |

postotak brzine

=

43 %

postotak zakretnog momenta

=

82 %

S obzirom na to da sljedeće vrijednosti:

| n
  lo | = | 1 015 min–1 |
| --- | --- | --- |
| n
  hi | = | 2 200 min–1 |
| n
  pref | = | 1 300 min–1 |
| n
  idle | = | 600 min–1 |

n
  lo

=

1 015 min–1

n
  hi

=

2 200 min–1

n
  pref

=

1 300 min–1

n
  idle

=

600 min–1

daju rezultat:

stvarna brzina =
  Image 155
  = 1 178 min–1

uz maksimalni zakretni moment od 700 Nm očitan s krivulje karakterističnog dijagrama pri 1 178 min–1

stvarni zakretni moment =
  Image 156
  = 574 Nm

A.5.2.   Osnovni podaci za stehiometrijske izračune

| atomska masa vodika | 1,00794 g/atom |
| --- | --- |
| atomska masa ugljika | 12,011 g/atom |
| atomska masa sumpora | 32,065 g/atom |
| atomska masa dušika | 14,0067 g/atom |
| atomska masa kisika | 15,9994 g/atom |
| atomska masa argona | 39,9 g/atom |
| molarna masa vode | 18,01534 g/mol |
| molarna masa ugljikova dioksida | 44,01 g/mol |
| molarna masa ugljikova monoksida | 28,011 g/mol |
| molarna masa kisika | 31,9988 g/mol |
| molarna masa dušika | 28,011 g/mol |
| molarna masa dušikova oksida | 30,008 g/mol |
| molarna masa dušikova dioksida | 46,01 g/mol |
| molarna masa sumporova oksida | 64,066 g/mol |
| molarna masa suhog zraka | 28,965 g/mol |

atomska masa vodika

1,00794 g/atom

atomska masa ugljika

12,011 g/atom

atomska masa sumpora

32,065 g/atom

atomska masa dušika

14,0067 g/atom

atomska masa kisika

15,9994 g/atom

atomska masa argona

39,9 g/atom

molarna masa vode

18,01534 g/mol

molarna masa ugljikova dioksida

44,01 g/mol

molarna masa ugljikova monoksida

28,011 g/mol

molarna masa kisika

31,9988 g/mol

molarna masa dušika

28,011 g/mol

molarna masa dušikova oksida

30,008 g/mol

molarna masa dušikova dioksida

46,01 g/mol

molarna masa sumporova oksida

64,066 g/mol

molarna masa suhog zraka

28,965 g/mol

Uz pretpostavku da nema utjecaja stlačivosti, svi plinovi u postupcima usisa/izgaranja/ispuha motora mogu se smatrati idealnima i svi se volumetrijski proračuni stoga prema Avogadrovoj hipotezi moraju temeljiti na molarnom obujmu od 22,414 l/mol.

A.5.3.   Plinovite emisije (dizelsko gorivo)

Podaci o mjerenju pojedinačne točke u ispitnom ciklusu (brzina uzorkovanja podataka od 1 Hz) za izračun trenutačnih masenih emisija prikazani su u nastavku. U ovom se primjeru CO i NOx mjere na temelju suhog stanja, a HC na temelju vlažnog stanja. Koncentracija ugljikovodika izražena je u ekvivalentu propana (C3) i mora se množiti s 3 da bi se dobio ekvivalent C1. Postupak izračuna jednak je za druge točke u ciklusu.

U svrhu boljeg prikaza, primjer izračuna pokazuje zaokružene međurezultate različitih koraka. Važno je naglasiti da za konkretne izračune nije dopušteno zaokruživati međurezultate (vidjeti stavak 8. ovog Priloga).

| Ta,i

  (K) | Ha,i

  (g/kg) | Wact

  (kWh) | qmew,i

  (kg/s) | qmaw,i

  (kg/s) | qmf,i

  (kg/s) | cHC,i

  (ppm) | cCO,i

  (ppm) | cNOx,i

  (ppm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 295 | 8,0 | 40 | 0,155 | 0,150 | 0,005 | 10 | 40 | 500 |

Ta,i

(K)

Ha,i

(g/kg)

Wact

(kWh)

qmew,i

(kg/s)

qmaw,i

(kg/s)

qmf,i

(kg/s)

cHC,i

(ppm)

cCO,i

(ppm)

cNOx,i

(ppm)

295

8,0

40

0,155

0,150

0,005

10

40

500

U obzir je uzet sljedeći sastav goriva:

| Komponenta | Molarni omjer | Postotak mase |
| --- | --- | --- |
| H | α = 1,8529 | w
  ALF = 13,45 |
| C | β = 1,0000 | w
  BET = 86,50 |
| S | γ = 0,0002 | w
  GAM = 0,050 |
| N | δ = 0,0000 | w
  DEL = 0,000 |
| O | ε = 0,0000 | w
  EPS = 0,000 |

Komponenta

Molarni omjer

Postotak mase

H

α = 1,8529

w
  ALF = 13,45

C

β = 1,0000

w
  BET = 86,50

S

γ = 0,0002

w
  GAM = 0,050

N

δ = 0,0000

w
  DEL = 0,000

O

ε = 0,0000

w
  EPS = 0,000

Korak 1.: Korekcija iz vlažnog u suho stanje (stavak 8.1. ovog Priloga)

Jednadžba 16.:

k
  f = 0,055584 x 13,45 – 0,0001083 x 86,5 – 0,0001562 x 0,05 = 0,7382

Jednadžba 13.:

k
  w,a=
  Image 157
  = 0,9331

Jednadžba 12.:

c
  CO,i (vlažno) = 40 x 0,9331 = 37,3 ppm

c
  NOx,i (vlažno) = 500 x 0,9331 = 466,6 ppm

Korak 2.: Korekcija NOx za temperaturu i vlažnost (stavak 8.2.1. ovog Priloga):

Jednadžba 23.:

Image 158
  = 0,9576

Korak 3.: Izračun trenutačnih emisija svake pojedinačne točke u ciklusu (stavak 8.4.2.3. ovog Priloga):

Jednadžba 36.:

m
  HC,i = 10 x 3 x 0,155 = 4,650

m
  CO,i = 37,3 x 0,155 = 5,782

m
  Nox,I = 466,6 x 0,9576 x 0,155 = 69,26

Korak 4.: Izračun masene emisije tijekom ciklusa integracijom trenutačnih vrijednosti emisija i vrijednosti u iz tablice 5. (stavak 8.4.2.3. ovog Priloga):

Sljedeći izračun pretpostavlja se za ciklus WHTC (1 800 s) i jednaku emisiju u svakoj točki u ciklusu.

Jednadžba 36.:

m
  HC = 0,000479 x
  Image 159
  = 4,01 g/ispitivanje

m
  CO = 0,000966 x
  Image 160
  = 10,05 g/ispitivanje

m
  NOx = 0,001586 x
  Image 161
  = 197,72 g/ispitivanje

Korak 5.: Izračun specifične emisije (stavak 8.6.3. ovog Priloga):

Jednadžba 69.:

e
  HC = 4,01 / 40 = 0,10 g/kWh

e
  CO= 10,05 / 40 = 0,25 g/kWh

e
  NOx = 197,72 / 40 = 4,94 g/kWh

A.5.4.   Emisije čestica (dizelsko gorivo)

| pb,b

  (kPa) | pb,a

  (kPa) | Wact

  (kWh) | qmew,i

  (kg/s) | qmf,i

  (kg/s) | qmdw,i

  (kg/s) | qmdew,i

  (kg/s) | muncor,b

  (mg) | muncor,a

  (mg) | msep

  (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 99 | 100 | 40 | 0,155 | 0,005 | 0,0015 | 0,0020 | 90,0000 | 91,7000 | 1,515 |

pb,b

(kPa)

pb,a

(kPa)

Wact

(kWh)

qmew,i

(kg/s)

qmf,i

(kg/s)

qmdw,i

(kg/s)

qmdew,i

(kg/s)

muncor,b

(mg)

muncor,a

(mg)

msep

(kg)

99

100

40

0,155

0,005

0,0015

0,0020

90,0000

91,7000

1,515

Korak 1.: Izračun vrijednosti m
  edf (stavak 8.4.3.2.2. ovog Priloga):

Jednadžba 48.:

r
  d,I =
  Image 162
  = 4

Jednadžba 47.:

qm

  edf,I = 0,155 x 4 = 0,620 kg/s

Jednadžba 46.:

m
  edf =
  Image 163
  = 1 116 kg/ispitivanje

Korak 2.: Korekcija za uzgon mase čestica (stavak 8.3. ovog Priloga):

Prije ispitivanja:

Jednadžba 26.:

ρ
  a,b =
  Image 164
  = 1,164 kg/m3

Jednadžba 25.:

m
  f,T =
  Image 165
  = 90,0325 mg

Nakon ispitivanja:

Jednadžba 26.:

ρ
  a,a =
  Image 166
  = 1,176 kg/m3

Jednadžba 25.:

m
  f,G =
  Image 167
  = 91,7334 mg

Jednadžba 27.:

m
  p = 91,7334 mg – 90,0325 mg = 1,7009 mg

Korak 3.: Izračun masene emisije čestica (stavak 8.4.3.2.2. ovog Priloga):

Jednadžba 45.:

m
  PM =
  Image 168
  = 1,253 g/ispitivanje

Korak 4.: Izračun specifične emisije (stavak 8.6.3. ovog Priloga):

Jednadžba 69.:

e
  PM = 1,253 / 40 = 0,031 g/kWh

A.5.5.   Faktor λ-pomaka (Sλ)

A.5.5.1.   Izračun faktora λ-pomaka (Sλ) (1)

Image 169

pri čemu je

| Sλ | = | faktor λ-pomaka; |
| --- | --- | --- |
| inert % | = | obujamski % inertnih plinova u gorivu (tj. N2, CO2, He itd.); |
| | = | obujamski % izvornog kisika u gorivu; |
| n i m | = | odnose se na prosječni udio CnHm koji predstavlja ugljikovodike u gorivu, tj.: |

Sλ

=

faktor λ-pomaka;

inert %

=

obujamski % inertnih plinova u gorivu (tj. N2, CO2, He itd.);

Image 170

=

obujamski % izvornog kisika u gorivu;

n i m

=

odnose se na prosječni udio CnHm koji predstavlja ugljikovodike u gorivu, tj.:

Image 171

Image 172

pri čemu je

| CH4 | = | obujamski % metana u gorivu; |
| --- | --- | --- |
| C2 | = | obujamski % C2 ugljikovodika (npr.: C2H6, C2H4 itd.) u gorivu; |
| C3 | = | obujamski % C3 ugljikovodika (npr.: C3H8, C3H6 itd.) u gorivu; |
| C4 | = | obujamski % C4 ugljikovodika (npr.: C4H10, C4H8 itd.) u gorivu; |
| C5 | = | obujamski % C5 ugljikovodika (npr.: C5H12, C5H10 itd.) u gorivu; |
| sredstvo za razrjeđivanje | = | obujamski % plinova za razrjeđivanje u gorivu (tj.: O2*, N2, CO2, He itd.) |

CH4

=

obujamski % metana u gorivu;

C2

=

obujamski % C2 ugljikovodika (npr.: C2H6, C2H4 itd.) u gorivu;

C3

=

obujamski % C3 ugljikovodika (npr.: C3H8, C3H6 itd.) u gorivu;

C4

=

obujamski % C4 ugljikovodika (npr.: C4H10, C4H8 itd.) u gorivu;

C5

=

obujamski % C5 ugljikovodika (npr.: C5H12, C5H10 itd.) u gorivu;

sredstvo za razrjeđivanje

=

obujamski % plinova za razrjeđivanje u gorivu (tj.: O2*, N2, CO2, He itd.)

A.5.5.2.   Primjeri za izračun faktora λ-pomaka Sλ:

Primjer 1.: G25: CH4 = 86 %, N2 = 14 % (obujamski)

Image 173

Image 174

Image 175

Primjer 2.: GR: CH4 = 87 %, C2H6 = 13 % (obujamski)

Image 176

Image 177

Image 178

Primjer 3.: SAD: CH4 = 89 %, C2H6 = 4,5 %, C3H8 = 2,3 %, C6H14 = 0,2 %, O2 = 0,6 %, N2 = 4 %

Image 179

Formula

Image 180

---

(1)  Stehiometrijski omjer zraka i goriva kod automobilskih goriva – SAE J1829, lipanj 1987. John B. Heywood, Internal combustion engine fundamentals, McGraw-Hill, 1988., poglavlje 3.4. „Combustion stoichiometry” (str. 68.–72.).

---

Prilog 4. –Dodatak 6.

Ugradnja pomoćnih uređaja i opreme radi ispitivanja emisija

| Broj | Pomoćni uređaji | Ugrađeno radi ispitivanja emisija |
| --- | --- | --- |
| 1 | usisni sustav | |
| usisna grana | da |
| sustav za kontrolu emisija iz kućišta koljenastog vratila | da |
| uređaj za kontrolu sustava dvostrukog ubrizgavanja u usisnu granu | da |
| mjerač protoka zraka | da |
| vod ulaza zraka | da ili oprema ispitne ćelije |
| filtar zraka | da ili oprema ispitne ćelije |
| ulazni prigušivač | da ili oprema ispitne ćelije |
| uređaj za ograničenje brzine | da |
| 2 | uređaj za indukcijsko grijanje usisne grane | da ako se može provesti u najpovoljnijim uvjetima |
| 3 | ispušni sustav | |
| ispušna grana | da |
| priključne cijevi | da |
| prigušivač | da |
| ispušna cijev | da |
| kočnica ispušnog sustava | ne ili potpuno otvoreno |
| uređaj za prednabijanje | da |
| 4 | pumpa za dovod goriva | da |
| 5 | oprema za plinske motore | |
| elektronički upravljački sustavi, mjerač protoka zraka itd. | da |
| reduktor tlaka | da |
| isparivač | da |
| miješalica | da |
| 6 | oprema za ubrizgavanje goriva | |
| predfiltar | da |
| filtar | da |
| pumpa | da |
| visokotlačna cijev | da |
| ubrizgivač | da |
| ventil za dovod zraka | da |
| elektronički upravljački sustav, senzori itd. | da |
| regulator/sustav kontrole | da |
| automatsko zaustavljanje upravljačke letve pri punom opterećenju ovisno o atmosferskim uvjetima | da |
| 7 | oprema za hlađenje tekućine | |
| hladnjak | ne |
| ventilator | ne |
| usmjerivač zraka ventilatora | ne |
| pumpa za vodu | da |
| termostat | da, može se pričvrstiti potpuno otvoren |
| 8 | hlađenje zrakom | |
| poklopac | ne |
| ventilator ili puhalo | ne |
| uređaj za regulaciju temperature | ne |
| 9 | električna oprema | |
| generator | ne |
| namoti | da |
| ožičenje | da |
| elektronički upravljački sustav | da |
| 10 | oprema za prednabijanje ulaznog zraka | |
| kompresor na izravan motorni pogon i/ili na pogon ispušnim plinovima | da |
| hladnjak stlačenog zraka | da ili sustav ispitne ćelije |
| pumpa ili ventilator rashladne tekućine (na motorni pogon) | ne |
| uređaj za kontrolu protoka rashladne tekućine | da |
| 11 | uređaj za sprečavanje onečišćenja (sustav za naknadnu obradu ispušnih plinova) | da |
| 12 | oprema za pokretanje | da ili sustav ispitne ćelije |
| 13 | pumpa za ulje za podmazivanje | da |

Broj

Pomoćni uređaji

Ugrađeno radi ispitivanja emisija

1

usisni sustav

usisna grana

da

sustav za kontrolu emisija iz kućišta koljenastog vratila

da

uređaj za kontrolu sustava dvostrukog ubrizgavanja u usisnu granu

da

mjerač protoka zraka

da

vod ulaza zraka

da ili oprema ispitne ćelije

filtar zraka

da ili oprema ispitne ćelije

ulazni prigušivač

da ili oprema ispitne ćelije

uređaj za ograničenje brzine

da

2

uređaj za indukcijsko grijanje usisne grane

da ako se može provesti u najpovoljnijim uvjetima

3

ispušni sustav

ispušna grana

da

priključne cijevi

da

prigušivač

da

ispušna cijev

da

kočnica ispušnog sustava

ne ili potpuno otvoreno

uređaj za prednabijanje

da

4

pumpa za dovod goriva

da

5

oprema za plinske motore

elektronički upravljački sustavi, mjerač protoka zraka itd.

da

reduktor tlaka

da

isparivač

da

miješalica

da

6

oprema za ubrizgavanje goriva

predfiltar

da

filtar

da

pumpa

da

visokotlačna cijev

da

ubrizgivač

da

ventil za dovod zraka

da

elektronički upravljački sustav, senzori itd.

da

regulator/sustav kontrole

da

automatsko zaustavljanje upravljačke letve pri punom opterećenju ovisno o atmosferskim uvjetima

da

7

oprema za hlađenje tekućine

hladnjak

ne

ventilator

ne

usmjerivač zraka ventilatora

ne

pumpa za vodu

da

termostat

da, može se pričvrstiti potpuno otvoren

8

hlađenje zrakom

poklopac

ne

ventilator ili puhalo

ne

uređaj za regulaciju temperature

ne

9

električna oprema

generator

ne

namoti

da

ožičenje

da

elektronički upravljački sustav

da

10

oprema za prednabijanje ulaznog zraka

kompresor na izravan motorni pogon i/ili na pogon ispušnim plinovima

da

hladnjak stlačenog zraka

da ili sustav ispitne ćelije

pumpa ili ventilator rashladne tekućine (na motorni pogon)

ne

uređaj za kontrolu protoka rashladne tekućine

da

11

uređaj za sprečavanje onečišćenja (sustav za naknadnu obradu ispušnih plinova)

da

12

oprema za pokretanje

da ili sustav ispitne ćelije

13

pumpa za ulje za podmazivanje

da

---

Prilog 4. – Dodatak 7.

Postupak za mjerenje amonijaka

A.7.1.

U ovom se dodatku opisuje postupak za mjerenje amonijaka (NH3). Za nelinearne analizatore dopuštena je upotreba sklopova za linearizaciju.

A.7.2.

Dva su načela mjerenja određena za mjerenje NH3 i svako od tih načela može se upotrijebiti pod uvjetom da ispunjava kriterije iz stavka A.7.2.1. odnosno stavka A.7.2.2. Naprave za sušenje na plin nisu dopuštene za mjerenje NH3.

A.7.2.1.

Spektrometar s laserskom diodom (LDS)

A.7.2.1.1.

LDS upotrebljava načelo spektroskopije s jednom linijom. Linija apsorpcije NH3 izabere se u najbližem infracrvenom spektralnom području i skenira se jednofaznim diodnim laserom.

A.7.2.1.2.

Analizator se ugrađuje izravno u ispušnu cijev (in situ) ili u ormarić analizatora koji podržava ekstrakcijsko uzorkovanje u skladu s uputama proizvođača instrumenta. Ako se ugrađuje u ormarić analizatora, put uzorkovanja (vod za uzorkovanje, predfiltri i ventili) mora biti izrađen od nehrđajućeg čelika ili PTFE-a i mora se zagrijati na 463 ± 10 K (190 ± 10 °C) kako bi se gubici NH3 i artefakti uzorkovanja sveli na najmanju moguću mjeru. Osim toga, vod za uzorkovanje mora biti što kraći.

Utjecaji temperature i tlaka ispušnih plinova, okoline ugradnje i vibracija na mjerenje moraju se smanjiti na najmanju moguću mjeru ili se upotrebljavaju kompenzacijske tehnike.

Ako je primjenjivo, zrak bez čestica koji se upotrebljava zajedno s mjerenjem in situ za zaštitu instrumenta ne smije utjecati na koncentraciju bilo koje od komponenata ispušnog plina izmjerenih iza uređaja, u protivnom se uzorkovanje drugih komponenata ispušnog plina mora provesti ispred uređaja.

A.7.2.1.3.

Spektralna razlučivost lasera mora biti unutar 0,5 cm–1 kako bi se što više smanjile unakrsne interferencije drugih plinova prisutnih u ispušnom plinu.

A.7.2.2.

Fourierov transformacijski infracrveni analizator (FTIR)

A.7.2.2.1.

FTIR upotrebljava načelo širokopojasne infracrvene spektroskopije. To načelo omogućava istodobno mjerenje komponenata ispušnih plinova čiji su standardizirani spektri dostupni u instrumentu. Apsorpcijski spektar (jakost/valna duljina) izračunava se iz izmjerenog interferograma (jakost/vrijeme) Fourierovom transformacijom.

A.7.2.2.2.

FTIR se ugrađuje u skladu s uputama proizvođača instrumenta. Za procjenu se odabire valna duljina NH3. Put uzorka (vod za uzorkovanje, predfiltri i ventili) mora biti izrađen od nehrđajućeg čelika ili PTFE-a i mora se zagrijati na 463 ± 10 K (190 ± 10 °C) kako bi se gubici NH3 i artefakti uzorkovanja sveli na najmanju moguću mjeru. Osim toga, vod za uzorkovanje mora biti što kraći.

A.7.2.2.3.

Spektralna razlučivost valne duljine NH3 mora biti unutar 0,5 cm–1 kako bi se što više smanjile unakrsne interferencije drugih plinova prisutnih u ispušnom plinu.

A.7.3.

Ispitni postupak i ocjenjivanje emisija

A.7.3.1.

Prije ispitivanja emisija mora se odabrati mjerno područje analizatora. Dopušteni su analizatori emisija s automatskim ili ručnim biranjem mjernog područja. Tijekom ispitnog ciklusa mjerno područje analizatora ne smije se mijenjati.

Moraju se utvrditi nulti i rasponski odziv ako se odredbe iz stavka A.7.3.4.2. ne primjenjuju na instrument. Za rasponski odziv mora se upotrijebiti plin NH3 koji je u skladu sa specifikacijama iz stavka A.7.4.2.7. Dopušteno je koristiti referentne komore s rasponskim NH3.

A.7.3.2.

Istodobno s početkom ispitnog slijeda mora početi prikupljanje podataka o NH3. Koncentracija NH3 mora se neprekidno mjeriti i pohraniti u računalnom sustavu učestalošću od najmanje 1 Hz.

A.7.3.3.

Nakon završetka ispitivanja uzorkovanje se mora nastaviti dok ne isteknu vremena odziva sustava. Utvrđivanje pomaka analizatora u skladu sa stavkom A.7.3.4.1. zahtijeva se samo ako informacije iz stavka A.7.3.4.2. nisu na raspolaganju.

A.7.3.4.

Pomak analizatora

A.7.3.4.1.

Što prije, a najkasnije 30 minuta nakon kraja ispitnog ciklusa ili tijekom kondicioniranja, određuju se nulti i rasponski odziv analizatora. Razlika između rezultata prije i poslije ispitivanja mora biti manja od 2 % cijele ljestvice.

A.7.3.4.2.

| (a) | ako nulti i rasponski pomak koje je deklarirao proizvođač instrumenta u stavcima A.7.4.2.3. i A.7.4.2.4. ispunjavaju zahtjeve iz stavka A.7.3.4.1.; |
| --- | --- |

(a)

ako nulti i rasponski pomak koje je deklarirao proizvođač instrumenta u stavcima A.7.4.2.3. i A.7.4.2.4. ispunjavaju zahtjeve iz stavka A.7.3.4.1.;

| (b) | ako su intervali za nulti i rasponski pomak koje je deklarirao proizvođač instrumenta u stavcima A.7.4.2.3. i A.7.4.2.4. dulji od trajanja ispitivanja. |
| --- | --- |

(b)

ako su intervali za nulti i rasponski pomak koje je deklarirao proizvođač instrumenta u stavcima A.7.4.2.3. i A.7.4.2.4. dulji od trajanja ispitivanja.

A.7.3.5.

Prosječna koncentracija NH3 (ppm/ispitivanje) određuje se integriranjem trenutačnih vrijednosti tijekom ciklusa. Primjenjuje se sljedeća jednadžba:

c
  NH3 =
  Image 181
  u ppm/test (115)

pri čemu je

| c
  NH3,I | trenutačna koncentracija NH3 u ispušnom plinu, ppm |
| --- | --- |
| n | broj mjerenja |

c
  NH3,I

trenutačna koncentracija NH3 u ispušnom plinu, ppm

n

broj mjerenja

Za WHTC konačni rezultat ispitivanja određuje se sljedećom jednadžbom:

Image 182
  (116.)

pri čemu je

| c
  NH3,cold | prosječna koncentracija NH3 u ispitivanju s pokretanjem hladnog motora, ppm |
| --- | --- |
| c
  NH3,hot | prosječna koncentracija NH3 u ispitivanju s pokretanjem toplog motora, ppm |

c
  NH3,cold

prosječna koncentracija NH3 u ispitivanju s pokretanjem hladnog motora, ppm

c
  NH3,hot

prosječna koncentracija NH3 u ispitivanju s pokretanjem toplog motora, ppm

A.7.4.

Specifikacija i verifikacija analizatora

A.7.4.1.

Analizator mora ispunjavati zahtjeve u pogledu linearnosti iz tablice 7. ovog Priloga. Verifikacija linearnosti u skladu sa stavkom 9.2.1. ovog Priloga mora se provesti najmanje svakih 12 mjeseci ili nakon svakog popravka ili izmjene sustava koji bi mogli utjecati na umjeravanje. Uz prethodno odobrenje homologacijskog tijela dopušteno je manje od 10 referentnih točaka ako se može dokazati ekvivalentna točnost.

Za verifikaciju linearnosti upotrebljava se plin NH3 koji je u skladu sa specifikacijama iz stavka A.7.4.2.7. Dopušteno je koristiti referentne komore s rasponskim NH3.

Instrumenti čiji se signali upotrebljavaju za kompenzacijske algoritme moraju ispunjavati zahtjeve u pogledu linearnosti iz tablice 7. ovog Priloga. Verifikaciju linearnosti provodi proizvođač instrumenta ili se provodi u skladu sa zahtjevima norme ISO 9000 ili postupcima unutarnje kontrole.

A.7.4.2.

Analizator mora imati mjerno područje i vrijeme odziva koji su prikladni za zahtijevanu točnost pri mjerenju koncentracije NH3 u dinamičkim i stacionarnim uvjetima.

A.7.4.2.1.

Najniža granica otkrivanja analizatora u svim uvjetima ispitivanja mora biti < 2 ppm.

A.7.4.2.2.

Točnost se definira kao odstupanje očitanja analizatora od referentne vrijednosti i ne smije prekoračiti ± 3 % očitanja ili ± 2 ppm, ovisno o tome što je veće.

A.7.4.2.3.

Pomak nultog odziva i odgovarajući interval određuje proizvođač instrumenta.

A.7.4.2.4.

Pomak rasponskog odziva i odgovarajući interval određuje proizvođač instrumenta.

A.7.4.2.5.

Vrijeme odziva sustava mora iznositi ≤ 20 s.

A.7.4.2.6.

Vrijeme porasta analizatora mora iznositi ≤ 5 s.

A.7.4.2.7.

Na raspolaganju mora biti mješavina plinova sa sljedećim kemijskim sastavom:

NH3 i pročišćeni dušik.

Prava koncentracija umjernog plina mora biti unutar ± 3 % nazivne vrijednosti. Koncentracija NH3 izražava se na temelju obujma (obujamski % ili obujamski ppm).

Rokovi trajanja umjernih plinova prema proizvođačevoj deklaraciji moraju se zabilježiti.

A.7.5.

Homologacijsko tijelo može odobriti druge sustave ili analizatore ako se pokaže da daju ekvivalentne rezultate u skladu sa stavkom 5.1.1. ovog Priloga.

„Rezultati” se odnose na prosječne koncentracije NH3 specifične za ciklus.

---

Prilog 4. – Dodatak 8.

Oprema za mjerenje broja emisijskih čestica

A.8.1.

Specifikacije

A.8.1.1.

Pregled sustava

A.8.1.1.1.

Sustav za uzorkovanje čestica mora se sastojati od sonde ili točke uzorkovanja kojom se izdvaja uzorak iz homogeno miješanog protoka u sustavu za razrjeđivanje kako je opisano u Dodatku 2. ovom Prilogu, stavcima A.2.2.1. i A.2.2.2. ili stavcima A.2.2.3. i A.2.2.4., od odvajača hlapljivih čestica (VPR) ispred brojača čestica (PNC) i odgovarajućih prijenosnih vodova.

A.8.1.1.2.

Preporučuje se postavljanje pretklasifikatora čestica po veličini (npr. ciklonski separator, impaktor itd.) ispred ulaza u VPR. Međutim, kao alternativa pretklasifikatoru čestica po veličini prihvatljiva je i sonda za uzorkovanje koja djeluje kao prikladan klasifikator čestica po veličini kakva je prikazana na slici 14. u Dodatku 2. ovom Prilogu. U slučaju sustava s razrjeđivanjem djelomičnog protoka smije se upotrijebiti isti pretklasifikator za uzorkovanje mase čestica i broja čestica kojim se izdvaja uzorak broja čestica iz sustava s razrjeđivanjem iza pretklasifikatora. Druga je mogućnost upotreba odvojenih pretklasifikatora, kojima se izdvaja uzorak broja čestica iz sustava za razrjeđivanje ispred pretklasifikatora mase čestica.

A.8.1.2.

Opći zahtjevi

A.8.1.2.1.

Vrh sonde za uzorkovanje ili točka za uzorkovanje čestica i cijev za prijenos čestica (PTT) zajedno čine sustav za prijenos čestica (PTS). PTS provodi uzorak iz tunela za razrjeđivanje do ulaza u VPR. PTS mora ispunjavati sljedeće uvjete:

Ako je riječ o sustavima s razrjeđivanjem punog protoka i sustavima s razrjeđivanjem djelomičnog protoka koji su tipa djelomičnog uzorkovanja (kako je opisano u Dodatku 2. ovom Prilogu, stavku A.2.2.1.), sonda za uzorkovanje mora se ugraditi u blizini središnjeg pravca tunela, od 10 do 20 promjera tunela iza ulaza plina, okrenuta prema toku plina u tunelu tako da joj je os na vrhu paralelna s osi tunela za razrjeđivanje. Sonda za uzorkovanje mora biti postavljena unutar tunela za razrjeđivanje tako da se uzorak uzima iz homogene smjese sredstva za razrjeđivanje/ispušnih plinova.

Ako je riječ o sustavima s razrjeđivanjem djelomičnog protoka tipa potpunog uzorkovanja (kako je opisano u Dodatku 2. ovom Prilogu, stavku A.2.2.1.), točka uzorkovanja čestica ili sonda za uzorkovanje mora biti smještena u cijevi za prijenos čestica ispred držača filtra čestica, uređaja za mjerenje protoka i bilo koje točke račvanja/zaobilaženja uzorka. Točka ili sonda za uzorkovanje mora biti postavljena tako da se uzorak uzima iz homogene smjese sredstva za razrjeđivanje/ispušnih plinova. Dimenzije sonde za uzorkovanje čestica trebale bi biti takve da ne ometaju rad sustava s razrjeđivanjem djelomičnog protoka.

Uzorak plina izdvojen u PTS-u mora ispunjavati sljedeće uvjete:

ako je riječ o sustavu s razrjeđivanjem punog protoka, Reynoldsov broj (Re) mora biti < 1 700;

ako je riječ o sustavu s razrjeđivanjem djelomičnog protoka, Reynoldsov broj (Re) mora biti < 1 700 u PTT-u, tj. iza sonde ili točke za uzorkovanje;

vrijeme zadržavanja u PTS-u ≤ 3 sekunde.

Prihvatljivom će se smatrati i bilo koja druga konfiguracija PTS-a za koju se može dokazati ekvivalentno prodiranje čestica pri 30 nm.

Izlazna cijev (OT) koja odvodi razrijeđeni uzorak od VPR-a do ulaza u brojač čestica (PNC) mora imati sljedeća svojstva:

unutarnji promjer ≥ 4 mm;

protok uzorka plina kroz OT s vremenom zadržavanja ≤ 0,8 sekundi.

Prihvatljivom će se smatrati i bilo koja druga konfiguracija OT-a za koju se može dokazati ekvivalentno prodiranje čestica pri 30 nm.

A.8.1.2.2.

VPR mora sadržavati uređaje za razrjeđivanje uzorka i za odvajanje hlapljivih čestica.

A.8.1.2.3.

Svi dijelovi sustava za razrjeđivanje i sustava za uzorkovanje od ispušne cijevi do PNC-a, koji su u dodiru s nerazrijeđenim i razrijeđenim ispušnim plinom, moraju biti konstruirani tako da svedu taloženje čestica na najmanju mjeru. Svi dijelovi moraju biti izrađeni od električno vodljivih materijala koji ne reagiraju s komponentama u ispušnom plinu i biti električki uzemljeni kako se ne bi pojavili elektrostatički učinci.

A.8.1.2.4.

Sustav za uzorkovanje čestica mora sadržavati praktično rješenje za uzorkovanje aerosola koje obuhvaća izbjegavanje oštrih pregiba i naglih promjena presjeka, upotrebu glatkih unutarnjih površina i najkraću moguću duljinu voda za uzorkovanje. Dopuštaju se postupne promjene presjeka.

A.8.1.3.

Posebni zahtjevi

A.8.1.3.1.

Uzorak čestica ne smije prolaziti kroz pumpu prije prolaska kroz PNC.

A.8.1.3.2.

Preporučeno je imati pretklasifikator uzorka.

A.8.1.3.3.

Jedinica za pretkondicioniranje uzorka mora:

A.8.1.3.3.1.

moći razrijediti uzorak u najmanje jednoj fazi kako bi se dobila koncentracija broja čestica manja od gornjeg praga PNC-ova režima brojenja pojedinačnih čestica i temperatura plina manja od 35 °C na ulazu u PNC;

A.8.1.3.3.2.

uključivati inicijalnu grijanu fazu razrjeđivanja koja na izlazu daje uzorak temperature ≥ 150 °C i ≤ 400 °C i u kojoj se razrjeđuje s faktorom od najmanje 10;

A.8.1.3.3.3.

regulirati grijane faze na konstantnim nazivnim radnim temperaturama u rasponu iz stavka A.8.1.3.3.2., uz dopušteno odstupanje od ± 10 °C te pokazivati odvijaju li se grijane faze na ispravnim radnim temperaturama;

A.8.1.3.3.4.

postići faktor smanjenja koncentracije čestica (fr(di)), kako je utvrđeno u stavku A.8.2.2.2. u nastavku, za čestice promjera električne mobilnosti od 30 nm i 50 nm koji nije 30 % odnosno 20 % veći i 5 % manji od onoga za čestice promjera električne mobilnosti od 100 nm za VPR u cjelini;

A.8.1.3.3.5.

postići i > 99 % isparavanja 30 nm čestica tetrakontana (CH3(CH2)38CH3) ulazne koncentracije ≥ 10 000 cm–3 grijanjem i smanjenjem parcijalnih tlakova tetrakontana.

A.8.1.3.4.

PNC mora:

A.8.1.3.4.1.

raditi u uvjetima punog protoka;

A.8.1.3.4.2.

imati točnost brojenja ± 10 % u području 1 cm–3 do gornjeg praga brojača u PNC-ovom režimu brojenja pojedinačnih čestica u odnosu na sljedivi etalon. Na koncentracijama manjima od 100 cm–3 mogu biti potrebna mjerenja uprosječena u duljem razdoblju uzorkovanja kako bi se točnost PNC-a dokazala s visokom statističkom pouzdanošću;

A.8.1.3.4.3.

imati mogućnost očitavanja najmanje 0,1 čestica po cm–3 na koncentracijama nižima od 100 cm–3;

A.8.1.3.4.4.

imati linearan odziv na koncentracije čestica u cijelom mjernom području u režimu brojenja pojedinačnih čestica;

A.8.1.3.4.5.

imati učestalost dostavljanja podataka od najmanje 0,5 Hz;

A.8.1.3.4.6.

imati vrijeme odziva t90 kraće od 5 s u cijelom mjerenom rasponu koncentracija;

A.8.1.3.4.7.

imati funkciju korigiranja koincidencije do najviše 10 % korekcije, a može upotrijebiti interni umjerni faktor kako je određeno u stavku A.8.2.1.3., ali ne smije upotrebljavati nijedan drugi algoritam za korigiranje ili definiranje učinkovitosti brojenja;

A.8.1.3.4.8.

imati učinkovitost brojenja čestica s promjerom električne mobilnosti od 23 nm (± 1 nm) i 41 nm (± 1 nm) od 50 % (± 12 %) odnosno > 90 %. Ta se učinkovitost brojanja može postići internim (npr. kontrolom konstrukcije instrumenta) ili vanjskim (npr. pretklasifikacija po veličini) sredstvima.

A.8.1.3.4.9.

Ako PNC upotrebljava radnu tekućinu, ona se mora mijenjati učestalošću prema proizvođačevim specifikacijama.

A.8.1.3.5.

Ako se ne održavaju na poznatoj stalnoj razini na mjestu regulacije protoka PNC-a, tlak i/ili temperatura na ulazu u PNC moraju se mjeriti i navoditi radi korigiranja mjerenja koncentracije čestica na standardne uvjete.

A.8.1.3.6.

Zbroj vremena zadržavanja PTS-a, VPR-a i OT-a i vremena odziva t90 PNC-a ne smije biti veći od 20 s.

A.8.1.3.7.

Bilježe se promjene koncentracija. Za potrebe sinkronizacije signala koncentracije broja čestica i signala protoka ispušnih plinova vrijeme transformacije definira se kao vrijeme od promjene (t0) do trenutka kad je odziv 50 % završnog očitanja (t50).

A.8.1.4.

U sljedećem se stavku opisuje preporučena praksa za mjerenje broja čestica. Međutim, prihvatljivi su svi sustavi koji odgovaraju specifikacijama u pogledu radnih svojstava iz stavaka A.8.1.2. i A.8.1.3.

Slike 19. i 20. shematski su prikazi preporučenih konfiguracija sustava za uzorkovanje čestica za sustave s razrjeđivanjem djelomičnog odnosno punog protoka.

Slika 19.

Slika 19.

Shematski prikaz preporučenog sustava za uzorkovanje čestica – uzorkovanje djelomičnog protoka

Shematski prikaz preporučenog sustava za uzorkovanje čestica – uzorkovanje djelomičnog protoka

Image 183

Slika 20.

Slika 20.

Shematski prikaz preporučenog sustava za uzorkovanje čestica – uzorkovanje iz punog protoka

Shematski prikaz preporučenog sustava za uzorkovanje čestica – uzorkovanje iz punog protoka

Image 184

| A.8.1.4.1. | Opis sustava za uzorkovanje
  Sustav za uzorkovanje čestica mora se sastojati od vrha sonde za uzorkovanje ili točke uzorkovanja čestica u sustavu za razrjeđivanje, cijevi za prijenos čestica (PTT), pretklasifikatora čestica (PCF) i odvajača hlapljivih čestica (VPR) ispred jedinice za mjerenje koncentracije broja čestica (PNC). VPR mora obuhvaćati uređaje za razrjeđivanje uzorka (razrjeđivači broja čestica: PND1 i PND2) i isparavanje čestica (cijev za isparavanje, ET). Sonda za uzorkovanje ili točka uzorkovanja za protok ispitnog plina mora biti postavljena unutar voda za razrjeđivanje tako da se reprezentativan uzorak protoka plina uzima iz homogene smjese sredstva za razrjeđivanje/ispušnih plinova. Zbroj vremena zadržavanja u sustavu i vremena odziva t90 PNC-a ne smije biti veći od 20 s. |
| --- | --- |

A.8.1.4.1.

Opis sustava za uzorkovanje

Sustav za uzorkovanje čestica mora se sastojati od vrha sonde za uzorkovanje ili točke uzorkovanja čestica u sustavu za razrjeđivanje, cijevi za prijenos čestica (PTT), pretklasifikatora čestica (PCF) i odvajača hlapljivih čestica (VPR) ispred jedinice za mjerenje koncentracije broja čestica (PNC). VPR mora obuhvaćati uređaje za razrjeđivanje uzorka (razrjeđivači broja čestica: PND1 i PND2) i isparavanje čestica (cijev za isparavanje, ET). Sonda za uzorkovanje ili točka uzorkovanja za protok ispitnog plina mora biti postavljena unutar voda za razrjeđivanje tako da se reprezentativan uzorak protoka plina uzima iz homogene smjese sredstva za razrjeđivanje/ispušnih plinova. Zbroj vremena zadržavanja u sustavu i vremena odziva t90 PNC-a ne smije biti veći od 20 s.

1

2

90

| A.8.1.4.2. | Sustav za prijenos čestica
  Vrh sonde za uzorkovanje ili točka za uzorkovanje čestica i cijev za prijenos čestica (PTT) zajedno čine sustav za prijenos čestica (PTS). PTS provodi uzorak od tunela za razrjeđivanje do ulaza u prvi uređaj za razrjeđivanje broja čestica. PTS mora ispunjavati sljedeće uvjete:
  Ako je riječ o sustavima s razrjeđivanjem punog protoka i sustavima s razrjeđivanjem djelomičnog protoka koji su tipa djelomičnog uzorkovanja (kako je opisano u Dodatku 2. ovom Prilogu, stavku A.2.2.1.), sonda za uzorkovanje mora se ugraditi u blizini središnjeg pravca tunela, od 10 do 20 promjera tunela iza ulaza plina, okrenuta prema toku plina u tunelu tako da joj je os na vrhu paralelna s osi tunela za razrjeđivanje. Sonda za uzorkovanje mora biti postavljena unutar tunela za razrjeđivanje tako da se uzorak uzima iz homogene smjese sredstva za razrjeđivanje/ispušnih plinova.
  Ako je riječ o sustavima s razrjeđivanjem djelomičnog protoka tipa potpunog uzorkovanja (kako je opisano u Dodatku 2. ovom Prilogu, stavku A.2.2.1.), točka za uzorkovanje čestica mora se nalaziti u cijevi za prijenos čestica, ispred držača filtra čestica, uređaja za mjerenje protoka i bilo koje točke račvanja/zaobilaženja uzorka. Točka ili sonda za uzorkovanje mora biti postavljena tako da se uzorak uzima iz homogene smjese sredstva za razrjeđivanje/ispušnih plinova.
  Uzorak plina izdvojen u PTS-u mora ispunjavati sljedeće uvjete:
  Reynoldsov broj (Re) < 1 700;
  vrijeme zadržavanja u PTS-u ≤ 3 sekunde.
  Prihvatljivom će se smatrati i bilo koja druga konfiguracija uzorkovanja za PTS za koju se može dokazati ekvivalentno prodiranje čestica promjera električne mobilnosti 30 nm.
  Izlazna cijev (OT) koja odvodi razrijeđeni uzorak od VPR-a do ulaza u brojač čestica (PNC) mora imati sljedeća svojstva:
  unutarnji promjer ≥ 4 mm;
  protok uzorka plina kroz POT s vremenom zadržavanja ≤ 0,8 sekundi.
  Prihvatljivom će se smatrati i bilo koja druga konfiguracija uzorkovanja za OT za koju se može dokazati ekvivalentno prodiranje čestica promjera električne mobilnosti 30 nm. |
| --- | --- |

A.8.1.4.2.

Sustav za prijenos čestica

Vrh sonde za uzorkovanje ili točka za uzorkovanje čestica i cijev za prijenos čestica (PTT) zajedno čine sustav za prijenos čestica (PTS). PTS provodi uzorak od tunela za razrjeđivanje do ulaza u prvi uređaj za razrjeđivanje broja čestica. PTS mora ispunjavati sljedeće uvjete:

Ako je riječ o sustavima s razrjeđivanjem punog protoka i sustavima s razrjeđivanjem djelomičnog protoka koji su tipa djelomičnog uzorkovanja (kako je opisano u Dodatku 2. ovom Prilogu, stavku A.2.2.1.), sonda za uzorkovanje mora se ugraditi u blizini središnjeg pravca tunela, od 10 do 20 promjera tunela iza ulaza plina, okrenuta prema toku plina u tunelu tako da joj je os na vrhu paralelna s osi tunela za razrjeđivanje. Sonda za uzorkovanje mora biti postavljena unutar tunela za razrjeđivanje tako da se uzorak uzima iz homogene smjese sredstva za razrjeđivanje/ispušnih plinova.

Ako je riječ o sustavima s razrjeđivanjem djelomičnog protoka tipa potpunog uzorkovanja (kako je opisano u Dodatku 2. ovom Prilogu, stavku A.2.2.1.), točka za uzorkovanje čestica mora se nalaziti u cijevi za prijenos čestica, ispred držača filtra čestica, uređaja za mjerenje protoka i bilo koje točke račvanja/zaobilaženja uzorka. Točka ili sonda za uzorkovanje mora biti postavljena tako da se uzorak uzima iz homogene smjese sredstva za razrjeđivanje/ispušnih plinova.

Uzorak plina izdvojen u PTS-u mora ispunjavati sljedeće uvjete:

Reynoldsov broj (Re) < 1 700;

vrijeme zadržavanja u PTS-u ≤ 3 sekunde.

Prihvatljivom će se smatrati i bilo koja druga konfiguracija uzorkovanja za PTS za koju se može dokazati ekvivalentno prodiranje čestica promjera električne mobilnosti 30 nm.

Izlazna cijev (OT) koja odvodi razrijeđeni uzorak od VPR-a do ulaza u brojač čestica (PNC) mora imati sljedeća svojstva:

unutarnji promjer ≥ 4 mm;

protok uzorka plina kroz POT s vremenom zadržavanja ≤ 0,8 sekundi.

Prihvatljivom će se smatrati i bilo koja druga konfiguracija uzorkovanja za OT za koju se može dokazati ekvivalentno prodiranje čestica promjera električne mobilnosti 30 nm.

| A.8.1.4.3. | Pretklasifikator čestica
  Preporučeni pretklasifikator čestica mora biti postavljen ispred VPR-a. Promjer čestica na 50-postotnoj točki odvajanja pretklasifikatora mora iznositi od 2,5 μm do 10 μm pri brzini volumetričkog protoka odabranoj za uzorkovanje broja emisijskih čestica. Pretklasifikator omogućuje da najmanje 99 % masene koncentracije čestica od 1 μm koje uđu u pretklasifikator iziđe kroz njegov izlaz pri brzini volumetričkog protoka odabranoj za uzorkovanje broja emisijskih čestica. U slučaju sustava s razrjeđivanjem djelomičnog protoka smije se upotrijebiti isti pretklasifikator za uzorkovanje mase čestica i broja čestica, kojim se izdvaja uzorak broja čestica iz sustava s razrjeđivanjem iza pretklasifikatora. Druga je mogućnost upotreba odvojenih pretklasifikatora, kojima se izdvaja uzorak broja čestica iz sustava za razrjeđivanje ispred pretklasifikatora mase čestica. |
| --- | --- |

A.8.1.4.3.

Pretklasifikator čestica

Preporučeni pretklasifikator čestica mora biti postavljen ispred VPR-a. Promjer čestica na 50-postotnoj točki odvajanja pretklasifikatora mora iznositi od 2,5 μm do 10 μm pri brzini volumetričkog protoka odabranoj za uzorkovanje broja emisijskih čestica. Pretklasifikator omogućuje da najmanje 99 % masene koncentracije čestica od 1 μm koje uđu u pretklasifikator iziđe kroz njegov izlaz pri brzini volumetričkog protoka odabranoj za uzorkovanje broja emisijskih čestica. U slučaju sustava s razrjeđivanjem djelomičnog protoka smije se upotrijebiti isti pretklasifikator za uzorkovanje mase čestica i broja čestica, kojim se izdvaja uzorak broja čestica iz sustava s razrjeđivanjem iza pretklasifikatora. Druga je mogućnost upotreba odvojenih pretklasifikatora, kojima se izdvaja uzorak broja čestica iz sustava za razrjeđivanje ispred pretklasifikatora mase čestica.

| A.8.1.4.4. | Odvajač hlapljivih čestica (VPR)
  VPR se sastoji od prvog razrjeđivača broja čestica (PND1), cijevi za isparavanje i drugog razrjeđivača (PND2), povezanih serijski. To razrjeđivanje služi smanjenju brojčane koncentracije uzorka koja ulazi u jedinicu za mjerenje koncentracije čestica ispod gornje granice PNC-ova režima brojenja pojedinačnih čestica i suzbijanju nukleacije unutar uzorka. VPR mora pokazivati jesu li PND1 i cijev za isparavanje na ispravnim radnim temperaturama.
  VPR mora postići > 99 % isparavanja čestica tetrakontana (CH3(CH2)38CH3) promjera 30 nm, uz ulaznu koncentraciju ≥ 10 000 cm–3, grijanjem i smanjenjem parcijalnih tlakova tetrakontana. VPR mora postići i faktor smanjenja koncentracije čestica (fr) za čestice promjera električne mobilnosti od 30 nm i 50 nm koji nije 30 % odnosno 20 % veći i 5 % manji od onoga za čestice promjera električne mobilnosti 100 nm za VPR u cjelini. |
| --- | --- |

A.8.1.4.4.

Odvajač hlapljivih čestica (VPR)

VPR se sastoji od prvog razrjeđivača broja čestica (PND1), cijevi za isparavanje i drugog razrjeđivača (PND2), povezanih serijski. To razrjeđivanje služi smanjenju brojčane koncentracije uzorka koja ulazi u jedinicu za mjerenje koncentracije čestica ispod gornje granice PNC-ova režima brojenja pojedinačnih čestica i suzbijanju nukleacije unutar uzorka. VPR mora pokazivati jesu li PND1 i cijev za isparavanje na ispravnim radnim temperaturama.

1

2

1

VPR mora postići > 99 % isparavanja čestica tetrakontana (CH3(CH2)38CH3) promjera 30 nm, uz ulaznu koncentraciju ≥ 10 000 cm–3, grijanjem i smanjenjem parcijalnih tlakova tetrakontana. VPR mora postići i faktor smanjenja koncentracije čestica (fr) za čestice promjera električne mobilnosti od 30 nm i 50 nm koji nije 30 % odnosno 20 % veći i 5 % manji od onoga za čestice promjera električne mobilnosti 100 nm za VPR u cjelini.

3

2

38

3

–3

r

| A.8.1.4.4.1. | Prvi uređaj za razrjeđivanje broja čestica (PND1)
  Prvi uređaj za razrjeđivanje broja čestica mora biti posebno konstruiran za razrjeđivanje koncentracije broja čestica i rad na temperaturi (stijenke) od 150 °C do 400 °C. Podešena vrijednost temperature stijenke trebala bi se održavati na stalnoj nazivnoj radnoj temperaturi unutar tog raspona uz dopušteno odstupanje ± 10 °C i ne bi smjela premašiti temperaturu stijenke ET-a (stavak A.8.1.4.4.2.). Uređaj mora dobivati zrak za razrjeđivanje filtriran HEPA filtrom te imati faktor razrjeđivanja od 10 do 200 puta. |
| --- | --- |

A.8.1.4.4.1.

Prvi uređaj za razrjeđivanje broja čestica (PND1

Prvi uređaj za razrjeđivanje broja čestica mora biti posebno konstruiran za razrjeđivanje koncentracije broja čestica i rad na temperaturi (stijenke) od 150 °C do 400 °C. Podešena vrijednost temperature stijenke trebala bi se održavati na stalnoj nazivnoj radnoj temperaturi unutar tog raspona uz dopušteno odstupanje ± 10 °C i ne bi smjela premašiti temperaturu stijenke ET-a (stavak A.8.1.4.4.2.). Uređaj mora dobivati zrak za razrjeđivanje filtriran HEPA filtrom te imati faktor razrjeđivanja od 10 do 200 puta.

| A.8.1.4.4.2. | Cijev za isparavanje (ET)
  Temperatura stijenke u cijeloj duljini cijevi za isparavanje (ET) mora se kontrolirati tako da je najmanje jednaka temperaturi stijenke prvog uređaja za razrjeđivanje broja čestica i mora se održavati na stalnoj nazivnoj radnoj temperaturi od 300 °C do 400 °C, uz dopušteno odstupanje od ± 10 °C. |
| --- | --- |

A.8.1.4.4.2.

Cijev za isparavanje (ET)

Temperatura stijenke u cijeloj duljini cijevi za isparavanje (ET) mora se kontrolirati tako da je najmanje jednaka temperaturi stijenke prvog uređaja za razrjeđivanje broja čestica i mora se održavati na stalnoj nazivnoj radnoj temperaturi od 300 °C do 400 °C, uz dopušteno odstupanje od ± 10 °C.

| A.8.1.4.4.3. | Drugi uređaj za razrjeđivanje broja čestica (PND2)
  PND2 mora se posebno konstruirati za razrjeđivanje koncentracije broja čestica. Uređaj mora dobivati zrak za razrjeđivanje filtriran HEPA filtrom te održavati jedinstveni faktor razrjeđivanja unutar raspona od 10 do 30 puta. Faktor razrjeđivanja PND2-a mora biti odabran u rasponu od 10 do 15 tako da je koncentracija broja čestica iza drugog uređaja ispod gornjeg praga PNC-ova režima brojenja pojedinačnih čestica, a temperatura plina prije ulaza u PNC < 35 °C. |
| --- | --- |

A.8.1.4.4.3.

Drugi uređaj za razrjeđivanje broja čestica (PND2

PND2 mora se posebno konstruirati za razrjeđivanje koncentracije broja čestica. Uređaj mora dobivati zrak za razrjeđivanje filtriran HEPA filtrom te održavati jedinstveni faktor razrjeđivanja unutar raspona od 10 do 30 puta. Faktor razrjeđivanja PND2-a mora biti odabran u rasponu od 10 do 15 tako da je koncentracija broja čestica iza drugog uređaja ispod gornjeg praga PNC-ova režima brojenja pojedinačnih čestica, a temperatura plina prije ulaza u PNC < 35 °C.

2

2

| A.8.1.4.5. | Brojač čestica (PNC)
  Brojač čestica mora ispunjavati zahtjeve iz stavka A.8.1.3.4. |
| --- | --- |

A.8.1.4.5.

Brojač čestica (PNC)

Brojač čestica mora ispunjavati zahtjeve iz stavka A.8.1.3.4.

| A.8.2. | Umjeravanje/validacija sustava za uzorkovanje čestica (1) |
| --- | --- |

A.8.2.

Umjeravanje/validacija sustava za uzorkovanje čestica (1

| A.8.2.1. | Umjeravanje brojača čestica |
| --- | --- |

A.8.2.1.

Umjeravanje brojača čestica

| A.8.2.1.1. | Tehnička služba mora osigurati da postoji certifikat o umjeravanju za PNC kojim se dokazuje sukladnost sa sljedivim etalonom unutar 12 mjeseci prije ispitivanja emisija. |
| --- | --- |

A.8.2.1.1.

Tehnička služba mora osigurati da postoji certifikat o umjeravanju za PNC kojim se dokazuje sukladnost sa sljedivim etalonom unutar 12 mjeseci prije ispitivanja emisija.

| A.8.2.1.2. | Nakon svakog se većeg održavanja PNC mora ponovno umjeriti i dobiti novi certifikat o umjeravanju. |
| --- | --- |

A.8.2.1.2.

Nakon svakog se većeg održavanja PNC mora ponovno umjeriti i dobiti novi certifikat o umjeravanju.

| A.8.2.1.3. | Umjeravanje mora biti sljedivo do standardne metode umjeravanja:


  (a) | usporedbom odziva PNC-a koji se umjerava s odzivom umjerenog aerosolnog elektrometra kad se istodobno uzorkuju elektrostatički klasificirane umjerne čestice; ili |
| --- | --- | --- |

A.8.2.1.3.

Umjeravanje mora biti sljedivo do standardne metode umjeravanja:

(a)

usporedbom odziva PNC-a koji se umjerava s odzivom umjerenog aerosolnog elektrometra kad se istodobno uzorkuju elektrostatički klasificirane umjerne čestice; ili

| (b) | usporedbom odziva PNC-a koji se umjerava s odzivom drugog PNC-a koji je bio izravno umjeren prethodno navedenom metodom. |
| --- | --- |

(b)

usporedbom odziva PNC-a koji se umjerava s odzivom drugog PNC-a koji je bio izravno umjeren prethodno navedenom metodom.

Kad je riječ o elektrometru, umjeravanje se obavlja uporabom najmanje šest standardnih koncentracija najravnomjernije moguće raspoređenih u mjernom području PNC-a. Te točke moraju obuhvaćati nazivnu nultu točku koncentracije koja se dobiva priključivanjem HEPA filtra najmanjeg razreda H13 prema normi EN 1822:2008 ili ekvivalentnog radnog učinka na ulaz svakog instrumenta. Ako se na PNC koji se umjerava ne primjenjuje umjerni faktor, izmjerene koncentracije moraju biti unutar ± 10 % standardne koncentracije za svaku upotrijebljenu koncentraciju s iznimkom nulte točke, u protivnom se PNC koji se umjerava ne prihvaća. Izračunava se i bilježi gradijent linearne regresije dvaju nizova podataka. Na umjeravani PNC primjenjuje se umjerni faktor jednak recipročnom gradijentu. Linearnost odziva izračunava se kao kvadrat Pearsonova koeficijenta korelacije (R2) dvaju nizova podataka i mora iznositi najmanje 0,97. Pri izračunavanju gradijenta i koeficijenta R2 linearna regresija mora se provesti kroz ishodište (nulta koncentracija na oba instrumenta).

2

2

Kad je riječ o referentnom PNC-u, umjeravanje se radi uporabom najmanje šest standardnih koncentracija u cijelom mjernom području PNC-a. Najmanje tri točke moraju biti na koncentracijama nižima od 1 000 cm–3, a ostale se koncentracije linearno raspoređuju između 1 000 cm–3 i najvećeg područja PNC-a kad radi u režimu brojenja pojedinačnih čestica. Te točke moraju obuhvaćati nazivnu nultu točku koncentracije koja se dobiva priključivanjem HEPA filtra najmanjeg razreda H13 prema normi EN 1822:2008 ili ekvivalentnog radnog učinka na ulaz svakog instrumenta. Ako se na umjeravani PNC ne primjenjuje umjerni faktor, izmjerene koncentracije moraju biti unutar ± 10 % standardne koncentracije za svaku koncentraciju s iznimkom nulte točke, u protivnom se umjeravani PNC ne prihvaća. Izračunava se i bilježi gradijent linearne regresije dvaju nizova podataka. Na umjeravani PNC primjenjuje se umjerni faktor jednak recipročnom gradijentu. Linearnost odziva izračunava se kao kvadrat Pearsonova koeficijenta korelacije (R2) dvaju nizova podataka i mora iznositi najmanje 0,97. Pri izračunavanju gradijenta i koeficijenta R2 linearna regresija mora se provesti kroz ishodište (nulta koncentracija na oba instrumenta).

–3

–3

2

2

| A.8.2.1.4. | Umjeravanje mora uključivati i provjeru učinkovitosti otkrivanja PNC-a s obzirom na zahtjeve iz stavka A.8.1.3.4.8. s česticama promjera električne mobilnosti od 23 nm. Provjera učinkovitosti brojenja s česticama od 41 nm nije potrebna. |
| --- | --- |

A.8.2.1.4.

Umjeravanje mora uključivati i provjeru učinkovitosti otkrivanja PNC-a s obzirom na zahtjeve iz stavka A.8.1.3.4.8. s česticama promjera električne mobilnosti od 23 nm. Provjera učinkovitosti brojenja s česticama od 41 nm nije potrebna.

| A.8.2.2. | Umjeravanje/validacija odvajača hlapljivih čestica |
| --- | --- |

A.8.2.2.

Umjeravanje/validacija odvajača hlapljivih čestica

| A.8.2.2.1. | Umjeravanje faktora smanjenja koncentracije čestica VPR-a u cijelom rasponu postavki razrjeđivanja na fiksnim nazivnim radnim temperaturama instrumenta obvezna je za novu jedinicu i nakon svakog većeg održavanja. Zahtjev za periodičnu validaciju faktora smanjenja koncentracije čestica VPR-a ograničen je na provjeru na jednoj postavki, obično onoj upotrijebljenoj za mjerenje na vozilima opremljenima filtrom dizelskih čestica. Tehnička služba mora osigurati da postoji certifikat VPR-a o umjeravanju ili validaciji provedenoj unutar šest mjeseci prije ispitivanja emisija. Ako VPR ima alarme za praćenje temperature, dopušta se validacijski interval od 12 mjeseci.
  VPR mora imati faktor smanjenja koncentracije krutih čestica promjera električne mobilnosti od 30 nm, 50 nm i 100 nm. Faktori smanjenja koncentracije čestica (fr(d)) za čestice promjera električne mobilnosti 30 nm i 50 nm ne smiju biti 30 % odnosno 20 % veći i 5 % manji od onoga za čestice promjera električne mobilnosti od 100 nm. Za potrebe validacije faktor redukcije srednje koncentracije čestica mora biti unutar ±10 % srednjeg faktora redukcije srednje koncentracije čestica (

  ) utvrđenog tijekom prvog umjeravanja VPR-a. |
| --- | --- |

A.8.2.2.1.

Umjeravanje faktora smanjenja koncentracije čestica VPR-a u cijelom rasponu postavki razrjeđivanja na fiksnim nazivnim radnim temperaturama instrumenta obvezna je za novu jedinicu i nakon svakog većeg održavanja. Zahtjev za periodičnu validaciju faktora smanjenja koncentracije čestica VPR-a ograničen je na provjeru na jednoj postavki, obično onoj upotrijebljenoj za mjerenje na vozilima opremljenima filtrom dizelskih čestica. Tehnička služba mora osigurati da postoji certifikat VPR-a o umjeravanju ili validaciji provedenoj unutar šest mjeseci prije ispitivanja emisija. Ako VPR ima alarme za praćenje temperature, dopušta se validacijski interval od 12 mjeseci.

VPR mora imati faktor smanjenja koncentracije krutih čestica promjera električne mobilnosti od 30 nm, 50 nm i 100 nm. Faktori smanjenja koncentracije čestica (fr(d)) za čestice promjera električne mobilnosti 30 nm i 50 nm ne smiju biti 30 % odnosno 20 % veći i 5 % manji od onoga za čestice promjera električne mobilnosti od 100 nm. Za potrebe validacije faktor redukcije srednje koncentracije čestica mora biti unutar ±10 % srednjeg faktora redukcije srednje koncentracije čestica (
  Image 185
  ) utvrđenog tijekom prvog umjeravanja VPR-a.

r

| A.8.2.2.2. | Ispitni aerosol za ta mjerenja moraju biti krute čestice promjera električne mobilnosti 30, 50 i 100 nm i imati koncentraciju od najmanje 5 000 čestica po cm–3 na ulazu VPR-a. Koncentracija čestica mora se mjeriti ispred i iza sastavnih dijelova.
  Faktor redukcije koncentracije čestica na svakoj veličini čestica (fr(di)) izračunava se kako slijedi:


  (117)
  pri čemu je


  Nin(di) | = | koncentracija broja čestica promjera di
  ispred sastavnih dijelova |
| --- | --- | --- | --- |
| Nout(di) | = | koncentracija broja čestica promjera di
  iza sastavnih dijelova |
| di | = | promjer električne mobilnosti čestice (30, 50 ili 100 nm) |

A.8.2.2.2.

Ispitni aerosol za ta mjerenja moraju biti krute čestice promjera električne mobilnosti 30, 50 i 100 nm i imati koncentraciju od najmanje 5 000 čestica po cm–3

Faktor redukcije koncentracije čestica na svakoj veličini čestica (fr(di)) izračunava se kako slijedi:

r

i

Image 186
  (117)

pri čemu je

Nin(di)

Nin

i

=

koncentracija broja čestica promjera di
  ispred sastavnih dijelova

di

Nout(di)

Nout

i

=

koncentracija broja čestica promjera di
  iza sastavnih dijelova

di

di

di

=

promjer električne mobilnosti čestice (30, 50 ili 100 nm)

Nin(di) i Nout(di) moraju se korigirati na iste uvjete.

Nin

i

Nout

i

Faktor redukcije srednje koncentracije čestica (
  Image 187
  ) na danoj postavci razrjeđenja izračunava se na sljedeći način:

Image 188
  (118)

Preporučuje se umjeravanje i validacija VPR-a kao kompletne jedinice.

| A.8.2.2.3. | Tehnička služba mora osigurati da postoji certifikat VPR-a o validaciji kojim se dokazuje djelotvornost odvajanja hlapljivih čestica unutar šest mjeseci prije ispitivanja emisija. Ako VPR ima alarme za praćenje temperature, dopušta se validacijski interval od 12 mjeseci. Mora se dokazati da VPR odvaja više od 99,0 % čestica tetrakontana (CH3(CH2)38CH3) promjera električne mobilnosti od najmanje 30 nm uz ulaznu koncentraciju ≥ 10 000 cm–3 kad radi na postavci najmanjeg razrjeđenja i na radnoj temperaturi koju je preporučio proizvođač. |
| --- | --- |

A.8.2.2.3.

Tehnička služba mora osigurati da postoji certifikat VPR-a o validaciji kojim se dokazuje djelotvornost odvajanja hlapljivih čestica unutar šest mjeseci prije ispitivanja emisija. Ako VPR ima alarme za praćenje temperature, dopušta se validacijski interval od 12 mjeseci. Mora se dokazati da VPR odvaja više od 99,0 % čestica tetrakontana (CH3

2

38

3

–3

| A.8.2.3. | Postupci provjere sustava za brojenje čestica |
| --- | --- |

A.8.2.3.

Postupci provjere sustava za brojenje čestica

| A.8.2.3.1. | Prije svakog ispitivanja brojač čestica mora dostaviti izmjerenu koncentraciju manju od 0,5 čestica po cm–3 ako je na ulaz cijelog sustava za uzorkovanje čestica (VPR i PNC) ugrađen HEPA filtar razreda ne manjeg od H13 prema normi EN 1822:2008 ili ekvivalentne učinkovitosti. |
| --- | --- |

A.8.2.3.1.

Prije svakog ispitivanja brojač čestica mora dostaviti izmjerenu koncentraciju manju od 0,5 čestica po cm–3

| A.8.2.3.2. | Jednom mjesečno umjerenim mjeračem protoka provjerava se pokazuje li brojač čestica izmjerenu vrijednost protoka na ulazu unutar 5 % njegova nazivnog protoka. |
| --- | --- |

A.8.2.3.2.

Jednom mjesečno umjerenim mjeračem protoka provjerava se pokazuje li brojač čestica izmjerenu vrijednost protoka na ulazu unutar 5 % njegova nazivnog protoka.

| A.8.2.3.3. | Svaki dan, nakon postavljanja HEPA filtra najmanjeg razreda H13 prema normi EN 1822:2008 ili ekvivalentne učinkovitosti na ulaz brojača čestica, brojač čestica mora pokazivati koncentraciju ≤ 0,2 cm–3. Nakon uklanjanja tog filtra, brojač čestica mora pokazivati povećanje izmjerene koncentracije na najmanje 100 čestica po cm–3 u usporedbi s okolnim zrakom i vratiti se na ≤ 0,2 cm–3 kad se HEPA filtar ponovno postavi. |
| --- | --- |

A.8.2.3.3.

Svaki dan, nakon postavljanja HEPA filtra najmanjeg razreda H13 prema normi EN 1822:2008 ili ekvivalentne učinkovitosti na ulaz brojača čestica, brojač čestica mora pokazivati koncentraciju ≤ 0,2 cm–3

–3

–3

| A.8.2.3.4. | Prije početka svakog ispitivanja mora se potvrditi da mjerni sustav pokazuje da je cijev za isparavanje, ako je ugrađena u sustav, dosegnula ispravnu radnu temperaturu. |
| --- | --- |

A.8.2.3.4.

Prije početka svakog ispitivanja mora se potvrditi da mjerni sustav pokazuje da je cijev za isparavanje, ako je ugrađena u sustav, dosegnula ispravnu radnu temperaturu.

| A.8.2.3.5. | Prije početka svakog ispitivanja mora se potvrditi da mjerni sustav pokazuje da je uređaj za razrjeđivanje broja čestica PND1 dosegnuo ispravnu radnu temperaturu. |
| --- | --- |

A.8.2.3.5.

Prije početka svakog ispitivanja mora se potvrditi da mjerni sustav pokazuje da je uređaj za razrjeđivanje broja čestica PND1

---

(1)  Primjeri metoda umjeravanja/validacije dostupni su na adresi:

1

www.unece.org/es/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/pmpfcp

---

PRILOG 5.

Specifikacije referentnih goriva

Tehnički podaci o gorivima za ispitivanje motora s kompresijskim paljenjem i dvojnim gorivom

Tip: dizelsko gorivo (B7)

| Parametar | Jedinica | Granične vrijednosti 1 | Ispitna metoda |
| --- | --- | --- | --- |
| najmanje | najviše |
| Cetanski indeks | | 46,0 | | EN ISO 4264 |
| Cetanski broj2 | | 52,0 | 56,0 | EN-ISO 5165 |
| Gustoća na 15 °C | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675
  EN ISO 12185 |
| Destilacija: | | | | |
| — | točka 50 % |

Parametar

Jedinica

Granične vrijednosti 1

Ispitna metoda

najmanje

najviše

Cetanski indeks

46,0

EN ISO 4264

Cetanski broj2

52,0

56,0

EN-ISO 5165

Gustoća na 15 °C

kg/m3

833

837

EN-ISO 3675

EN ISO 12185

Destilacija:

—

točka 50 %

°C

245

EN-ISO 3405

| — | točka 95 % |
| --- | --- |

—

točka 95 %

°C

345

350

EN-ISO 3405

| — | završno vrelište |
| --- | --- |

—

završno vrelište

°C

360

EN-ISO 3405

Plamište

°C

55

EN 22719

Točka filtrabilnosti (CFPP)

°C

5

EN 116

Viskoznost na 40 °C

mm2/s

2,3

3,3

EN-ISO 3104

Policiklički aromatski ugljikovodici

% m/m

2,0

4,0

EN 12916

Udio sumpora

mg/kg

10

EN ISO 20846/EN ISO 20884

Korozija bakra

(3 h na 50 °C)

klasifikacija

razred 1

EN-ISO 2160

Ostatak ugljika po Conradsonu (10 % DR)

% m/m

0,2

EN-ISO 10370

Udio pepela

% m/m

0,01

EN-ISO 6245

Ukupno onečišćenje

mg/kg

24

EN 12662

Udio vode

% m/m

0,02

EN-ISO 12937

Kiselinski broj

mg KOH/g

0,10

ASTM D 974

Oksidacijska stabilnost3

mg/ml

0,025

EN-ISO 12205

Mazivost (promjer površine habanja prema metodi HFRR na 60 °C)

μm

400

EN ISO 12156

Oksidacijska stabilnost na 110 °C3

H

20,0

EN 15751

FAME4

% v/v

6,0

7,0

EN 14078

Napomene:

| 1 | Vrijednosti navedene u specifikacijama su „stvarne vrijednosti”. Pri utvrđivanju njihovih graničnih vrijednosti primijenjene su odredbe norme ISO 4259 (Naftni proizvodi – Određivanje i primjena podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja), a u određivanju najmanje vrijednosti u obzir je uzeta najmanja razlika od 2R veća od nule; pri utvrđivanju najveće i najmanje vrijednosti najmanja je razlika 4R (R = ponovljivost). Neovisno o toj mjeri, potrebnoj iz tehničkih razloga, proizvođač goriva ipak mora nastojati postići vrijednost nula ako je propisana najveća vrijednost 2R i srednju vrijednost ako su navedene najveća i najmanja granična vrijednost. Ako je potrebno detaljno navesti je li gorivo u skladu sa zahtjevima specifikacija, primjenjuju se odredbe norme ISO 4259. |
| --- | --- |

1

Vrijednosti navedene u specifikacijama su „stvarne vrijednosti”. Pri utvrđivanju njihovih graničnih vrijednosti primijenjene su odredbe norme ISO 4259 (Naftni proizvodi – Određivanje i primjena podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja), a u određivanju najmanje vrijednosti u obzir je uzeta najmanja razlika od 2R veća od nule; pri utvrđivanju najveće i najmanje vrijednosti najmanja je razlika 4R (R = ponovljivost). Neovisno o toj mjeri, potrebnoj iz tehničkih razloga, proizvođač goriva ipak mora nastojati postići vrijednost nula ako je propisana najveća vrijednost 2R i srednju vrijednost ako su navedene najveća i najmanja granična vrijednost. Ako je potrebno detaljno navesti je li gorivo u skladu sa zahtjevima specifikacija, primjenjuju se odredbe norme ISO 4259.

| 2 | Područje cetanskog broja nije u skladu sa zahtjevima za najmanje područje 4R. Međutim, ako dođe do spora između dobavljača goriva i korisnika goriva, za rješavanje takvih sporova mogu se primijeniti odredbe iz norme ISO 4259 pod uvjetom da se umjesto jednokratnih utvrđivanja prednost daje provođenju dovoljnog broja ponovljenih mjerenja kako bi se postigla potrebna točnost. |
| --- | --- |

2

Područje cetanskog broja nije u skladu sa zahtjevima za najmanje područje 4R. Međutim, ako dođe do spora između dobavljača goriva i korisnika goriva, za rješavanje takvih sporova mogu se primijeniti odredbe iz norme ISO 4259 pod uvjetom da se umjesto jednokratnih utvrđivanja prednost daje provođenju dovoljnog broja ponovljenih mjerenja kako bi se postigla potrebna točnost.

| 3 | Iako se oksidacijska stabilnost regulira, rok uporabe vjerojatno će biti ograničen. U pogledu uvjeta skladištenja i roka trajanja traži se savjet dobavljača. |
| --- | --- |

3

Iako se oksidacijska stabilnost regulira, rok uporabe vjerojatno će biti ograničen. U pogledu uvjeta skladištenja i roka trajanja traži se savjet dobavljača.

| 4 | Udio FAME mora odgovarati specifikaciji norme EN 14214. |
| --- | --- |

4

Udio FAME mora odgovarati specifikaciji norme EN 14214.

Tip: etanol za namjenske motore s kompresijskim paljenjem (ED95)1

| Parametar | Jedinica | Granične vrijednosti2 | Ispitna metoda3 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | najmanje | najviše |
| Ukupni alkohol (etanol uključujući udio viših zasićenih alkohola) | % m/m | 92,4 | | EN 15721 |
| Ostali viši zasićeni monoalkoholi (C3–C5) | % m/m | | 2,0 | EN 15721 |
| Metanol | % m/m | | 0,3 | EN 15721 |
| Gustoća pri 15 oC | kg/m3 | 793,0 | 815,0 | EN ISO 12185 |
| Kiselost, izračunana kao octena kiselina | % m/m | | 0,0025 | EN 15491 |
| Izgled | | svijetao i bistar | |
| Plamište | oC | 10 | | EN 3679 |
| Suhi ostatak | mg/kg | | 15 | EN 15691 |
| Udio vode | % m/m | | 6,5 | EN 154894

  EN-ISO 12937
  EN 15692 |
| Aldehidi, izračunani kao acetaldehid | % m/m | | 0,0050 | ISO 1388-4 |
| Esteri, izračunani kao etil-acetat | % m/m | | 0,1 | ASTM D1617 |
| Udio sumpora | mg/kg | | 10,0 | EN 15485
  EN 15486 |
| Sulfati | mg/kg | | 4,0 | EN 15492 |
| Onečišćenje česticama | mg/kg | | 24 | EN 12662 |
| Fosfor | mg/l | | 0,20 | EN 15487 |
| Anorganski klorid | mg/kg | | 1,0 | EN 15484 ili EN 15492 |
| Bakar | mg/kg | | 0,100 | EN 15488 |
| Električna vodljivost | μS/cm | | 2,50 | DIN 51627-4 ili prEN 15938 |
| Napomene:


  1 | Aditivi kao što su tvari za poboljšanje cetanskog broja prema specifikacijama proizvođača motora mogu se dodavati gorivu etanolu ako nema poznatih negativnih sekundarnih učinaka. Ako su ti uvjeti zadovoljeni, najveća je dopuštena količina 10 % m/m. |

Parametar

Jedinica

Granične vrijednosti2

Ispitna metoda3

najmanje

najviše

Ukupni alkohol (etanol uključujući udio viših zasićenih alkohola)

% m/m

92,4

EN 15721

Ostali viši zasićeni monoalkoholi (C3–C5)

% m/m

2,0

EN 15721

Metanol

% m/m

0,3

EN 15721

Gustoća pri 15 oC

kg/m3

793,0

815,0

EN ISO 12185

Kiselost, izračunana kao octena kiselina

% m/m

0,0025

EN 15491

Izgled

svijetao i bistar

Plamište

oC

10

EN 3679

Suhi ostatak

mg/kg

15

EN 15691

Udio vode

% m/m

6,5

EN 154894

EN-ISO 12937

EN 15692

Aldehidi, izračunani kao acetaldehid

% m/m

0,0050

ISO 1388-4

Esteri, izračunani kao etil-acetat

% m/m

0,1

ASTM D1617

Udio sumpora

mg/kg

10,0

EN 15485

EN 15486

Sulfati

mg/kg

4,0

EN 15492

Onečišćenje česticama

mg/kg

24

EN 12662

Fosfor

mg/l

0,20

EN 15487

Anorganski klorid

mg/kg

1,0

EN 15484 ili EN 15492

Bakar

mg/kg

0,100

EN 15488

Električna vodljivost

μS/cm

2,50

DIN 51627-4 ili prEN 15938

Napomene:

1

Aditivi kao što su tvari za poboljšanje cetanskog broja prema specifikacijama proizvođača motora mogu se dodavati gorivu etanolu ako nema poznatih negativnih sekundarnih učinaka. Ako su ti uvjeti zadovoljeni, najveća je dopuštena količina 10 % m/m.

| 2 | Vrijednosti navedene u specifikacijama su „stvarne vrijednosti”. Pri utvrđivanju graničnih vrijednosti primijenjene su odredbe norme ISO 4259 (Naftni proizvodi – Određivanje i primjena podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja), a u određivanju najmanje vrijednosti u obzir je uzeta najmanja razlika od 2R veća od nule; pri utvrđivanju najveće i najmanje vrijednosti najmanja je razlika 4R (R = ponovljivost). Neovisno o toj mjeri, potrebnoj iz tehničkih razloga, proizvođač goriva ipak mora nastojati postići vrijednost nula ako je propisana najveća vrijednost 2R i srednju vrijednost ako su navedene najveća i najmanja granična vrijednost. Ako je potrebno detaljno navesti je li gorivo u skladu sa zahtjevima specifikacija, primjenjuju se odredbe norme ISO 4259. |
| --- | --- |

2

Vrijednosti navedene u specifikacijama su „stvarne vrijednosti”. Pri utvrđivanju graničnih vrijednosti primijenjene su odredbe norme ISO 4259 (Naftni proizvodi – Određivanje i primjena podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja), a u određivanju najmanje vrijednosti u obzir je uzeta najmanja razlika od 2R veća od nule; pri utvrđivanju najveće i najmanje vrijednosti najmanja je razlika 4R (R = ponovljivost). Neovisno o toj mjeri, potrebnoj iz tehničkih razloga, proizvođač goriva ipak mora nastojati postići vrijednost nula ako je propisana najveća vrijednost 2R i srednju vrijednost ako su navedene najveća i najmanja granična vrijednost. Ako je potrebno detaljno navesti je li gorivo u skladu sa zahtjevima specifikacija, primjenjuju se odredbe norme ISO 4259.

| 3 | Istovrijedne metode EN/ISO bit će donesene kad budu izdane za prethodno navedene karakteristike. |
| --- | --- |

3

Istovrijedne metode EN/ISO bit će donesene kad budu izdane za prethodno navedene karakteristike.

| 4 | Ako je potrebno detaljno navesti je li gorivo u skladu sa zahtjevima specifikacija, primjenjuju se odredbe norme EN 15489. |
| --- | --- |

4

Ako je potrebno detaljno navesti je li gorivo u skladu sa zahtjevima specifikacija, primjenjuju se odredbe norme EN 15489.

Tehnički podaci o gorivima za ispitivanje motora s vanjskim paljenjem i dvostrukim gorivom

Tip: benzin (E10)

| Parametar | Jedinica | Granične vrijednosti1 | Ispitna metoda2 |
| --- | --- | --- | --- |
| najmanje | najviše | |
| Ispitni oktanski broj, RON | | 95,0 | 97,0 | EN ISO 5164:20053 |
| Motorni oktanski broj, MON | | 84,0 | 86,0 | EN ISO 5163:20053 |
| Gustoća na 15 °C | kg/m3 | 743 | 756 | EN ISO 3675
  EN ISO 12185 |
| Tlak pare | kPa | 56,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1 (DVPE) |
| Udio vode | % v/v | | 0,015 | ASTM E 1064 |
| Destilacija: | | | | |
| — | ispareno na 70 °C |

Parametar

Jedinica

Granične vrijednosti1

Ispitna metoda2

najmanje

najviše

Ispitni oktanski broj, RON

95,0

97,0

EN ISO 5164:20053

Motorni oktanski broj, MON

84,0

86,0

EN ISO 5163:20053

Gustoća na 15 °C

kg/m3

743

756

EN ISO 3675

EN ISO 12185

Tlak pare

kPa

56,0

60,0

EN ISO 13016-1 (DVPE)

Udio vode

% v/v

0,015

ASTM E 1064

Destilacija:

—

ispareno na 70 °C

% v/v

24,0

44,0

EN-ISO 3405

| — | ispareno na 100 °C |
| --- | --- |

—

ispareno na 100 °C

% v/v

56,0

60,0

EN-ISO 3405

| — | ispareno na 150 °C |
| --- | --- |

—

ispareno na 150 °C

% v/v

88,0

90,0

EN-ISO 3405

| — | završno vrelište |
| --- | --- |

—

završno vrelište

°C

190

210

EN-ISO 3405

Ostatak

% v/v

—

2,0

EN-ISO 3405

Analiza ugljikovodika:

| — | olefini |
| --- | --- |

—

olefini

% v/v

3,0

18,0

EN 14517

EN 15553

| — | aromati |
| --- | --- |

—

aromati

% v/v

25,0

35,0

EN 14517

EN 15553

| — | benzen |
| --- | --- |

—

benzen

% v/v

0,4

1,0

EN 12177

EN 238, EN 14517

| — | zasićeni spojevi |
| --- | --- |

—

zasićeni spojevi

% v/v

izvješće

EN 14517

EN 15553

Omjer ugljik/vodik

izvješće

Omjer ugljik/kisik

izvješće

Vrijeme indukcije4

minute

480

EN-ISO 7536

Udio kisika5

% m/m

3,7

EN 1601

EN 13132

EN 14517

Prisutna smola

mg/ml

—

0,04

EN-ISO 6246

Udio sumpora6

mg/kg

—

10

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Korozija bakra (3 h na 50 °C)

klasifikacija

—

razred 1

EN-ISO 2160

Udio olova

mg/l

—

5

EN 237

Udio fosfora7

mg/l

—

1,3

ASTM D 3231

Etanol4

% v/v

9,5

10,0

EN 1601

EN 13132

EN 14517

Napomene:

| 1 | Vrijednosti navedene u specifikacijama su „stvarne vrijednosti”. Pri utvrđivanju njihovih graničnih vrijednosti primijenjene su odredbe norme ISO 4259 (Naftni proizvodi – Određivanje i primjena podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja), a u određivanju najmanje vrijednosti u obzir je uzeta najmanja razlika od 2R veća od nule; pri utvrđivanju najveće i najmanje vrijednosti najmanja je razlika 4R (R = ponovljivost). Neovisno o toj mjeri, potrebnoj iz tehničkih razloga, proizvođač goriva ipak mora nastojati postići vrijednost nula ako je propisana najveća vrijednost 2R i srednju vrijednost ako su navedene najveća i najmanja granična vrijednost. Ako je potrebno detaljno navesti je li gorivo u skladu sa zahtjevima specifikacija, primjenjuju se odredbe norme ISO 4259. |
| --- | --- |

1

Vrijednosti navedene u specifikacijama su „stvarne vrijednosti”. Pri utvrđivanju njihovih graničnih vrijednosti primijenjene su odredbe norme ISO 4259 (Naftni proizvodi – Određivanje i primjena podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja), a u određivanju najmanje vrijednosti u obzir je uzeta najmanja razlika od 2R veća od nule; pri utvrđivanju najveće i najmanje vrijednosti najmanja je razlika 4R (R = ponovljivost). Neovisno o toj mjeri, potrebnoj iz tehničkih razloga, proizvođač goriva ipak mora nastojati postići vrijednost nula ako je propisana najveća vrijednost 2R i srednju vrijednost ako su navedene najveća i najmanja granična vrijednost. Ako je potrebno detaljno navesti je li gorivo u skladu sa zahtjevima specifikacija, primjenjuju se odredbe norme ISO 4259.

| 2 | Istovrijedne metode EN/ISO bit će donesene kad budu izdane za prethodno navedene karakteristike. |
| --- | --- |

2

Istovrijedne metode EN/ISO bit će donesene kad budu izdane za prethodno navedene karakteristike.

| 3 | Korekcijski faktor 0,2 za MON i RON oduzima se pri izračunu konačnog rezultata u skladu s normom EN 228:2008. |
| --- | --- |

3

Korekcijski faktor 0,2 za MON i RON oduzima se pri izračunu konačnog rezultata u skladu s normom EN 228:2008.

| 4 | Gorivo može sadržavati inhibitore oksidacije i deaktivatore metala koji se obično upotrebljavaju za stabilizaciju rafinerijskih benzinskih strujanja, ali se ne smiju dodavati deterdženti/raspršivi aditivi ni ulja za otapanje. |
| --- | --- |

4

Gorivo može sadržavati inhibitore oksidacije i deaktivatore metala koji se obično upotrebljavaju za stabilizaciju rafinerijskih benzinskih strujanja, ali se ne smiju dodavati deterdženti/raspršivi aditivi ni ulja za otapanje.

| 5 | Etanol koji ispunjava specifikaciju norme EN 15376 jedini je oksigenat koji se namjerno dodaje referentnom gorivu. |
| --- | --- |

5

Etanol koji ispunjava specifikaciju norme EN 15376 jedini je oksigenat koji se namjerno dodaje referentnom gorivu.

| 6 | Mora se navesti stvarni sadržaj sumpora u gorivu koje se upotrebljava za ispitivanje tipa 1. |
| --- | --- |

6

Mora se navesti stvarni sadržaj sumpora u gorivu koje se upotrebljava za ispitivanje tipa 1.

| 7 | Ovom se referentnom gorivu ne smiju namjerno dodavati spojevi koji sadržavaju fosfor, željezo, mangan ili olovo. |
| --- | --- |

7

Ovom se referentnom gorivu ne smiju namjerno dodavati spojevi koji sadržavaju fosfor, željezo, mangan ili olovo.

Tip: etanol (E85)

| Parametar | Jedinica | Granične vrijednosti1 | Ispitna metoda |
| --- | --- | --- | --- |
| najmanje | najviše |
| Ispitni oktanski broj, RON | | 95,0 | — | EN ISO 5164 |
| Motorni oktanski broj, MON | | 85,0 | — | EN ISO 5163 |
| Gustoća pri 15 °C | kg/m3 | izvješće | ISO 3675 |
| Tlak pare | kPa | 40,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1 (DVPE) |
| Udio sumpora2 | mg/kg | — | 10 | EN 15485 ili EN 15486 |
| Oksidacijska stabilnost | minute | 360 | | EN ISO 7536 |
| Udio prisutne smole (isprane u otapalu) | mg/100 ml | — | 5 | EN-ISO 6246 |
| Izgled
  Utvrđuje se na temperaturi okoline ili na 15 °C, ovisno o tome koja je veća | | bistar i svijetao, bez vidljivih lebdećih ili nataloženih onečišćujućih tvari | vizualni pregled |
| Etanol i viši alkoholi 3 | % v/v | 83 | 85 | EN 1601
  EN 13132
  EN 14517
  E DIN 51627-3 |
| Viši alkoholi (C3–C8) | % v/v | — | 2,0 | E DIN 51627-3 |
| Metanol | % v/v | | 1,00 | E DIN 51627-3 |
| Benzin4 | % v/v | ravnoteža | EN 228 |
| Fosfor | mg/l | 0,20 5 | EN 15487 |
| Udio vode | % v/v | | 0,300 | EN 15489 ili EN 15692 |
| Udio anorganskog klorida | mg/l | | 1 | EN 15492 |
| pHe | | 6,5 | 9,0 | EN 15490 |
| Korozija bakrene trake
  (3 h na 50 °C) | klasifikacija | razred 1 | | EN ISO 2160 |
| Kiselost (kao octena kiselina CH3COOH) | % m/m
  (mg/l) | — | 0,0050
  (40 ) | EN 15491 |
| Električna vodljivost | μS/cm | 1,5 | DIN 51627-4 ili prEN 15938 |
| Omjer ugljik/vodik | | izvješće | |
| Omjer ugljik/kisik | | izvješće | |
| Napomene:


  1 | Vrijednosti navedene u specifikacijama su „stvarne vrijednosti”. Pri utvrđivanju njihovih graničnih vrijednosti primijenjene su odredbe norme ISO 4259 (Naftni proizvodi – Određivanje i primjena podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja), a u određivanju najmanje vrijednosti u obzir je uzeta najmanja razlika od 2R veća od nule; pri utvrđivanju najveće i najmanje vrijednosti najmanja je razlika 4R (R = ponovljivost). Neovisno o toj mjeri, potrebnoj iz tehničkih razloga, proizvođač goriva ipak mora nastojati postići vrijednost nula ako je propisana najveća vrijednost 2R i srednju vrijednost ako su navedene najveća i najmanja granična vrijednost. Ako je potrebno detaljno navesti je li gorivo u skladu sa zahtjevima specifikacija, primjenjuju se odredbe norme ISO 4259. |

Parametar

Jedinica

Granične vrijednosti1

Ispitna metoda

najmanje

najviše

Ispitni oktanski broj, RON

95,0

—

EN ISO 5164

Motorni oktanski broj, MON

85,0

—

EN ISO 5163

Gustoća pri 15 °C

kg/m3

izvješće

ISO 3675

Tlak pare

kPa

40,0

60,0

EN ISO 13016-1 (DVPE)

Udio sumpora2

mg/kg

—

10

EN 15485 ili EN 15486

Oksidacijska stabilnost

minute

360

EN ISO 7536

Udio prisutne smole (isprane u otapalu)

mg/100 ml

—

5

EN-ISO 6246

Izgled

Utvrđuje se na temperaturi okoline ili na 15 °C, ovisno o tome koja je veća

bistar i svijetao, bez vidljivih lebdećih ili nataloženih onečišćujućih tvari

vizualni pregled

Etanol i viši alkoholi 3

% v/v

83

85

EN 1601

EN 13132

EN 14517

E DIN 51627-3

Viši alkoholi (C3–C8)

% v/v

—

2,0

E DIN 51627-3

Metanol

% v/v

1,00

E DIN 51627-3

Benzin4

% v/v

ravnoteža

EN 228

Fosfor

mg/l

0,20 5

EN 15487

Udio vode

% v/v

0,300

EN 15489 ili EN 15692

Udio anorganskog klorida

mg/l

1

EN 15492

pHe

6,5

9,0

EN 15490

Korozija bakrene trake

(3 h na 50 °C)

klasifikacija

razred 1

EN ISO 2160

Kiselost (kao octena kiselina CH3COOH)

% m/m

(mg/l)

—

0,0050

(40 )

EN 15491

Električna vodljivost

μS/cm

1,5

DIN 51627-4 ili prEN 15938

Omjer ugljik/vodik

izvješće

Omjer ugljik/kisik

izvješće

Napomene:

1

Vrijednosti navedene u specifikacijama su „stvarne vrijednosti”. Pri utvrđivanju njihovih graničnih vrijednosti primijenjene su odredbe norme ISO 4259 (Naftni proizvodi – Određivanje i primjena podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja), a u određivanju najmanje vrijednosti u obzir je uzeta najmanja razlika od 2R veća od nule; pri utvrđivanju najveće i najmanje vrijednosti najmanja je razlika 4R (R = ponovljivost). Neovisno o toj mjeri, potrebnoj iz tehničkih razloga, proizvođač goriva ipak mora nastojati postići vrijednost nula ako je propisana najveća vrijednost 2R i srednju vrijednost ako su navedene najveća i najmanja granična vrijednost. Ako je potrebno detaljno navesti je li gorivo u skladu sa zahtjevima specifikacija, primjenjuju se odredbe norme ISO 4259.

| 2 | Mora se navesti stvarni sadržaj sumpora u gorivu koje se upotrebljava za ispitivanje emisija. |
| --- | --- |

2

Mora se navesti stvarni sadržaj sumpora u gorivu koje se upotrebljava za ispitivanje emisija.

| 3 | Etanol koji ispunjava specifikaciju norme EN 15376 jedini je oksigenat koji se namjerno dodaje referentnom gorivu. |
| --- | --- |

3

Etanol koji ispunjava specifikaciju norme EN 15376 jedini je oksigenat koji se namjerno dodaje referentnom gorivu.

| 4 | Udio bezolovnog benzina može se odrediti kao 100 minus zbroj udjela vode, alkohola, MTBE-a i ETBE-a. |
| --- | --- |

4

Udio bezolovnog benzina može se odrediti kao 100 minus zbroj udjela vode, alkohola, MTBE-a i ETBE-a.

| 5 | Ovom se referentnom gorivu ne smiju namjerno dodavati spojevi koji sadržavaju fosfor, željezo, mangan ili olovo. |
| --- | --- |

5

Ovom se referentnom gorivu ne smiju namjerno dodavati spojevi koji sadržavaju fosfor, željezo, mangan ili olovo.

Tip: UNP

| Parametar | Jedinica | Gorivo A | Gorivo B | Ispitna metoda |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sastav: | | | | EN 27941 |
| Udio C3 | % v/v | 30 ± 2 | 85 ± 2 | |
| Udio C4 | % v/v | Ravnoteža1 | Ravnoteža1 | |
| < C3, > C4 | % v/v | najviše 2 | najviše 2 | |
| Olefini | % v/v | najviše 12 | najviše 15 | |
| Ostatak isparavanja | mg/kg | najviše 50 | najviše 50 | EN 15470 |
| Udio vode na 0 °C | | nema | nema | EN 15469 |
| Ukupni udio sumpora, uključujući odorant | mg/kg | najviše 10 | najviše 10 | EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667 |
| Vodikov sulfid | | nema | nema | EN ISO 8819 |
| Korozija bakrene trake
  (1 h na 40 °C) | klasifikacija | razred 1 | razred 1 | ISO 62512 |
| Miris | | karakterističan | karakterističan | |
| Motorni oktanski broj3 | | Najmanje 89,0 | Najmanje 89,0 | EN 589 Prilog B |
| Napomene:


  1 | Ravnoteža se tumači kako slijedi: ravnoteža = 100 – C3 – < C3 – > C4. |

Parametar

Jedinica

Gorivo A

Gorivo B

Ispitna metoda

Sastav:

EN 27941

Udio C3

% v/v

30 ± 2

85 ± 2

Udio C4

% v/v

Ravnoteža1

Ravnoteža1

< C3, > C4

% v/v

najviše 2

najviše 2

Olefini

% v/v

najviše 12

najviše 15

Ostatak isparavanja

mg/kg

najviše 50

najviše 50

EN 15470

Udio vode na 0 °C

nema

nema

EN 15469

Ukupni udio sumpora, uključujući odorant

mg/kg

najviše 10

najviše 10

EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667

Vodikov sulfid

nema

nema

EN ISO 8819

Korozija bakrene trake

(1 h na 40 °C)

klasifikacija

razred 1

razred 1

ISO 62512

Miris

karakterističan

karakterističan

Motorni oktanski broj3

Najmanje 89,0

Najmanje 89,0

EN 589 Prilog B

Napomene:

1

Ravnoteža se tumači kako slijedi: ravnoteža = 100 – C3 – < C3 – > C4.

| 2 | Ovom se metodom možda neće točno utvrditi prisutnost korozivnih materijala ako uzorak sadržava inhibitore korozije ili druga kemijska sredstva koja umanjuju korozivno djelovanje uzorka na bakrenu traku. Zbog toga je zabranjeno dodavanje takvih spojeva ako je jedina svrha dodavanja utjecanje na ispitnu metodu. |
| --- | --- |

2

Ovom se metodom možda neće točno utvrditi prisutnost korozivnih materijala ako uzorak sadržava inhibitore korozije ili druga kemijska sredstva koja umanjuju korozivno djelovanje uzorka na bakrenu traku. Zbog toga je zabranjeno dodavanje takvih spojeva ako je jedina svrha dodavanja utjecanje na ispitnu metodu.

| 3 | Na zahtjev proizvođača motora za provedbu ispitivanja za homologaciju može se upotrijebiti veći MON. |
| --- | --- |

3

Na zahtjev proizvođača motora za provedbu ispitivanja za homologaciju može se upotrijebiti veći MON.

Tip: prirodni plin/biometan

| Karakteristike | Jedinice | Osnova | Granične vrijednosti | Ispitna metoda |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| najmanje | najviše |
| Referentno gorivo GR |
| Sastav: | | | | | |
| Metan | | 87 | 84 | 89 | |
| Etan | | 13 | 11 | 15 | |
| Ravnoteža1 | % mol | — | — | 1 | ISO 6974 |
| Udio sumpora | mg/m3 2 | — | | 10 | ISO 6326-5 |
| | | | | | |
| Napomene:


  1 | Inertni plinovi + C2+. |

Karakteristike

Jedinice

Osnova

Granične vrijednosti

Ispitna metoda

najmanje

najviše

Referentno gorivo GR

Sastav:

Metan

87

84

89

Etan

13

11

15

Ravnoteža1

% mol

—

—

1

ISO 6974

Udio sumpora

mg/m3 2

—

10

ISO 6326-5

Napomene:

1

Inertni plinovi + C2+.

| 2 | Vrijednost se utvrđuje pri standardnim uvjetima, 293,2 K (20 °C) i 101,3 kPa. |
| --- | --- |

2

Vrijednost se utvrđuje pri standardnim uvjetima, 293,2 K (20 °C) i 101,3 kPa.

Referentno gorivo G23

Sastav:

Metan

92,5

91,5

93,5

Ravnoteža1

% mol

—

—

1

ISO 6974

N2

% mol

7,5

6,5

8,5

Udio sumpora

mg/m3 2

—

—

10

ISO 6326-5

Napomene:

| 1 | Inertni plinovi (osim N2) + C2 + C2+. |
| --- | --- |

1

Inertni plinovi (osim N2) + C2 + C2+.

| 2 | Vrijednost se određuje na 293,2 K (20 °C) i 101,3 kPa. |
| --- | --- |

2

Vrijednost se određuje na 293,2 K (20 °C) i 101,3 kPa.

Referentno gorivo G25

Sastav:

Metan

% mol

86

84

88

Ravnoteža1

% mol

—

—

1

ISO 6974

N2

% mol

14

12

16

Udio sumpora

mg/m3 2

—

—

10

ISO 6326-5

Napomene:

| 1 | Inertni plinovi (osim N2) + C2 + C2+. |
| --- | --- |

1

Inertni plinovi (osim N2) + C2 + C2+.

| 2 | Vrijednost se određuje na 293,2 K (20 °C) i 101,3 kPa. |
| --- | --- |

2

Vrijednost se određuje na 293,2 K (20 °C) i 101,3 kPa.

| Karakteristike | Jedinice | Osnova | Granične vrijednosti | Ispitna metoda |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| najmanje | najviše |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Referentno gorivo G20 |
| Sastav: | | | | | |
| Metan | % mol | 100 | 99 | 100 | ISO 6974 |
| Ravnoteža (1) | % mol | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | % mol | | | | ISO 6974 |
| Udio sumpora | mg/m3
   (2) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |
| Wobbeov indeks (neto) | MJ/m3
   (3) | 48,2 | 47,2 | 49,2 | |

Karakteristike

Jedinice

Osnova

Granične vrijednosti

Ispitna metoda

najmanje

najviše

...

...

...

...

...

...

Referentno gorivo G20

Sastav:

Metan

% mol

100

99

100

ISO 6974

Ravnoteža (1)

% mol

—

—

1

ISO 6974

N2

% mol

ISO 6974

Udio sumpora

mg/m3
   (2)

—

—

10

ISO 6326-5

Wobbeov indeks (neto)

MJ/m3
   (3)

48,2

47,2

49,2

---

(1)  Inertni plinovi (osim N2) + C2 + C2+.

(2)  Vrijednost se utvrđuje na 293,2 K (20 °C) i 101,3 kPa.

(3)  Vrijednost se utvrđuje na 273,2 K (0 °C) i 101,3 kPa.

---

PRILOG 6.

Podaci o emisijama potrebni u trenutku homologacije radi provjere tehničke ispravnosti

Mjerenje emisija ugljikova monoksida u praznom hodu

1.   Uvod

| 1.1. | U ovom se Prilogu utvrđuje postupak za mjerenje ugljikova monoksida u praznom hodu (uobičajena i visoka brzina vrtnje) za motore s vanjskim izvorom paljenja ugrađene u vozila kategorije M1 najveće tehnički dopuštene mase opterećenog vozila manje od 7,5 tona i u vozila kategorije M2 i N1. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ovaj se Prilog ne primjenjuje na motore i vozila s dvojnim gorivom. |
| --- | --- |

1.2.

2.   Opći zahtjevi

| 2.1. | Opći zahtjevi utvrđeni su u stavku 5.3.7. Pravilnika br. 83, uz iznimke opisane u stavcima 2.2., 2.3. i 2.4. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Atomski omjeri utvrđeni u stavku 5.3.7.3. Pravilnika br. 83 tumače se na sljedeći način:


  Hcv | = | atomski omjer vodika i ugljika |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

Hcv

=

atomski omjer vodika i ugljika

| — | za benzin (E10) 1,93 |
| --- | --- |

—

za benzin (E10) 1,93

| — | za UNP 2,525 |
| --- | --- |

—

za UNP 2,525

| — | za PP/biometan 4,0 |
| --- | --- |

—

za PP/biometan 4,0

| — | za etanol (E85) 2,74 |
| --- | --- |

—

za etanol (E85) 2,74

| Ocv | = | atomski omjer kisika i ugljika |
| --- | --- | --- |

Ocv

=

atomski omjer kisika i ugljika

| — | za benzin (E10) 0,032 |
| --- | --- |

—

za benzin (E10) 0,032

| — | za UNP 0,0 |
| --- | --- |

—

za UNP 0,0

| — | za PP/biometan 0,0 |
| --- | --- |

—

za PP/biometan 0,0

| — | za etanol (E85) 0,385 |
| --- | --- |

—

za etanol (E85) 0,385

| 2.3. | Tablica iz stavka 1.4.3. Priloga 2.A (tablica 6.) mora se ispuniti na temelju zahtjeva iz stavaka 2.2. i 2.4. ovog Priloga. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Proizvođač potvrđuje točnost vrijednosti lambda koja je zabilježena u trenutku homologacije u stavku 2.1. ovog Priloga kao vrijednost koja je reprezentativna za tipična vozila iz serijske proizvodnje u razdoblju od 24 mjeseca od dana dodjeljivanja homologacije. Ocjenjivanje se provodi na temelju pregleda i studija vozila iz serijske proizvodnje. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Tehnički zahtjevi

| 3.1. | Tehnički zahtjevi utvrđeni su u Prilogu 5. Pravilnika br. 83, uz iznimke navedene u stavku 3.2. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Referentna goriva navedena u stavku 2.1. Priloga 5. Pravilnika br. 83 tumače se upućivanjem na odgovarajuće specifikacije referentnih goriva iz Priloga 5. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

3.2.

---

PRILOG 7.

Provjera trajnosti sustava motora

1.   Uvod

| 1.1. | U ovom se Prilogu utvrđuju postupci za odabir motora koji će se ispitati prema rasporedu akumulacije sati rada u svrhu određivanja faktora pogoršanja. Faktori pogoršanja primjenjuju se u skladu sa zahtjevima iz stavka 3.6. ovog Priloga za emisije izmjerene u skladu s Prilogom 4. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | U ovom se Prilogu utvrđuje i održavanje povezano s emisijama i održavanje koje nije povezano s emisijama, koje se obavlja na motorima koji izvode raspored akumulacije sati rada. To održavanje mora biti u skladu s održavanjem koje se provodi na motorima u uporabi i o njemu se moraju obavijestiti vlasnici novih motora i vozila. |
| --- | --- |

1.2.

2.   Odabir motora za utvrđivanje faktora pogoršanja tijekom životnog vijeka

| 2.1. | Motori za ispitivanje emisija radi utvrđivanja faktora pogoršanja tijekom životnog vijeka odabiru se iz porodice motora utvrđene u skladu sa stavkom 7. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Motori iz različitih porodica motora mogu se dodatno spajati u porodice na temelju korištenog tipa sustava za naknadnu obradu ispušnih plinova. Kako bi se u istu porodicu motora po sustavu za naknadnu obradu ispušnih plinova svrstali motori s različitim brojem i različitim konfiguracijama cilindara, ali s istim tehničkim specifikacijama sustava za naknadnu obradu ispušnih plinova i njihovu ugradnju, proizvođač mora homologacijskom tijelu dokazati da je učinak smanjenja emisija tih motora sličan. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Proizvođač motora odabire jedan motor reprezentativan za porodicu motora po sustavu za naknadnu obradu kako je određeno u skladu sa stavkom 2.2. radi ispitivanja na temelju rasporeda akumulacije sati rada iz stavka 3.2. i o tome obavješćuje homologacijsko tijelo prije početka svih ispitivanja. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Ako homologacijsko tijelo odluči da je za najgori scenarij s obzirom na emisije porodice motora po sustavu za naknadnu obradu reprezentativniji neki drugi motor, homologacijsko tijelo i proizvođač motora zajednički odabiru motor za ispitivanje. |
| --- | --- |

2.3.1.

3.   Utvrđivanje faktora pogoršanja tijekom životnog vijeka

3.1.   Općenito

Faktori pogoršanja primjenjivi na porodicu motora po sustavu za naknadnu obradu izvode se polazeći od odabranih motora na temelju rasporeda akumulacije sati rada koji obuhvaća periodično ispitivanje emisija plinovitih i krutih onečišćujućih tvari WHTC-a i WHSC-a.

3.2.   Raspored akumulacije sati rada

Rasporedi akumulacije sati rada mogu se prema odabiru proizvođača provesti radom vozila opremljenog odabranim motorom prema rasporedu akumulacije sati rada u uporabi ili radom odabranog motora prema rasporedu akumulacije sati rada na dinamometru.

3.2.1.   Akumulacija sati rada u uporabi i na dinamometru

| 3.2.1.1. | Proizvođač u skladu s dobrom inženjerskom praksom određuje način i duljinu puta, akumulacije sati rada i ciklusa starenja motorâ. |
| --- | --- |

3.2.1.1.

| 3.2.1.2. | Proizvođač određuje ispitne točke u kojima se mjere emisije plinovitih i krutih onečišćujućih tvari tijekom WHTC-a i WHSC-a s pokretanjem toplog motora. Obvezne su najmanje tri ispitne točke, jedna na početku, jedna približno na sredini i jedna na kraju rasporeda akumulacije sati rada. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

| 3.2.1.3. | Vrijednosti emisija na početnoj točki i na kraju životnog vijeka izračunane u skladu sa stavkom 3.5.2. moraju biti u skladu s graničnim vrijednostima iz stavka 5.3. ovog Pravilnika, ali pojedinačni rezultati emisija iz ispitnih točaka smiju prijeći te granične vrijednosti. |
| --- | --- |

3.2.1.3.

| 3.2.1.4. | Na zahtjev proizvođača i uz odobrenje homologacijskog tijela dovoljno je provesti samo jedan ispitni ciklus (WHTC ili WHSC s pokretanjem toplog motora) na svakoj ispitnoj točki, a drugi ispitni ciklus provodi se samo na početku i na kraju rasporeda akumulacije sati rada. |
| --- | --- |

3.2.1.4.

| 3.2.1.5. | Rasporedi akumulacije sati rada mogu se razlikovati za različite porodice motora po sustavu za naknadnu obradu. |
| --- | --- |

3.2.1.5.

| 3.2.1.6. | Raspored akumulacije sati rada može biti kraći od životnog vijeka, ali ne smije biti kraći od razdoblja navedenog u tablici 1. iz stavka 3.2.1.8. |
| --- | --- |

3.2.1.6.

| 3.2.1.7. | Za akumulaciju sati rada na dinamometru motora proizvođač mora dostaviti primjenjivu korelaciju između akumulacije sati rada (prijeđena udaljenost) i sati rada motora na dinamometru, na primjer korelaciju za potrošnju goriva, korelaciju brzine vozila u odnosu na brzinu vrtnje motora itd. |
| --- | --- |

3.2.1.7.

| 3.2.1.8. | Najkraće razdoblje akumulacije sati rada

  Tablica 1.


  Najkraće razdoblje akumulacije sati rada


  Kategorija vozila u koje će se ugraditi motor (1) | Najkraće razdoblje akumulacije sati rada | Životni vijek |
| --- | --- | --- | --- |
| Vozila kategorije N1: | 160 000  km | vidjeti stavak 5.4. ovog Pravilnika |
| Vozila kategorije N2: | 188 000  km | vidjeti stavak 5.4. ovog Pravilnika |
| Vozila kategorije N3 čija najveća tehnički dopuštena masa nije veća od 16 tona | 188 000  km | vidjeti stavak 5.4. ovog Pravilnika |
| Vozila kategorije N3 čija je najveća tehnički dopuštena masa veća od 16 tona | 233 000  km | vidjeti stavak 5.4. ovog Pravilnika |
| Vozila kategorije M1 | 160 000  km | vidjeti stavak 5.4. ovog Pravilnika |
| Vozila kategorije M2 | 160 000  km | vidjeti stavak 5.4. ovog Pravilnika |
| Vozila kategorije M3 razreda I, II, A i B čija najveća tehnički dopuštena masa nije veća od 7,5 tona | 188 000  km | vidjeti stavak 5.4. ovog Pravilnika |
| Vozila kategorije M3 razreda III i B čija je najveća tehnički dopuštena masa veća od 7,5 tona | 233 000  km | vidjeti stavak 5.4. ovog Pravilnika |

3.2.1.8.

Tablica 1.

Najkraće razdoblje akumulacije sati rada

Kategorija vozila u koje će se ugraditi motor (1)

Najkraće razdoblje akumulacije sati rada

Životni vijek

Vozila kategorije N1:

160 000  km

vidjeti stavak 5.4. ovog Pravilnika

Vozila kategorije N2:

188 000  km

vidjeti stavak 5.4. ovog Pravilnika

Vozila kategorije N3 čija najveća tehnički dopuštena masa nije veća od 16 tona

188 000  km

vidjeti stavak 5.4. ovog Pravilnika

Vozila kategorije N3 čija je najveća tehnički dopuštena masa veća od 16 tona

233 000  km

vidjeti stavak 5.4. ovog Pravilnika

Vozila kategorije M1

160 000  km

vidjeti stavak 5.4. ovog Pravilnika

Vozila kategorije M2

160 000  km

vidjeti stavak 5.4. ovog Pravilnika

Vozila kategorije M3 razreda I, II, A i B čija najveća tehnički dopuštena masa nije veća od 7,5 tona

188 000  km

vidjeti stavak 5.4. ovog Pravilnika

Vozila kategorije M3 razreda III i B čija je najveća tehnički dopuštena masa veća od 7,5 tona

233 000  km

vidjeti stavak 5.4. ovog Pravilnika

| 3.2.1.9. | Dopušteno je ubrzano starenje prilagođavanjem rasporeda akumulacije sati rada na temelju potrošnje goriva. Prilagođavanje se temelji na omjeru između uobičajene potrošnje goriva u uporabi i potrošnje goriva u ciklusu starenja, ali potrošnja goriva u ciklusu starenja ne smije premašivati uobičajenu potrošnju goriva u uporabi za više od 30 %. |
| --- | --- |

3.2.1.9.

| 3.2.1.10. | Raspored akumulacije sati rada mora se opisati u cijelosti u zahtjevu za homologaciju te dostaviti homologacijskom tijelu prije početka svih ispitivanja. |
| --- | --- |

3.2.1.10.

| 3.2.2. | Ako homologacijsko tijelo odluči da je potrebno provesti dodatna mjerenja u WHTC-u i WHSC-u s pokretanjem toplog motora između točaka koje je odabrao proizvođač, dužno je o tome obavijestiti proizvođača. Proizvođač mora sastaviti revidirani raspored akumulacije sati rada koji se podnosi na odobrenje homologacijskom tijelu. |
| --- | --- |

3.2.2.

3.3.   Ispitivanje motora

3.3.1.   Stabilizacija sustava motora

| 3.3.1.1. | Za svaku porodicu motora po sustavu za naknadnu obradu proizvođač određuje nakon koliko je sati rada vozila ili motora stabiliziran rad njegova sustava za naknadnu obradu. Na zahtjev homologacijskog tijela proizvođač mora dati na uvid podatke i analize koje je upotrijebio u određivanju tog broja. Alternativno, proizvođač može odlučiti držati motor u pogonu tijekom razdoblja od 60 do 125 sati ili ekvivalentne kilometraže u ciklusu starenja kako bi stabilizirao sustav motora za naknadnu obradu. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

| 3.3.1.2. | Kraj razdoblja stabilizacije određen u stavku 3.3.1.1. smatra se početkom rasporeda akumulacije sati rada. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

3.3.2.   Ispitivanje akumulacijom sati rada

| 3.3.2.1. | Nakon stabilizacije motor radi prema rasporedu akumulacije sati rada koji odabere proizvođač, kako je opisano u stavku 3.2. Motor se ispituje s obzirom na emisije plinovitih i krutih onečišćujućih tvari tijekom WHTC-a i WHSC-a s pokretanjem toplog motora u redovitim intervalima tijekom rasporeda akumulacije sati rada koji je odredio proizvođač i, ovisno o slučaju, prema odluci homologacijskog tijela u skladu sa stavkom 3.2.2. U skladu sa stavkom 3.2.1.4., ako je dogovoreno da se na svakoj ispitnoj točki izvodi samo jedan ispitni ciklus (WHTC ili WHSC s pokretanjem toplog motora), drugi ispitni ciklus (WHTC ili WHSC s pokretanjem toplog motora) mora se izvesti na početku i na kraju rasporeda akumulacije sati rada. |
| --- | --- |

3.3.2.1.

| 3.3.2.2. | Tijekom rasporeda akumulacije sati rada održavanje motora provodi se u skladu sa zahtjevima iz stavka 4. |
| --- | --- |

3.3.2.2.

| 3.3.2.3. | Tijekom rasporeda akumulacije sati rada može se provesti neplanirano održavanje motora ili vozila, na primjer ako je OBD otkrio problem koji je prouzročio aktiviranje indikatora neispravnosti (MI). |
| --- | --- |

3.3.2.3.

| 3.3.2.4. | Za izvođenje rasporeda akumulacije sati dopušteno je koristiti komercijalna goriva. Za ispitivanje emisija mora se koristiti referentno gorivo. |
| --- | --- |

3.3.2.4.

3.4.   Izvješćivanje

| 3.4.1. | Rezultati svih ispitivanja emisija (WHTC ili WHSC s pokretanjem toplog motora) provedenih tijekom rasporeda akumulacije sati rada moraju se staviti na raspolaganje homologacijskom tijelu. Ako se neko ispitivanje emisija proglasi nevaljanim, proizvođač mora dostaviti objašnjenje zašto je to ispitivanje proglašeno nevaljanim. U tom slučaju u sljedećih 100 sati akumulacije sati rada mora se provesti dodatni niz ispitivanja emisija WHTC-ima i WHSC-ima s pokretanjem toplog motora. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Proizvođač mora čuvati zapise o svim podacima povezanima s ispitivanjima emisija i o održavanju obavljenom na motoru tijekom rasporeda akumulacije sati rada. Ti se podaci moraju dostaviti homologacijskom tijelu zajedno s rezultatima ispitivanja emisija koja su provedena tijekom rasporeda akumulacije sati rada. |
| --- | --- |

3.4.2.

3.5.   Utvrđivanje faktora pogoršanja

| 3.5.1. | Za svaku onečišćujuću tvar koja je izmjerena tijekom WHTC-a i WHSC-a s pokretanjem toplog motora na svakoj ispitnoj točki tijekom rasporeda akumulacije sati rada na temelju svih rezultata ispitivanja mora se izraditi najprimjerenija analiza linearne regresije. Rezultati svakog ispitivanja za svaku onečišćujuću tvar izražavaju se jednakim brojem decimalnih mjesta kao i granična vrijednost za tu onečišćujuću tvar, kako je prikazano u stavku 5.3. ovog Pravilnika, uz jedno dodatno decimalno mjesto. Ako je u skladu sa stavkom 3.2.1.4. ovog Priloga bilo dogovoreno da se samo jedan ispitni ciklus (WHTC ili WHSC s pokretanjem toplog motora) izvede na svakoj ispitnoj točki, a drugi ispitni ciklus (WHTC ili WHSC s pokretanjem toplog motora) na početku i na kraju rasporeda akumulacije sati rada, regresijska analiza radi se samo na temelju rezultata ispitnog ciklusa izvedenog na svakoj ispitnoj točki.
  Na zahtjev proizvođača i uz prethodno odobrenje homologacijskog tijela dopušta se nelinearna regresija. |
| --- | --- |

3.5.1.

Na zahtjev proizvođača i uz prethodno odobrenje homologacijskog tijela dopušta se nelinearna regresija.

| 3.5.2. | Vrijednosti emisija za svaku onečišćujuću tvar na početku rasporeda akumulacije sati rada i na kraju životnog vijeka koji se primjenjuje na motor u ispitivanju izračunavaju se iz regresijske jednadžbe. Ako je raspored akumulacije sati rada kraći od životnog vijeka, vrijednosti emisija na kraju životnoga vijeka utvrđuju se ekstrapolacijom regresijske jednadžbe kako je utvrđeno u stavku 3.5.1. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Faktor pogoršanja za svaku onečišćujuću tvar utvrđuje se kao omjer između primijenjenih vrijednosti emisija na kraju životnog vijeka i vrijednosti emisija na početku rasporeda akumulacije sati rada (multiplikativni faktor pogoršanja).
  Na zahtjev proizvođača i uz prethodno odobrenje homologacijskog tijela za svaku onečišćujuću tvar može se primijeniti aditivni faktor pogoršanja. Aditivni faktor pogoršanja tumači se kao razlika između izračunanih vrijednosti emisija na kraju životnog vijeka i vrijednosti emisija na početku rasporeda akumulacije sati rada.
  Ako se izračunom dobije vrijednost manja od 1,00 za multiplikativni DF odnosno manja od 0,00 za aditivni DF, faktor pogoršanja iznosi 1,00 odnosno 0,00.
  Primjer utvrđivanja faktora pogoršanja uporabom linearne regresije prikazan je na slici 1.
  Miješanje multiplikativnih i aditivnih faktora pogoršanja unutar jedne skupine onečišćujućih tvari nije dopušteno.
  Ako je u skladu sa stavkom 3.2.1.4. bilo dogovoreno da se na svakoj ispitnoj točki izvede samo jedan ispitni ciklus (WHTC ili WHSC s pokretanjem toplog motora), a drugi ispitni ciklus (WHTC ili WHSC s pokretanjem toplog motora) izvede samo na početku i na kraju rasporeda akumulacije sati rada, faktor pogoršanja izračunan za ispitni ciklus koji je bio izveden na svakoj ispitnoj točki primjenjuje se i za drugi ispitni ciklus. |
| --- | --- |

3.5.3.

Na zahtjev proizvođača i uz prethodno odobrenje homologacijskog tijela za svaku onečišćujuću tvar može se primijeniti aditivni faktor pogoršanja. Aditivni faktor pogoršanja tumači se kao razlika između izračunanih vrijednosti emisija na kraju životnog vijeka i vrijednosti emisija na početku rasporeda akumulacije sati rada.

Ako se izračunom dobije vrijednost manja od 1,00 za multiplikativni DF odnosno manja od 0,00 za aditivni DF, faktor pogoršanja iznosi 1,00 odnosno 0,00.

Primjer utvrđivanja faktora pogoršanja uporabom linearne regresije prikazan je na slici 1.

Miješanje multiplikativnih i aditivnih faktora pogoršanja unutar jedne skupine onečišćujućih tvari nije dopušteno.

Ako je u skladu sa stavkom 3.2.1.4. bilo dogovoreno da se na svakoj ispitnoj točki izvede samo jedan ispitni ciklus (WHTC ili WHSC s pokretanjem toplog motora), a drugi ispitni ciklus (WHTC ili WHSC s pokretanjem toplog motora) izvede samo na početku i na kraju rasporeda akumulacije sati rada, faktor pogoršanja izračunan za ispitni ciklus koji je bio izveden na svakoj ispitnoj točki primjenjuje se i za drugi ispitni ciklus.

Slika 1.

Primjer utvrđivanja faktora pogoršanja

Image 189

3.6.   Zadani faktori pogoršanja

| 3.6.1. | Umjesto uporabe rasporeda akumulacije sati rada za utvrđivanje faktora pogoršanja, proizvođači motora mogu odlučiti upotrijebiti sljedeće zadane multiplikacijske faktore pogoršanja:

  Tablica 2.


  Faktori pogoršanja


  Ispitni ciklus | CO | THC (2) | NMHC (3) | CH4
  2 | NOx | NH3 | Masa čestica | Broj čestica |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| WHTC | 1,3 | 1,3 | 1,4 | 1,4 | 1,15 | 1,0 | 1,05 | 1,0 |
| WHSC | 1,3 | 1,3 | 1,4 | 1,4 | 1,15 | 1,0 | 1,05 | 1,0 |
| Napomene: |

3.6.1.

Tablica 2.

Faktori pogoršanja

Ispitni ciklus

CO

THC (2)

NMHC (3)

CH4
  2

NOx

NH3

Masa čestica

Broj čestica

WHTC

1,3

1,3

1,4

1,4

1,15

1,0

1,05

1,0

WHSC

1,3

1,3

1,4

1,4

1,15

1,0

1,05

1,0

Napomene:

Zadani aditivni faktori pogoršanja nisu navedeni. Pretvaranje zadanih multiplikativnih faktora u adicijske faktore pogoršanja nije dopušteno.

3.7.   Primjena faktora pogoršanja

| 3.7.1. | Motori moraju zadovoljiti odgovarajuće granične vrijednosti emisija za svaku onečišćujuću tvar, kako je navedeno u stavku 5.3. ovog Pravilnika, nakon primjene faktorâ pogoršanja na rezultat ispitivanja izmjeren u skladu s Prilogom 4. (egas, ePM). Ovisno o vrsti faktora pogoršanja (DF) primjenjuju se sljedeće odredbe:


  (a) | multiplikativni: (egas ili ePM) * DF ≤ granična vrijednost emisije; |
| --- | --- | --- |

3.7.1.

(a)

multiplikativni: (egas ili ePM) * DF ≤ granična vrijednost emisije;

| (b) | aditivni: (egas ili ePM)+ DF ≤ granična vrijednost emisije. |
| --- | --- |

(b)

aditivni: (egas ili ePM)+ DF ≤ granična vrijednost emisije.

| 3.7.2. | Proizvođač može odlučiti prenijeti faktore pogoršanja utvrđene za jednu porodicu motora po sustavu za naknadnu obradu na sustav motora koji nije obuhvaćen tom porodicom motora po sustavu za naknadnu obradu. U tim slučajevima proizvođač mora homologacijskom tijelu dokazati da sustav motora za koji je porodica motora po sustavu za naknadnu obradu izvorno ispitivana i sustav motora na koji se DF-ovi prenose imaju jednake tehničke specifikacije i zahtjeve za ugradnju u vozilo te da su emisije tog motora ili sustava motora slične. |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | Faktori pogoršanja za svaku onečišćujuću tvar u odgovarajućem ispitnom ciklusu moraju se zabilježiti u stavcima 1.4.1. i 1.4.2. Dopune Prilogu 2.A i stavcima 1.4.1. i 1.4.2. Dopune Prilogu 2.C. |
| --- | --- |

3.7.3.

3.8.   Provjera sukladnosti proizvodnje

| 3.8.1. | Sukladnost proizvodnje u pogledu postizanja vrijednosti emisija provjerava se na temelju zahtjeva iz stavka 8. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

3.8.1.

| 3.8.2. | Proizvođač može odabrati mjerenje emisija onečišćujućih tvari ispred bilo kojeg sustava za naknadnu obradu ispušnih plinova tijekom provođenja homologacijskog ispitivanja. Proizvođač na taj način može razviti neslužbeni faktor pogoršanja odvojeno za motor i za sustav za naknadnu obradu koji može upotrijebiti kao pomoć za kontrolu na kraju proizvodne linije. |
| --- | --- |

3.8.2.

| 3.8.3. | Za potrebe homologacije, samo faktori pogoršanja u skladu sa stavcima 3.5. ili 3.6. moraju se zabilježiti u stavcima 1.4.1. i 1.4.2. Dopune Prilogu 2.A i u stavcima 1.4.1. i 1.4.2. Dopune Prilogu 2.C. |
| --- | --- |

3.8.3.

4.   Održavanje

Za potrebe rasporeda akumulacije sati rada održavanje se mora provoditi u skladu s proizvođačevim priručnikom za servisiranje i održavanje.

4.1.   Planirano održavanje povezano s emisijama

| 4.1.1. | Planirano održavanje povezano s emisijama u svrhu provedbe rasporeda akumulacije sati rada mora se provesti u istim intervalima prijeđene kilometraže ili jednakovrijednim intervalima kao što su navedeni u proizvođačevim uputama za održavanje namijenjenima vlasniku motora ili vozila. Taj raspored održavanja može se prema potrebi ažurirati tijekom rasporeda akumulacije sati rada pod uvjetom da se nijedan postupak održavanja ne izbriše iz rasporeda održavanja nakon što se provede na ispitnom motoru. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Za potrebe rasporeda akumulacije sati rada proizvođač motora mora odrediti prilagodbu, čišćenje i održavanje (ako je potrebno) i planiranu zamjenu sljedećih elemenata:


  (a) | filtara i uređaja za hlađenje u sustavu za povrat ispušnih plinova (EGR); |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

(a)

filtara i uređaja za hlađenje u sustavu za povrat ispušnih plinova (EGR);

| (b) | ventila za prinudno prozračivanje kućišta koljenastog vratila, ako je primjenjivo; |
| --- | --- |

(b)

ventila za prinudno prozračivanje kućišta koljenastog vratila, ako je primjenjivo;

| (c) | sapnica za ubrizgavanje goriva (samo čišćenje); |
| --- | --- |

(c)

sapnica za ubrizgavanje goriva (samo čišćenje);

| (d) | brizgaljki za gorivo; |
| --- | --- |

(d)

brizgaljki za gorivo;

| (e) | turbopunjača; |
| --- | --- |

(e)

turbopunjača;

| (f) | elektroničke upravljačke jedinice motora i pripadajućih senzora i aktuatora; |
| --- | --- |

(f)

elektroničke upravljačke jedinice motora i pripadajućih senzora i aktuatora;

| (g) | sustava za naknadnu obradu čestica (uključujući pripadajuće sastavne dijelove); |
| --- | --- |

(g)

sustava za naknadnu obradu čestica (uključujući pripadajuće sastavne dijelove);

| (h) | DeNOx sustava; |
| --- | --- |

(h)

DeNOx sustava;

| (i) | sustava za povrat ispušnih plinova, uključujući sve pripadajuće upravljačke ventile i cijevi; |
| --- | --- |

(i)

sustava za povrat ispušnih plinova, uključujući sve pripadajuće upravljačke ventile i cijevi;

| (j) | svih drugih sustava za naknadnu obradu ispušnih plinova. |
| --- | --- |

(j)

svih drugih sustava za naknadnu obradu ispušnih plinova.

| 4.1.3. | Planirana održavanja povezana s emisijama koje se odnose na kritične elemente izvode se samo ako se izvode tijekom uporabe i ako je vlasnik vozila bio obaviješten o njima. |
| --- | --- |

4.1.3.

4.2.   Izmjene planiranog održavanja

| 4.2.1. | Proizvođač homologacijskom tijelu podnosi zahtjev za odobrenje svakog novog planiranog održavanja koje želi provoditi tijekom rasporeda akumulacije sati rada i nakon toga preporučiti vlasnicima motora ili vozila. Zahtjevu se moraju priložiti podaci koji potvrđuju potrebu za novim planiranim održavanjem i intervalom održavanja. |
| --- | --- |

4.2.1.

4.3.   Planirano održavanje koje nije povezano s emisijama

| 4.3.1. | Razumno i tehnički nužno planirano održavanje koje nije povezano s emisijama kao što su zamjena ulja, zamjena filtra ulja, zamjena filtra goriva, zamjena filtra zraka, održavanje rashladnog sustava, namještanje brzine vrtnje u praznom hodu, regulator, pritezanje vijaka motora, podešavanje zračnosti ventila, namještanje brizgaljke, namještanje napetosti pogonskog remena itd. može se provesti na motorima ili vozilima odabranima za raspored akumulacije sati rada u najmanje učestalim intervalima koje je proizvođač preporučio vlasniku. |
| --- | --- |

4.3.1.

4.4.   Popravak

| 4.4.1. | Popravci sastavnih dijelova motora izabranog za ispitivanje tijekom rasporeda akumulacije sati rada, osim sustava za kontrolu emisija motora ili sustava goriva, provode se samo u slučaju kvara sastavnog dijela ili neispravnog sustava motora. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Ako sam motor, sustav za kontrolu emisija ili sustav dovoda goriva otkaže tijekom rasporeda akumulacije sati rada, taj se raspored akumulacije sati rada smatra nevaljanim i započinje se novi raspored akumulacije sati rada s novim sustavom motora. |
| --- | --- |

4.4.2.

---

(1)  Kako je definirano u Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3) – dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, stavak 2.

(2)  Primjenjuje se u slučaju motora s kompresijskim paljenjem.

(3)  Primjenjuje se u slučaju motora s vanjskim izvorom paljenja.

---

PRILOG 8.

Sukladnost motora ili vozila u uporabi

1.   Uvod

| 1.1. | U ovom se Prilogu utvrđuju zahtjevi za provjeru i dokazivanje sukladnosti motora i vozila u uporabi. |
| --- | --- |

1.1.

2.   Postupak za sukladnost u uporabi

| 2.1. | Sukladnost vozila ili motora u porodici motora u uporabi dokazuje se ispitivanjem vozila na cesti pri uobičajenim načinima vožnje, uvjetima i opterećenju. Ispitivanje sukladnosti u uporabi mora biti reprezentativno za vozila na njihovim stvarnim voznim putovima, s uobičajenim opterećenjem i uobičajenim profesionalnim vozačem vozila. Ako vozilom upravlja vozač koji nije uobičajeni profesionalni vozač tog vozila, taj drugi vozač mora biti vješt i osposobljen za upravljanje vozilima kategorije koja je predmet ispitivanja. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ako se za uobičajene uvjete u uporabi određenog vozila smatra da nisu prikladni za ispravno provođenje ispitivanja, proizvođač ili homologacijsko tijelo mogu zahtijevati da se upotrijebe drugi vozni putovi i opterećenja. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Proizvođač mora homologacijskom tijelu dokazati da su odabrano vozilo, načini vožnje i uvjeti reprezentativni za porodicu vozila. Zahtjevi iz stavka 4.5. primjenjuju se za utvrđivanje jesu li načini vožnje prihvatljivi za ispitivanje sukladnosti u uporabi. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Proizvođač mora dostaviti raspored i plan uzorkovanja za ispitivanje sukladnosti pri prvoj homologaciji nove porodice motora. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Vozila bez komunikacijskog sučelja koje omogućava prikupljanje potrebnih podataka ECU-a iz stavaka 9.4.2.1. i 9.4.2.2. ovog Pravilnika, s nepotpunim podacima ili nestandardnim protokolom podataka smatrat će se nesukladnima. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Vozila u kojima prikupljanje podataka ECU-a utječe na emisije ili radni učinak vozila smatrat će se nesukladnima. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Odabir motora ili vozila

| 3.1. | Nakon što se dodijeli homologacija za porodicu motora, proizvođač mora provesti ispitivanje u uporabi za tu porodicu motora u roku od 18 mjeseci od prve registracije vozila opremljenog motorom iz te porodice. U slučaju višestupanjske homologacije, prva registracija dovršenog vozila smatra se prvom registracijom.
  Ispitivanje na vozilima za sve se porodice motora ponavlja najmanje svake dvije godine tijekom njihova životnog vijeka, kako je određeno u stavku 5.4. ovog Pravilnika.
  Na zahtjev proizvođača ispitivanje se može zaustaviti pet godina nakon prestanka proizvodnje. |
| --- | --- |

3.1.

Ispitivanje na vozilima za sve se porodice motora ponavlja najmanje svake dvije godine tijekom njihova životnog vijeka, kako je određeno u stavku 5.4. ovog Pravilnika.

Na zahtjev proizvođača ispitivanje se može zaustaviti pet godina nakon prestanka proizvodnje.

| 3.1.1. | Uz najmanju veličinu uzorka od 3 motora postupak uzorkovanja postavljen je tako da je vjerojatnost prolaznosti serije na ispitivanju s 20 % vozila ili motora s pogreškom jednaka 0,90 (proizvođačev rizik = 10 %) i da je vjerojatnost da serija bude prihvaćena sa 60 % motora s pogreškom jednaka 0,10 (potrošačev rizik = 10 %). |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Statistički rezultat ispitivanja kojim se utvrđuje ukupni broj nesukladnih ispitivanja pri n-tom ispitivanju određuje se za uzorak. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Odluka o prolazu ili neuspjehu serije donosi se u skladu sa sljedećim zahtjevima:


  (a) | ako je statistički rezultat ispitivanja manji ili jednak pragu za odluku o prolazu za veličinu uzorka navedenu u tablici 1., za seriju se donosi odluka o prolazu; |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

(a)

ako je statistički rezultat ispitivanja manji ili jednak pragu za odluku o prolazu za veličinu uzorka navedenu u tablici 1., za seriju se donosi odluka o prolazu;

| (b) | ako je statistički rezultat ispitivanja veći ili jednak pragu za odluku o neuspjehu za veličinu uzorka navedenu u tablici 1., za seriju se donosi odluka o neuspjehu; |
| --- | --- |

(b)

ako je statistički rezultat ispitivanja veći ili jednak pragu za odluku o neuspjehu za veličinu uzorka navedenu u tablici 1., za seriju se donosi odluka o neuspjehu;

| (c) | u suprotnom se ispituje dodatni motor u skladu s ovim Prilogom, a postupak za izračun primjenjuje se na uzorak povećan za dodatnu jedinicu. |
| --- | --- |

(c)

u suprotnom se ispituje dodatni motor u skladu s ovim Prilogom, a postupak za izračun primjenjuje se na uzorak povećan za dodatnu jedinicu.

U tablici 1. pragovi za odluke o prolazu i odluke o neuspjehu izračunani su na temelju međunarodne norme ISO 8422:1991.

Tablica 1.

Pragovi za odluke o prolazu i neuspjehu plana uzorkovanja

Najmanja veličina uzorka: 3

| Ukupni broj ispitanih motora (veličina uzorka) | Prag za odluku o prolazu | Prag za odluku o neuspjehu |
| --- | --- | --- |
| 3 | — | 3 |
| 4 | 0 | 4 |
| 5 | 0 | 4 |
| 6 | 1 | 4 |
| 7 | 1 | 4 |
| 8 | 2 | 4 |
| 9 | 2 | 4 |
| 10 | 3 | 4 |

Ukupni broj ispitanih motora (veličina uzorka)

Prag za odluku o prolazu

Prag za odluku o neuspjehu

3

—

3

4

0

4

5

0

4

6

1

4

7

1

4

8

2

4

9

2

4

10

3

4

Homologacijsko tijelo odobrava odabrane motore i konfiguracije vozila prije početka postupaka ispitivanja. Odabir se provodi predlaganjem mjerila koja će se upotrijebiti za odabir pojedinačnih vozila homologacijskom tijelu.

| 3.2. | Odabrani motori i vozila moraju se upotrebljavati i registrirati u regiji (npr. Europskoj uniji). Vozilo mora biti u uporabi najmanje 25 000 km. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Za svako ispitano vozilo mora postojati zapis o održavanju kojim se dokazuje da je vozilo ispravno održavano i servisirano u skladu s preporukama proizvođača. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | U OBD-u provjerava se ispravnost rada motora. Bilježe se sve prijave neispravnosti i kôd spremnosti u memoriji OBD-a i obavljaju se potrebni popravci.
  Motori s neispravnosti klase C ne smiju se popravljati prije ispitivanja. Dijagnostički kodovi neispravnosti (DTC-ovi) ne smiju se izbrisati.
  Motori u kojem bilo koji brojač koji u skladu sa zahtjevima iz Priloga 11. ne pokaže „0” ne smiju se ispitivati. O tome se mora izvijestiti homologacijsko tijelo. |
| --- | --- |

3.4.

Motori s neispravnosti klase C ne smiju se popravljati prije ispitivanja. Dijagnostički kodovi neispravnosti (DTC-ovi) ne smiju se izbrisati.

Motori u kojem bilo koji brojač koji u skladu sa zahtjevima iz Priloga 11. ne pokaže „0” ne smiju se ispitivati. O tome se mora izvijestiti homologacijsko tijelo.

| 3.5. | Ne smije biti naznaka da se s motorom ili vozilom loše postupalo (kao što su prekomjerno opterećivanje, upotreba neodgovarajućeg goriva ili drugi oblici zloporabe) ili drugih faktora (npr. nedopuštenih zahvata) koji bi mogli utjecati na vrijednosti emisija. Uzimaju se u obzir kodovi grešaka OBD-a i podaci o satima rada motora koji su pohranjeni u računalu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Svi sastavni dijelovi sustava za kontrolu emisija na vozilu moraju biti sukladni s podacima u važećim homologacijskim dokumentima. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | U dogovoru s homologacijskim tijelom proizvođač može provesti ispitivanje sukladnosti u uporabi s manjim brojem motora ili vozila od broja navedenog u stavku 3.1. ako je broj motora proizvedenih u okviru porodice motora manji od 500 jedinica godišnje. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Uvjeti ispitivanja

| 4.1. | Korisna nosivost vozila
  Uobičajena korisna nosivost je nosivost koja iznosi 10 do 100 % najveće korisne nosivosti.
  Najveća korisna nosivost je razlika između najveće tehnički dopuštene mase opterećenog vozila i mase vozila u voznom stanju kako je navedeno u Prilogu 3. Posebnoj rezoluciji br. 1 (ECE/TRANS/WP.29/1045 kako je izmijenjena izmjenama 1. i 2.).
  Ako je najveća zakonom dopuštena masa manja od tehnički dopuštene mase opterećenog vozila, dopušta se upotreba najveće zakonom dopuštene mase vozila za određivanje korisne nosivosti vozila koje će se ispitati.
  Za potrebe ispitivanja sukladnosti u uporabi korisna nosivost može se simulirati i upotrijebiti umjetno opterećenje.
  Homologacijska tijela mogu zahtijevati da se ispitivanje provede s bilo kojim opterećenjem od 10 do 100 % najveće korisne nosivosti vozila. Ako masa opreme PEMS-a potrebne za rad premaši 10 % najveće korisne nosivosti vozila, ta se masa može smatrati najmanjom korisnom nosivošću vozila. |
| --- | --- |

4.1.

Uobičajena korisna nosivost je nosivost koja iznosi 10 do 100 % najveće korisne nosivosti.

Najveća korisna nosivost je razlika između najveće tehnički dopuštene mase opterećenog vozila i mase vozila u voznom stanju kako je navedeno u Prilogu 3. Posebnoj rezoluciji br. 1 (ECE/TRANS/WP.29/1045 kako je izmijenjena izmjenama 1. i 2.).

Ako je najveća zakonom dopuštena masa manja od tehnički dopuštene mase opterećenog vozila, dopušta se upotreba najveće zakonom dopuštene mase vozila za određivanje korisne nosivosti vozila koje će se ispitati.

Za potrebe ispitivanja sukladnosti u uporabi korisna nosivost može se simulirati i upotrijebiti umjetno opterećenje.

Homologacijska tijela mogu zahtijevati da se ispitivanje provede s bilo kojim opterećenjem od 10 do 100 % najveće korisne nosivosti vozila. Ako masa opreme PEMS-a potrebne za rad premaši 10 % najveće korisne nosivosti vozila, ta se masa može smatrati najmanjom korisnom nosivošću vozila.

| 4.2. | Uvjeti okoline
  Ispitivanje se provodi u uvjetima okoline koji odgovaraju sljedećim uvjetima:
  atmosferski tlak veći je ili jednak 82,5 kPa,
  temperatura je veća ili jednaka 266 K (–7 °C) i manja ili jednaka temperaturi utvrđenoj sljedećom jednadžbom na navedenom atmosferskom tlaku:
  T = –0,4514 * (101,3 – pb) + 311
  pri čemu je


  T | temperatura okoline, K |
| --- | --- | --- |
| pb | atmosferski tlak, kPa |

4.2.

Ispitivanje se provodi u uvjetima okoline koji odgovaraju sljedećim uvjetima:

atmosferski tlak veći je ili jednak 82,5 kPa,

temperatura je veća ili jednaka 266 K (–7 °C) i manja ili jednaka temperaturi utvrđenoj sljedećom jednadžbom na navedenom atmosferskom tlaku:

T = –0,4514 * (101,3 – pb) + 311

pri čemu je

T

temperatura okoline, K

pb

atmosferski tlak, kPa

| 4.3. | Temperatura rashladnog sredstva motora
  Temperatura rashladnog sredstva motora mora biti u skladu sa stavkom A.1.2.6.1. Dodatka 1. ovom Prilogu. |
| --- | --- |

4.3.

Temperatura rashladnog sredstva motora mora biti u skladu sa stavkom A.1.2.6.1. Dodatka 1. ovom Prilogu.

| 4.4. | Ulje za podmazivanje, gorivo i reagens moraju odgovarati specifikacijama koje je izdao proizvođač. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Ulje za podmazivanje
  Ispitno ulje za podmazivanje mora biti komercijalno ulje i mora biti u skladu sa specifikacijama proizvođača motora.
  Moraju se uzeti uzorci ulja. |
| --- | --- |

4.4.1.

Ispitno ulje za podmazivanje mora biti komercijalno ulje i mora biti u skladu sa specifikacijama proizvođača motora.

Moraju se uzeti uzorci ulja.

| 4.4.2. | Gorivo
  Ispitno gorivo mora biti komercijalno gorivo u skladu s relevantnim normama ili referentno gorivo navedeno u Prilogu 5. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

4.4.2.

Ispitno gorivo mora biti komercijalno gorivo u skladu s relevantnim normama ili referentno gorivo navedeno u Prilogu 5. ovom Pravilniku.

| 4.4.2.1. | Ako je proizvođač u skladu sa stavkom 4. ovog Pravilnika deklarirao sposobnost ispunjavanja zahtjeva ovog Pravilnika o komercijalnim gorivima iz stavka 3.2.2.2.1. Dijela 1. Priloga 1. ovom Pravilniku, ispitivanja se provode s najmanje jednim od navedenih komercijalnih goriva. |
| --- | --- |

4.4.2.1.

| 4.4.2.2. | Moraju se uzeti uzorci goriva. |
| --- | --- |

4.4.2.2.

| 4.4.3. | Reagens
  Za sustave naknadne obrade ispušnih plinova u kojima se za smanjenje emisija upotrebljava reagens, reagens mora biti komercijalni reagens i biti u skladu sa specifikacijama proizvođača motora. Mora se uzeti uzorak reagensa. Reagens ne smije biti zamrznut. |
| --- | --- |

4.4.3.

Za sustave naknadne obrade ispušnih plinova u kojima se za smanjenje emisija upotrebljava reagens, reagens mora biti komercijalni reagens i biti u skladu sa specifikacijama proizvođača motora. Mora se uzeti uzorak reagensa. Reagens ne smije biti zamrznut.

| 4.5. | Zahtjevi u pogledu vožnje
  Udjeli vožnje izražavaju se kao postotak ukupnog trajanja vožnje.
  Vožnja se mora sastojati od gradske vožnje nakon koje slijede izvangradska vožnja i vožnja autocestom u skladu s udjelima navedenima u stavcima od 4.5.1. do 4.5.4. Ako je zbog praktičnih razloga opravdan drugačiji slijed ispitivanja, nakon odobrenja homologacijskog tijela dopušteno je upotrijebiti drugačiji redoslijed, no ispitivanje uvijek mora započeti s gradskom vožnjom.
  U ovom stavku „približno” znači ciljanu vrijednost ± 5 %.
  Gradski dijelovi, izvangradski dijelovi i dijelovi na autocesti mogu se odrediti na temelju:


  (a) | zemljopisnih koordinata (pomoću karte); ili |
| --- | --- | --- |

4.5.

Udjeli vožnje izražavaju se kao postotak ukupnog trajanja vožnje.

Vožnja se mora sastojati od gradske vožnje nakon koje slijede izvangradska vožnja i vožnja autocestom u skladu s udjelima navedenima u stavcima od 4.5.1. do 4.5.4. Ako je zbog praktičnih razloga opravdan drugačiji slijed ispitivanja, nakon odobrenja homologacijskog tijela dopušteno je upotrijebiti drugačiji redoslijed, no ispitivanje uvijek mora započeti s gradskom vožnjom.

U ovom stavku „približno” znači ciljanu vrijednost ± 5 %.

Gradski dijelovi, izvangradski dijelovi i dijelovi na autocesti mogu se odrediti na temelju:

(a)

zemljopisnih koordinata (pomoću karte); ili

| (b) | metode prvog ubrzanja. |
| --- | --- |

(b)

metode prvog ubrzanja.

Ako se sastav vožnje određuje na temelju zemljopisnih koordinata, vozilo u ukupnom trajanju dužem od 5 % ukupnog trajanja svakog dijela vožnje ne smije premašiti sljedeće brzine:

| (a) | 50 km/h u gradskom dijelu; |
| --- | --- |

(a)

50 km/h u gradskom dijelu;

| (b) | 75 km/h u međugradskom dijelu (90 km/h ako je riječ o vozilima kategorije M1 i N1). |
| --- | --- |

(b)

75 km/h u međugradskom dijelu (90 km/h ako je riječ o vozilima kategorije M1 i N1).

Ako se sastav vožnje određuje pomoću metode prvog ubrzanja, prvo ubrzanje iznad 55 km/h (70 km/h ako je riječ o vozilima kategorije M1 i N1) označava početak međugradskog dijela, a prvo ubrzanje iznad 75 km/h (90 km/h ako je riječ o vozilima kategorije M1 i N1) označava početak dijela na autocesti.

Kriteriji za razlikovanje između gradske vožnje, međugradske vožnje i vožnje autocestom moraju se dogovoriti s homologacijskom tijelom prije početka ispitivanja.

Prosječna brzina u gradskoj vožnji mora iznositi od 15 do 30 km/h.

Prosječna brzina u međugradskoj vožnji mora iznositi od 45 do 70 km/h (od 60 do 90 km/h ako je riječ o vozilima kategorije M1 i N1).

Prosječna brzina vožnje autocestom mora biti veća od 70 km/h (90 km/h ako je riječ o vozilima kategorije M1 i N1).

| 4.5.1. | Za vozila kategorije M1 i N1 vožnja se mora sastojati od približno 34 % gradske vožnje, 33 % međugradske vožnje i 33 % vožnje autocestom. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Za vozila kategorije N2, M2 i M3 vožnja se mora sastojati od približno 45 % gradske vožnje, 25 % međugradske vožnje i 30 % vožnje autocestom. Vozila kategorije M2 i M3 razreda I, II ili razreda A moraju se ispitati s približno 70 % gradske vožnje i 30 % međugradske vožnje. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Za vozila kategorije N3 vožnja se mora sastojati od približno 30 % gradske vožnje i 25 % izvangradske vožnje nakon koje slijedi 45 % vožnje autocestom. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | U svrhu ocjenjivanja sastava vožnje trajanje udjela izračunava se od trenutka kada temperatura rashladnog sredstva prvi put dosegne 343 K (70 °C) ili nakon što je rashladno sredstvo pet minuta stabilizirano unutar ± 2 K, ovisno o tome što nastupi prije, ali ne nakon isteka 15 minuta od pokretanja motora. U skladu sa stavkom 4.5. vozilo se u vremenu proteklom do postizanja temperature rashladnog sredstva od 343 K (70 °C) mora voziti u uvjetima gradske vožnje.
  Umjetno zagrijavanje sustavâ za kontrolu emisija prije ispitivanje nije dopušteno. |
| --- | --- |

4.5.4.

Umjetno zagrijavanje sustavâ za kontrolu emisija prije ispitivanje nije dopušteno.

| 4.5.5. | Sljedeći raspored karakterističnih vrijednosti vožnje iz baze podataka WHDC-a može služiti kao dodatna uputa za ocjenu vožnje:


  (a) | ubrzavanje: 26,9 % vremena; |
| --- | --- | --- |

4.5.5.

(a)

ubrzavanje: 26,9 % vremena;

| (b) | usporavanje: 22.6 % vremena; |
| --- | --- |

(b)

usporavanje: 22.6 % vremena;

| (c) | vožnja ustaljenom brzinom: 38,1 % vremena; |
| --- | --- |

(c)

vožnja ustaljenom brzinom: 38,1 % vremena;

| (d) | mirovanje (brzina vozila = 0): 12,4 % vremena. |
| --- | --- |

(d)

mirovanje (brzina vozila = 0): 12,4 % vremena.

| 4.6. | Radni zahtjevi |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Vožnja se mora odabrati tako da se ispitivanje ne prekida i da se podaci neprekidno uzorkuju kako bi se postiglo najkraće trajanje ispitivanja utvrđeno u stavku 4.6.5. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Uzorkovanje emisija i drugih podataka mora započeti prije pokretanja motora. Emisije iz ispitivanja s pokretanjem hladnog motora moraju se uključiti u ocjenjivanje emisija u skladu sa stavkom A.1.2.6. Dodatka 1. ovom Prilogu. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | Zabranjeno je spajanje podataka o različitim vrstama vožnje, mijenjanje ili uklanjanje podataka o nekoj vožnji. |
| --- | --- |

4.6.3.

| 4.6.4. | Ako se motor isključi, može se ponovno pokrenuti, ali se uzorkovanje ne smije prekinuti. |
| --- | --- |

4.6.4.

| 4.6.5. | Ispitivanje mora trajati dovoljno dugo da se rad obavljen tijekom ciklusa WHTC napravi četiri do osam puta ili da se četiri do osam puta proizvede referentna masa CO2 u kg/ciklus iz ciklusa WHTC, ako je primjenjivo. |
| --- | --- |

4.6.5.

| 4.6.6. | Električno napajanje PEMS-a mora biti iz vanjskog izvora, a ne iz izvora koji energiju dobiva izravno ili neizravno iz motora koji se ispituje. |
| --- | --- |

4.6.6.

| 4.6.6.1. | Alternativno, električno napajanje PEMS-a može biti iz unutarnjeg električnog sustava vozila pod uvjetom da električna energija potrebna za ispitnu opremu ne povećava izlaznu snagu motoru za više od 1 % njegove najveće snage i da se poduzimaju mjere za sprečavanje prekomjernog pražnjenja baterije kada motor ne radi ili je u praznom hodu. |
| --- | --- |

4.6.6.1.

| 4.6.6.2. | U slučaju dvojbe rezultati mjerenja provedenih PEMS-om koji se napaja vanjskim izvorom električne energije imaju prednost pred rezultatima dobivenima u skladu s alternativnom metodom iz stavka 4.6.6.1. |
| --- | --- |

4.6.6.2.

| 4.6.7. | Ugradnja opreme PEMS-a ne smije utjecati na emisije i/ili radne značajke vozila. |
| --- | --- |

4.6.7.

| 4.6.8. | Preporučuje se rad vozila u uobičajenim dnevnim uvjetima prometa. |
| --- | --- |

4.6.8.

| 4.6.9. | Homologacijsko tijelo može smatrati ispitivanje ništavnim ako nije zadovoljno rezultatima provjere konzistentnosti podataka u skladu sa stavkom A.1.3.2. Dodatka 1. ovom Prilogu. |
| --- | --- |

4.6.9.

| 4.6.10. | Ako se u sustavu naknadne obrade krutih čestica u ispuhu tijekom vožnje odvija nekontinuirana regeneracija ili se tijekom ispitivanja dogodi neispravnost OBD-a klase A ili B, proizvođač može zatražiti da se vožnja poništi. |
| --- | --- |

4.6.10.

5.   Podatkovni tok ECU-a

| 5.1. | Provjera raspoloživosti i sukladnosti podataka iz podatkovnog toka ECU-a potrebnih za ispitivanje u uporabi |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Raspoloživost podataka iz podatkovnog toka u skladu sa zahtjevima iz stavka 9.4.2. ovog Pravilnika dokazuje se prije ispitivanja u uporabi. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.1.1. | Ako PEMS te informacije ne može dohvatiti na odgovarajući način, raspoloživost informacija mora se dokazati uporabom vanjskog alata za skeniranje OBD-a kako je opisano u Prilogu 9.B. |
| --- | --- |

5.1.1.1.

| 5.1.1.1.1. | Ako alat za skeniranje može dohvatiti te informacije na odgovarajući način, PEMS se smatra neispravnim i ispitivanje se poništava. |
| --- | --- |

5.1.1.1.1.

| 5.1.1.1.2. | Ako se te informacije ne mogu dohvatiti na odgovarajući način iz dvaju vozila s motorima iste porodice motora dok alat za skeniranje ispravno radi, motor se smatra nesukladnim. |
| --- | --- |

5.1.1.1.2.

| 5.1.2. | Signal zakretnog momenta |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.2.1. | Sukladnost signala zakretnog momenta koji se PEMS-om izračunava iz podataka iz podatkovnog toka ECU-a u skladu sa zahtjevima iz stavka 9.4.2.1. ovog Pravilnika provjerava se pri punom opterećenju. |
| --- | --- |

5.1.2.1.

| 5.1.2.1.1. | Metoda za provjeru te sukladnosti opisana je u Dodatku 4. ovom Prilogu. |
| --- | --- |

5.1.2.1.1.

| 5.1.2.2. | Sukladnost signala zakretnog momenta iz ECU-a smatra se zadovoljavajućom ako izračunani zakretni moment ostane unutar dopuštenih odstupanja za zakretni moment pri punom opterećenju koja su navedena u stavku 9.4.2.5. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

5.1.2.2.

| 5.1.2.3. | Ako izračunani zakretni moment ne ostane unutar dopuštenih odstupanja za zakretni moment pri punom opterećenju koja su navedena u stavku 9.4.2.5. ovog Pravilnika, smatra se da motor nije zadovoljio na ispitivanju. |
| --- | --- |

5.1.2.3.

| 5.1.2.4. | Motori i vozila s dvojnim gorivom usto moraju biti sukladni sa zahtjevima i iznimkama povezanima s korekcijom zakretnog momenta iz Priloga 15. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

5.1.2.4.

6.   Ocjenjivanje emisija

| 6.1. | Ispitivanje se mora provesti, a rezultati ispitivanja izračunati u skladu s odredbama Dodatka 1. ovom Prilogu. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Faktori sukladnosti moraju se izračunati i prikazati za metodu na temelju mase CO2 i metodu na temelju rada. Odluka o prolazu ili neuspjehu donosi se na temelju rezultata metode na temelju rada. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Konačni faktor sukladnosti za ispitivanje (CFfinal) svake onečišćujuće tvari izračunan u skladu s Dodatkom 1. ne smije biti veći od najveće vrijednosti dopuštene za faktore sukladnosti predmetne onečišćujuće tvari iz tablice 2.

  Tablica 2.


  Najveći dopušteni faktori sukladnosti za ispitivanje sukladnosti emisija u uporabi


  Onečišćujuća tvar | Najveći dopušteni faktor sukladnosti |
| --- | --- | --- |
| CO | 1,50 |
| THC (1) | 1,50 |
| NMHC (2) | 1,50 |
| CH4
  2 | 1,50 |
| NOx | 1,50 |
| Broj čestica | 1,63  (3) |

6.3.

Tablica 2.

Najveći dopušteni faktori sukladnosti za ispitivanje sukladnosti emisija u uporabi

Onečišćujuća tvar

Najveći dopušteni faktor sukladnosti

CO

1,50

THC (1)

1,50

NMHC (2)

1,50

CH4
  2

1,50

NOx

1,50

Broj čestica

1,63  (3)

7.   Ocjenjivanje rezultata ispitivanja sukladnosti u uporabi

| 7.1. | Na temelju izvješća o sukladnosti u uporabi iz stavka 10., homologacijsko tijelo:


  (a) | odlučuje da ispitivanje sukladnosti u uporabi porodice sustava motora zadovoljava i ne poduzima daljnje mjere; |
| --- | --- | --- |

7.1.

(a)

odlučuje da ispitivanje sukladnosti u uporabi porodice sustava motora zadovoljava i ne poduzima daljnje mjere;

| (b) | odlučuje da su dostavljeni podaci nedovoljni za donošenje odluke i zahtijeva dodatne informacije i ispitne podatke od proizvođača; |
| --- | --- |

(b)

odlučuje da su dostavljeni podaci nedovoljni za donošenje odluke i zahtijeva dodatne informacije i ispitne podatke od proizvođača;

| (c) | odlučuje da sukladnost u uporabi porodice sustava motora ne zadovoljava i nastavlja s mjerama iz stavka 9.3. ovog Pravilnika i stavka 9. ovog Priloga. |
| --- | --- |

(c)

odlučuje da sukladnost u uporabi porodice sustava motora ne zadovoljava i nastavlja s mjerama iz stavka 9.3. ovog Pravilnika i stavka 9. ovog Priloga.

8.   Potvrdno ispitivanje vozila

| 8.1. | Potvrdno ispitivanje provodi se u svrhu potvrđivanja funkcionalnosti porodice motora u pogledu emisija u uporabi. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Homologacijsko tijelo može provoditi potvrdno ispitivanje. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Potvrdno ispitivanje provodi se kao ispitivanje vozila kako je utvrđeno u stavcima 2.1. i 2.2. Reprezentativna vozila odabiru se i upotrebljavaju pod uobičajenim uvjetima i ispituju se u skladu s postupcima utvrđenima u ovom Prilogu. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Rezultat ispitivanja može se smatrati nezadovoljavajućim ako pri ispitivanjima dvaju ili više vozila iz iste porodice motora bilo koja regulirana ograničena onečišćujuća tvar znatno premaši graničnu vrijednost iz stavka 6. |
| --- | --- |

8.4.

9.   Plan korektivnih mjera

| 9.1. | Proizvođač dostavlja izvješće homologacijskom tijelu zemlje u kojoj su motori i vozila na koja se primjenjuju korektivne mjere registrirani ili se upotrebljavaju kada planira provesti korektivne mjere te dostavlja to izvješće kada odluči djelovati. U tom se izvješću navode pojedinosti o korektivnim mjerama i opisuje se porodica motora koja je obuhvaćena tim djelovanjem. Proizvođač mora redovito izvješćivati homologacijsko tijelo nakon početka provođenja korektivnih mjera. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Proizvođač mora dostaviti preslike svih priopćenja povezanih s planom korektivnih mjera, mora voditi i zapise o kampanji opoziva i homologacijskom tijelu redovito dostavljati izvješća o stanju. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Proizvođač planu korektivnih mjera mora dodijeliti jedinstveni identifikacijski naziv ili broj. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | Proizvođač mora dostaviti plan korektivnih mjera koji sadržava informacije navedene u stavcima od 9.4.1. do 9.4.11. |
| --- | --- |

9.4.

| 9.4.1. | Opis svakog tipa sustava motora koji je uključen u plan korektivnih mjera. |
| --- | --- |

9.4.1.

| 9.4.2. | Opis posebnih izmjena, preinaka, popravaka, ispravaka, prilagodbi i ostalih promjena koje se provode radi postizanja sukladnosti motora, uključujući sažeti prikaz podataka i tehničke studije koje potkrepljuju odluku proizvođača o poduzimanju određenih mjera potrebnih za ispravljanje nesukladnosti. |
| --- | --- |

9.4.2.

| 9.4.3. | Opis načina na koji proizvođač obavješćuje vlasnike motora ili vozila o korektivnim mjerama. |
| --- | --- |

9.4.3.

| 9.4.4. | Opis pravilnog održavanja ili pravilne uporabe, ako postoji, koje proizvođač postavlja kao uvjet da bi vozilo bilo prihvatljivo za popravak u okviru plana korektivnih mjera i objašnjenje proizvođačevih razloga za postavljanje tih uvjeta. Uvjeti s obzirom na održavanje i uporabu smiju se postavljati samo ako se može dokazati da su povezani s nesukladnostima i korektivnim mjerama. |
| --- | --- |

9.4.4.

| 9.4.5. | Opis postupka koji vlasnici motora ili vozila moraju primijeniti kako bi se ispravila nesukladnost. U tom se opisu navodi datum nakon kojeg se mogu poduzeti korektivne mjere, procijenjeno vrijeme potrebno da se u servisnoj radionici obavi popravak i mjesta na kojima se može obaviti. Popravak se mora obaviti brzo i u razumnom roku od primanja vozila na popravak. |
| --- | --- |

9.4.5.

| 9.4.6. | Kopija podataka poslanih vlasniku motora ili vozila. |
| --- | --- |

9.4.6.

| 9.4.7. | Kratak opis sustava koji proizvođač primjenjuje kako bi osigurao primjerenu opskrbu sastavnim dijelovima ili sustavima koji su potrebni za provođenje korektivne mjere. Navodi se kada će opskrba sastavnim dijelovima ili sustavima biti dovoljna za početak kampanje. |
| --- | --- |

9.4.7.

| 9.4.8. | Kopija svih uputa mora se poslati osobama koje će obavljati popravke. |
| --- | --- |

9.4.8.

| 9.4.9. | Opis utjecaja predloženih korektivnih mjera na emisije, potrošnju goriva, vozna svojstva i sigurnost svakog tipa motora ili vozila obuhvaćenog planom korektivnih mjera s podacima, tehničkim studijama itd. na kojima se temelje ti zaključci. |
| --- | --- |

9.4.9.

| 9.4.10. | Sve druge informacije, izvješća i podaci koje homologacijsko tijelo može razumno odrediti kao potrebne za ocjenjivanje plana korektivnih mjera. |
| --- | --- |

9.4.10.

| 9.4.11. | Ako plan korektivnih mjera sadržava opoziv, opis metode za bilježenje popravka mora se dostaviti homologacijskom tijelu. Ako se upotrebljava naljepnica, dostavlja se jedan primjerak. |
| --- | --- |

9.4.11.

| 9.5. | Od proizvođača se može zahtijevati izvođenje razumno osmišljenih i nužnih ispitivanja sastavnih dijelova i motora na kojima su obavljene predložene izmjene, popravci ili preinake kako bi se dokazala djelotvornost tih izmjena, popravaka ili preinaka. |
| --- | --- |

9.5.

10.   Postupci izvješćivanja

| 10.1. | Homologacijskom tijelu mora se dostaviti tehničko izvješće za svaku ispitanu porodicu motora. U izvješću se moraju navesti aktivnosti i rezultati ispitivanja sukladnosti u uporabi. Izvješće mora sadržavati najmanje sljedeće podatke: |
| --- | --- |

10.1.

| 10.1.1. | Općenito |
| --- | --- |

10.1.1.

| 10.1.1.1. | Ime i adresa proizvođača |
| --- | --- |

10.1.1.1.

| 10.1.1.2. | Adrese proizvodnih pogona |
| --- | --- |

10.1.1.2.

| 10.1.1.3. | Naziv, adresa, broj telefona, broj telefaksa i e-adresa zastupnika proizvođača |
| --- | --- |

10.1.1.3.

| 10.1.1.4. | Tip i trgovački opis (navesti sve varijante) |
| --- | --- |

10.1.1.4.

| 10.1.1.5. | Porodica motora |
| --- | --- |

10.1.1.5.

| 10.1.1.6. | Osnovni motor |
| --- | --- |

10.1.1.6.

| 10.1.1.7. | Članovi porodice motora |
| --- | --- |

10.1.1.7.

| 10.1.1.8. | Identifikacijska oznaka vozila (VIN) koja se primjenjuje na vozila opremljena motorom koji je dio provjere sukladnosti u uporabi |
| --- | --- |

10.1.1.8.

| 10.1.1.9. | Podaci i položaj za identifikaciju tipa, ako su označeni na vozilu |
| --- | --- |

10.1.1.9.

| 10.1.1.10. | Kategorija vozila |
| --- | --- |

10.1.1.10.

| 10.1.1.11. | Tip motora: na benzin, na etanol (E85), na dizel/PP/UNP/etanol (ED95) (izbrisati nepotrebno) |
| --- | --- |

10.1.1.11.

| 10.1.1.12. | Homologacijski brojevi primjenjivi na tipove vozila unutar porodice u uporabi, uključujući, ako je primjenjivo, brojeve svih proširenja i terenskih popravaka/opoziva (dorade) |
| --- | --- |

10.1.1.12.

| 10.1.1.13. | Pojedinosti o dopunama, popravcima na terenu/opozivima za homologacije motora na koje se odnose proizvođačeve informacije |
| --- | --- |

10.1.1.13.

| 10.1.1.14. | Razdoblje proizvodnje vozila obuhvaćeno proizvođačevim informacijama (npr. „vozila ili motori proizvedeni tijekom kalendarske godine 2014.”) |
| --- | --- |

10.1.1.14.

| 10.1.2. | Odabir motora/vozila |
| --- | --- |

10.1.2.

| 10.1.2.1. | Metoda lociranja vozila ili motora |
| --- | --- |

10.1.2.1.

| 10.1.2.2. | Kriteriji za izbor vozila, motora, porodicâ u uporabi |
| --- | --- |

10.1.2.2.

| 10.1.2.3. | Geografska područja na kojima je proizvođač prikupljao vozila |
| --- | --- |

10.1.2.3.

| 10.1.3. | Oprema |
| --- | --- |

10.1.3.

| 10.1.3.1. | Marka i tip opreme PEMS-a |
| --- | --- |

10.1.3.1.

| 10.1.3.2. | Umjeravanje PEMS-a |
| --- | --- |

10.1.3.2.

| 10.1.3.3. | Napajanje PEMS-a |
| --- | --- |

10.1.3.3.

| 10.1.3.4. | Upotrijebljeni softver za izračun i upotrijebljena verzija (npr. EMROAD 4.0) |
| --- | --- |

10.1.3.4.

| 10.1.4. | Podaci o ispitivanju |
| --- | --- |

10.1.4.

| 10.1.4.1. | Datum i vrijeme ispitivanja |
| --- | --- |

10.1.4.1.

| 10.1.4.2. | Mjesto ispitivanja s podrobnim podacima o ispitnom putu |
| --- | --- |

10.1.4.2.

| 10.1.4.3. | Vremenski uvjeti/uvjeti okoline (npr. temperatura, vlažnost, nadmorska visina) |
| --- | --- |

10.1.4.3.

| 10.1.4.4. | Udaljenosti koje je vozilo prešlo na ispitnom putu |
| --- | --- |

10.1.4.4.

| 10.1.4.5. | Karakteristike prema specifikacijama ispitnog goriva |
| --- | --- |

10.1.4.5.

| 10.1.4.6. | Specifikacija reagensa (prema potrebi) |
| --- | --- |

10.1.4.6.

| 10.1.4.7. | Specifikacija ulja za podmazivanje |
| --- | --- |

10.1.4.7.

| 10.1.4.8. | Rezultati ispitivanja emisija u skladu s Dodatkom 1. ovom Prilogu |
| --- | --- |

10.1.4.8.

| 10.1.5. | Podaci o motoru |
| --- | --- |

10.1.5.

| 10.1.5.1. | Vrsta motornoga goriva (npr. dizelsko gorivo, etanol ED95, PP, UNP, benzin, E85) |
| --- | --- |

10.1.5.1.

| 10.1.5.2. | Sustav izgaranja u motoru (npr. kompresijsko paljenje ili vanjski izvor paljenja) |
| --- | --- |

10.1.5.2.

| 10.1.5.3. | Homologacijski broj |
| --- | --- |

10.1.5.3.

| 10.1.5.4. | Obnovljen motor |
| --- | --- |

10.1.5.4.

| 10.1.5.5. | Proizvođač motora |
| --- | --- |

10.1.5.5.

| 10.1.5.6. | Model motora |
| --- | --- |

10.1.5.6.

| 10.1.5.7. | Godina i mjesec proizvodnje motora |
| --- | --- |

10.1.5.7.

| 10.1.5.8. | Identifikacijski broj motora |
| --- | --- |

10.1.5.8.

| 10.1.5.9. | Obujam motora [litre] |
| --- | --- |

10.1.5.9.

| 10.1.5.10. | Broj cilindara |
| --- | --- |

10.1.5.10.

| 10.1.5.11. | Nazivna snaga motora: [kW na min-1] |
| --- | --- |

10.1.5.11.

| 10.1.5.12. | Vršni zakretni moment motora: [Nm na min-1] |
| --- | --- |

10.1.5.12.

| 10.1.5.13. | Brzina vrtnje u praznom hodu [min-1] |
| --- | --- |

10.1.5.13.

| 10.1.5.14. | Raspoloživost proizvođačeve krivulje zakretnog momenta pri punom opterećenju (da/ne) |
| --- | --- |

10.1.5.14.

| 10.1.5.15. | Referentni broj proizvođačeve krivulje zakretnog momenta pri punom opterećenju |
| --- | --- |

10.1.5.15.

| 10.1.5.16. | deNOx sustav (npr. EGR, SCR) |
| --- | --- |

10.1.5.16.

| 10.1.5.17. | Tip katalizatora |
| --- | --- |

10.1.5.17.

| 10.1.5.18. | Tip filtra čestica |
| --- | --- |

10.1.5.18.

| 10.1.5.19. | Naknadna obrada izmijenjena u odnosu na homologaciju? (da/ne) |
| --- | --- |

10.1.5.19.

| 10.1.5.20. | Podaci o motoru iz ECU-a (brojčana oznaka umjeravanja softvera) |
| --- | --- |

10.1.5.20.

| 10.1.6. | Podaci o vozilu |
| --- | --- |

10.1.6.

| 10.1.6.1. | Vlasnik vozila |
| --- | --- |

10.1.6.1.

| 10.1.6.2. | Tip vozila (npr. M3, N3) i namjena (npr. kamion kompaktne ili zglobne konstrukcije, gradski autobus) |
| --- | --- |

10.1.6.2.

| 10.1.6.3. | Proizvođač vozila |
| --- | --- |

10.1.6.3.

| 10.1.6.4. | Identifikacijska oznaka vozila |
| --- | --- |

10.1.6.4.

| 10.1.6.5. | Registracijska oznaka i država registracije vozila |
| --- | --- |

10.1.6.5.

| 10.1.6.6. | Model vozila |
| --- | --- |

10.1.6.6.

| 10.1.6.7. | Godina i mjesec proizvodnje vozila |
| --- | --- |

10.1.6.7.

| 10.1.6.8. | Vrsta mjenjača (npr. ručni, automatski ili drugo) |
| --- | --- |

10.1.6.8.

| 10.1.6.9. | Broj stupnjeva prijenosa za vožnju naprijed |
| --- | --- |

10.1.6.9.

| 10.1.6.10. | Očitanje brojača kilometara na početku ispitivanja [km] |
| --- | --- |

10.1.6.10.

| 10.1.6.11. | Najveća dopuštena ukupna masa skupa vozila (GVW) [kg] |
| --- | --- |

10.1.6.11.

| 10.1.6.12. | Veličina guma [nije obvezno] |
| --- | --- |

10.1.6.12.

| 10.1.6.13. | Promjer ispušne cijevi [mm] [nije obvezno] |
| --- | --- |

10.1.6.13.

| 10.1.6.14. | Broj osovina |
| --- | --- |

10.1.6.14.

| 10.1.6.15. | Obujam spremnika za gorivo [litre] [nije obvezno] |
| --- | --- |

10.1.6.15.

| 10.1.6.16. | Broj spremnika za gorivo [nije obvezno] |
| --- | --- |

10.1.6.16.

| 10.1.6.17. | Obujam spremnika za reagens [litre] [nije obvezno] |
| --- | --- |

10.1.6.17.

| 10.1.6.18. | Broj spremnika za reagens [nije obvezno] |
| --- | --- |

10.1.6.18.

| 10.1.7. | Karakteristike ispitne vožnje |
| --- | --- |

10.1.7.

| 10.1.7.1. | Očitanje brojača kilometara na početku ispitivanja [km] |
| --- | --- |

10.1.7.1.

| 10.1.7.2. | Trajanje [s] |
| --- | --- |

10.1.7.2.

| 10.1.7.3. | Prosječni uvjeti okoline (izračunani iz trenutačnih izmjerenih podataka) |
| --- | --- |

10.1.7.3.

| 10.1.7.4. | Podaci senzora za uvjete okoline (vrsta i položaj senzora) |
| --- | --- |

10.1.7.4.

| 10.1.7.5. | Podaci o brzini vozila (na primjer ukupna raspodjela brzine) |
| --- | --- |

10.1.7.5.

| 10.1.7.6. | Vremenski udjeli vožnje koji se odnose na gradsku vožnju, izvangradsku vožnju i vožnju autocestom, kako je opisano u stavku 4.5. |
| --- | --- |

10.1.7.6.

| 10.1.7.7. | Vremenski udjeli vožnje koji se odnose na ubrzavanje, usporavanje, ujednačenu vožnju i mirovanje, kako je opisano u stavku 4.5.5. |
| --- | --- |

10.1.7.7.

| 10.1.8. | Trenutačni izmjereni podaci |
| --- | --- |

10.1.8.

| 10.1.8.1. | Koncentracija THC [ppm] |
| --- | --- |

10.1.8.1.

| 10.1.8.2. | Koncentracija CO [ppm] |
| --- | --- |

10.1.8.2.

| 10.1.8.3. | Koncentracija NOx [ppm] |
| --- | --- |

10.1.8.3.

| 10.1.8.4. | Koncentracija CO2 [ppm] |
| --- | --- |

10.1.8.4.

| 10.1.8.5. | Koncentracija CH4 [ppm] samo za motore na prirodni plin |
| --- | --- |

10.1.8.5.

| 10.1.8.5bis. | Koncentracija broja čestica [#/cm3] |
| --- | --- |

10.1.8.5bis.

| 10.1.8.6. | Protok ispušnih plinova [kg/h] |
| --- | --- |

10.1.8.6.

| 10.1.8.7. | Temperatura ispušnih plinova [°C] |
| --- | --- |

10.1.8.7.

| 10.1.8.8. | Temperatura zraka okoline [°C] |
| --- | --- |

10.1.8.8.

| 10.1.8.9. | Tlak okoline [kPa] |
| --- | --- |

10.1.8.9.

| 10.1.8.10. | Vlažnost okoline [g/kg] [nije obvezno] |
| --- | --- |

10.1.8.10.

| 10.1.8.11. | Zakretni moment motora [Nm] |
| --- | --- |

10.1.8.11.

| 10.1.8.12. | Brzina vrtnje motora [min-1] |
| --- | --- |

10.1.8.12.

| 10.1.8.13. | Protok goriva u motoru [g/s] |
| --- | --- |

10.1.8.13.

| 10.1.8.14. | Temperatura rashladne tekućine motora [°C] |
| --- | --- |

10.1.8.14.

| 10.1.8.15. | Brzina vozila na tlu [km/h] iz ECU-a i GPS-a |
| --- | --- |

10.1.8.15.

| 10.1.8.16. | Zemljopisna širina položaja vozila [stupanj] (Podaci moraju biti dovoljno točni da se omogući sljedivost ispitne vožnje) |
| --- | --- |

10.1.8.16.

| 10.1.8.17. | Zemljopisna dužina položaja vozila [stupanj] |
| --- | --- |

10.1.8.17.

| 10.1.9. | Trenutačni izračunani podaci |
| --- | --- |

10.1.9.

| 10.1.9.1. | Masa THC [g/s] |
| --- | --- |

10.1.9.1.

| 10.1.9.2. | Masa CO [g/s] |
| --- | --- |

10.1.9.2.

| 10.1.9.3. | Masa NOx [g/s] |
| --- | --- |

10.1.9.3.

| 10.1.9.4. | Masa CO2 [g/s] |
| --- | --- |

10.1.9.4.

| 10.1.9.5. | Masa CH4 [g/s] samo za motore s vanjskim izvorom paljenja |
| --- | --- |

10.1.9.5.

| 10.1.9.5bis. | Broj čestica u protoku [#/s] |
| --- | --- |

10.1.9.5bis.

| 10.1.9.6. | Kumulirana masa THC [g] |
| --- | --- |

10.1.9.6.

| 10.1.9.7. | Kumulirana masa CO [g] |
| --- | --- |

10.1.9.7.

| 10.1.9.8. | Kumulirana masa NOx [g] |
| --- | --- |

10.1.9.8.

| 10.1.9.9. | Kumulirana masa CO2 [g] |
| --- | --- |

10.1.9.9.

| 10.1.9.10. | Kumulirana masa CH4 [g] samo za motore na prirodni plin |
| --- | --- |

10.1.9.10.

| 10.1.9.10bis. | Broj čestica [#] |
| --- | --- |

10.1.9.10bis.

| 10.1.9.11. | Izračunani protok goriva [g/s] |
| --- | --- |

10.1.9.11.

| 10.1.9.12. | Snaga motora [kW] |
| --- | --- |

10.1.9.12.

| 10.1.9.13. | Rad motora [kWh] |
| --- | --- |

10.1.9.13.

| 10.1.9.14. | Trajanje radnog prozora [s] |
| --- | --- |

10.1.9.14.

| 10.1.9.15. | Prosječna snaga motora u radnom prozoru [%] |
| --- | --- |

10.1.9.15.

| 10.1.9.16. | Faktor sukladnosti radnog prozora za THC [–] |
| --- | --- |

10.1.9.16.

| 10.1.9.17. | Faktor sukladnosti radnog prozora za CO [–] |
| --- | --- |

10.1.9.17.

| 10.1.9.18. | Faktor sukladnosti radnog prozora za NOx [–] |
| --- | --- |

10.1.9.18.

| 10.1.9.19. | Faktor sukladnosti radnog prozora za CH4 [–] samo za motore na prirodni plin |
| --- | --- |

10.1.9.19.

| 10.1.9.19bis. | Faktor sukladnosti radnog prozora za PM [–] |
| --- | --- |

10.1.9.19bis.

| 10.1.9.20. | Trajanje prozora za izračun vrijednosti mase CO2 [s] |
| --- | --- |

10.1.9.20.

| 10.1.9.21. | Faktor sukladnosti THC prozora za izračun vrijednosti mase CO2 [–] |
| --- | --- |

10.1.9.21.

| 10.1.9.22. | Faktor sukladnosti CO prozora za izračun vrijednosti mase CO2 [–] |
| --- | --- |

10.1.9.22.

| 10.1.9.23. | Faktor sukladnosti NOx prozora za izračun vrijednosti mase CO2 [–] |
| --- | --- |

10.1.9.23.

| 10.1.9.24. | Faktor sukladnosti CH4 prozora za izračun vrijednosti mase CO2 [–] samo za motore na prirodni plin |
| --- | --- |

10.1.9.24.

| 10.1.9.24bis. | Faktor sukladnosti PM prozora za izračun vrijednosti mase CO2 [–] |
| --- | --- |

10.1.9.24bis.

| 10.1.10. | Prosječni i integrirani podaci |
| --- | --- |

10.1.10.

| 10.1.10.1. | Prosječna koncentracija THC [ppm] [nije obvezno] |
| --- | --- |

10.1.10.1.

| 10.1.10.2. | Prosječna koncentracija CO [ppm] [nije obvezno] |
| --- | --- |

10.1.10.2.

| 10.1.10.3. | Prosječna koncentracija NOx [ppm] [nije obvezno] |
| --- | --- |

10.1.10.3.

| 10.1.10.4. | Prosječna koncentracija CO2 [ppm] [nije obvezno] |
| --- | --- |

10.1.10.4.

| 10.1.10.5. | Prosječna koncentracija CH4 [ppm], samo za motore na prirodni plin [nije obvezno] |
| --- | --- |

10.1.10.5.

| 10.1.10.6. | Prosječni protok ispušnih plinova [kg/h] [nije obvezno] |
| --- | --- |

10.1.10.6.

| 10.1.10.7. | Prosječna temperatura ispušnih plinova [°C] [nije obvezno] |
| --- | --- |

10.1.10.7.

| 10.1.10.8. | Emisije THC [g] |
| --- | --- |

10.1.10.8.

| 10.1.10.9. | Emisije CO [g] |
| --- | --- |

10.1.10.9.

| 10.1.10.10. | Emisije NOx [g] |
| --- | --- |

10.1.10.10.

| 10.1.10.11. | Emisije CO2 [g] |
| --- | --- |

10.1.10.11.

| 10.1.10.12. | Emisije CH4 [g], samo za motore na prirodni plin |
| --- | --- |

10.1.10.12.

| 10.1.10.12bis. | Broj čestica [#] |
| --- | --- |

10.1.10.12bis.

| 10.1.11. | Rezultati prolaza ili neuspjeha |
| --- | --- |

10.1.11.

| 10.1.11.1. | Najmanji, najveći i 90 % kumulativnog postotka za: |
| --- | --- |

10.1.11.1.

| 10.1.11.2. | Faktor sukladnosti radnog prozora za THC [–] |
| --- | --- |

10.1.11.2.

| 10.1.11.3. | Faktor sukladnosti radnog prozora za CO [–] |
| --- | --- |

10.1.11.3.

| 10.1.11.4. | Faktor sukladnosti radnog prozora za NOx [–] |
| --- | --- |

10.1.11.4.

| 10.1.11.5. | Faktor sukladnosti radnog prozora za CH4 [–] samo za motore na prirodni plin |
| --- | --- |

10.1.11.5.

| 10.1.11.5bis. | Faktor sukladnosti radnog prozora za PM [–] |
| --- | --- |

10.1.11.5bis.

| 10.1.11.6. | Faktor sukladnosti THC prozora za izračun vrijednosti mase CO2 [–] |
| --- | --- |

10.1.11.6.

| 10.1.11.7. | Faktor sukladnosti CO prozora za izračun vrijednosti mase CO2 [–] |
| --- | --- |

10.1.11.7.

| 10.1.11.8. | Faktor sukladnosti NOx prozora za izračun vrijednosti mase CO2 [–] |
| --- | --- |

10.1.11.8.

| 10.1.11.9. | Faktor sukladnosti CH4 prozora za izračun vrijednosti mase CO2 [–] samo za motore na prirodni plin |
| --- | --- |

10.1.11.9.

| 10.1.11.9bis. | Faktor sukladnosti PM prozora za izračun vrijednosti mase CO2 [–] |
| --- | --- |

10.1.11.9bis.

| 10.1.11.10. | Radni prozor: najmanja i najveća prosječna snaga prozora [%] |
| --- | --- |

10.1.11.10.

| 10.1.11.11. | Prozor za izračun vrijednosti mase CO2: najkraće i najdulje trajanje prozora [s] |
| --- | --- |

10.1.11.11.

| 10.1.11.12. | Radni prozor: postotak valjanih prozora |
| --- | --- |

10.1.11.12.

| 10.1.11.13. | Prozor za izračun vrijednosti mase CO2: postotak valjanih prozora |
| --- | --- |

10.1.11.13.

| 10.1.12. | Verifikacije ispitivanja |
| --- | --- |

10.1.12.

| 10.1.12.1. | Rezultati nultog i rasponskog umjeravanja te neovisne kontrole analizatora THC prije i poslije ispitivanja |
| --- | --- |

10.1.12.1.

| 10.1.12.2. | Rezultati nultog i rasponskog umjeravanja te neovisne kontrole analizatora CO prije i poslije ispitivanja |
| --- | --- |

10.1.12.2.

| 10.1.12.3. | Rezultati nultog i rasponskog umjeravanja te neovisne kontrole analizatora NOx prije i poslije ispitivanja |
| --- | --- |

10.1.12.3.

| 10.1.12.4. | Rezultati nultog i rasponskog umjeravanja te neovisne kontrole analizatora CO2 prije i poslije ispitivanja |
| --- | --- |

10.1.12.4.

| 10.1.12.4bis. | Rezultati nultog umjeravanja analizatora broja čestica, prije i poslije ispitivanja |
| --- | --- |

10.1.12.4bis.

| 10.1.12.5. | Rezultati nultog i rasponskog umjeravanja te neovisne kontrole analizatora CH4 prije i poslije ispitivanja, samo za motore na prirodni plin |
| --- | --- |

10.1.12.5.

| 10.1.12.6. | Rezultati provjere dosljednosti podataka u skladu sa stavkom A.1.3.2. Dodatka 1. ovom Prilogu |
| --- | --- |

10.1.12.6.

| 10.1.12.6.1. | Rezultati linearne regresije opisane u stavku A.1.3.2.1. Dodataka 1. ovom Prilogu uključujući nagib regresijskog pravca, m, koeficijent determinacije, r2, i odsječak, b, osi y regresijskog pravca |
| --- | --- |

10.1.12.6.1.

| 10.1.12.6.2. | Rezultat provjere dosljednosti podataka ECU-a u skladu sa stavkom A.1.3.2.2. Dodatka 1. ovom Prilogu |
| --- | --- |

10.1.12.6.2.

| 10.1.12.6.3. | Rezultat provjere dosljednosti specifične efektivne potrošnje goriva u skladu sa stavkom A.1.3.2.3. Dodatka 1. ovom Prilogu, uključujući izračunanu specifičnu efektivnu potrošnju goriva i omjer izračunane specifične efektivne potrošnje goriva iz mjerenja PEMS-om i deklarirane specifične efektivne potrošnje goriva za ispitivanje WHTC |
| --- | --- |

10.1.12.6.3.

| 10.1.12.6.4. | Rezultat provjere dosljednosti brojača kilometara u skladu sa stavkom A.1.3.2.4. Dodatka 1. ovom Prilogu |
| --- | --- |

10.1.12.6.4.

| 10.1.12.6.5. | Rezultat provjere dosljednosti tlaka okoline u skladu sa stavkom A.1.3.2.5. Dodatka 1. ovom Prilogu |
| --- | --- |

10.1.12.6.5.

| 10.1.13. | Popis drugih priloga ako postoje. |
| --- | --- |

10.1.13.

---

(1)  Za motore s kompresijskim paljenjem.

(2)  Za motore s vanjskim izvorom paljenja.

(3)  Podložno prijelaznim odredbama iz stavka 13.2. ovog Pravilnika.

---

Prilog 8. – Dodatak 1.

Ispitni postupak za ispitivanje emisija vozila s prijenosnim sustavima za mjerenje emisija

A.1.1.   Uvod

U ovom se dodatku opisuje postupak za utvrđivanje emisija onečišćujućih tvari iz mjerenja provedenih na vozilu na cesti prijenosnim sustavima za mjerenje emisija (PEMS). Emisije onečišćujućih tvari koje se mjere u ispuhu motora uključuju sljedeće komponente: ugljikov monoksid, ukupne ugljikovodike, dušikove okside i broj čestica za motore s kompresijskim paljenjem te ugljikov monoksid, nemetanske ugljikovodike, metan, dušikove okside i broj čestica za motore s vanjskim izvorom paljenja. Uz to, mjeri se ugljikov dioksid kako bi se omogućili postupci za izračun opisani u stavku A.1.4.

Za motore na prirodni plin proizvođač, tehnička služba ili homologacijsko tijelo može odabrati da se umjesto mjerenja emisija metanskih i nemetanskih ugljikovodika mjere samo ukupne emisije ugljikovodika (THC). U tom je slučaju granična vrijednost za ukupne emisije ugljikovodika jednaka onoj prikazanoj u stavku 5.3. ovog Pravilnika za emisije metana. Za potrebe izračuna faktora sukladnosti u skladu sa stavcima A.1.4.2.3. i A.1.4.3.2. primjenjiva granična vrijednost u tom je slučaju samo granična vrijednost emisije metana.

Za motore na plinove koji nisu prirodni plin proizvođač, tehnička služba ili homologacijsko tijelo može odabrati da se umjesto mjerenja emisija nemetanskih ugljikovodika mjere ukupne emisije ugljikovodika (THC). U tom slučaju granična vrijednost za ukupne emisije ugljikovodika jednaka je onoj prikazanoj u stavku 5.3. ovog Pravilnika za emisije nemetanskih ugljikovodika. Za potrebe izračuna faktora sukladnosti u skladu sa stavcima A.1.4.2.3. i A.1.4.3.2. primjenjiva granična vrijednost u tom je slučaju granična vrijednost nemetanske emisije.

A.1.2.   Postupak ispitivanja

| A.1.2.1. | Opći zahtjevi
  Ispitivanja se provode PEMS-om koji se sastoji od: |
| --- | --- |

A.1.2.1.

Ispitivanja se provode PEMS-om koji se sastoji od:

| A.1.2.1.1. | Analizatora plina i analizatora broja čestica za mjerenje koncentracija reguliranih plinovitih onečišćujućih tvari u ispušnim plinovima; |
| --- | --- |

A.1.2.1.1.

| A.1.2.1.2. | mjerača masenog protoka ispušnih plinova koji radi na načelu Pitotove cijevi ili ekvivalentnom načelu; |
| --- | --- |

A.1.2.1.2.

| A.1.2.1.3. | globalnog sustava za određivanje položaja (GPS); |
| --- | --- |

A.1.2.1.3.

| A.1.2.1.4. | senzora za mjerenje temperature i tlaka okoline; |
| --- | --- |

A.1.2.1.4.

| A.1.2.1.5. | veze s ECU-om vozila. |
| --- | --- |

A.1.2.1.5.

| A.1.2.2. | Ispitni parametri
  Parametri navedeni u tablici 1. moraju se izmjeriti i bilježiti uz stalnu učestalost od najmanje 1,0 Hz. Proizvođač mora čuvati izvorne sirove podatke i na zahtjev ih staviti na raspolaganje homologacijskom tijelu.

  Tablica 1.


  Ispitni parametri


  Parametar | Jedinica | Izvor |
| --- | --- | --- | --- |
| Koncentracija THC1 | ppm | analizator plina |
| Koncentracija CO1 | ppm | analizator plina |
| Koncentracija NOx
  1 | ppm | analizator plina |
| Koncentracija CO1 | ppm | analizator plina |
| Koncentracija CH4
  1,2 | ppm | analizator plina |
| Koncentracija broja čestica | #/cm3 | analizator broja čestica |
| postavka razrjeđivanja (ako je primjenjivo) | — | analizator broja čestica |
| protok ispušnog plina | kg/h | mjerač protoka ispušnih plinova (EFM) |
| temperatura ispušnih plinova | K | EFM |
| temperatura okoline3 | K | senzor |
| tlak okoline | kPa | senzor |
| zakretni moment motora4 | Nm | ECU ili senzor |
| brzina vrtnje motora | min-1 | ECU ili senzor |
| protok goriva u motoru | g/s | ECU ili senzor |
| temperatura rashladnog sredstva motora | K | ECU ili senzor |
| temperatura ulaznog zraka3 | K | senzor |
| brzina vozila na tlu | km/h | ECU ili GPS |
| zemljopisna širina položaja vozila | stupanj | GPS |
| zemljopisna dužina položaja vozila | stupanj | GPS |
| Napomene:


  1 | Izmjereno ili korigirano u vlažno stanje. |

A.1.2.2.

Parametri navedeni u tablici 1. moraju se izmjeriti i bilježiti uz stalnu učestalost od najmanje 1,0 Hz. Proizvođač mora čuvati izvorne sirove podatke i na zahtjev ih staviti na raspolaganje homologacijskom tijelu.

Tablica 1.

Ispitni parametri

Parametar

Jedinica

Izvor

Koncentracija THC1

ppm

analizator plina

Koncentracija CO1

ppm

analizator plina

Koncentracija NOx
  1

ppm

analizator plina

Koncentracija CO1

ppm

analizator plina

Koncentracija CH4
  1,2

ppm

analizator plina

Koncentracija broja čestica

# /cm3

analizator broja čestica

postavka razrjeđivanja (ako je primjenjivo)

—

analizator broja čestica

protok ispušnog plina

kg/h

mjerač protoka ispušnih plinova (EFM)

temperatura ispušnih plinova

K

EFM

temperatura okoline3

K

senzor

tlak okoline

kPa

senzor

zakretni moment motora4

Nm

ECU ili senzor

brzina vrtnje motora

min-1

ECU ili senzor

protok goriva u motoru

g/s

ECU ili senzor

temperatura rashladnog sredstva motora

K

ECU ili senzor

temperatura ulaznog zraka3

K

senzor

brzina vozila na tlu

km/h

ECU ili GPS

zemljopisna širina položaja vozila

stupanj

GPS

zemljopisna dužina položaja vozila

stupanj

GPS

Napomene:

1

Izmjereno ili korigirano u vlažno stanje.

| 2 | Samo za plinske motore koji kao gorivo upotrebljavaju prirodni plin. |
| --- | --- |

2

Samo za plinske motore koji kao gorivo upotrebljavaju prirodni plin.

| 3 | Upotrijebiti senzor temperature okoline ili senzor temperature ulaznog zraka. |
| --- | --- |

3

Upotrijebiti senzor temperature okoline ili senzor temperature ulaznog zraka.

| 4 | Zabilježena vrijednost mora biti (a) neto efektivni zakretni moment u skladu sa stavkom A.1.2.4.4. ovog Dodatka ili (b) neto efektivni zakretni moment izračunan iz vrijednosti zakretnog momenta u skladu sa stavkom A.1.2.4.4. ovog Dodatka. |
| --- | --- |

4

Zabilježena vrijednost mora biti (a) neto efektivni zakretni moment u skladu sa stavkom A.1.2.4.4. ovog Dodatka ili (b) neto efektivni zakretni moment izračunan iz vrijednosti zakretnog momenta u skladu sa stavkom A.1.2.4.4. ovog Dodatka.

| A.1.2.2.1. | Format izvješćivanja podataka
  Vrijednosti emisija i svi drugi relevantni parametri moraju se dostavljati i razmjenjivati u obliku datoteke s podacima u formatu CSV. Vrijednosti parametara odvajaju se zarezom, ASCII oznaka #h2C. Decimalna je oznaka numeričkih vrijednosti točka, ASCII oznaka #h2E. Redci završavaju znakom za prelazak u novi redak, ASCII oznaka #h0D. Ne upotrebljavaju se znakovi za odvajanje tisućica. |
| --- | --- |

A.1.2.2.1.

Vrijednosti emisija i svi drugi relevantni parametri moraju se dostavljati i razmjenjivati u obliku datoteke s podacima u formatu CSV. Vrijednosti parametara odvajaju se zarezom, ASCII oznaka #h2C. Decimalna je oznaka numeričkih vrijednosti točka, ASCII oznaka #h2E. Redci završavaju znakom za prelazak u novi redak, ASCII oznaka #h0D. Ne upotrebljavaju se znakovi za odvajanje tisućica.

| A.1.2.3. | Priprema vozila
  Priprema vozila obuhvaća:


  (a) | provjeru OBD-a: sve utvrđene poteškoće koje su bile riješene moraju se zabilježiti i predočiti homologacijskom tijelu; |
| --- | --- | --- |

A.1.2.3.

Priprema vozila obuhvaća:

(a)

provjeru OBD-a: sve utvrđene poteškoće koje su bile riješene moraju se zabilježiti i predočiti homologacijskom tijelu;

| (b) | zamjenu ulja, goriva i reagensa, prema potrebi. |
| --- | --- |

(b)

zamjenu ulja, goriva i reagensa, prema potrebi.

| A.1.2.4. | Postavljanje opreme za mjerenje |
| --- | --- |

A.1.2.4.

| A.1.2.4.1. | Glavna jedinica
  Kada je to moguće, PEMS se postavlja na mjesto na kojem će najmanje biti izložen sljedećem:


  (a) | promjenama temperature okoline; |
| --- | --- | --- |

A.1.2.4.1.

Kada je to moguće, PEMS se postavlja na mjesto na kojem će najmanje biti izložen sljedećem:

(a)

promjenama temperature okoline;

| (b) | promjenama tlaka okoline; |
| --- | --- |

(b)

promjenama tlaka okoline;

| (c) | elektromagnetskom zračenju; |
| --- | --- |

(c)

elektromagnetskom zračenju;

| (d) | mehaničkim udarcima i vibracijama; |
| --- | --- |

(d)

mehaničkim udarcima i vibracijama;

| (e) | ugljikovodiku u okolini – ako se koristi FID analizator čiji gorionik upotrebljava zrak iz okruženja. |
| --- | --- |

(e)

ugljikovodiku u okolini – ako se koristi FID analizator čiji gorionik upotrebljava zrak iz okruženja.

Pri postavljanju moraju se slijediti upute proizvođača PEMS-a.

| A.1.2.4.2. | Mjerač protoka ispušnih plinova
  Mjerač protoka ispušnih plinova mora se pričvrstiti na ispušnu cijev vozila. Senzori EFM-a moraju se postaviti između dva dijela ravne cijevi čija duljina mora biti najmanje dva puta veća od promjera EFM-a (ispred i iza njega). Preporučuje se postaviti EFM iza prigušivača vozila kako bi se ograničio učinak pulsiranja tlaka ispušnih plinova na mjerne signale. |
| --- | --- |

A.1.2.4.2.

Mjerač protoka ispušnih plinova mora se pričvrstiti na ispušnu cijev vozila. Senzori EFM-a moraju se postaviti između dva dijela ravne cijevi čija duljina mora biti najmanje dva puta veća od promjera EFM-a (ispred i iza njega). Preporučuje se postaviti EFM iza prigušivača vozila kako bi se ograničio učinak pulsiranja tlaka ispušnih plinova na mjerne signale.

| A.1.2.4.3. | Globalni sustav za određivanje položaja
  Antena se mora postaviti u najviši položaj u kojem nema opasnosti smetnji zbog zapreka koje se pojavljuju tijekom vožnje po cesti. |
| --- | --- |

A.1.2.4.3.

Antena se mora postaviti u najviši položaj u kojem nema opasnosti smetnji zbog zapreka koje se pojavljuju tijekom vožnje po cesti.

| A.1.2.4.4. | Veza s ECU-om vozila
  Za bilježenje parametara motora iz tablice 1. mora se upotrijebiti uređaj za bilježenje podataka. Taj uređaj za bilježenje podataka može rabiti sabirnicu regulatora mrežnih područja (CAN) vozila za pristup podacima ECU-a navedenima u tablici 1. Dodatka 5. Prilogu 9.B i prenesenima na CAN-u u skladu s normiranim protokolima kao što su SAE J1939, J1708 ili ISO 15765-4. Uređajem se može izračunati neto efektivni zakretni moment ili izvesti konverzije mjernih jedinica. |
| --- | --- |

A.1.2.4.4.

Za bilježenje parametara motora iz tablice 1. mora se upotrijebiti uređaj za bilježenje podataka. Taj uređaj za bilježenje podataka može rabiti sabirnicu regulatora mrežnih područja (CAN) vozila za pristup podacima ECU-a navedenima u tablici 1. Dodatka 5. Prilogu 9.B i prenesenima na CAN-u u skladu s normiranim protokolima kao što su SAE J1939, J1708 ili ISO 15765-4. Uređajem se može izračunati neto efektivni zakretni moment ili izvesti konverzije mjernih jedinica.

| A.1.2.4.5. | Uzorkovanje plinovitih emisija
  Vod za uzorkovanje mora se grijati u skladu sa specifikacijama iz stavka A.2.2.3. Dodatka 2. ovom Prilogu i na odgovarajući način izolirati na spojnim točkama (sonda za uzorkovanje i stražnji dio glavne jedinice), kako bi se izbjeglo stvaranje hladnih točaka koje bi mogle prouzročiti onečišćenje sustava za uzorkovanje kondenziranim ugljikovodicima.
  Sonda za uzorkovanje mora se postaviti u ispušnu cijev u skladu sa zahtjevima iz stavka 9.3.10. Priloga 4.
  Ako se izmijeni duljina voda za uzorkovanje, vrijeme prijenosa u sustavu mora se provjeriti i prema potrebi ispraviti. |
| --- | --- |

A.1.2.4.5.

Vod za uzorkovanje mora se grijati u skladu sa specifikacijama iz stavka A.2.2.3. Dodatka 2. ovom Prilogu i na odgovarajući način izolirati na spojnim točkama (sonda za uzorkovanje i stražnji dio glavne jedinice), kako bi se izbjeglo stvaranje hladnih točaka koje bi mogle prouzročiti onečišćenje sustava za uzorkovanje kondenziranim ugljikovodicima.

Sonda za uzorkovanje mora se postaviti u ispušnu cijev u skladu sa zahtjevima iz stavka 9.3.10. Priloga 4.

Ako se izmijeni duljina voda za uzorkovanje, vrijeme prijenosa u sustavu mora se provjeriti i prema potrebi ispraviti.

| A.1.2.4.6. | Postavljanje analizatora broja čestica
  Postavljanje i rad PEMS-a moraju jamčiti hermetičku zatvorenost i najmanji mogući gubitak topline. Kako bi se izbjeglo stvaranje čestica, priključci moraju biti termički stabilni na temperaturama ispušnih plinova očekivanjima u ispitivanju. Ako se upotrebljavaju priključci od elastomera za povezivanje izlaznog otvora ispuha s cijevi za povezivanje, ti priključci ne smiju dodirivati ispušne plinove kako bi se izbjegli artefakti pri velikom opterećenju motora. |
| --- | --- |

A.1.2.4.6.

Postavljanje i rad PEMS-a moraju jamčiti hermetičku zatvorenost i najmanji mogući gubitak topline. Kako bi se izbjeglo stvaranje čestica, priključci moraju biti termički stabilni na temperaturama ispušnih plinova očekivanjima u ispitivanju. Ako se upotrebljavaju priključci od elastomera za povezivanje izlaznog otvora ispuha s cijevi za povezivanje, ti priključci ne smiju dodirivati ispušne plinove kako bi se izbjegli artefakti pri velikom opterećenju motora.

| A.1.2.4.7. | Uzorkovanje emisija broja čestica
  Uzorkovanje emisija mora biti reprezentativno i mora se provoditi na mjestima s dobro izmiješanim ispušnim plinovima na kojima je najmanji utjecaj zraka iz okoline iza točke uzorkovanja. Ako je primjenjivo, emisije se uzorkuju iza mjerača masenog protoka mase ispušnih plinova, a udaljenost od senzora protoka mora biti najmanje 150 mm. Sonde za uzorkovanje moraju se postaviti na udaljenost koja je najmanje triput veća od unutarnjeg promjera ispušne cijevi ispred točke na kojoj ispuh izlazi iz sustava PEMS-a za uzorkovanje u okoliš. Uzorak ispušnih plinova uzima se u središtu protoka ispušnih plinova. Ako se za uzorkovanje emisija upotrebljava nekoliko sondi, sonda za uzorkovanje čestica mora se postaviti ispred drugih sondi za uzorkovanje. Sonda za uzorkovanje čestica ne smije ometati uzorkovanje plinovitih onečišćujućih tvari. Vrsta i specifikacije sonde i njezine ugradnje moraju se podrobno zabilježiti u ispitno izvješće tehničke službe (u slučaju ispitivanja za homologaciju) ili u dokumentaciji proizvođača vozila (u slučaju ispitivanja sukladnosti u uporabi).
  Ako se čestice uzorkuju bez razrjeđivanja u ispušnoj cijevi, vod za uzorkovanje mora biti zagrijana na najmanje 373 K (100 °C) od točke uzorkovanja nerazrijeđenog ispušnog plina do točke razrjeđivanja ili detektora čestica.
  Svi dijelovi sustava za uzorkovanje od ispušne cijevi do detektora čestica koji su u dodiru s nerazrijeđenim ili razrijeđenim ispušnim plinom moraju biti konstruirani tako da se u njima čestice talože u najmanjoj mogućoj mjeri. Svi dijelovi moraju biti izrađeni od antistatičkih materijala kako bi se spriječili elektrostatički učinci. |
| --- | --- |

A.1.2.4.7.

Uzorkovanje emisija mora biti reprezentativno i mora se provoditi na mjestima s dobro izmiješanim ispušnim plinovima na kojima je najmanji utjecaj zraka iz okoline iza točke uzorkovanja. Ako je primjenjivo, emisije se uzorkuju iza mjerača masenog protoka mase ispušnih plinova, a udaljenost od senzora protoka mora biti najmanje 150 mm. Sonde za uzorkovanje moraju se postaviti na udaljenost koja je najmanje triput veća od unutarnjeg promjera ispušne cijevi ispred točke na kojoj ispuh izlazi iz sustava PEMS-a za uzorkovanje u okoliš. Uzorak ispušnih plinova uzima se u središtu protoka ispušnih plinova. Ako se za uzorkovanje emisija upotrebljava nekoliko sondi, sonda za uzorkovanje čestica mora se postaviti ispred drugih sondi za uzorkovanje. Sonda za uzorkovanje čestica ne smije ometati uzorkovanje plinovitih onečišćujućih tvari. Vrsta i specifikacije sonde i njezine ugradnje moraju se podrobno zabilježiti u ispitno izvješće tehničke službe (u slučaju ispitivanja za homologaciju) ili u dokumentaciji proizvođača vozila (u slučaju ispitivanja sukladnosti u uporabi).

Ako se čestice uzorkuju bez razrjeđivanja u ispušnoj cijevi, vod za uzorkovanje mora biti zagrijana na najmanje 373 K (100 °C) od točke uzorkovanja nerazrijeđenog ispušnog plina do točke razrjeđivanja ili detektora čestica.

Svi dijelovi sustava za uzorkovanje od ispušne cijevi do detektora čestica koji su u dodiru s nerazrijeđenim ili razrijeđenim ispušnim plinom moraju biti konstruirani tako da se u njima čestice talože u najmanjoj mogućoj mjeri. Svi dijelovi moraju biti izrađeni od antistatičkih materijala kako bi se spriječili elektrostatički učinci.

| A.1.2.5. | Postupci prije ispitivanja |
| --- | --- |

A.1.2.5.

| A.1.2.5.1. | Pokretanje i stabiliziranje instrumenata PEMS-a
  Glavne jedinice moraju se zagrijavati i stabilizirati u skladu sa specifikacijama proizvođača instrumenta dok tlakovi, temperature i protoci ne dosegnu svoje namještene radne točke. |
| --- | --- |

A.1.2.5.1.

Glavne jedinice moraju se zagrijavati i stabilizirati u skladu sa specifikacijama proizvođača instrumenta dok tlakovi, temperature i protoci ne dosegnu svoje namještene radne točke.

| A.1.2.5.2. | Čišćenje sustava za uzorkovanje
  Kako bi se spriječilo prljanje sustava, vodovi za uzorkovanje instrumenata PEMS-a moraju se pročistiti do početka uzorkovanja u skladu sa specifikacijama proizvođača instrumenta. |
| --- | --- |

A.1.2.5.2.

Kako bi se spriječilo prljanje sustava, vodovi za uzorkovanje instrumenata PEMS-a moraju se pročistiti do početka uzorkovanja u skladu sa specifikacijama proizvođača instrumenta.

| A.1.2.5.3. | Provjera i umjeravanje analizatora
  Umjeravanje nulte točke i raspona mjerenja te provjere linearnosti analizatorâ moraju se izvoditi uporabom plinova za umjeravanje koji ispunjavaju zahtjeve stavka 9.3.3. Priloga 4. ovom Pravilniku. Provjera linearnosti mora se provesti unutar tri mjeseca prije ispitivanja. |
| --- | --- |

A.1.2.5.3.

Umjeravanje nulte točke i raspona mjerenja te provjere linearnosti analizatorâ moraju se izvoditi uporabom plinova za umjeravanje koji ispunjavaju zahtjeve stavka 9.3.3. Priloga 4. ovom Pravilniku. Provjera linearnosti mora se provesti unutar tri mjeseca prije ispitivanja.

| A.1.2.5.4. | Čišćenje EFM-a
  EFM se mora pročisti na priključcima pretvornika tlaka u skladu sa specifikacijama proizvođača instrumenta. Tim se postupkom uklanjaju kondenzacija i čestice dizelskoga goriva iz tlačnih vodova i pripadajućih priključaka za mjerenje tlaka u protočnoj cijevi. |
| --- | --- |

A.1.2.5.4.

EFM se mora pročisti na priključcima pretvornika tlaka u skladu sa specifikacijama proizvođača instrumenta. Tim se postupkom uklanjaju kondenzacija i čestice dizelskoga goriva iz tlačnih vodova i pripadajućih priključaka za mjerenje tlaka u protočnoj cijevi.

| A.1.2.5.5. | Provjera analizatora broja čestica
  Tijekom rada PEMS-a ne smije se pojaviti nijedna pogreška ni kritično upozorenje. Nulta razina analizatora broja čestica mora se bilježiti uzorkovanjem okolnog zraka pročišćenog visokoučinkovitim filtrom čestica (HEPA) na ulazu u vod za uzorkovanje tijekom 12 sati prije početka ispitivanja. Signal se mora bilježiti sa stalnom učestalošću od 1,0 Hz uprosječenom tijekom dvije minute. Konačna apsolutna koncentracija mora biti unutar proizvođačevih specifikacija, ali ne smije biti veća od 5 000 čestica po kubnom centimetru. |
| --- | --- |

A.1.2.5.5.

Tijekom rada PEMS-a ne smije se pojaviti nijedna pogreška ni kritično upozorenje. Nulta razina analizatora broja čestica mora se bilježiti uzorkovanjem okolnog zraka pročišćenog visokoučinkovitim filtrom čestica (HEPA) na ulazu u vod za uzorkovanje tijekom 12 sati prije početka ispitivanja. Signal se mora bilježiti sa stalnom učestalošću od 1,0 Hz uprosječenom tijekom dvije minute. Konačna apsolutna koncentracija mora biti unutar proizvođačevih specifikacija, ali ne smije biti veća od 5 000 čestica po kubnom centimetru.

| A.1.2.6. | Tijek ispitivanja emisija |
| --- | --- |

A.1.2.6.

| A.1.2.6.1. | Početak ispitivanja
  U svrhu ispitnog postupka „početak ispitivanja” znači prvo paljenje motora s unutarnjim izgaranjem.
  Uzorkovanje emisija, mjerenje parametara ispušnih plinova i bilježenje podataka o motoru i okolini moraju započeti prije pokretanja motora. Umjetno zagrijavanje sustavâ za kontrolu emisija vozila prije početka ispitivanja nije dopušteno.
  Temperatura rashladnog sredstva na početku ispitivanja ne smije biti više od 5 C viša od temperature okoline i ne smije premašiti 303 K (30 °C). Ocjenjivanje podataka mora započeti nakon što temperatura rashladnog sredstva prvi put dosegne 303 K (30 °C) ili kada se temperatura rashladnog sredstva ustali unutar +/– 2 K u razdoblju od pet minuta, ovisno o tome što nastupi prije, ali najkasnije 10 minuta nakon pokretanja motora. |
| --- | --- |

A.1.2.6.1.

U svrhu ispitnog postupka „početak ispitivanja” znači prvo paljenje motora s unutarnjim izgaranjem.

Uzorkovanje emisija, mjerenje parametara ispušnih plinova i bilježenje podataka o motoru i okolini moraju započeti prije pokretanja motora. Umjetno zagrijavanje sustavâ za kontrolu emisija vozila prije početka ispitivanja nije dopušteno.

Temperatura rashladnog sredstva na početku ispitivanja ne smije biti više od 5 C viša od temperature okoline i ne smije premašiti 303 K (30 °C). Ocjenjivanje podataka mora započeti nakon što temperatura rashladnog sredstva prvi put dosegne 303 K (30 °C) ili kada se temperatura rashladnog sredstva ustali unutar +/– 2 K u razdoblju od pet minuta, ovisno o tome što nastupi prije, ali najkasnije 10 minuta nakon pokretanja motora.

| A.1.2.6.2. | Tijek ispitivanja
  Uzorkovanje emisija, mjerenje parametara ispušnih plinova i bilježenje podatka o motoru i okolini nastavljaju se tijekom uobičajene uporabe motora. Motor se može zaustaviti te pokrenuti, ali se uzorkovanje emisija mora nastaviti tijekom cijelog ispitivanja.
  Periodične nulte provjere analizatora plina PEMS-a mogu se provoditi svaka dva sata, a rezultati se mogu upotrijebiti za korekciju pomaka s nulte točke. Podaci koji se zabilježe tijekom provjera moraju se posebno označiti i ne smiju se upotrebljavati za izračun emisija.
  U slučaju prekida signala GPS-a, GPS podaci mogu se izračunati na temelju brzine vozila i ECU-a i karte unutar neprekinutog razdoblja od najviše 60 s. Ako ukupni gubitak GPS signala premaši 3 % ukupnog trajanja vožnje, vožnja bi se trebala poništiti. |
| --- | --- |

A.1.2.6.2.

Uzorkovanje emisija, mjerenje parametara ispušnih plinova i bilježenje podatka o motoru i okolini nastavljaju se tijekom uobičajene uporabe motora. Motor se može zaustaviti te pokrenuti, ali se uzorkovanje emisija mora nastaviti tijekom cijelog ispitivanja.

Periodične nulte provjere analizatora plina PEMS-a mogu se provoditi svaka dva sata, a rezultati se mogu upotrijebiti za korekciju pomaka s nulte točke. Podaci koji se zabilježe tijekom provjera moraju se posebno označiti i ne smiju se upotrebljavati za izračun emisija.

U slučaju prekida signala GPS-a, GPS podaci mogu se izračunati na temelju brzine vozila i ECU-a i karte unutar neprekinutog razdoblja od najviše 60 s. Ako ukupni gubitak GPS signala premaši 3 % ukupnog trajanja vožnje, vožnja bi se trebala poništiti.

| A.1.2.6.3. | Kraj ispitivanja
  Ispitivanje završava kada vozilo dovrši vožnju i kad se isključi motor s unutarnjim izgaranjem.
  Motor s unutarnjim izgaranjem mora se isključiti na kraju vožnje čim to postane provedivo. Podaci se moraju nastaviti bilježiti dok ne istekne vrijeme odziva sustava za uzorkovanje. |
| --- | --- |

A.1.2.6.3.

Ispitivanje završava kada vozilo dovrši vožnju i kad se isključi motor s unutarnjim izgaranjem.

Motor s unutarnjim izgaranjem mora se isključiti na kraju vožnje čim to postane provedivo. Podaci se moraju nastaviti bilježiti dok ne istekne vrijeme odziva sustava za uzorkovanje.

| A.1.2.7. | Verifikacija mjerenja |
| --- | --- |

A.1.2.7.

| A.1.2.7.1. | Provjera analizatora
  Provjera nulte točke, raspona i linearnosti analizatora kako je opisano u stavku A.1.2.5.3. mora se provesti uporabom plinova za umjeravanje koji ispunjavaju zahtjeve iz stavka 9.3.3. Priloga 4. |
| --- | --- |

A.1.2.7.1.

Provjera nulte točke, raspona i linearnosti analizatora kako je opisano u stavku A.1.2.5.3. mora se provesti uporabom plinova za umjeravanje koji ispunjavaju zahtjeve iz stavka 9.3.3. Priloga 4.

| A.1.2.7.2. | Pomak s nulte točke
  Nulti odziv određuje se kao srednji odziv, uključujući šum, na nulti plin tijekom intervala od najmanje 30 sekundi. Pomak nultog odziva mora biti manji od 2 % opsega ljestvice na najnižem upotrijebljenom području. |
| --- | --- |

A.1.2.7.2.

Nulti odziv određuje se kao srednji odziv, uključujući šum, na nulti plin tijekom intervala od najmanje 30 sekundi. Pomak nultog odziva mora biti manji od 2 % opsega ljestvice na najnižem upotrijebljenom području.

| A.1.2.7.3. | Rasponski pomak
  Rasponski odziv određuje se kao srednji odziv, uključujući šum, na rasponski plin tijekom intervala od najmanje 30 sekundi. Pomak odziva raspona mora biti manji od 2 % opsega ljestvice na najnižem upotrijebljenom području. |
| --- | --- |

A.1.2.7.3.

Rasponski odziv određuje se kao srednji odziv, uključujući šum, na rasponski plin tijekom intervala od najmanje 30 sekundi. Pomak odziva raspona mora biti manji od 2 % opsega ljestvice na najnižem upotrijebljenom području.

| A.1.2.7.4. | Verifikacija pomaka
  Primjenjuje se samo ako tijekom ispitivanja nije provedena korekcija pomaka s nulte točke.
  Čim je moguće, ali najkasnije 30 minuta nakon završetka ispitivanja, provodi se umjeravanje nulte točke i raspona upotrijebljenog analizatora kako bi se provjerio njihov pomak u odnosu na rezultate prije ispitivanja.
  Za pomak analizatora primjenjuju se sljedeće odredbe:


  (a) | ako je razlika između rezultata prije ispitivanja i rezultata nakon ispitivanja manja od 2 %, kako je navedeno u stavcima A.1.2.7.2. i A.1.2.7.3., upotrebljavaju se nekorigirane izmjerene koncentracije ili se izmjerene koncentracije na zahtjev proizvođača mogu korigirati za pomak u skladu sa stavkom A.1.2.7.5.; |
| --- | --- | --- |

A.1.2.7.4.

Primjenjuje se samo ako tijekom ispitivanja nije provedena korekcija pomaka s nulte točke.

Čim je moguće, ali najkasnije 30 minuta nakon završetka ispitivanja, provodi se umjeravanje nulte točke i raspona upotrijebljenog analizatora kako bi se provjerio njihov pomak u odnosu na rezultate prije ispitivanja.

Za pomak analizatora primjenjuju se sljedeće odredbe:

(a)

ako je razlika između rezultata prije ispitivanja i rezultata nakon ispitivanja manja od 2 %, kako je navedeno u stavcima A.1.2.7.2. i A.1.2.7.3., upotrebljavaju se nekorigirane izmjerene koncentracije ili se izmjerene koncentracije na zahtjev proizvođača mogu korigirati za pomak u skladu sa stavkom A.1.2.7.5.;

| (b) | ako je razlika između rezultata prije ispitivanja i rezultata nakon ispitivanja jednaka ili veća od 2 %, kako je navedeno u stavcima A.1.2.7.2. i A.1.2.7.3., ispitivanje se poništava ili se izmjerene koncentracije korigiraju za pomak u skladu sa stavkom A.1.2.7.5. |
| --- | --- |

(b)

ako je razlika između rezultata prije ispitivanja i rezultata nakon ispitivanja jednaka ili veća od 2 %, kako je navedeno u stavcima A.1.2.7.2. i A.1.2.7.3., ispitivanje se poništava ili se izmjerene koncentracije korigiraju za pomak u skladu sa stavkom A.1.2.7.5.

| A.1.2.7.5. | Korekcija za pomak
  Ako se korekcija za pomak primjenjuje u skladu sa stavkom A.1.2.7.4., korigirana se vrijednost koncentracije izračunava u skladu sa stavkom 8.6.1. Priloga 4.
  Razlika između nekorigiranih i korigiranih vrijednosti specifičnih efektivnih emisija mora biti unutar ± 6 % nekorigiranih vrijednosti specifične efektivne emisije. Ako je pomak veći od 6 %, ispitivanje se poništava. Ako se primjenjuje korekcija za pomak, samo se rezultati emisija korigirani za pomak upotrebljavaju pri izvješćivanju o emisijama. |
| --- | --- |

A.1.2.7.5.

Ako se korekcija za pomak primjenjuje u skladu sa stavkom A.1.2.7.4., korigirana se vrijednost koncentracije izračunava u skladu sa stavkom 8.6.1. Priloga 4.

Razlika između nekorigiranih i korigiranih vrijednosti specifičnih efektivnih emisija mora biti unutar ± 6 % nekorigiranih vrijednosti specifične efektivne emisije. Ako je pomak veći od 6 %, ispitivanje se poništava. Ako se primjenjuje korekcija za pomak, samo se rezultati emisija korigirani za pomak upotrebljavaju pri izvješćivanju o emisijama.

| A.1.2.7.6. | Provjera analizatora broja čestica
  Nulta razina analizatora broja čestica mora se provjeriti prije početka i nakon završetka ispitivanja te zabilježiti u skladu sa zahtjevima iz stavka A.1.2.5.5. |
| --- | --- |

A.1.2.7.6.

Nulta razina analizatora broja čestica mora se provjeriti prije početka i nakon završetka ispitivanja te zabilježiti u skladu sa zahtjevima iz stavka A.1.2.5.5.

A.1.3.   Izračun emisija

Konačni rezultat ispitivanja zaokružuje se u jednom koraku na broj mjesta udesno od decimalnog zareza kako je navedeno u primjenjivom standardu emisija plus jedna dodatna značajna brojka, u skladu s normom ASTM E 29-06b. Nije dopušteno zaokruživanje međuvrijednosti iz kojih se izračunava konačni rezultat specifične efektivne emisije.

| A.1.3.1. | Sinkronizacija podataka
  Kako bi se smanjila pogreška kašnjenja između različitih signala u izračunu masenih emisija, podaci potrebni za izračun emisija sinkroniziraju se kako je opisano u stavcima od A.1.3.1.1. do A.1.3.1.4. |
| --- | --- |

A.1.3.1.

Kako bi se smanjila pogreška kašnjenja između različitih signala u izračunu masenih emisija, podaci potrebni za izračun emisija sinkroniziraju se kako je opisano u stavcima od A.1.3.1.1. do A.1.3.1.4.

| A.1.3.1.1. | Podaci analizatorâ
  Podaci iz analizatorâ plina moraju se ispravno uskladiti uporabom postupka utvrđenog u stavku 9.3.5. Priloga 4. Podaci iz analizatora broja čestica moraju se sinkronizirati s njegovim vremenom transformacije u skladu s uputama proizvođača instrumenta. |
| --- | --- |

A.1.3.1.1.

Podaci iz analizatorâ plina moraju se ispravno uskladiti uporabom postupka utvrđenog u stavku 9.3.5. Priloga 4. Podaci iz analizatora broja čestica moraju se sinkronizirati s njegovim vremenom transformacije u skladu s uputama proizvođača instrumenta.

| A.1.3.1.2. | Podaci analizatorâ i mjerača protoka ispušnih plinova (EFM)
  Podaci iz analizatorâ plina i analizatora broja čestica moraju se ispravno uskladiti s podacima EFM-a uporabom postupka iz stavka A1.3.1.4. |
| --- | --- |

A.1.3.1.2.

Podaci iz analizatorâ plina i analizatora broja čestica moraju se ispravno uskladiti s podacima EFM-a uporabom postupka iz stavka A1.3.1.4.

| A.1.3.1.3. | Podaci iz PEMS-a i motora
  Podaci iz PEMS-a (analizatori plina, analizator broja čestica i EFM) moraju se ispravno uskladiti s podacima iz ECU-a motora primjenom postupka iz stavka A.1.3.1.4. |
| --- | --- |

A.1.3.1.3.

Podaci iz PEMS-a (analizatori plina, analizator broja čestica i EFM) moraju se ispravno uskladiti s podacima iz ECU-a motora primjenom postupka iz stavka A.1.3.1.4.

| A.1.3.1.4. | Postupak za poboljšano vremensko usklađivanje podataka iz PEMS-a
  Podaci ispitivanja navedeni u tablici 1. razdijeljeni su u tri različite kategorije:


  1. | analizatore plina (koncentracije THC, CO, CO2, NOx) i analizator broja čestica; |
| --- | --- | --- |

A.1.3.1.4.

Podaci ispitivanja navedeni u tablici 1. razdijeljeni su u tri različite kategorije:

1.

analizatore plina (koncentracije THC, CO, CO2, NOx) i analizator broja čestica;

| 2. | mjerač protoka ispušnih plinova (maseni protok ispušnih plinova i temperatura ispušnih plinova); |
| --- | --- |

2.

mjerač protoka ispušnih plinova (maseni protok ispušnih plinova i temperatura ispušnih plinova);

| 3. | motor (zakretni moment, brzina vrtnje, temperature, protok goriva, brzina vozila izmjerena ECU-om). |
| --- | --- |

3.

motor (zakretni moment, brzina vrtnje, temperature, protok goriva, brzina vozila izmjerena ECU-om).

Sinkronizacija svake kategorije s drugim kategorijama provjerava se tako da se pronađe najveći koeficijent korelacije između dva niza parametara. Svi parametri u nekoj kategoriji pomiču se tako da se dobije najveći faktor korelacije. Sljedeći parametri upotrebljavaju se za izračun koeficijenata korelacije:

Za vremensko usklađivanje:

| (a) | kategorija 1. i 2. (analizatori i podaci iz EFM-a) s kategorijom 3. (podaci motora): brzina vozila iz GPS-a i ECU-a; |
| --- | --- |

(a)

kategorija 1. i 2. (analizatori i podaci iz EFM-a) s kategorijom 3. (podaci motora): brzina vozila iz GPS-a i ECU-a;

| (b) | kategorija 1. s kategorijom 2.: koncentracija CO2 i masa ispušnih plinova; |
| --- | --- |

(b)

kategorija 1. s kategorijom 2.: koncentracija CO2 i masa ispušnih plinova;

| (c) | kategorija 2. s kategorijom 3.: koncentracija CO2 i protok goriva u motoru. |
| --- | --- |

(c)

kategorija 2. s kategorijom 3.: koncentracija CO2 i protok goriva u motoru.

| A.1.3.2. | Provjera dosljednosti podataka |
| --- | --- |

A.1.3.2.

| A.1.3.2.1. | Podaci analizatorâ i mjerača protoka ispušnih plinova
  Dosljednost podataka (maseni protok ispušnih plinova izmjeren EFM-om i koncentracije plina) provjerava se uporabom korelacije između protoka goriva izmjerenog ECU-om i protoka goriva izračunanog uporabom formule iz stavka 8.4.1.7. Priloga 4. ovom Pravilniku. Linearna regresija primjenjuje se za izmjerene i izračunane vrijednosti protoka goriva. Primjenjuje se metoda najmanjih kvadrata s jednadžbom najbolje aproksimacije u obliku:
  y = mx + b
  pri čemu je


  y | izračunani protok goriva [g/s] |
| --- | --- | --- |
| m | nagib regresijskog pravca |
| x | izmjereni protok goriva [g/s] |
| b | y-odsječak regresijskog pravca na osi y |

A.1.3.2.1.

Dosljednost podataka (maseni protok ispušnih plinova izmjeren EFM-om i koncentracije plina) provjerava se uporabom korelacije između protoka goriva izmjerenog ECU-om i protoka goriva izračunanog uporabom formule iz stavka 8.4.1.7. Priloga 4. ovom Pravilniku. Linearna regresija primjenjuje se za izmjerene i izračunane vrijednosti protoka goriva. Primjenjuje se metoda najmanjih kvadrata s jednadžbom najbolje aproksimacije u obliku:

y = mx + b

pri čemu je

y

izračunani protok goriva [g/s]

m

nagib regresijskog pravca

x

izmjereni protok goriva [g/s]

b

y-odsječak regresijskog pravca na osi y

Za svaki regresijski pravac izračunavaju se nagib (m) i koeficijent determinacije (r2). Preporučuje se tu analizu učiniti u rasponu od 15 % najveće vrijednosti do najveće vrijednosti i pri frekvenciji od najmanje 1 Hz. Da bi se ispitivanje smatralo valjanim, ocjenjuju se sljedeća dva kriterija:

Tablica 2.

Dopuštena odstupanja

| Nagib regresijskog pravca, m | 0,9 do 1,1 – preporučljivo |
| --- | --- |
| Koeficijent determinacije | najmanje 0,90 – obvezno |

Nagib regresijskog pravca, m

0,9 do 1,1 – preporučljivo

Koeficijent determinacije

najmanje 0,90 – obvezno

| A.1.3.2.2. | Podaci ECU-a o zakretnom momentu
  Dosljednost podataka o zakretnom momentu iz ECU-a provjerava se uspoređivanjem najviših vrijednosti zakretnog momenta iz ECU-a na različitim brzinama vrtnje motora s odgovarajućim vrijednostima na službenoj krivulji zakretnog momenta motora na punom opterećenju u skladu sa stavkom 5. ovog Priloga. |
| --- | --- |

A.1.3.2.2.

Dosljednost podataka o zakretnom momentu iz ECU-a provjerava se uspoređivanjem najviših vrijednosti zakretnog momenta iz ECU-a na različitim brzinama vrtnje motora s odgovarajućim vrijednostima na službenoj krivulji zakretnog momenta motora na punom opterećenju u skladu sa stavkom 5. ovog Priloga.

| A.1.3.2.3. | Specifična efektivna potrošnja goriva
  Specifična efektivna potrošnja goriva (BSFC) provjerava se pomoću:


  (a) | potrošnje goriva izračunane iz podataka o emisijama (podaci o koncentraciji analizatora plina i masenom protoku ispušnih plinova) u skladu s formulama iz stavka 8.4.1.6. Priloga 4.; |
| --- | --- | --- |

A.1.3.2.3.

Specifična efektivna potrošnja goriva (BSFC) provjerava se pomoću:

(a)

potrošnje goriva izračunane iz podataka o emisijama (podaci o koncentraciji analizatora plina i masenom protoku ispušnih plinova) u skladu s formulama iz stavka 8.4.1.6. Priloga 4.;

| (b) | rada izračunanog uporabom podataka ECU-a (zakretni moment i brzina vrtnje motora). |
| --- | --- |

(b)

rada izračunanog uporabom podataka ECU-a (zakretni moment i brzina vrtnje motora).

| A.1.3.2.4. | Brojač kilometara
  Prijeđeni put koji pokazuje brojač kilometara vozila provjerava se u odnosu na podatke GPS-a i verificira se. |
| --- | --- |

A.1.3.2.4.

Prijeđeni put koji pokazuje brojač kilometara vozila provjerava se u odnosu na podatke GPS-a i verificira se.

| A.1.3.2.5. | Tlak okoline
  Vrijednost tlaka okoline provjerava se u odnosu na nadmorsku visinu koju pokazuju podaci GPS-a. |
| --- | --- |

A.1.3.2.5.

Vrijednost tlaka okoline provjerava se u odnosu na nadmorsku visinu koju pokazuju podaci GPS-a.

| A.1.3.3. | Korekcija iz suhog u vlažno stanje
  Ako se koncentracija mjeri u suhom stanju, mora se pretvoriti u vlažno stanje u skladu s formulom iz stavka 8.1. Priloga 4. |
| --- | --- |

A.1.3.3.

Ako se koncentracija mjeri u suhom stanju, mora se pretvoriti u vlažno stanje u skladu s formulom iz stavka 8.1. Priloga 4.

| A.1.3.4. | Korekcija NOx za vlažnost i temperaturu
  Koncentracije NOx izmjerene PEMS-om ne korigiraju se za temperaturu i vlažnost zraka okoline. |
| --- | --- |

A.1.3.4.

Koncentracije NOx izmjerene PEMS-om ne korigiraju se za temperaturu i vlažnost zraka okoline.

| A.1.3.5. | Izračun trenutačnih plinovitih emisija
  Masene emisije određuju se u skladu sa stavkom 8.4.2.3. Priloga 4. |
| --- | --- |

A.1.3.5.

Masene emisije određuju se u skladu sa stavkom 8.4.2.3. Priloga 4.

| A.1.3.6. | Izračun trenutačnog broja čestica u emisijama
  Trenutačni broj čestica (PNi) u emisijama (#/s) određuje se množenjem trenutačne koncentracije razmatranog broja čestica (#/cm3) s trenutačnim masenim protokom ispušnih plinova (kg/s), pri čemu se obje vrijednosti korigiraju prema vremenu transformacije i usklađuju s njim u skladu sa stavkom A.3.1.4.3. Dodatka 3. Sve negativne vrijednosti trenutačnih emisija unose se u naknadna ocjenjivanja podataka kao nula. Sve značajne znamenke međurezultata ulaze u izračun trenutačnih emisija. Sljedeća formula primjenjuje se u svrhu određivanja trenutačnog broja čestica u emisijama:


  pri čemu je


  PN

  i | izračun trenutačnog broja čestica u emisijama, #/s |
| --- | --- | --- |
| c

  PNi | izmjerena koncentracija broja čestica, #/m3, normalizirana na 273 K (0 °C) uključujući razrjeđivanje unutar sustava i gubitke čestica |
| q

  mewi | izmjereni maseni protok ispušnih plinova, kg/s |
| ρ

  e | gustoća ispušnog plina, kg/m3, na 273 K (0 °C). |

A.1.3.6.

Trenutačni broj čestica (PNi) u emisijama (#/s) određuje se množenjem trenutačne koncentracije razmatranog broja čestica (#/cm3) s trenutačnim masenim protokom ispušnih plinova (kg/s), pri čemu se obje vrijednosti korigiraju prema vremenu transformacije i usklađuju s njim u skladu sa stavkom A.3.1.4.3. Dodatka 3. Sve negativne vrijednosti trenutačnih emisija unose se u naknadna ocjenjivanja podataka kao nula. Sve značajne znamenke međurezultata ulaze u izračun trenutačnih emisija. Sljedeća formula primjenjuje se u svrhu određivanja trenutačnog broja čestica u emisijama:

Formula

pri čemu je

PN

  i

izračun trenutačnog broja čestica u emisijama, #/s

c

  PNi

izmjerena koncentracija broja čestica, #/m3, normalizirana na 273 K (0 °C) uključujući razrjeđivanje unutar sustava i gubitke čestica

q

  mewi

izmjereni maseni protok ispušnih plinova, kg/s

ρ

  e

gustoća ispušnog plina, kg/m3, na 273 K (0 °C).

A.1.4.   Utvrđivanje emisija i faktora sukladnosti

| A.1.4.1. | Načelo prozora za izračun srednje vrijednosti
  Emisije se integriraju metodom pomičnog prozora za izračun srednje vrijednosti na temelju referentne mase CO2 ili referentnog rada. Načelo je izračuna sljedeće: masene se emisije ne izračunavaju za potpuni skup podataka, već za podskupove potpunog skupa podataka, pri čemu se duljina podskupova određuje tako da odgovara masi CO2 motora ili radu izmjerenom tijekom referentnog dinamičkog ispitnog ciklusa u laboratoriju. Izračuni pomične srednje vrijednosti provode se s vremenskim povećanjem

  koje je jednako razdoblju uzorkovanja podataka. Ti podskupovi koji se upotrebljavaju za određivanje srednje vrijednosti podataka o emisijama nazivaju se u sljedećim stavcima „prozori za izračun srednje vrijednosti”.
  Svi neupotrebljivi podaci ne uzimaju se u obzir pri izračunu rada ili mase CO2 i emisija prozora za izračun srednje vrijednosti.
  Sljedeći se podaci smatraju nevaljanim podacima:


  (a) | provjera pomaka s nulte točke instrumenata; |
| --- | --- | --- |

A.1.4.1.

Emisije se integriraju metodom pomičnog prozora za izračun srednje vrijednosti na temelju referentne mase CO2 ili referentnog rada. Načelo je izračuna sljedeće: masene se emisije ne izračunavaju za potpuni skup podataka, već za podskupove potpunog skupa podataka, pri čemu se duljina podskupova određuje tako da odgovara masi CO2 motora ili radu izmjerenom tijekom referentnog dinamičkog ispitnog ciklusa u laboratoriju. Izračuni pomične srednje vrijednosti provode se s vremenskim povećanjem
  Image 190
  koje je jednako razdoblju uzorkovanja podataka. Ti podskupovi koji se upotrebljavaju za određivanje srednje vrijednosti podataka o emisijama nazivaju se u sljedećim stavcima „prozori za izračun srednje vrijednosti”.

Svi neupotrebljivi podaci ne uzimaju se u obzir pri izračunu rada ili mase CO2 i emisija prozora za izračun srednje vrijednosti.

Sljedeći se podaci smatraju nevaljanim podacima:

(a)

provjera pomaka s nulte točke instrumenata;

| (b) | podaci izvan uvjeta navedenih u stavcima 4.2. i 4.3. ovog Priloga. |
| --- | --- |

(b)

podaci izvan uvjeta navedenih u stavcima 4.2. i 4.3. ovog Priloga.

Masene se emisije (mg/prozor) određuju kako je opisano u stavku 8.4.2.3. Priloga 4.

Slika 1.

Brzina vozila u odnosu na vrijeme i prosječne emisije vozila, počevši od prvog prozora za izračun srednje vrijednosti, u odnosu na vrijeme

Image 191

| A.1.4.2. | Metoda na temelju rada |
| --- | --- |

A.1.4.2.

Slika 2.

Metoda na temelju rada

Image 192

Trajanje
  Image 193
  i-tog prozora za izračun srednje vrijednosti određuje se na sljedeći način:

Image 194

pri čemu je

| | rad motora izmjeren između početka ispitivanja i vremena tj,i
  , kWh |
| --- | --- |
| | rad motora tijekom WHTC-a, kWh |
| t2,i | odabire se tako da: |

Image 195

rad motora izmjeren između početka ispitivanja i vremena tj,i
  , kWh

Image 196

rad motora tijekom WHTC-a, kWh

t2,i

odabire se tako da:

Image 197

pri čemu je
  Image 198
  vrijeme uzorkovanja podataka, jednako ili kraće od jedne sekunde.

| A.1.4.2.1. | Izračun specifičnih emisija
  Specifične emisije e (mg/kWh ili #/kWh) izračunavaju se za svaki prozor i svaku onečišćujuću tvar na sljedeći način: |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.

Specifične emisije e (mg/kWh ili #/kWh) izračunavaju se za svaki prozor i svaku onečišćujuću tvar na sljedeći način:

Image 199

pri čemu je

| m | masena emisija onečišćujuće tvari, mg/prozor, ili broj čestica, #/prozor |
| --- | --- |
| W(t2,i) – W(t1,i) | rad motora tijekom i-tog prozora za izračun srednje vrijednosti, kWh |

m

masena emisija onečišćujuće tvari, mg/prozor, ili broj čestica, #/prozor

W(t2,i) – W(t1,i)

rad motora tijekom i-tog prozora za izračun srednje vrijednosti, kWh

| A.1.4.2.1.1. | Izračun specifične emisije za deklarirano komercijalno gorivo
  Ako je ispitivanje u skladu s ovim Prilogom provedeno s komercijalnim gorivom deklariranim u stavku 3.2.2.2.1. dijela 1. Priloga 1., specifične emisije e (mg/kWh ili #/kWh) izračunavaju se za svaki prozor i za svaku onečišćujuću tvar množenjem specifične emisije utvrđene u skladu sa stavkom A.1.4.2.1. s korekcijskim faktorom za snagu utvrđenim u skladu sa stavkom 4.6.2. podstavkom (b) ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.1.

Ako je ispitivanje u skladu s ovim Prilogom provedeno s komercijalnim gorivom deklariranim u stavku 3.2.2.2.1. dijela 1. Priloga 1., specifične emisije e (mg/kWh ili #/kWh) izračunavaju se za svaki prozor i za svaku onečišćujuću tvar množenjem specifične emisije utvrđene u skladu sa stavkom A.1.4.2.1. s korekcijskim faktorom za snagu utvrđenim u skladu sa stavkom 4.6.2. podstavkom (b) ovog Pravilnika.

| A.1.4.2.2. | Izbor valjanih prozora |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.

| A.1.4.2.2.1. | Prije datumâ iz stavka 13.2.5. ovog Pravilnika za nove homologacije i stavka 13.3.4. za nove registracije primjenjuju se stavci od A.1.4.2.2.1.1. do A.4.2.2.1.4. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.

| A.1.4.2.2.1.1. | Valjani prozori su prozori čija prosječna snaga prelazi graničnu vrijednost od 20 % najveće snage motora. Postotak valjanih prozora za izračun srednje vrijednosti mora biti najmanje 50 %. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.1.

| A.1.4.2.2.1.2. | Ako je postotak valjanih prozora manji od 50 %, ocjenjivanje podataka ponavlja se s nižim graničnim vrijednostima snage. Granična se vrijednost snage postupno smanjuje za 1 % sve dok postotak valjanih prozora ne bude 50 % ili viši. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.2.

| A.1.4.2.2.1.3. | U svakom slučaju, niža granična vrijednost ne smije biti niža od 15 %. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.3.

| A.1.4.2.2.1.4. | Ispitivanje se poništava ako je postotak valjanih prozora manji od 50 % pri graničnoj vrijednosti snage od 15 %. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.4.

| A.1.4.2.2.2. | Od datumâ iz stavka 13.2.5. ovog Pravilnika za nove homologacije i stavka 13.3.4. za nove registracije primjenjuju se stavak A.1.4.2.2.2.1. i stavak A.1.4.2.2.2.2. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.2.

| A.1.4.2.2.2.1. | Valjani prozori su prozori čija prosječna snaga premašuje graničnu vrijednost od 10 % najveće snage motora. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.2.1.

| A.1.4.2.2.2.2. | Ispitivanje se poništava ako je postotak valjanih prozora manji od 50 % ili ako više nema valjanih prozora u odnosu na dušikove okside (NOx) u gradskoj vožnji nakon primjene pravila od 90 %. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.2.2.

| A.1.4.2.3. | Izračun faktorâ sukladnosti
  Faktori sukladnosti izračunavaju se za svaki pojedini valjani prozor i za svaku onečišćujuću tvar na sljedeći način: |
| --- | --- |

A.1.4.2.3.

Faktori sukladnosti izračunavaju se za svaki pojedini valjani prozor i za svaku onečišćujuću tvar na sljedeći način:

Image 200

pri čemu je

| e | specifična efektivna emisija plinovite onečišćujuće tvari, mg/kWh ili #/kWh |
| --- | --- |
| L | primjenjiva granična vrijednost, mg/kWh ili #/kWh |

e

specifična efektivna emisija plinovite onečišćujuće tvari, mg/kWh ili #/kWh

L

primjenjiva granična vrijednost, mg/kWh ili #/kWh

| A.1.4.3. | Metoda na temelju mase CO2 |
| --- | --- |

A.1.4.3.

Slika 3.

Metoda na temelju mase CO2

Image 201

Trajanje
  Image 202
  i-tog prozora za izračun srednje vrijednosti određuje se na sljedeći način:

Image 203

pri čemu je

| | masa CO2 izmjerena između početka ispitivanja i vremena tj,i
  , kg |
| --- | --- |
| | masa CO2 određena za WHTC, kg |
| t2,i | izabire se tako da je: |

Image 204

masa CO2 izmjerena između početka ispitivanja i vremena tj,i
  , kg

Image 205

masa CO2 određena za WHTC, kg

t2,i

izabire se tako da je:

Image 206

pri čemu je
  Image 207
  vrijeme uzorkovanja podataka, jednako ili kraće od jedne sekunde.

Mase CO2 u prozorima izračunavaju se integriranjem trenutačnih emisija izračunanih u skladu sa zahtjevima iz stavka A.1.3.5.

| A.1.4.3.1. | Odabir valjanih prozora |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.

| A.1.4.3.1.1. | Prije datumâ iz stavka 13.2.5. ovog Pravilnika za nove homologacije i stavka 13.3.4. za nove registracije primjenjuju se stavci od A.1.4.3.1.1.1. do A.1.4.3.1.1.4. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.1.

| A.1.4.3.1.1.1. | Valjani prozori su prozori čije trajanje ne premašuje najduže trajanje izračunano prema:


  pri čemu je | najdulje trajanje prozora, s |
| --- | --- | --- |
| | najveća snaga motora, kW. |

A.1.4.3.1.1.1.

Formula

pri čemu je

Image 208

najdulje trajanje prozora, s

Image 209

najveća snaga motora, kW.

| A.1.4.3.1.1.2. | Ako je postotak valjanih prozora manji od 50 %, ocjenjivanje podataka ponavlja se s dužim trajanjem prozora. To se postiže smanjenjem vrijednosti 0,2 u formuli iz stavka A.1.4.3.1. u koracima od 0,01 dok postotak valjanih prozora nije jednak ili veći od 50 %. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.1.2.

| A.1.4.3.1.1.3. | U svakom slučaju, najniža granična vrijednost iz prethodne formule ne smije biti niža od 0,15. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.1.3.

| A.1.4.3.1.1.4. | Ispitivanje se poništava ako je postotak valjanih prozora manji od 50 % pri najdužem trajanju prozora izračunanom u skladu sa stavcima A.1.4.3.1.1.1., A.1.4.3.1.1.2. i A.1.4.3.1.1.3. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.1.4.

| A.1.4.3.1.2. | Od datumâ iz stavka 13.2.5. ovog Pravilnika za nove homologacije i stavka 13.3.4. za nove registracije primjenjuju se stavak A.1.4.3.1.2.1. i stavak A.1.4.3.1.2.2. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.2.

| A.1.4.3.1.2.1. | Valjani prozori su prozori čije trajanje ne premašuje najduže trajanje izračunano prema:


  pri čemu je | najdulje trajanje prozora, s |
| --- | --- | --- |
| | najveća snaga motora, kW. |

A.1.4.3.1.2.1.

Formula

pri čemu je

Image 210

najdulje trajanje prozora, s

Image 211

najveća snaga motora, kW.

| A.1.4.3.1.2.2. | Ispitivanje se poništava ako je postotak valjanih prozora manji od 50 %. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.2.2.

| A.1.4.3.2. | Izračun faktorâ sukladnosti
  Faktori sukladnosti izračunavaju se za svaki prozor i za svaku onečišćujuću tvar na sljedeći način:


  pri čemu je


  (uporabni omjer) i


  (certifikacijski omjer)
  pri čemu je


  m | masena emisija plinovite onečišćujuće tvari, mg/prozor, ili broj čestica, #/prozor |
| --- | --- | --- |
| | masa CO2 tijekom i-tog prozora za izračun srednje vrijednosti, kg |
| | masa motornog CO2 određena za WHTC, kg |
| | masena emisija plinovite onečišćujuće tvari ili broj čestica koji odgovara primjenjivoj graničnoj vrijednosti za WHTC, mg odnosno #. |

A.1.4.3.2.

Faktori sukladnosti izračunavaju se za svaki prozor i za svaku onečišćujuću tvar na sljedeći način:

Image 212

pri čemu je

Image 213
  (uporabni omjer) i

Image 214
  (certifikacijski omjer)

pri čemu je

m

masena emisija plinovite onečišćujuće tvari, mg/prozor, ili broj čestica, #/prozor

Image 215

masa CO2 tijekom i-tog prozora za izračun srednje vrijednosti, kg

Image 216

masa motornog CO2 određena za WHTC, kg

Image 217

masena emisija plinovite onečišćujuće tvari ili broj čestica koji odgovara primjenjivoj graničnoj vrijednosti za WHTC, mg odnosno #.

| A.1.4.4. | Izračun konačnog faktora sukladnosti za ispitivanje |
| --- | --- |

A.1.4.4.

| A.1.4.4.1. | Konačni faktor sukladnosti za ispitivanje (CFfinal) za svaku onečišćujuću tvar izračunava se na sljedeći način:


  pri čemu je


  CFcold | faktor sukladnosti razdoblja hladnog dijela ispitivanja koji je jednak najvećem faktoru sukladnosti pomičnih prozora za izračun srednje vrijednosti započetih ispod temperature rashladnog sredstva od 343 K (70 °C), utvrđen za tu onečišćujuću tvar u skladu s postupkom za izračun iz stavaka A1.4.1. i A.1.4.2. ili, ako je primjenjivo, iza stavaka A.1.4.1. i A.1.4.3.; |
| --- | --- | --- |
| CFwarm | faktor sukladnosti razdoblja toplog dijela ispitivanja koji je jednak 90. kumulativnom percentilu faktora usklađenosti koji su utvrđeni za tu onečišćujuću tvar u skladu s postupcima za izračun iz stavaka A.1.4.1. i A.1.4.2. ili, ako je primjenjivo, iz stavaka A.1.4.1. i A.1.4.3. kad se podaci počinju ocjenjivati nakon što temperatura rashladnog sredstva prvi put dosegne 343 K (70 °C). |

A.1.4.4.1.

Formula

pri čemu je

CFcold

faktor sukladnosti razdoblja hladnog dijela ispitivanja koji je jednak najvećem faktoru sukladnosti pomičnih prozora za izračun srednje vrijednosti započetih ispod temperature rashladnog sredstva od 343 K (70 °C), utvrđen za tu onečišćujuću tvar u skladu s postupkom za izračun iz stavaka A1.4.1. i A.1.4.2. ili, ako je primjenjivo, iza stavaka A.1.4.1. i A.1.4.3.;

CFwarm

faktor sukladnosti razdoblja toplog dijela ispitivanja koji je jednak 90. kumulativnom percentilu faktora usklađenosti koji su utvrđeni za tu onečišćujuću tvar u skladu s postupcima za izračun iz stavaka A.1.4.1. i A.1.4.2. ili, ako je primjenjivo, iz stavaka A.1.4.1. i A.1.4.3. kad se podaci počinju ocjenjivati nakon što temperatura rashladnog sredstva prvi put dosegne 343 K (70 °C).

---

Prilog 8. – Dodatak 2.

Prijenosni sustav za mjerenje emisija

A.2.1.

Plinovite emisije i broj čestica mjere se u skladu s postupkom iz Dodatka 1. U ovom se dodatku opisuju karakteristike prijenosnog sustava za mjerenje koji se upotrebljava za provođenje takvih ispitivanja.

A.2.2.

Oprema za mjerenje

A.2.2.1.

Specifikacija analizatora plina PEMS-a mora ispuniti zahtjeve iz stavka 9.3.1. Priloga 4. Vrijeme porasta analizatora ugrađenog u sustav mjerenja PEMS-a ne smije biti duže od 3,5 sekundi.

A.2.2.2.

Plinovi se moraju analizirati uporabom tehnologija navedenih u stavku 9.3.2. Priloga 4.

Analizator dušikovih oksida može biti i nedisperzivnog ultraljubičastog tipa (NDUV).

A.2.2.3.

Sonde za uzorkovanje moraju ispunjavati zahtjeve iz stavaka A.2.1.2. i A.2.1.3. Dodatka 2. Prilogu 4. ovom Pravilniku. Vod za uzorkovanje mora se zagrijati na 190 °C (+/– 10 °C).

A.2.2.4.

Mjerni instrumenti moraju ispunjavati zahtjeve navedene u tablici 7. Priloga 4. i u stavku 9.3.1. Priloga 4.

A.2.2.5.

Analizatori broja čestica

A.2.2.5.1.

Općenito

A.2.2.5.1.1.

Analizator broja čestica mora se sastojati od jedinice za pretkondicioniranje i detektora čestica (vidjeti sliku 1.). Aerosol se može pretkondicionirati i detektorom čestica. Osjetljivost analizatora na udarce, vibracije, starenje, promjene temperature i tlaka zraka, elektromagnetske smetnje i druge pojave koje bi mogle utjecati na rad vozila ili analizatora mora se što više smanjiti i mora biti jasno navedena u pratećoj dokumentaciji koju izrađuje proizvođač instrumenta. Analizator broja čestica mora ispunjavati zahtjeve ovog Pravilnika i specifikacije proizvođača instrumenta.

Slika 1.

Slika 1.

Primjer strukture analizatora broja čestica

Primjer strukture analizatora broja čestica

Image 218

| Notes: | Isprekidane crte prikazuju opcionalne dijelove, EFM je mjerač masenog protoka ispušnih plinova, d je unutarnji promjer, PND je uređaj za razrjeđivanje broja čestica. |
| --- | --- |

Notes:

Notes:

Isprekidane crte prikazuju opcionalne dijelove, EFM je mjerač masenog protoka ispušnih plinova, d je unutarnji promjer, PND je uređaj za razrjeđivanje broja čestica.

| A.2.2.5.1.2. | Analizator broja čestica spaja se s točkom uzorkovanja preko sonde za uzorkovanje kojom se izdvaja uzorak iz središnje osi ispušne cijevi. Ako se čestice ne razrjeđuju u ispušnoj cijevi, vod za uzorkovanje mora biti zagrijan na temperaturu od najmanje 373 K (100 °C) do točke prvog razrjeđivanja u analizatoru broja čestica ili do detektora čestica tog analizatora. Vrijeme zadržavanja uzorka u vodu za uzorkovanje čestica prije prvog razrjeđivanja ili detektora čestica mora biti kraće od tri sekunde. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.2.

Analizator broja čestica spaja se s točkom uzorkovanja preko sonde za uzorkovanje kojom se izdvaja uzorak iz središnje osi ispušne cijevi. Ako se čestice ne razrjeđuju u ispušnoj cijevi, vod za uzorkovanje mora biti zagrijan na temperaturu od najmanje 373 K (100 °C) do točke prvog razrjeđivanja u analizatoru broja čestica ili do detektora čestica tog analizatora. Vrijeme zadržavanja uzorka u vodu za uzorkovanje čestica prije prvog razrjeđivanja ili detektora čestica mora biti kraće od tri sekunde.

| A.2.2.5.1.3. | Svi dijelovi koji su u dodiru s uzorkovanim ispušnim plinom moraju stalno biti na temperaturi koja onemogućava da se bilo koji spoj kondenzira u uređaju. To se, na primjer, može postići zagrijavanjem na višu temperaturu i razrjeđivanjem uzorka ili oksidiranjem (polu)hlapljivih vrsta. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.3.

Svi dijelovi koji su u dodiru s uzorkovanim ispušnim plinom moraju stalno biti na temperaturi koja onemogućava da se bilo koji spoj kondenzira u uređaju. To se, na primjer, može postići zagrijavanjem na višu temperaturu i razrjeđivanjem uzorka ili oksidiranjem (polu)hlapljivih vrsta.

| A.2.2.5.1.4. | Analizator broja čestica mora imati zagrijani dio s temperaturom stijenke ≥ 573 K (300 °C). Jedinica za pretkondicioniranje mora održavati zagrijane faze na stalnim nazivnim radnim temperaturama uz dopušteno odstupanje od ± 10 K te imati indikator koji prikazuje jesu li zagrijane faze na ispravnim radnim temperaturama. Ako učinkovitost odvajanje hlapljivih čestica ispunjava zahtjeve iz stavka A.2.2.5.4., niže su temperature prihvatljive. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.4.

Analizator broja čestica mora imati zagrijani dio s temperaturom stijenke ≥ 573 K (300 °C). Jedinica za pretkondicioniranje mora održavati zagrijane faze na stalnim nazivnim radnim temperaturama uz dopušteno odstupanje od ± 10 K te imati indikator koji prikazuje jesu li zagrijane faze na ispravnim radnim temperaturama. Ako učinkovitost odvajanje hlapljivih čestica ispunjava zahtjeve iz stavka A.2.2.5.4., niže su temperature prihvatljive.

| A.2.2.5.1.5. | Senzori tlaka, senzori temperature i drugi senzori prate rad instrumenta te u slučaju neispravnosti aktiviraju upozorenje ili poruku. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.5.

Senzori tlaka, senzori temperature i drugi senzori prate rad instrumenta te u slučaju neispravnosti aktiviraju upozorenje ili poruku.

| A.2.2.5.1.6. | Kašnjenje unutar analizatora broja čestica mora iznositi < 5 s. Kašnjenje znači vremenska razlika između promjene koncentracije na referentnoj točki i odziva sustava od 10 % konačnog očitavanja. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.6.

Kašnjenje unutar analizatora broja čestica mora iznositi < 5 s. Kašnjenje znači vremenska razlika između promjene koncentracije na referentnoj točki i odziva sustava od 10 % konačnog očitavanja.

| A.2.2.5.1.7. | Vrijeme porasta analizatora broja čestica (i/ili detektora čestica) mora iznositi ≤ 3,5 s. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.7.

Vrijeme porasta analizatora broja čestica (i/ili detektora čestica) mora iznositi ≤ 3,5 s.

| A.2.2.5.1.8. | Mjerenja koncentracije čestica unose se normalizirana na 273 K (0 °C) i 101,3 kPa. Ako se smatra potrebnim u okviru najbolje tehničke prosudbe, tlak i/ili temperaturu na ulazu u detektor mjeri se i unosi radi normalizacije koncentracije čestica. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.8.

Mjerenja koncentracije čestica unose se normalizirana na 273 K (0 °C) i 101,3 kPa. Ako se smatra potrebnim u okviru najbolje tehničke prosudbe, tlak i/ili temperaturu na ulazu u detektor mjeri se i unosi radi normalizacije koncentracije čestica.

| A.2.2.5.1.9. | Za analizatore broja čestica koji ispunjavaju zahtjeve umjeravanja Pravilnika UN-a br. 83 ili Pravilnika UN-a br. 154 smatra se da ispunjavaju zahtjeve umjeravanja ovog Priloga. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.9.

Za analizatore broja čestica koji ispunjavaju zahtjeve umjeravanja Pravilnika UN-a br. 83 ili Pravilnika UN-a br. 154 smatra se da ispunjavaju zahtjeve umjeravanja ovog Priloga.

| A.2.2.5.2. | Zahtjevi u pogledu učinkovitosti |
| --- | --- |

A.2.2.5.2.

Zahtjevi u pogledu učinkovitosti

| A.2.2.5.2.1. | Cijeli sustav analizatora broja čestica i voda za uzorkovanje mora ispunjavati zahtjeve za učinkovitost iz tablice 1.

  Tablica 1.


  Zahtjevi u pogledu učinkovitosti sustava analizatora broja čestica (i voda za uzorkovanje)


  dp [nm] | sub-23 | 23 | 30 | 50 | 70 | 100 | 200 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| E(dp) | –  (*1) | 0,2–0,6 | 0,3–1,2 | 0,6–1,3 | 0,7–1,3 | 0,7–1,3 | 0,5–2,0 |

A.2.2.5.2.1.

Cijeli sustav analizatora broja čestica i voda za uzorkovanje mora ispunjavati zahtjeve za učinkovitost iz tablice 1.

Tablica 1.

Tablica 1.

Zahtjevi u pogledu učinkovitosti sustava analizatora broja čestica (i voda za uzorkovanje)

Zahtjevi u pogledu učinkovitosti sustava analizatora broja čestica (i voda za uzorkovanje)

dp [nm]

sub-23

23

30

50

70

100

200

E(dp)

–  (*1)

*1

0,2–0,6

0,3–1,2

0,6–1,3

0,7–1,3

0,7–1,3

0,5–2,0

| A.2.2.5.2.2. | Učinkovitost E(dp) je omjer očitanja sustava analizatora broja čestica i brojčane koncentracije iz referentnog kondenzacijskog brojača čestica (CPC) (d50 = 10 nm ili manje, uz provjeru linearnosti i umjeravanje elektrometrom) ili elektrometra koji istodobno mjere monodisperzni aerosol čestica s promjerom mobilnosti dp, normaliziranih na iste uvjete temperature i tlaka. Materijal mora biti termički stabilan i nalik na čađu (na primjer grafit koji nastaje pri iskrenju ili čađa difuzijskog plamena s termičkom predobradom). Ako se krivulja učinkovitosti mjeri drugačijim aerosolom (na primjer NaCl), korelacija s krivuljom materijala nalik na čađu mora se prikazati na dijagramu na kojem se uspoređuju učinkovitosti dobivene s oba ispitna aerosola. Razlike u učinkovitosti brojenja moraju se uzeti u obzir prilagođavanjem izmjerenih učinkovitosti na temelju tog usporednog dijagrama kako bi se dobile učinkovitosti za aerosol nalik na čađu. Mora se primijeniti i dokumentirati korekcija za višestruko nabijene čestice, ali ne smije biti veća od 10 %. Konačne učinkovitosti (npr. prilagođene za različite materijale i višestruko nabijene čestice) moraju obuhvaćati analizator broja čestica i vod za uzorkovanje. Analizator broja čestica može se umjeravati i u dijelovima (na primjer umjeravanje jedinice za pretkondicioniranje odvojeno od detektora čestica) pod uvjetom da analizator broja čestica i vod za uzorkovanje zajedno ispunjavaju zahtjeve iz tablice 1. Signal izmjeren u detektoru mora biti najmanje dvostruko veći od granične vrijednosti otkrivanja (ovdje utvrđene kao zbroj nulte razine i tri standardne devijacije). |
| --- | --- |

A.2.2.5.2.2.

Učinkovitost E(dp) je omjer očitanja sustava analizatora broja čestica i brojčane koncentracije iz referentnog kondenzacijskog brojača čestica (CPC) (d50 = 10 nm ili manje, uz provjeru linearnosti i umjeravanje elektrometrom) ili elektrometra koji istodobno mjere monodisperzni aerosol čestica s promjerom mobilnosti dp, normaliziranih na iste uvjete temperature i tlaka. Materijal mora biti termički stabilan i nalik na čađu (na primjer grafit koji nastaje pri iskrenju ili čađa difuzijskog plamena s termičkom predobradom). Ako se krivulja učinkovitosti mjeri drugačijim aerosolom (na primjer NaCl), korelacija s krivuljom materijala nalik na čađu mora se prikazati na dijagramu na kojem se uspoređuju učinkovitosti dobivene s oba ispitna aerosola. Razlike u učinkovitosti brojenja moraju se uzeti u obzir prilagođavanjem izmjerenih učinkovitosti na temelju tog usporednog dijagrama kako bi se dobile učinkovitosti za aerosol nalik na čađu. Mora se primijeniti i dokumentirati korekcija za višestruko nabijene čestice, ali ne smije biti veća od 10 %. Konačne učinkovitosti (npr. prilagođene za različite materijale i višestruko nabijene čestice) moraju obuhvaćati analizator broja čestica i vod za uzorkovanje. Analizator broja čestica može se umjeravati i u dijelovima (na primjer umjeravanje jedinice za pretkondicioniranje odvojeno od detektora čestica) pod uvjetom da analizator broja čestica i vod za uzorkovanje zajedno ispunjavaju zahtjeve iz tablice 1. Signal izmjeren u detektoru mora biti najmanje dvostruko veći od granične vrijednosti otkrivanja (ovdje utvrđene kao zbroj nulte razine i tri standardne devijacije).

| A.2.2.5.3. | Zahtjevi za linearnost |
| --- | --- |

A.2.2.5.3.

Zahtjevi za linearnost

| A.2.2.5.3.1. | Zahtjevi u pogledu linearnosti moraju se uvijek verificirati kada se očita oštećenje, prema zahtjevima unutarnje kontrole ili proizvođača instrumenta, najmanje jednom u 12 mjeseci prije ispitivanja.

  Tablica 2.


  Zahtjevi u pogledu linearnosti analizatora broja čestica (i voda za uzorkovanje)


  Parametar mjerenja/instrument za mjerenje | | Nagib a1 | Standardna pogreška SEE | Koeficijent utvrđivanja r2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| analizator broja čestica | ≤ 5 % maks. | 0,85 –1,15 | ≤ 10 % maks. | ≥ 0,950 |

A.2.2.5.3.1.

Zahtjevi u pogledu linearnosti moraju se uvijek verificirati kada se očita oštećenje, prema zahtjevima unutarnje kontrole ili proizvođača instrumenta, najmanje jednom u 12 mjeseci prije ispitivanja.

Tablica 2.

Tablica 2.

Zahtjevi u pogledu linearnosti analizatora broja čestica (i voda za uzorkovanje)

Zahtjevi u pogledu linearnosti analizatora broja čestica (i voda za uzorkovanje)

Parametar mjerenja/instrument za mjerenje

Formula

Nagib a1

1

Standardna pogreška SEE

Koeficijent utvrđivanja r2

2

analizator broja čestica

≤ 5 % maks.

0,85 –1,15

≤ 10 % maks.

≥ 0,950

| A.2.2.5.3.3. | Analizator broja čestica i vod za uzorkovanje moraju ispunjavati zahtjeve u pogledu linearnosti iz tablice 2. uz primjenu monodisperznih ili polidisperznih čestica nalik na čađu. Veličina čestica (promjer mobilnosti ili brojčani medijan promjera) mora biti veći od 45 nm. Referentni instrument mora biti elektrometar ili kondenzacijski brojač čestica (CPC) s d50 = 10 nm ili manje, uz verifikaciju linearnosti. Alternativno, referentni instrument može biti sustav za brojenje čestica koji ispunjava zahtjeve iz stavka 10. Priloga 4. |
| --- | --- |

A.2.2.5.3.3.

Analizator broja čestica i vod za uzorkovanje moraju ispunjavati zahtjeve u pogledu linearnosti iz tablice 2. uz primjenu monodisperznih ili polidisperznih čestica nalik na čađu. Veličina čestica (promjer mobilnosti ili brojčani medijan promjera) mora biti veći od 45 nm. Referentni instrument mora biti elektrometar ili kondenzacijski brojač čestica (CPC) s d50 = 10 nm ili manje, uz verifikaciju linearnosti. Alternativno, referentni instrument može biti sustav za brojenje čestica koji ispunjava zahtjeve iz stavka 10. Priloga 4.

| A.2.2.5.3.4. | Dodatno, razlike između analizatora broja čestica i referentnog instrumenta moraju na svim provjerenim točkama (osim nulte točke) biti unutar 15 % njihove srednje vrijednosti. Mora se provjeriti najmanje pet ravnomjerno raspoređenih točaka (uz nultu točku). Najveća provjerena koncentracija mora biti najveća dopuštena koncentracija analizatora broja čestica. Ako se analizator PN-a umjerava u dijelovima, linearnost se može provjeriti samo za detektor, ali učinkovitosti ostalih dijelova i voda za uzorkovanje moraju se uzeti u obzir u izračunu nagiba. |
| --- | --- |

A.2.2.5.3.4.

Dodatno, razlike između analizatora broja čestica i referentnog instrumenta moraju na svim provjerenim točkama (osim nulte točke) biti unutar 15 % njihove srednje vrijednosti. Mora se provjeriti najmanje pet ravnomjerno raspoređenih točaka (uz nultu točku). Najveća provjerena koncentracija mora biti najveća dopuštena koncentracija analizatora broja čestica. Ako se analizator PN-a umjerava u dijelovima, linearnost se može provjeriti samo za detektor, ali učinkovitosti ostalih dijelova i voda za uzorkovanje moraju se uzeti u obzir u izračunu nagiba.

| A.2.2.5.4. | Učinkovitost odvajanja hlapljivih čestica |
| --- | --- |

A.2.2.5.4.

Učinkovitost odvajanja hlapljivih čestica

| A.2.2.5.4.1. | Sustav analizatora broja čestica mora postići učinkovitost veću od 99 % u odvajanju čestica tetrakontana (CH3(CH2)38CH3) od najmanje 30 nm za ulaznu koncentraciju od najmanje 10 000 čestica po kubnom centimetru pri minimalnom razrjeđenju. |
| --- | --- |

A.2.2.5.4.1.

Sustav analizatora broja čestica mora postići učinkovitost veću od 99 % u odvajanju čestica tetrakontana (CH3

2

38

3

| A.2.2.5.4.2. | Sustav analizatora broja čestica usto mora postići učinkovitost odvajanja polidisperznih alkana (dekani ili viši) ili emery oila s brojčanim medijanom promjera > 50 nm i ulaznom koncentracijom ≥ 5 × 106 čestica po kubnom metru pri najmanjem razrjeđenju (ekvivalentna masa > 1 mg/m3) veću od 99 %. |
| --- | --- |

A.2.2.5.4.2.

Sustav analizatora broja čestica usto mora postići učinkovitost odvajanja polidisperznih alkana (dekani ili viši) ili emery oila s brojčanim medijanom promjera > 50 nm i ulaznom koncentracijom ≥ 5 × 106

3

| A.2.2.5.4.3. | Učinkovitost odvajanja tetrakontana i/ili polidisperznog alkana ili ulja mora se dokazati samo jednom za porodicu PEMS-a. Porodicom PEMS-a smatra se skupina instrumenata s istim analizatorima, istim uzorkom i termičkim kondicioniranjem te algoritmima softverske kompenzacije. Proizvođač instrumenta mora propisati razdoblje održavanja ili zamjene kojim se osigurava da učinkovitost odvajanja ne padne ispod tehničkih zahtjeva. Ako proizvođač instrumenta tu informaciju ne stavi na raspolaganje, učinkovitost odvajanja hlapljivih čestica mora se provjeravati jednom godišnje za svaki instrument. |
| --- | --- |

A.2.2.5.4.3.

Učinkovitost odvajanja tetrakontana i/ili polidisperznog alkana ili ulja mora se dokazati samo jednom za porodicu PEMS-a. Porodicom PEMS-a smatra se skupina instrumenata s istim analizatorima, istim uzorkom i termičkim kondicioniranjem te algoritmima softverske kompenzacije. Proizvođač instrumenta mora propisati razdoblje održavanja ili zamjene kojim se osigurava da učinkovitost odvajanja ne padne ispod tehničkih zahtjeva. Ako proizvođač instrumenta tu informaciju ne stavi na raspolaganje, učinkovitost odvajanja hlapljivih čestica mora se provjeravati jednom godišnje za svaki instrument.

| A.2.3. | Pomoćna oprema |
| --- | --- |

A.2.3.

Pomoćna oprema

| A.2.3.1. | Priključak na ispušnu cijev mjerača protoka ispušnih plinova (EFM)
  Ugradnjom EFM-a ne smije se povećati protutlak za vrijednost veću od one koju preporučuje proizvođač motora, niti se smije povećati duljina ispušne cijevi za više od dva metra. Kad je riječ o svim sastavnim dijelovima PEMS-a, ugradnja EFM-a mora biti u skladu s lokalnim propisima o sigurnosti na cestama i zahtjevima osiguranja. |
| --- | --- |

A.2.3.1.

Priključak na ispušnu cijev mjerača protoka ispušnih plinova (EFM)

Ugradnjom EFM-a ne smije se povećati protutlak za vrijednost veću od one koju preporučuje proizvođač motora, niti se smije povećati duljina ispušne cijevi za više od dva metra. Kad je riječ o svim sastavnim dijelovima PEMS-a, ugradnja EFM-a mora biti u skladu s lokalnim propisima o sigurnosti na cestama i zahtjevima osiguranja.

| A.2.3.2. | Mjesto postavljanja PEMS-a i oprema za postavljanje
  Oprema PEMS-a mora se ugraditi u skladu sa stavkom A.1.2.4. Dodatka 1. ovom Prilogu. |
| --- | --- |

A.2.3.2.

Mjesto postavljanja PEMS-a i oprema za postavljanje

Oprema PEMS-a mora se ugraditi u skladu sa stavkom A.1.2.4. Dodatka 1. ovom Prilogu.

| A.2.3.3. | Električno napajanje
  Oprema PEMS-a napaja se primjenjujući metodu iz stavka 4.6.6. ovog Priloga. |
| --- | --- |

A.2.3.3.

Električno napajanje

Oprema PEMS-a napaja se primjenjujući metodu iz stavka 4.6.6. ovog Priloga.

---

(*1)  Odredit će se naknadno.

*1

---

Prilog 8. – Dodatak 3.

Umjeravanje prijenosne opreme za mjerenje emisija

A.3.1.

Umjeravanje i verifikacija opreme

A.3.1.1.

Analizatori plina PEMS-a umjeravaju se uporabom plinova koji ispunjavaju zahtjeve iz stavka 9.3.3. Priloga 4.

A.3.1.2.

Ispitivanja nepropusnosti PEMS-a provode se u skladu sa zahtjevima iz stavka 9.3.4. Priloga 4.

A.3.1.3.

Provjera vremena odziva analitičkog sustava PEMS-a provodi se u skladu sa zahtjevima iz stavka 9.3.5. Priloga 4.

A.3.1.4.

Umjeravanje i verifikacija analizatora broja čestica

A.3.1.4.1.

Ispitivanje nepropusnosti PEMS-om provodi se u skladu sa zahtjevima iz stavka 9.3.4. Priloga 4. ili u skladu s uputama proizvođača instrumenta.

A.3.1.4.2.

Provjera vremena odziva analizatora broja čestica PEMS-a provodi se u skladu sa zahtjevima iz stavka 9.3.5. Priloga 4. primjenom čestica ako se ne mogu upotrijebiti plinovi.

A.3.1.4.3.

Vrijeme transformacije sustava analizatora broja čestica i voda za uzorkovanje određuje se u skladu sa stavkom A.8.1.3.7. Dodatka 8. Prilogu 4. „Vrijeme transformacije” znači vremenska razlika između promjene koncentracije u referentnoj točki i odziva sustava od 50 % u odnosu na konačno očitanje.

---

Prilog 8. – Dodatak 4.

Metoda za provjeru sukladnosti signala ECU-a o zakretnom momentu

A.4.1.

U ovom se Dodatku na općenit način opisuje metoda koja se upotrebljava za provjeru sukladnosti signala ECU-a o zakretnom momentu tijekom ispitivanja ISC-PEMS-om.

Podroban postupak koji se primjenjuje prepušten je izboru proizvođača motora, pod uvjetom da ga odobri homologacijsko tijelo.

A.4.2.

Metoda „maksimalnog zakretnog momenta”

A.4.2.1.

Metoda „maksimalnog zakretnog momenta” obuhvaća dokazivanje da je točka na referentnoj krivulji maksimalnog zakretnog momenta u funkciji brzine vrtnje motora dosegnuta tijekom ispitivanja vozila.

A.4.2.1.1.

Ako se upotrebljava komercijalno gorivo deklarirano u stavku 3.2.2.2.1. Dijela 1. Priloga 1. ovom Pravilniku, a korekcijski faktor za snagu u skladu sa stavkom 3.2.2.2.2. Dijela 1. Priloga 1. ovom Pravilniku dokumentiran je za namjensko komercijalno gorivo upotrijebljeno u ispitivanju, signal zakretnog momenta iz ECU-a mora se umnožiti obrnutim korekcijskim faktorom prije verifikacije uz izvođenje referentne krivulje maksimalnog zakretnog momenta s tim komercijalnim gorivom.

A.4.2.2.

Ako se tijekom ispitivanja emisija ISC-PEMS-om ne dosegne točka na referentnoj krivulji najvećeg zakretnog momenta kao funkcija brzine vrtnje motora, proizvođač, prema potrebi, ima pravo promijeniti opterećenje vozila i/ili ispitni put kako bi se to dokazivanje provelo nakon ispitivanja emisija ISC-PEMS-om.

---

PRILOG 9.A

Ugrađeni dijagnostički sustavi

1.

Uvod

1.1.

U ovom se Prilogu utvrđuju funkcionalni aspekti ugrađenog dijagnostičkog sustava (OBD) za kontrolu emisija iz sustava motora koji su obuhvaćeni ovim Pravilnikom.

2.

Opći zahtjevi

2.1.

Opći zahtjevi, uključujući posebne zahtjeve za sigurnost elektroničkih sustava, utvrđeni su u stavku 4. Priloga 9.B i u stavku 2. ovog Priloga.

2.2.

Zahtjevi u pogledu radnih sljedova i voznih ciklusa za hibridna vozila i vozila sa sustavima stop-start

2.2.1.

Radni slijed

2.2.1.1.

Za vozila koja upotrebljavaju strategije isključivanja motora kojima upravlja sustav kontrole motora (na primjer hibridni autobus s isključivanjem motora u praznom hodu) nakon kojih slijedi paljenje motora slijed (isključivanje motora – paljenje motora) smatra se dijelom postojećeg radnog slijeda.

2.2.1.2.

Proizvođač mora uključiti opis takvih strategija u dokumentaciju iz stavka 3.1.3. podstavka (a) i stavka 3.1.3. podstavka (b) i ovog Pravilnika.

2.2.1.3.

Ako je riječ o hibridnom vozilu, radni slijed mora započeti u vrijeme pokretanja motora ili u vrijeme kada se vozilo počinje kretati, ovisno o tome što nastupi prije.

2.2.2.

Vozni ciklus

2.2.2.1.

Za vozila koja upotrebljavaju strategije isključivanja motora kojima upravlja sustav kontrole motora (na primjer hibridni autobus s isključivanjem motora u praznom hodu) nakon kojih slijedi paljenje motora slijed (isključivanje motora – paljenje motora) smatra se dijelom postojećeg voznog ciklusa.

2.2.2.2.

Proizvođač mora uključiti opis takvih strategija u dokumentaciju iz stavka 3.1.3. podstavka (a) i stavka 3.1.3. podstavka (b) i ovog Pravilnika.

2.2.2.3.

Ako je riječ o hibridnom vozilu, vozni ciklus mora započeti u vrijeme pokretanja motora ili u vrijeme kada se vozilo počinje kretati, ovisno o tome što nastupi prije.

2.3.

Dodatne odredbe o zahtjevima u pogledu praćenja

2.3.1.

Kao alternativa jedinici za praćenje navedene u retku (d) tablice u stavci 7. Dodatka 3. Prilogu 9.B. ovom Pravilniku proizvođač može odabrati ispunjavanje odredaba iz stavaka od 2.3.1.1. do 2.3.1.2.1. ovog Priloga.

2.3.1.1.

Proizvođač homologacijskom tijelu mora dostaviti analizu dugoročnih učinaka neispravnih brizgaljki za gorivo (na primjer zamašćenih ili umazanih brizgaljki) na sustav kontrole emisija čak i ako nisu prekoračene OBD granične vrijednosti (OTL-ovi) zbog tih neispravnosti.

2.3.1.2.

Nakon razdoblja iz stavka 4.10.7. ovog Pravilnika proizvođač homologacijskom tijelu mora dostaviti plan tehnika praćenja koje namjerava upotrijebiti, osim tehnika koje se zahtijevaju u Dodatku 3. Prilogu 9.B radi dijagnoze učinaka navedenih u stavku 2.3.1.1.

2.3.1.2.1.

Nakon što nadležno tijelo odobri taj plan, proizvođač mora uvesti te tehnike u OBD kako bi dobio homologaciju.

2.3.2.

Zahtjevi u pogledu praćenja povezani s uređajima za naknadnu obradu čestica

2.3.2.1.

Radni učinak uređaja za naknadnu obradu čestica uključujući postupke filtriranja i kontinuirane regeneracije mora se pratiti u odnosu na graničnu vrijednost OBD-a iz tablice 1.

2.3.2.2.

U slučaju filtra dizelskih čestica s protokom kroz stijenke (DPF) prije datuma navedenog u stavku 13.2.3. ovog Pravilnika za nove homologacije te u stavku 13.3.3. za nove registracije proizvođač može odlučiti primijeniti zahtjeve za praćenje radnog učinka iz Dodatka 8. Prilogu 9.B umjesto zahtjeva iz stavka 2.3.2.1. ako tehničkom dokumentacijom može dokazati da u slučaju pogoršanja postoji pozitivna korelacija između gubitka učinkovitosti filtracije i pada tlaka (razlika tlaka) u DPF-u u radnim uvjetima motora navedenom u ispitivanju iz Dodatka 8. Prilogu 9.B.

2.4.

Alternativna homologacija

2.4.1.

Na zahtjev proizvođača za vozila kategorija M2 i N1, za vozila kategorija M1 i N2 s najvećom tehnički dopuštenom masom opterećenog vozila od 7,5 tona te za vozila kategorije M3 razreda I, razreda II te razreda A i B (1) s najvećom dopuštenom masom od 7,5 tona sukladnost sa zahtjevima Priloga 11. nizu izmjena 07 Pravilnika UN-a br. 83 ili sukladnost sa zahtjevima Priloga C.5 Pravilnika UN-a br. 154 smatra se istovrijednom sukladnosti s ovim Prilogom u skladu sa sljedećim ekvivalentima.

2.4.1.1.

OBD norma „Privremene granične vrijednosti OBD-a” u tablici A.11/3 Priloga 11. nizu izmjena 07 Pravilnika br. 83 smatra se jednakovrijednom oznaci A tablice 1. Priloga 3. ovom Pravilniku.

2.4.1.2.

OBD norma „Preliminarne granične vrijednosti OBD-a” u tablici A.11/2 Priloga 11. nizu izmjena 07 Pravilnika br. 83 smatra se jednakovrijednom oznaci B tablice 1. Priloga 3. ovom Pravilniku.

2.4.1.3.

OBD norma „Konačne granične vrijednosti OBD-a” u tablici A.11/1 Priloga 11. nizu izmjena 07 Pravilnika UN-a br. 83 smatra se jednakovrijednom oznakama C i D tablice 1. Priloga 3. ovom Pravilniku.

2.4.1.4.

OBD norma „Konačne granične vrijednosti OBD-a” u tablici 4.A Pravilnika UN-a br. 154 smatra se jednakovrijednom oznaci E tablice 1. Priloga 3. ovom Pravilniku.

2.4.1.5.

Posebni zahtjevi u pogledu alternativne homologacije

2.4.1.5.1.

Ako se upotrebljava takva alternativna homologacija, podaci koji se odnose na OBD iz stavka 3.2.12.2.7. Dijela 2. Priloga 1. zamjenjuju se podacima iz stavka 3.2.12.2.7. Priloga 1. nizu izmjena 07 Pravilnika UN-a br. 83. ili podacima iz stavka 3.2.12.2.7. Priloga A.1 Pravilnika br. 154.

2.4.1.5.2.

Ekvivalenti iz stavka 2.4.1. primjenjuju se na sljedeći način:

2.4.1.5.2.1.

primjenjuju se OTL-ovi i datumi iz tablice 1. Priloga 3. ovom Pravilniku koji su relevantni za dodijeljenu oznaku na koju se primjenjuje homologacija;

2.4.1.5.2.2.

primjenjuju se zahtjevi u pogledu kontrolnih mjera NOx opisani u stavcima od 2.1.2.2.1. do 2.1.2.2.4. Priloga 11.

2.4.2.

Proizvođač ne smije primjenjivati alternativne odredbe navedene u ovom stavku za više od 500 motora godišnje.

2.4.3.

Homologacijsko tijelo obavješćuje druge ugovorne stranke o okolnostima svake homologacije dodijeljene u skladu sa [stavkom 2.4.1. i] stavkom 2.4.2.

2.5.

OBD podliježe zahtjevima za sukladnost proizvodnje iz stavka 8.4. ovog Pravilnika.

Ako homologacijsko tijelo odluči da je potrebna verifikacija sukladnosti proizvodnje OBD-a, ta se verifikacija provodi u skladu sa zahtjevima iz stavka 8.4. ovog Pravilnika.

3.

Zahtjevi u pogledu radnog učinka

3.1.

Zahtjevi u pogledu radnog učinka utvrđeni su u stavku 5. Priloga 9.B.

3.2.

Granične vrijednosti za OBD

3.2.1.

Granične vrijednosti za OBD (OTL-ovi) primjenjive na OBD navedene su u redcima „opći zahtjevi” tablice 1. za motore s kompresijskim paljenjem te u tablici 2. za plinske motore i motore s vanjskim izvorom paljenja.

3.2.2.

Tablica 1.

OTL-ovi (motori s kompresijskim paljenjem)

| | Granične vrijednosti u mg/kWh |
| --- | --- |
| | NOx | masa čestica |
| Prijelazno razdoblje | 1 500 | 25 |
| Opći zahtjevi | 1 200 | 25 |

Granične vrijednosti u mg/kWh

NOx

masa čestica

Prijelazno razdoblje

1 500

25

Opći zahtjevi

1 200

25

Tablica 2.

OTL-ovi (motori s vanjskim izvorom paljenja)

| | Granične vrijednosti u mg/kWh |
| --- | --- |
| | NOx | CO (2) |
| Prijelazno razdoblje | 1 500 | 7 500 |
| Opći zahtjevi | 1 200 | 7 500 |

Granične vrijednosti u mg/kWh

NOx

CO (2)

Prijelazno razdoblje

1 500

7 500

Opći zahtjevi

1 200

7 500

4.

Zahtjevi u pogledu dokazivanja

4.1.

Zahtjevi u pogledu dokazivanja i ispitnih postupaka utvrđeni su u stavcima 6. i 7. Priloga 9.B.

5.

Zahtjevi za dokumentaciju

5.1.

Zahtjevi u pogledu dokumentacije utvrđeni su u stavku 8. Priloga 9.B.

6.

Zahtjevi ovog stavka primjenjuju se na uređaje za praćenje OBD-a u skladu s odredbama Priloga 9.C.

6.1.

Tehnički zahtjevi

6.1.1.

Tehnički zahtjevi za ocjenjivanje radne učinkovitosti OBD-a u uporabi, uključujući zahtjeve o komunikacijskim protokolima, brojnicima, nazivnicima i njihovu povećanju utvrđeni su u Prilogu 9.C.

6.1.2.

IUPRm = brojnikm / nazivnikm

pri čemu je

| | „brojnikm
  ” znači brojnik specifične jedinice za praćenje m, a to je brojač koji pokazuje koliko je puta vozilo radilo tako da su nastupili svi uvjeti za praćenje nužni da ta jedinica za praćenje otkrije neispravnos;
  a |
| --- | --- |

„brojnikm
  ” znači brojnik specifične jedinice za praćenje m, a to je brojač koji pokazuje koliko je puta vozilo radilo tako da su nastupili svi uvjeti za praćenje nužni da ta jedinica za praćenje otkrije neispravnos;

a

| | „nazivnikm
  ” znači nazivnik specifične jedinice za praćenje m, a to je brojač koji pokazuje broj vožnji vozila koji su bitni za tu jedinicu za praćenje (ili „u kojem se pojavljuju događaji koji su bitni za tu specifičnu jedinicu za praćenje ”). |
| --- | --- |

„nazivnikm
  ” znači nazivnik specifične jedinice za praćenje m, a to je brojač koji pokazuje broj vožnji vozila koji su bitni za tu jedinicu za praćenje (ili „u kojem se pojavljuju događaji koji su bitni za tu specifičnu jedinicu za praćenje ”).

6.1.3.

IUPRg = brojnikg / nazivnikg

pri čemu je

| | „brojnikg
  ” znači brojnik skupine g jedinica za praćenje i stvarna je vrijednost (brojnikm) specifične jedinice za praćenje m koja ima najmanji omjer radne učinkovitosti u uporabi prema definiciji iz stavka 6.1.2. od svih jedinica za praćenje unutar skupine g jedinica za praćenje ugrađenih u određeno vozilo;
  a |
| --- | --- |

„brojnikg
  ” znači brojnik skupine g jedinica za praćenje i stvarna je vrijednost (brojnikm) specifične jedinice za praćenje m koja ima najmanji omjer radne učinkovitosti u uporabi prema definiciji iz stavka 6.1.2. od svih jedinica za praćenje unutar skupine g jedinica za praćenje ugrađenih u određeno vozilo;

a

| | „nazivnikg
  ” znači nazivnik skupine g jedinica za praćenje i stvarna je vrijednost (nazivnikm) specifične jedinice za praćenje m koja ima najmanji omjer radne učinkovitosti u uporabi prema definiciji iz stavka 6.1.2. od svih jedinica za praćenje unutar skupine g jedinica za praćenje ugrađenih u određeno vozilo. |
| --- | --- |

„nazivnikg
  ” znači nazivnik skupine g jedinica za praćenje i stvarna je vrijednost (nazivnikm) specifične jedinice za praćenje m koja ima najmanji omjer radne učinkovitosti u uporabi prema definiciji iz stavka 6.1.2. od svih jedinica za praćenje unutar skupine g jedinica za praćenje ugrađenih u određeno vozilo.

6.2.

Najmanji omjer radne učinkovitosti u uporabi

6.2.1.

Omjer radne učinkovitosti u uporabi IUPRm jedinice za praćenje m OBD-a, kako je utvrđeno u stavku 5. Priloga 9.C, jednak je najmanjem omjeru radne učinkovitosti u uporabi IUPRm(min) koji se primjenjuje na jedinicu za praćenje m tijekom životnog vijeka motora ili veći od njega, kako je određeno u stavku 5.4. ovog Pravilnika.

6.2.2.

Vrijednost najmanjeg omjera radne učinkovitosti u uporabi IUPR(min) za sve jedinice za praćenje iznosi 0,1.

6.2.3.

Zahtjev iz stavka 6.2.1. smatra se ispunjenim ako sve skupine jedinica za praćenje g zadovoljavaju sljedeće uvjete:

6.2.3.1.

prosječna vrijednost
  Image 219
  vrijednosti IUPRg svih vozila opremljenih motorima koji pripadaju porodici motora po OBD-u koja se razmatra jednaka je ili veća od IUPR(min); i

6.2.3.2.

više od 50 % svih vozila razmatranih u stavku 6.2.3.1. ima IUPRg jednak ili veći od IUPR(min).

6.3.

Zahtjevi za dokumentaciju

6.3.1.

| a) | kriterije koji se upotrebljavaju za povećanje brojnika i nazivnika; |
| --- | --- |

a)

kriterije koji se upotrebljavaju za povećanje brojnika i nazivnika;

| b) | sve kriterije za onemogućavanje povećanja brojnika i nazivnika. |
| --- | --- |

b)

sve kriterije za onemogućavanje povećanja brojnika i nazivnika.

6.3.1.1.

Svi kriteriji za onemogućavanje općeg nazivnika dodaju se dokumentaciji iz stavka 6.3.1.

6.4.

Izjava o sukladnosti radne učinkovitosti OBD-a u uporabi

6.4.1.

U zahtjevu za homologaciju, proizvođač mora dostaviti izjavu o sukladnosti radne učinkovitosti OBD-a u uporabi u skladu s obrascem iz Dodatka 2. ovom Prilogu. Osim te izjave, sukladnost sa zahtjevima iz stavka 6.1. verificira se na temelju dodatnih pravila o ocjenjivanju koja su navedena u stavku 6.5.

6.4.2.

Ta izjava na koju se upućuje u stavku 6.4.1. prilaže se dokumentaciji povezanoj s porodicom motora po OBD-u u skladu sa zahtjevima iz stavaka 5. i 6.3. ovog Priloga.

6.4.3.

Proizvođač mora čuvati zapise koji sadržavaju sve podatke o ispitivanjima, tehničke i proizvodne analize i druge informacije koje osiguravaju podlogu za izjavu o sukladnosti radne učinkovitosti OBD-a u uporabi. Proizvođač mora te informacije na zahtjev staviti na raspolaganje homologacijskom tijelu.

6.4.4.

U prijelaznom razdoblju iz stavka 4.10.7. ovog Pravilnika proizvođač ne mora dostaviti izjavu koja se zahtijeva u stavku 6.4.1.

6.5.

Ocjenjivanje radne učinkovitosti u uporabi

6.5.1.

Radna učinkovitost OBD-a u uporabi i sukladnost sa stavkom 6.2.3. ovog Priloga dokazuju se barem u skladu s postupkom iz Dodatka 1. ovom Prilogu.

6.5.2.

Nacionalna tijela i njihovi predstavnici mogu provesti dodatna ispitivanja za provjeru sukladnosti sa stavkom 6.2.3. ovog Priloga.

6.5.2.1.

Kao dokaz nesukladnosti sa zahtjevima iz stavka 6.2.3. ovog Priloga, na temelju odredbe iz stavka 6.5.2. ovog Priloga, nadležna tijela moraju prikazati nesukladnost za najmanje jedan od zahtjeva iz stavka 6.2.3. ovog Priloga sa statističkom razinom pouzdanosti od 95 %, na temelju uzorka od najmanje 30 vozila.

6.5.2.2.

Proizvođač ima mogućnost dokazati sukladnost sa zahtjevima iz stavka 6.2.3. ovog Priloga za koje je bila dokazana nesukladnost u skladu sa stavkom 6.5.2.1. ovog Priloga ispitivanjem na temelju uzorka od najmanje 30 vozila, s većom statističkom pouzdanošću od one pri ispitivanju iz stavka 6.5.2.1.

6.5.2.3.

Pri ispitivanjima provedenima u skladu sa stavcima 6.5.2.1. i 6.5.2.2., nadležna tijela i proizvođači moraju međusobno dijeliti relevantne podatke kao što su podaci koje se odnose na izbor vozila.

6.5.3.

Ako se utvrdila nesukladnost sa zahtjevima iz stavka 6.2.3. ovog Priloga u skladu sa stavcima 6.5.1. ili 6.5.2. ovog Priloga, poduzimaju se popravne mjere u skladu sa stavkom 9.3. ovog Pravilnika.

---

(1)  Kako je definirano u Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, stavak 2. – www.unece.org/transport/standards/transport/vehicle-regulations-wp29/resolutions

1

(2)  Prijelazne odredbe povezane s uvođenjem OTL-ova CO navedene su u stavcima 13.2.2. i 13.3.2. ovog Pravilnika.

2

---

Prilog 9.A. – Dodatak 1.

Ocjena učinkovitosti u uporabi ugrađenog sustava za dijagnostiku

A.1.1.

Općenito

A.1.1.1.

U ovom se Dodatku utvrđuje postupak kojim se dokazuje radna učinkovitost OBD-a u uporabi s obzirom na odredbe iz stavka 6. ovog Priloga.

A.1.2.

Postupak za dokazivanje radne učinkovitosti OBD-a u uporabi

A.1.2.1.

Proizvođač mora dokazati radnu učinkovitost OBD-a u uporabi za porodicu motora homologacijskom tijelu koje je dodijelilo homologaciju za odgovarajuća vozila ili motore. Pri dokazivanju uzimaju se u obzir radna učinkovitost OBD-a u uporabi svih porodica motora po OBD-u unutar razmatrane porodice motora (slika 1.).

Slika 1.

Slika 1.

Dvije porodica motora po OBD-u u porodici motora

Dvije porodica motora po OBD-u u porodici motora

Image 220

| A.1.2.1.1. | Dokazivanje radne učinkovitosti OBD-a u uporabi organizira i provodi proizvođač u bliskoj suradnji s homologacijskim tijelom. |
| --- | --- |

A.1.2.1.1.

Dokazivanje radne učinkovitosti OBD-a u uporabi organizira i provodi proizvođač u bliskoj suradnji s homologacijskim tijelom.

| A.1.2.1.2. | Proizvođač pri dokazivanju sukladnosti može upotrijebiti relevantne elemente koji su bili upotrijebljeni pri dokazivanju sukladnosti porodice motora po OBD-u unutar druge porodice motora, pod uvjetom da je prvo dokazivanje provedeno najviše dvije godine prije tekućeg dokazivanja (slika 2.). |
| --- | --- |

A.1.2.1.2.

Proizvođač pri dokazivanju sukladnosti može upotrijebiti relevantne elemente koji su bili upotrijebljeni pri dokazivanju sukladnosti porodice motora po OBD-u unutar druge porodice motora, pod uvjetom da je prvo dokazivanje provedeno najviše dvije godine prije tekućeg dokazivanja (slika 2.).

| A.1.2.1.2.1. | Međutim, proizvođač ne može upotrijebiti te elemente motora, osim ako je svako od tih dokazivanja provedeno unutar dvije godine od prve uporabe sastavnih dijelova pri dokazivanju sukladnosti. |
| --- | --- |

A.1.2.1.2.1.

Međutim, proizvođač ne može upotrijebiti te elemente motora, osim ako je svako od tih dokazivanja provedeno unutar dvije godine od prve uporabe sastavnih dijelova pri dokazivanju sukladnosti.

Slika 2.

Slika 2.

Prethodno dokazana sukladnost porodice motora po OBD-u

Prethodno dokazana sukladnost porodice motora po OBD-u

Image 221

| A.1.2.2. | Dokazivanje radne učinkovitosti OBD-a u uporabi provodi se istodobno i s istom učestalošću kao i dokazivanje sukladnosti u uporabi navedeno u Prilogu 8. |
| --- | --- |

A.1.2.2.

Dokazivanje radne učinkovitosti OBD-a u uporabi provodi se istodobno i s istom učestalošću kao i dokazivanje sukladnosti u uporabi navedeno u Prilogu 8.

| A.1.2.3. | Proizvođač dostavlja početni raspored i plan uzorkovanja za ispitivanje sukladnosti homologacijskom tijelu pri prvoj homologaciji nove porodice motora. |
| --- | --- |

A.1.2.3.

Proizvođač dostavlja početni raspored i plan uzorkovanja za ispitivanje sukladnosti homologacijskom tijelu pri prvoj homologaciji nove porodice motora.

| A.1.2.4. | Tipovi vozila bez komunikacijskog sučelja koje omogućava prikupljanje potrebnih podataka o učinkovitosti u uporabi kako je utvrđeno u Prilogu 9.C s nepotpunim podacima ili nestandardnim protokolom podataka smatraju se nesukladnima. |
| --- | --- |

A.1.2.4.

Tipovi vozila bez komunikacijskog sučelja koje omogućava prikupljanje potrebnih podataka o učinkovitosti u uporabi kako je utvrđeno u Prilogu 9.C s nepotpunim podacima ili nestandardnim protokolom podataka smatraju se nesukladnima.

| A.1.2.4.1. | Pojedinačna vozila s mehaničkim ili električnim neispravnostima koje sprečavaju prikupljanje potrebnih podataka o učinkovitosti u uporabi, kako je utvrđeno u Prilogu 9.C, isključuju se iz praćenja ispitivanja sukladnosti, a tip vozila ne smije se smatrati nesukladnim osim ako se ne može pronaći dovoljan broj vozila koji ispunjavaju zahtjeve za uzorkovanje da bi se praćenje moglo ispravno provesti. |
| --- | --- |

A.1.2.4.1.

Pojedinačna vozila s mehaničkim ili električnim neispravnostima koje sprečavaju prikupljanje potrebnih podataka o učinkovitosti u uporabi, kako je utvrđeno u Prilogu 9.C, isključuju se iz praćenja ispitivanja sukladnosti, a tip vozila ne smije se smatrati nesukladnim osim ako se ne može pronaći dovoljan broj vozila koji ispunjavaju zahtjeve za uzorkovanje da bi se praćenje moglo ispravno provesti.

| A.1.2.5. | Tipovi motora ili vozila u kojima prikupljanje podataka o učinkovitosti utječe na učinkovitost praćenja OBD-a smatraju se nesukladnima. |
| --- | --- |

A.1.2.5.

Tipovi motora ili vozila u kojima prikupljanje podataka o učinkovitosti utječe na učinkovitost praćenja OBD-a smatraju se nesukladnima.

| A.1.3. | Podaci o radnoj učinkovitosti OBD-a u uporabi |
| --- | --- |

A.1.3.

Podaci o radnoj učinkovitosti OBD-a u uporabi

| A.1.3.1. | Podaci o radnoj učinkovitosti OBD-a u uporabi koji se razmatraju pri ocjenjivanju sukladnosti porodice motora po OBD-u jesu podaci koje bilježi OBD u skladu sa stavkom 6. Priloga 9.C i koji se stavljaju na raspolaganje u skladu sa stavkom 7. tog priloga. |
| --- | --- |

A.1.3.1.

Podaci o radnoj učinkovitosti OBD-a u uporabi koji se razmatraju pri ocjenjivanju sukladnosti porodice motora po OBD-u jesu podaci koje bilježi OBD u skladu sa stavkom 6. Priloga 9.C i koji se stavljaju na raspolaganje u skladu sa stavkom 7. tog priloga.

| A.1.4. | Odabir motora ili vozila |
| --- | --- |

A.1.4.

Odabir motora ili vozila

| A.1.4.1. | Odabir motora |
| --- | --- |

A.1.4.1.

Odabir motora

| A.1.4.1.1. | Ako se porodica motora po OBD-u upotrebljava u više porodica motora (slika 2.), proizvođač odabire motore iz svake od tih porodica motora za dokazivanje radne učinkovitosti u uporabi te porodice motora po OBD-u. |
| --- | --- |

A.1.4.1.1.

Ako se porodica motora po OBD-u upotrebljava u više porodica motora (slika 2.), proizvođač odabire motore iz svake od tih porodica motora za dokazivanje radne učinkovitosti u uporabi te porodice motora po OBD-u.

| A.1.4.1.2. | Svi motori iz pojedine porodice motora po OBD-u mogu se uključiti u isti postupak dokazivanja čak i ako su sustavi praćenja kojima su opremljeni iz različitih generacija ili imaju različita stanja preinaka. |
| --- | --- |

A.1.4.1.2.

Svi motori iz pojedine porodice motora po OBD-u mogu se uključiti u isti postupak dokazivanja čak i ako su sustavi praćenja kojima su opremljeni iz različitih generacija ili imaju različita stanja preinaka.

| A.1.4.2. | Odabir vozila |
| --- | --- |

A.1.4.2.

Odabir vozila

| A.1.4.2.1. | Skupine vozilâ |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.

Skupine vozilâ

| A.1.4.2.1.1. | Za potrebe razvrstavanja vozila koja su predmet dokazivanja uzima se u obzir šest skupina vozila:


  (a) | za vozila kategorije N: vozila za duge udaljenosti, dostavna vozila i druga vozila kao što su vozila za građevinske radove; |
| --- | --- | --- |

A.1.4.2.1.1.

Za potrebe razvrstavanja vozila koja su predmet dokazivanja uzima se u obzir šest skupina vozila:

(a)

za vozila kategorije N: vozila za duge udaljenosti, dostavna vozila i druga vozila kao što su vozila za građevinske radove;

| (b) | za vozila kategorije M: turistički i međugradski autobusi, gradski i prigradski autobusi i druge vrste vozila kao što su vozila kategorije M1. |
| --- | --- |

(b)

za vozila kategorije M: turistički i međugradski autobusi, gradski i prigradski autobusi i druge vrste vozila kao što su vozila kategorije M1.

1

| A.1.4.2.1.2. | Kad je moguće, vozila u programu praćenja moraju se izabrati iz svake skupine. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.2.

Kad je moguće, vozila u programu praćenja moraju se izabrati iz svake skupine.

| A.1.4.2.1.3. | Iz svake se skupine odabire najmanje 15 vozila. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.3.

Iz svake se skupine odabire najmanje 15 vozila.

| A.1.4.2.1.4. | Ako se porodica motora po OBD-u upotrebljava u više porodica motora (slika 2.), broj motora iz svake od tih porodica motora unutar pojedine skupine vozila mora biti što reprezentativniji za njihov udio u smislu prodanih vozila i vozila u uporabi za tu skupinu vozila. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.4.

Ako se porodica motora po OBD-u upotrebljava u više porodica motora (slika 2.), broj motora iz svake od tih porodica motora unutar pojedine skupine vozila mora biti što reprezentativniji za njihov udio u smislu prodanih vozila i vozila u uporabi za tu skupinu vozila.

| A.1.4.2.2. | Potvrđivanje vozila |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.

Potvrđivanje vozila

| A.1.4.2.2.1. | Odabrani motori moraju se ugraditi na vozila koja su registrirana i upotrebljavaju se u zemlji ugovornih stranaka. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.

Odabrani motori moraju se ugraditi na vozila koja su registrirana i upotrebljavaju se u zemlji ugovornih stranaka.

| A.1.4.2.2.2. | Za svako odabrano vozilo mora postojati zapis o održavanju koji pokazuje da se vozilo ispravno održavalo i servisiralo u skladu s preporukama proizvođača. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.2.

Za svako odabrano vozilo mora postojati zapis o održavanju koji pokazuje da se vozilo ispravno održavalo i servisiralo u skladu s preporukama proizvođača.

| A.1.4.2.2.3. | Mora se provjeriti ispravan rad OBD-a. Moraju se zabilježiti svi indikatori neispravnosti bitni za sam OBD koje su pohranjene u memoriji OBD-a i obaviti potrebni popravci. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.3.

Mora se provjeriti ispravan rad OBD-a. Moraju se zabilježiti svi indikatori neispravnosti bitni za sam OBD koje su pohranjene u memoriji OBD-a i obaviti potrebni popravci.

| A.1.4.2.2.4. | Na motoru i vozilu ne smije biti nikakvih naznaka loše uporabe kao što su prekomjerno opterećenje, uporaba pogrešnoga goriva ili druga neispravna uporaba ili drugih faktora kao što je neovlašteni zahvat koji bi mogao utjecati na radnu učinkovitost OBD-a. Kodovi kvarova OBD-a i podaci o satima rada koji su pohranjeni u memoriji računala moraju biti dio dokaza koji se uzimaju u obzir pri određivanju je li vozilo bilo loše upotrebljavano ili je na drugi način bilo nepodesno za uključivanje u istraživanje. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.4.

Na motoru i vozilu ne smije biti nikakvih naznaka loše uporabe kao što su prekomjerno opterećenje, uporaba pogrešnoga goriva ili druga neispravna uporaba ili drugih faktora kao što je neovlašteni zahvat koji bi mogao utjecati na radnu učinkovitost OBD-a. Kodovi kvarova OBD-a i podaci o satima rada koji su pohranjeni u memoriji računala moraju biti dio dokaza koji se uzimaju u obzir pri određivanju je li vozilo bilo loše upotrebljavano ili je na drugi način bilo nepodesno za uključivanje u istraživanje.

| A.1.4.2.2.5. | Svi sastavni dijelovi sustava za kontrolu emisija i OBD-a na vozilu moraju biti u skladu s podacima u primjenjivim dokumentima o homologaciji. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.5.

Svi sastavni dijelovi sustava za kontrolu emisija i OBD-a na vozilu moraju biti u skladu s podacima u primjenjivim dokumentima o homologaciji.

| A.1.5. | Istraživanja radne učinkovitosti u uporabi |
| --- | --- |

A.1.5.

Istraživanja radne učinkovitosti u uporabi

| A.1.5.1. | Prikupljanje podataka o radnoj učinkovitosti u uporabi |
| --- | --- |

A.1.5.1.

Prikupljanje podataka o radnoj učinkovitosti u uporabi

| A.1.5.1.1. | U skladu s odredbama stavka A.1.6. proizvođač mora dohvatiti sljedeće podatke iz OBD-a za svako vozilo obuhvaćeno istraživanjem:


  (a) | VIN (identifikacijsku oznaku vozila); |
| --- | --- | --- |

A.1.5.1.1.

U skladu s odredbama stavka A.1.6. proizvođač mora dohvatiti sljedeće podatke iz OBD-a za svako vozilo obuhvaćeno istraživanjem:

(a)

VIN (identifikacijsku oznaku vozila);

| (b) | brojnikg i nazivnikg za svaku skupinu jedinica za praćenje koje je zabilježio sustav u skladu sa zahtjevima iz stavka 6. Priloga 9.C; |
| --- | --- |

(b)

brojnikg i nazivnikg za svaku skupinu jedinica za praćenje koje je zabilježio sustav u skladu sa zahtjevima iz stavka 6. Priloga 9.C;

g

g

| (c) | opći nazivnik; |
| --- | --- |

(c)

opći nazivnik;

| (d) | vrijednost brojača ciklusa paljenja; |
| --- | --- |

(d)

vrijednost brojača ciklusa paljenja;

| (e) | ukupni broj sati rada motora. |
| --- | --- |

(e)

ukupni broj sati rada motora.

| A.1.5.1.2. | Rezultati skupine jedinica za praćenje u postupku ocjenjivanja zanemaruju se ako nije dosegnuta najmanja vrijednost od 25 za njezin nazivnik. |
| --- | --- |

A.1.5.1.2.

Rezultati skupine jedinica za praćenje u postupku ocjenjivanja zanemaruju se ako nije dosegnuta najmanja vrijednost od 25 za njezin nazivnik.

| A.1.5.2. | Ocjenjivanje radne učinkovitosti u uporabi |
| --- | --- |

A.1.5.2.

Ocjenjivanje radne učinkovitosti u uporabi

| A.1.5.2.1. | Stvarni omjer radne učinkovitosti po skupini jedinica za praćenje pojedinačnog motora (IUPRg) mora se izračunati iz brojnikag i nazivnikag dobivenih iz OBD-a tog vozila. |
| --- | --- |

A.1.5.2.1.

Stvarni omjer radne učinkovitosti po skupini jedinica za praćenje pojedinačnog motora (IUPRg) mora se izračunati iz brojnikag

g

| A.1.5.2.2. | Ocjenjivanje radne učinkovitosti porodice motora po OBD-u u uporabi u skladu sa zahtjevima iz stavka 6.5.1. ovog Priloga mora se provesti za svaku skupinu jedinica za praćenje u porodici motora po OBD-u razmatranu u skupini vozila. |
| --- | --- |

A.1.5.2.2.

Ocjenjivanje radne učinkovitosti porodice motora po OBD-u u uporabi u skladu sa zahtjevima iz stavka 6.5.1. ovog Priloga mora se provesti za svaku skupinu jedinica za praćenje u porodici motora po OBD-u razmatranu u skupini vozila.

| A.1.5.2.3. | Za svaku skupinu vozila utvrđenu u stavku A.1.4.2.1. ovog Dodatka, radna učinkovitost OBD-a u uporabi smatra se dokazanom za potrebe stavka 6.5.1. ovog Priloga samo ako su za svaku skupinu jedinica za praćenje g ispunjeni sljedeći uvjeti:


  (a) | prosječna vrijednost


  vrijednosti IUPRg razmatranog uzorka veća je od 88 % od vrijednosti IUPR(min); i |
| --- | --- | --- |

A.1.5.2.3.

Za svaku skupinu vozila utvrđenu u stavku A.1.4.2.1. ovog Dodatka, radna učinkovitost OBD-a u uporabi smatra se dokazanom za potrebe stavka 6.5.1. ovog Priloga samo ako su za svaku skupinu jedinica za praćenje g ispunjeni sljedeći uvjeti:

(a)

Image 222

g

| (b) | više od 34 % svih motora u razmatranom uzorku ima vrijednost IUPRg jednaku ili veću od IUPR(min). |
| --- | --- |

(b)

više od 34 % svih motora u razmatranom uzorku ima vrijednost IUPRg jednaku ili veću od IUPR(min).

g

| A.1.6. | Izvješće homologacijskom tijelu
  Proizvođač mora homologacijskom tijelu dostaviti izvješće o radnoj učinkovitosti porodice motora po OBD-u u uporabi koje sadržava sljedeće podatke: |
| --- | --- |

A.1.6.

Izvješće homologacijskom tijelu

Proizvođač mora homologacijskom tijelu dostaviti izvješće o radnoj učinkovitosti porodice motora po OBD-u u uporabi koje sadržava sljedeće podatke:

| A.1.6.1. | popis porodica motora unutar razmatrane porodice motora po OBD-u (slika 1.); |
| --- | --- |

A.1.6.1.

popis porodica motora unutar razmatrane porodice motora po OBD-u (slika 1.);

| A.1.6.2. | sljedeće podatke o vozilima razmatranima u postupku dokazivanja:


  (a) | ukupni broj vozila razmatranih u postupku dokazivanja; |
| --- | --- | --- |

A.1.6.2.

sljedeće podatke o vozilima razmatranima u postupku dokazivanja:

(a)

ukupni broj vozila razmatranih u postupku dokazivanja;

| (b) | broj i tip skupina vozilâ; |
| --- | --- |

(b)

broj i tip skupina vozilâ;

| (c) | VIN i kratki opis (tip/varijanta/izvedba) svakog vozila; |
| --- | --- |

(c)

VIN i kratki opis (tip/varijanta/izvedba) svakog vozila;

| A.1.6.3. | podatke o radnoj učinkovitosti u uporabi za svako vozilo:


  (a) | brojnikg, nazivnikg i omjer radne učinkovitosti u uporabi (IUPRg) za svaku skupinu jedinica za praćenje; |
| --- | --- | --- |

A.1.6.3.

podatke o radnoj učinkovitosti u uporabi za svako vozilo:

(a)

brojnikg, nazivnikg i omjer radne učinkovitosti u uporabi (IUPRg) za svaku skupinu jedinica za praćenje;

g

g

| (b) | opći nazivnik, vrijednost brojača ciklusa paljenja, ukupni broj sati rada motora; |
| --- | --- |

(b)

opći nazivnik, vrijednost brojača ciklusa paljenja, ukupni broj sati rada motora;

| A.1.6.4. | statističke rezultate radne učinkovitosti u uporabi za svaku skupinu jedinica za praćenje:


  (a) | prosječnu vrijednost


  vrijednosti IUPRg uzorka; |
| --- | --- | --- |

A.1.6.4.

statističke rezultate radne učinkovitosti u uporabi za svaku skupinu jedinica za praćenje:

(a)

Image 223

| (b) | broj i postotak motora u uzorku koji imaju IUPRg jednak ili veći od IUPRm(min). |
| --- | --- |

(b)

broj i postotak motora u uzorku koji imaju IUPRg jednak ili veći od IUPRm(min).

g

m

---

Prilog 9.A. – Dodatak 2.

Obrazac izjave o sukladnosti radne učinkovitosti OBD-a u uporabi

„(Naziv proizvođača) potvrđuje da su motori unutar ove porodice motora po OBD-u konstruirani i izrađeni tako da su usklađeni sa svim zahtjevima iz stavaka 6.1. i 6.2. Priloga 9.A.

(Naziv proizvođača) ovu izjavu daje u dobroj vjeri nakon što je proveo odgovarajuću tehničku ocjenu radne učinkovitosti OBD-a u uporabi za motore unutar porodice motora po OBD-u u okviru primjenjivog raspona uvjeta rada i uvjeta okoline.”

[datum]

---

PRILOG 9.B

Tehnički zahtjevi za ugrađene dijagnostičke sustave

| 1. | Uvod
  U ovom se Prilogu utvrđuju tehnički zahtjevi ugrađenih dijagnostičkih sustava (OBD) za kontrolu emisija iz sustava motora koji su obuhvaćeni ovim Pravilnikom.
  Ovaj se Prilog temelji na Globalnom tehničkom pravilniku (GTR) br. 5, kojim su OBD-ovi globalno usklađeni. |
| --- | --- |

1.

U ovom se Prilogu utvrđuju tehnički zahtjevi ugrađenih dijagnostičkih sustava (OBD) za kontrolu emisija iz sustava motora koji su obuhvaćeni ovim Pravilnikom.

Ovaj se Prilog temelji na Globalnom tehničkom pravilniku (GTR) br. 5, kojim su OBD-ovi globalno usklađeni.

| 2. | Rezervirano (1) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Definicije |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | „Sustav za upozoravanje” znači sustav vozila koji upozorava vozača vozila ili bilo koga drugoga tko bi to trebao znati da je OBD otkrio neispravnost. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | „Kontrolni broj umjeravanja” znači broj koji sustav motora izračunava i prikazuje radi provjere cjelovitosti umjeravanja/softvera. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | „Praćenje sastavnih dijelova” znači praćenje ulaznih sastavnih dijelova radi otkrivanja kvarova strujnih krugova i kvarova logike i praćenje izlaznih sastavnih dijelova radi otkrivanja kvarova strujnih krugova i kvarova funkcionalnosti. To se odnosi na sastavne dijelove priključene na upravljačke jedinice sustava motora. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | „Potvrđen i aktivan DTC” znači DTC koji se pohranjuje kad OBD zaključi da postoji neispravnost. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | „Stalan MI” znači indikator neispravnosti koji je kontinuirano aktivan od trenutka kad je ključ prebačen u položaj uključeno i pokretanja motora (paljenje uključeno, motor uključen) ili početka kretanja vozila, što god bilo prije, do trenutka kad je ključ prebačen u položaj isključeno. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | „Nedostatak” znači strategija praćenja ili neki drugi element OBD-a koji ne ispunjava sve detaljne zahtjeve ovog Priloga. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | „Neispravnost strujnog kruga” znači neispravnost (otvoreni krug ili kratak spoj) zbog koje je izmjereni signal (npr. naponi, jakosti struje, frekvencije) izvan projektiranog radnog raspona prijenosnih funkcija senzora. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | „Porodica po emisijskom OBD-u” znači proizvođačevo grupiranje sustava motora na temelju zajedničkih metoda praćenja/dijagnosticiranja neispravnosti povezanih s emisijama. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | „Praćenje graničnih vrijednosti emisija” znači praćenje neispravnosti zbog koje su prekoračene granične vrijednosti OBD-a (OTL-ovi) koje se sastoji barem od jednog od sljedećeg:


  (a) | izravnog mjerenja emisija senzorima ispušnih emisija i modela za koreliranje izravno izmjerenih emisija sa specifičnim emisijama primjenjivog ispitnog ciklusa; |
| --- | --- | --- |

3.9.

(a)

izravnog mjerenja emisija senzorima ispušnih emisija i modela za koreliranje izravno izmjerenih emisija sa specifičnim emisijama primjenjivog ispitnog ciklusa;

| (b) | otkrivanja povećanja emisija koreliranjem računalnih ulaznih i izlaznih informacija sa specifičnim emisijama ispitnog ciklusa. |
| --- | --- |

(b)

otkrivanja povećanja emisija koreliranjem računalnih ulaznih i izlaznih informacija sa specifičnim emisijama ispitnog ciklusa.

| 3.10. | „Kvar funkcionalnosti” znači neispravnost koja znači da izlazni sastavni dio ne reagira na nalog iz računala na očekivani način. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | „Strategija kontrole emisija u slučaju neispravnosti” ili „MECS” znači strategija sustava motora koja se aktivira zbog neispravnosti povezane s emisijama. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | „Status MI-ja” znači vrsta statusa MI-ja koja je naložena, a može biti stalni MI, kratki MI, MI na zahtjev ili isključen. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | „Praćenje” (vidjeti „praćenje graničnih vrijednosti emisija”, „praćenje učinka” i „praćenje potpunog kvara funkcionalnosti”) |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | „Ispitni ciklus OBD-a” znači ciklus u kojem se sustav motora ispituje na ispitnom stolu za motore radi ocjenjivanja reakcije OBD-a na prisutnost potvrđeno istrošenog sastavnog dijela. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | „Osnovni sustav motora porodica po OBD-u” znači sustav motora odabran iz porodice po emisijskom OBD-u koji posjeduje najviše konstrukcijskih obilježja OBD-a reprezentativnih za tu porodicu. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | „MI na zahtjev” znači indikator neispravnosti koji je kontinuirano aktivan na nalog s vozačkog mjesta kad je ključ u položaju uključeno dok je motor isključen (paljenje uključeno, motor isključen). |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | „Očekivan DTC” znači DTC koji je OBD pohranio jer je jedinica za praćenje tijekom trenutačnog ili posljednjeg dovršenog radnog slijeda otkrila situaciju u kojoj možda postoji neispravnost. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | „Potencijalan DTC” znači DTC koji je OBD pohranio jer je jedinica za praćenje otkrila situaciju u kojoj možda postoji neispravnost, ali za čije je potvrđivanje potrebna dodatna procjena. Potencijalni DTC je očekivani DTC koji nije potvrđen i aktivan DTC. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | „Prethodno aktivan DTC” znači prijašnji potvrđen i aktivan DTC koji ostaje pohranjen nakon što je OBD zaključio da neispravnost zbog koje je DTC nastao više nije prisutna. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | „Kvar logike” znači neispravnost koja znači da se signal iz pojedinačnog senzora ili sastavnog dijela ne slaže s očekivanim na temelju signala iz ostalih senzora i sastavnih dijelova sustava za kontrolu. Kvarovi logike obuhvaćaju neispravnosti zbog kojih su izmjereni signal (npr. naponi, jakosti struje, frekvencije) unutar projektiranog radnog raspona prijenosnih funkcija senzora. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | „Spremnost” znači status koji pokazuje je li neka jedinica za praćenje, ili skupina jedinica za praćenje, radila nakon posljednjeg brisanja putem vanjskog zahtjeva ili naredbe (npr. alatom za skeniranje OBD-a). |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | „Kratak MI” znači indikator neispravnosti koji je kontinuirano aktivan 15 sekundi od trenutka kad je ključ prebačen u položaj uključeno i pokretanja motora (paljenje uključeno, motor uključen) ili početka kretanja vozila i koji se deaktivira nakon 15 sekundi ili u trenutku kad je ključ prebačen u položaj isključeno, što god bilo prije. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | „Identifikator softverskog umjeravanja” znači niz alfanumeričkih znakova koji služi za identifikaciju s emisijama povezanih umjeravanja / softverskih verzija ugrađenih u sustav motora. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | „Praćenje potpunog kvara funkcionalnosti” znači praćenje neispravnosti zbog koje nastaje potpuni gubitak željene funkcije sustava. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | „Ciklus zagrijavanja” znači dovoljno dug rad motora da temperatura rashladnog sredstva poraste za najmanje 22 K (22 °C / 40 °F) od trenutka pokretanja motora i da dosegne najmanje 333 K (60 °C / 140 °F) (2). |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | Pokrate


  AES | pomoćna strategija kontrole emisija |
| --- | --- | --- |
| CV | prozračivanje kućišta koljenastog vratila |
| DOC | dizelski oksidacijski katalizator |
| DPF | filtar dizelskih čestica ili filtar čestica uključujući katalitičke DPF-ove i filtre s kontinuiranom regeneracijom (CRT) |
| DTC | dijagnostički kôd neispravnosti |
| EGR | povrat ispušnih plinova |
| HC | ugljikovodik |
| LNT | odvajač NOx za siromašnu smjesu (ili apsorber NOx) |
| UNP | ukapljeni naftni plin |
| MECS | strategija kontrole emisija u slučaju neispravnosti |
| PP | prirodni plin |
| NOx | dušikovi oksidi |
| OTL | granične vrijednosti za OBD |
| PM | čestična tvar |
| SCR | selektivna katalitička redukcija |
| SW | brisači vjetrobranskog stakla |
| TFF | praćenje potpunog kvara funkcionalnosti |
| VGT | turbopunjač promjenjive geometrije |
| VVT | varijabilno aktiviranje ventila |

3.26.

AES

pomoćna strategija kontrole emisija

CV

prozračivanje kućišta koljenastog vratila

DOC

dizelski oksidacijski katalizator

DPF

filtar dizelskih čestica ili filtar čestica uključujući katalitičke DPF-ove i filtre s kontinuiranom regeneracijom (CRT)

DTC

dijagnostički kôd neispravnosti

EGR

povrat ispušnih plinova

HC

ugljikovodik

LNT

odvajač NOx za siromašnu smjesu (ili apsorber NOx)

UNP

ukapljeni naftni plin

MECS

strategija kontrole emisija u slučaju neispravnosti

PP

prirodni plin

NOx

dušikovi oksidi

OTL

granične vrijednosti za OBD

PM

čestična tvar

SCR

selektivna katalitička redukcija

SW

brisači vjetrobranskog stakla

TFF

praćenje potpunog kvara funkcionalnosti

VGT

turbopunjač promjenjive geometrije

VVT

varijabilno aktiviranje ventila

| 4. | Opći zahtjevi
  U kontekstu ovog Priloga OBD mora biti sposoban otkriti neispravnosti, dojaviti njihovo pojavljivanje putem indikatora neispravnosti, utvrditi vjerojatna područja neispravnosti pomoću podataka koji su pohranjeni u memoriji računala i prenijeti te podatke izvan vozila.
  OBD se mora konstruirati i izraditi tako da može utvrđivati vrste neispravnosti tijekom cijeloga radnog vijeka vozila ili motora. Pri postizanju tog cilja homologacijsko tijelo uzet će u obzir činjenicu da se kod motora koji su upotrebljavani duže od svojeg reguliranog životnog vijeka može pojaviti određeno pogoršanje radne učinkovitosti OBD-a i osjetljivost zbog kojih se mogu premašiti granične vrijednosti OBD-a prije nego OBD vozaču vozila signalizira neispravnost.
  Prethodni stavak ne proširuje odgovornost proizvođača motora u pogledu sukladnosti za motor stariji od reguliranog životnog vijeka (npr. vrijeme ili udaljenost tijekom kojih se nastavljaju primjenjivati norme o emisijama ili granične vrijednosti emisija). |
| --- | --- |

4.

U kontekstu ovog Priloga OBD mora biti sposoban otkriti neispravnosti, dojaviti njihovo pojavljivanje putem indikatora neispravnosti, utvrditi vjerojatna područja neispravnosti pomoću podataka koji su pohranjeni u memoriji računala i prenijeti te podatke izvan vozila.

OBD se mora konstruirati i izraditi tako da može utvrđivati vrste neispravnosti tijekom cijeloga radnog vijeka vozila ili motora. Pri postizanju tog cilja homologacijsko tijelo uzet će u obzir činjenicu da se kod motora koji su upotrebljavani duže od svojeg reguliranog životnog vijeka može pojaviti određeno pogoršanje radne učinkovitosti OBD-a i osjetljivost zbog kojih se mogu premašiti granične vrijednosti OBD-a prije nego OBD vozaču vozila signalizira neispravnost.

Prethodni stavak ne proširuje odgovornost proizvođača motora u pogledu sukladnosti za motor stariji od reguliranog životnog vijeka (npr. vrijeme ili udaljenost tijekom kojih se nastavljaju primjenjivati norme o emisijama ili granične vrijednosti emisija).

| 4.1. | Zahtjev za homologaciju OBD-a |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Osnovna homologacija
  Proizvođač sustava motora može predati zahtjev za homologaciju svojeg OBD-a na jedan od tri sljedeća načina:


  (a) | proizvođač sustava motora predaje zahtjev za homologaciju pojedinačnog OBD-a tako što će dokazati da je taj OBD u skladu sa svim odredbama ovog Priloga; |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

Proizvođač sustava motora može predati zahtjev za homologaciju svojeg OBD-a na jedan od tri sljedeća načina:

(a)

proizvođač sustava motora predaje zahtjev za homologaciju pojedinačnog OBD-a tako što će dokazati da je taj OBD u skladu sa svim odredbama ovog Priloga;

| (b) | proizvođač sustava motora podnosi zahtjev za homologaciju porodice po emisijskom OBD-u dokazivanjem da je osnovni sustav motora po OBD-u sukladan sa svim odredbama ovog Priloga. |
| --- | --- |

(b)

proizvođač sustava motora podnosi zahtjev za homologaciju porodice po emisijskom OBD-u dokazivanjem da je osnovni sustav motora po OBD-u sukladan sa svim odredbama ovog Priloga.

Proizvođač sustava motora podnosi zahtjev za homologaciju nekog OBD-a tako što će dokazati da taj OBD ispunjava kriterije za pripadanje već homologiranoj porodici po emisijskom OBD-u.

| 4.1.2. | Proširenje/preinaka postojeće homologacije |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.2.1. | Proširenje radi uključivanja novog sustava motora u porodicu po emisijskom OBD-u
  Na zahtjev proizvođača i uz odobrenje homologacijskog tijela novi sustav motora može se uključiti kao član već homologirane porodice po emisijskom OBD-u ako svi sustavi motora unutar tako proširene porodice po emisijskom OBD-u još uvijek imaju zajedničke metode praćenja/dijagnosticiranja neispravnosti povezanih s emisijama.
  Ako su svi OBD elementi konstrukcije osnovnog sustava motora po OBD-u reprezentativni za one u novom sustavu motora, tada osnovni sustav motora po OBD-u ostaje nepromijenjen, a proizvođač je dužan izmijeniti opisnu dokumentaciju u skladu sa stavkom 8. ovog Priloga.
  Ako novi sustav motora sadržava elemente konstrukcije za koje osnovni sustav motora po OBD-u nije reprezentativan, već taj novi sustav sam po sebi može predstavljati čitavu porodicu, tad novi sustav motora postaje novi osnovni sustav motora po OBD-u. U tom slučaju mora se dokazati da su novi OBD elementi konstrukcije sukladni s odredbama ovog Priloga, a opisna dokumentacija mora se izmijeniti u skladu sa stavkom 8. ovog Priloga. |
| --- | --- |

4.1.2.1.

Na zahtjev proizvođača i uz odobrenje homologacijskog tijela novi sustav motora može se uključiti kao član već homologirane porodice po emisijskom OBD-u ako svi sustavi motora unutar tako proširene porodice po emisijskom OBD-u još uvijek imaju zajedničke metode praćenja/dijagnosticiranja neispravnosti povezanih s emisijama.

Ako su svi OBD elementi konstrukcije osnovnog sustava motora po OBD-u reprezentativni za one u novom sustavu motora, tada osnovni sustav motora po OBD-u ostaje nepromijenjen, a proizvođač je dužan izmijeniti opisnu dokumentaciju u skladu sa stavkom 8. ovog Priloga.

Ako novi sustav motora sadržava elemente konstrukcije za koje osnovni sustav motora po OBD-u nije reprezentativan, već taj novi sustav sam po sebi može predstavljati čitavu porodicu, tad novi sustav motora postaje novi osnovni sustav motora po OBD-u. U tom slučaju mora se dokazati da su novi OBD elementi konstrukcije sukladni s odredbama ovog Priloga, a opisna dokumentacija mora se izmijeniti u skladu sa stavkom 8. ovog Priloga.

| 4.1.2.2. | Proširenje radi uključivanja promjena konstrukcije koje utječu na OBD
  Na zahtjev proizvođača i u skladu s odobrenjem homologacijskog tijela, proširenje postojeće homologacije može se odobriti u slučaju promjene konstrukcije OBD-a ako proizvođač dokaže da su promjene konstrukcije u skladu s odredbama ovog Priloga.
  Opisna dokumentacija mijenja se u skladu sa stavkom 8. ovog Priloga.
  Ako se postojeća homologacija odnosi na porodicu po emisijskom OBD-u, proizvođač homologacijskom tijelu mora dokazati da su metode praćenja/dijagnosticiranja neispravnosti povezanih s emisijama još uvijek zajedničke u čitavoj porodici i da je osnovni sustav motora po OBD-u i dalje reprezentativan za porodicu. |
| --- | --- |

4.1.2.2.

Na zahtjev proizvođača i u skladu s odobrenjem homologacijskog tijela, proširenje postojeće homologacije može se odobriti u slučaju promjene konstrukcije OBD-a ako proizvođač dokaže da su promjene konstrukcije u skladu s odredbama ovog Priloga.

Opisna dokumentacija mijenja se u skladu sa stavkom 8. ovog Priloga.

Ako se postojeća homologacija odnosi na porodicu po emisijskom OBD-u, proizvođač homologacijskom tijelu mora dokazati da su metode praćenja/dijagnosticiranja neispravnosti povezanih s emisijama još uvijek zajedničke u čitavoj porodici i da je osnovni sustav motora po OBD-u i dalje reprezentativan za porodicu.

| 4.1.2.3. | Izmjena homologacije radi reklasifikacije neispravnosti
  Ovaj se stavak primjenjuje kada na zahtjev tijela koje je izdalo homologaciju ili na vlastitu inicijativu proizvođač preda zahtjev za izmjenu postojeće homologacije kako bi se reklasificirala jedna neispravnost ili više njih.
  Sukladnost nove klasifikacije potom se mora dokazati u skladu s odredbama ovog Priloga, a opisna se dokumentacija mora izmijeniti u skladu sa stavkom 8. ovog Priloga. |
| --- | --- |

4.1.2.3.

Ovaj se stavak primjenjuje kada na zahtjev tijela koje je izdalo homologaciju ili na vlastitu inicijativu proizvođač preda zahtjev za izmjenu postojeće homologacije kako bi se reklasificirala jedna neispravnost ili više njih.

Sukladnost nove klasifikacije potom se mora dokazati u skladu s odredbama ovog Priloga, a opisna se dokumentacija mora izmijeniti u skladu sa stavkom 8. ovog Priloga.

| 4.2. | Zahtjevi za praćenje
  Svi sastavni dijelovi povezani s emisijama i sustavi uključeni u sustav motora prate se putem OBD-a u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Dodatku 3. te, u slučaju motora ili vozila s dvojnim gorivom, u odjeljku 7. Priloga 15. Međutim, OBD ne mora upotrebljavati zasebnu jedinicu za praćenje za otkrivanje svake neispravnosti koja se navodi u Dodatku 3. te, u slučaju motora ili vozila s dvojnim gorivom, u odjeljku 7. Priloga 15.
  OBD prati i vlastite sastavne dijelove.
  U stavkama iz Dodatka 3. ovom Prilogu navedeni su sustavi i sastavni dijelovi koje OBD treba pratiti i opisane vrste praćenja koje se očekuju za svaki od tih sastavnih dijelova i sustava (npr. praćenje graničnih vrijednosti emisija, praćenje radnog učinka, praćenje potpunog kvara funkcionalnosti ili praćenje sastavnih dijelova).
  Proizvođač može odlučiti pratiti dodatne sustave i sastavne dijelove. |
| --- | --- |

4.2.

Svi sastavni dijelovi povezani s emisijama i sustavi uključeni u sustav motora prate se putem OBD-a u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Dodatku 3. te, u slučaju motora ili vozila s dvojnim gorivom, u odjeljku 7. Priloga 15. Međutim, OBD ne mora upotrebljavati zasebnu jedinicu za praćenje za otkrivanje svake neispravnosti koja se navodi u Dodatku 3. te, u slučaju motora ili vozila s dvojnim gorivom, u odjeljku 7. Priloga 15.

OBD prati i vlastite sastavne dijelove.

U stavkama iz Dodatka 3. ovom Prilogu navedeni su sustavi i sastavni dijelovi koje OBD treba pratiti i opisane vrste praćenja koje se očekuju za svaki od tih sastavnih dijelova i sustava (npr. praćenje graničnih vrijednosti emisija, praćenje radnog učinka, praćenje potpunog kvara funkcionalnosti ili praćenje sastavnih dijelova).

Proizvođač može odlučiti pratiti dodatne sustave i sastavne dijelove.

| 4.2.1. | Odabir tehnike praćenja
  Homologacijsko tijelo može proizvođaču odobriti primjenu drugih tehnika praćenja osim one koja se spominje u Dodatku 3. ili, u slučaju motora ili vozila s dvojnim gorivom, u odjeljku 7. Priloga 15. Proizvođač mora pokazati da je odabrana vrsta praćenja pouzdana, pravovremena i učinkovita (npr. na temelju tehničkih razmatranja, rezultata ispitivanja, prethodnih dogovora itd.).
  U slučaju da neki sustav ili sastavni dio nije obuhvaćen Dodatkom 3. ili, kad je riječ o motorima ili vozilima s dvojnim gorivom, odjeljkom 7. Priloga 15., proizvođač je dužan homologacijskom tijelu podnijeti na odobrenje pristup koji primjenjuje za praćenje. Homologacijsko tijelo odobrit će odabranu vrstu praćenja i tehniku praćenja (tj. praćenje graničnih vrijednosti emisija, praćenje radnog učinka, praćenje potpunog kvara funkcionalnosti ili praćenje sastavnih dijelova) ako je proizvođač pozivanjem na one koje su detaljno opisane u Dodatku 3 ili, kad je riječ o motorima ili vozilima s dvojnim gorivom, u odjeljku 7. Priloga 15., pokazao da su pouzdane, pravodobne i učinkovite (tj. na temelju tehničkih razmatranja, rezultata ispitivanja, prethodnih dogovora itd.). |
| --- | --- |

4.2.1.

Homologacijsko tijelo može proizvođaču odobriti primjenu drugih tehnika praćenja osim one koja se spominje u Dodatku 3. ili, u slučaju motora ili vozila s dvojnim gorivom, u odjeljku 7. Priloga 15. Proizvođač mora pokazati da je odabrana vrsta praćenja pouzdana, pravovremena i učinkovita (npr. na temelju tehničkih razmatranja, rezultata ispitivanja, prethodnih dogovora itd.).

U slučaju da neki sustav ili sastavni dio nije obuhvaćen Dodatkom 3. ili, kad je riječ o motorima ili vozilima s dvojnim gorivom, odjeljkom 7. Priloga 15., proizvođač je dužan homologacijskom tijelu podnijeti na odobrenje pristup koji primjenjuje za praćenje. Homologacijsko tijelo odobrit će odabranu vrstu praćenja i tehniku praćenja (tj. praćenje graničnih vrijednosti emisija, praćenje radnog učinka, praćenje potpunog kvara funkcionalnosti ili praćenje sastavnih dijelova) ako je proizvođač pozivanjem na one koje su detaljno opisane u Dodatku 3 ili, kad je riječ o motorima ili vozilima s dvojnim gorivom, u odjeljku 7. Priloga 15., pokazao da su pouzdane, pravodobne i učinkovite (tj. na temelju tehničkih razmatranja, rezultata ispitivanja, prethodnih dogovora itd.).

| 4.2.1.1. | Korelacija sa stvarnim emisijama
  Ako je riječ o praćenju graničnih vrijednosti emisija, obvezna je korelacija sa specifičnim emisijama ispitnog ciklusa. Ta se korelacija obično dokazuje na ispitnom motoru u laboratorijskom okruženju.
  Ako je riječ o drugim slučajevima praćenja (tj. praćenje radnog učinka, praćenje potpunog kvara funkcionalnosti ili praćenje sastavnih dijelova), korelacija sa stvarnim emisijama nije potrebna. Međutim, homologacijsko tijelo može zatražiti ispitne podatke radi potvrde klasifikacije učinaka neispravnosti kako je opisano u stavku 6.2. ovog Priloga.
  Primjeri: | Za električnu neispravnost nije nužna korelacija jer je riječ o neispravnosti za koju se samo utvrđuje postoji li (da/ne). Za neispravnost DPF-a koja se prati na temelju razlike tlaka nije nužna korelacija jer se neispravnost predviđa. |
| --- | --- | --- |

4.2.1.1.

Ako je riječ o praćenju graničnih vrijednosti emisija, obvezna je korelacija sa specifičnim emisijama ispitnog ciklusa. Ta se korelacija obično dokazuje na ispitnom motoru u laboratorijskom okruženju.

Ako je riječ o drugim slučajevima praćenja (tj. praćenje radnog učinka, praćenje potpunog kvara funkcionalnosti ili praćenje sastavnih dijelova), korelacija sa stvarnim emisijama nije potrebna. Međutim, homologacijsko tijelo može zatražiti ispitne podatke radi potvrde klasifikacije učinaka neispravnosti kako je opisano u stavku 6.2. ovog Priloga.

Primjeri:

Za električnu neispravnost nije nužna korelacija jer je riječ o neispravnosti za koju se samo utvrđuje postoji li (da/ne). Za neispravnost DPF-a koja se prati na temelju razlike tlaka nije nužna korelacija jer se neispravnost predviđa.

| | Ako proizvođač dokaže, u skladu sa zahtjevima za dokazivanje iz ovog Priloga, da emisije ne bi prekoračile granične vrijednosti OBD-a u slučaju potpunog kvara ili uklanjanja sastavnog dijela ili sustava, prihvaća se praćenje radnog učinka tog sastavnog dijela ili sustava. |
| --- | --- |

Ako proizvođač dokaže, u skladu sa zahtjevima za dokazivanje iz ovog Priloga, da emisije ne bi prekoračile granične vrijednosti OBD-a u slučaju potpunog kvara ili uklanjanja sastavnog dijela ili sustava, prihvaća se praćenje radnog učinka tog sastavnog dijela ili sustava.

| | Kad se za praćenje emisija neke onečišćujuće tvari upotrebljava senzor emisija iz ispušne cijevi, sve se ostale jedinice za praćenje mogu izuzeti iz daljnje korelacije sa stvarnim emisijama te onečišćujuće tvari. Međutim, takvo izuzimanje ne isključuje potrebu da te jedinice za praćenje, zajedno s drugim tehnikama praćenja, budu dio OBD-a jer su jedinice za praćenje i dalje potrebne za identifikaciju neispravnosti. |
| --- | --- |

Kad se za praćenje emisija neke onečišćujuće tvari upotrebljava senzor emisija iz ispušne cijevi, sve se ostale jedinice za praćenje mogu izuzeti iz daljnje korelacije sa stvarnim emisijama te onečišćujuće tvari. Međutim, takvo izuzimanje ne isključuje potrebu da te jedinice za praćenje, zajedno s drugim tehnikama praćenja, budu dio OBD-a jer su jedinice za praćenje i dalje potrebne za identifikaciju neispravnosti.

| | Neispravnost se uvijek klasificira u skladu sa stavkom 4.5. na temelju učinka koji ima na emisije, neovisno o vrsti praćenja kojom je neispravnost otkrivena. |
| --- | --- |

Neispravnost se uvijek klasificira u skladu sa stavkom 4.5. na temelju učinka koji ima na emisije, neovisno o vrsti praćenja kojom je neispravnost otkrivena.

| 4.2.2. | Praćenje sastavnih dijelova (ulazni/izlazni sastavni dijelovi/sustavi)
  U slučaju ulaznih sastavnih dijelova koji pripadaju sustavu motora, OBD mora otkriti barem neispravnosti strujnog kruga te, ako je moguće, kvarove logike.
  Dijagnostika kvara logike tada potvrđuje da izlazni signal senzora nije ni neprihvatljivo visok ni neprihvatljivo nizak (tj. postoji „dvostrana” dijagnostika).
  U mjeri u kojoj je to izvedivo i uz odobrenje homologacijskog tijela OBD otkriva zasebno kvarove logike (npr. neprihvatljivo visoko ili neprihvatljivo nisko) i neispravnosti strujnog kruga (npr. visoko izvan mjernog područja ili nisko izvan mjernog područja). Uz to, pohranjuje se jedinstveni DTC za svaku pojedinu neispravnost (npr. visoko izvan mjernog područja, nisko izvan mjernog područja i kvar logike).
  U slučaju izlaznih sastavnih dijelova koji pripadaju sustavu motora, OBD mora otkriti barem neispravnosti strujnog kruga te, ako je moguće, da nije došlo do odgovarajućeg funkcionalnog odgovora na naredbe računala.
  U mjeri u kojoj je to izvedivo te uz odobrenje homologacijskog tijela OBD otkriva zasebno kvarove funkcionalnosti i neispravnosti strujnog kruga (npr. visoko izvan mjernog područja ili nisko izvan mjernog područja) te pohranjuje jedinstveni DTC za svaku pojedinu neispravnost (npr. visoko izvan mjernog područja, nisko izvan mjernog područja i kvar funkcionalnosti).
  OBD prati i logičnost informacija koje dolaze iz sastavnih dijelova koji ne pripadaju sustavu motora, ili koje ulaze u te dijelove, ako te informacije ugrožavaju ispravan radni učinak sustava za kontrolu emisija i/ili sustava motora. |
| --- | --- |

4.2.2.

U slučaju ulaznih sastavnih dijelova koji pripadaju sustavu motora, OBD mora otkriti barem neispravnosti strujnog kruga te, ako je moguće, kvarove logike.

Dijagnostika kvara logike tada potvrđuje da izlazni signal senzora nije ni neprihvatljivo visok ni neprihvatljivo nizak (tj. postoji „dvostrana” dijagnostika).

U mjeri u kojoj je to izvedivo i uz odobrenje homologacijskog tijela OBD otkriva zasebno kvarove logike (npr. neprihvatljivo visoko ili neprihvatljivo nisko) i neispravnosti strujnog kruga (npr. visoko izvan mjernog područja ili nisko izvan mjernog područja). Uz to, pohranjuje se jedinstveni DTC za svaku pojedinu neispravnost (npr. visoko izvan mjernog područja, nisko izvan mjernog područja i kvar logike).

U slučaju izlaznih sastavnih dijelova koji pripadaju sustavu motora, OBD mora otkriti barem neispravnosti strujnog kruga te, ako je moguće, da nije došlo do odgovarajućeg funkcionalnog odgovora na naredbe računala.

U mjeri u kojoj je to izvedivo te uz odobrenje homologacijskog tijela OBD otkriva zasebno kvarove funkcionalnosti i neispravnosti strujnog kruga (npr. visoko izvan mjernog područja ili nisko izvan mjernog područja) te pohranjuje jedinstveni DTC za svaku pojedinu neispravnost (npr. visoko izvan mjernog područja, nisko izvan mjernog područja i kvar funkcionalnosti).

OBD prati i logičnost informacija koje dolaze iz sastavnih dijelova koji ne pripadaju sustavu motora, ili koje ulaze u te dijelove, ako te informacije ugrožavaju ispravan radni učinak sustava za kontrolu emisija i/ili sustava motora.

| 4.2.2.1. | Iznimka od praćenja sastavnih dijelova
  Praćenje neispravnosti strujnog kruga te, u mjeri u kojoj je to izvedivo, kvarova funkcionalnosti i logike sustava motora nije potrebno ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:


  (a) | posljedica kvara je povećanje emisija bilo koje onečišćujuće tvari manje od 50 % regulirane granične vrijednosti emisija; i |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1.

Praćenje neispravnosti strujnog kruga te, u mjeri u kojoj je to izvedivo, kvarova funkcionalnosti i logike sustava motora nije potrebno ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

(a)

posljedica kvara je povećanje emisija bilo koje onečišćujuće tvari manje od 50 % regulirane granične vrijednosti emisija; i

| (b) | zbog kvara nijedna emisija ne prekoračuje reguliranu graničnu vrijednost emisije (3); i |
| --- | --- |

(b)

zbog kvara nijedna emisija ne prekoračuje reguliranu graničnu vrijednost emisije (3); i

| (c) | kvar ne utječe na sastavni dio ili sustav nužan za ispravan rad OBD-a; i |
| --- | --- |

(c)

kvar ne utječe na sastavni dio ili sustav nužan za ispravan rad OBD-a; i

| (d) | kvar ne odgađa niti utječe u znatnoj mjeri na sposobnost rada sustava za kontrolu emisija u skladu s izvornim konceptom (na primjer prekid rada sustava za grijanje reagensa u hladnim uvjetima ne može se smatrati iznimkom). |
| --- | --- |

(d)

kvar ne odgađa niti utječe u znatnoj mjeri na sposobnost rada sustava za kontrolu emisija u skladu s izvornim konceptom (na primjer prekid rada sustava za grijanje reagensa u hladnim uvjetima ne može se smatrati iznimkom).

Utvrđivanje učinka na emisije provodi se na stabiliziranom sustavu motora u ispitnoj komori dinamometra za motore u skladu s postupcima dokazivanja iz ovog Priloga.

Ako takav postupak ne pruži definitivan dokaz u pogledu kriterija pod točkom (d), proizvođač je dužan homologacijskom tijelu podnijeti odgovarajuće elemente koji se odnose na konstrukciju kao što su dobra tehnička praksa, tehnička razmatranja, simulacije, rezultati ispitivanja itd.

| 4.2.3. | Učestalost praćenja
  Jedinice za praćenje rade kontinuirano, u svakom trenutku kad su ispunjeni uvjeti za praćenje, ili jednom u svakom radnom slijedu (npr. kad je riječ o jedinicama za praćenje koje za vrijeme rada dovode do povećanja emisija).
  Na zahtjev proizvođača homologacijsko tijelo može odobriti jedinice za praćenje koje ne rade kontinuirano. U tom je slučaju proizvođač dužan jasno obavijestiti homologacijsko tijelo i opisati uvjete u kojima jedinica za praćenje radi te obrazložiti prijedlog odgovarajućim elementima koji se odnose na konstrukciju (kao što je dobra tehnička praksa).
  Jedinice za praćenje rade za vrijeme primjenjivog ispitnog ciklusa OBD-a kako je navedeno u stavku 7.2.2.
  Smatra se da jedinica za praćenje radi kontinuirano ako se aktivira učestalošću od najmanje dva puta u sekundi te utvrdi prisutnost ili odsutnost kvara relevantnog za tu jedinicu za praćenje u roku od 15 sekundi. Ako se ulazni ili izlazni podatak računala za potrebe kontrole motora uzorkuje učestalošću manjom od dva puta u sekundi, smatra se da jedinica za praćenje radi kontinuirano ako sustav utvrdi prisutnost ili odsutnost kvara relevantnog za tu jedinicu za praćenje svaki put kad se provodi uzorkovanje.
  Za sastavne dijelove ili sustave koji se kontinuirano prate nije potrebno aktiviranje izlaznog sastavnog dijela/sustava isključivo u svrhu praćenja tog izlaznog sastavnog dijela/sustava. |
| --- | --- |

4.2.3.

Jedinice za praćenje rade kontinuirano, u svakom trenutku kad su ispunjeni uvjeti za praćenje, ili jednom u svakom radnom slijedu (npr. kad je riječ o jedinicama za praćenje koje za vrijeme rada dovode do povećanja emisija).

Na zahtjev proizvođača homologacijsko tijelo može odobriti jedinice za praćenje koje ne rade kontinuirano. U tom je slučaju proizvođač dužan jasno obavijestiti homologacijsko tijelo i opisati uvjete u kojima jedinica za praćenje radi te obrazložiti prijedlog odgovarajućim elementima koji se odnose na konstrukciju (kao što je dobra tehnička praksa).

Jedinice za praćenje rade za vrijeme primjenjivog ispitnog ciklusa OBD-a kako je navedeno u stavku 7.2.2.

Smatra se da jedinica za praćenje radi kontinuirano ako se aktivira učestalošću od najmanje dva puta u sekundi te utvrdi prisutnost ili odsutnost kvara relevantnog za tu jedinicu za praćenje u roku od 15 sekundi. Ako se ulazni ili izlazni podatak računala za potrebe kontrole motora uzorkuje učestalošću manjom od dva puta u sekundi, smatra se da jedinica za praćenje radi kontinuirano ako sustav utvrdi prisutnost ili odsutnost kvara relevantnog za tu jedinicu za praćenje svaki put kad se provodi uzorkovanje.

Za sastavne dijelove ili sustave koji se kontinuirano prate nije potrebno aktiviranje izlaznog sastavnog dijela/sustava isključivo u svrhu praćenja tog izlaznog sastavnog dijela/sustava.

| 4.3. | Zahtjevi za bilježenje OBD informacija
  Kad se neispravnost otkrije, ali još nije potvrđena, moguća neispravnost smatra se „potencijalnim DTC-om” te će se u skladu s tim zabilježiti status „očekivanog DTC-a”. „Potencijalni DTC” ne dovodi do aktivacije sustava za upozoravanje u skladu sa stavkom 4.6.
  U okviru prvog radnog slijeda neispravnost se može smatrati izravno „potvrđenom i aktivnom” a da je se prije toga nije smatralo „potencijalnim DTC-om”. Dodjeljuje joj se status „očekivanog DTC-a” i „potvrđenog i aktivnog DTC-a”.
  U slučaju da neispravnost s prethodno aktivnim statusom ponovno nastupi, toj se neispravnosti po izboru proizvođača može izravno dodijeliti status „očekivanog DTC-a” i „potvrđenog i aktivnog DTC-a” a da joj prethodno nije dodijeljen status „potencijalnog DTC-a”. Ako je toj neispravnosti dodijeljen status potencijalnog DTC-a, zadržava i status prethodno aktivnog DTC-a za vrijeme kad još uvijek nije potvrđena i aktivna.
  Sustav praćenja zaključuje je li postojala neispravnost prije kraja sljedećeg radnog slijeda nakon što je otkrivena prvi put. U to se vrijeme pohranjuje status „potvrđen i aktivan DTC” i aktivira sustav za upozoravanje u skladu sa stavkom 4.6.
  U slučaju MECS-a koji se može ispraviti (npr. rad se automatski vrati u normalu, a MECS se deaktivira pri sljedećem uključivanju motora) nije potrebno pohraniti „potvrđen i aktivan DTC”, osim ako se MECS ne uključi ponovno prije kraja sljedećeg radnog slijeda. U slučaju MECS-a koji se ne može ispraviti, „potvrđen i aktivan DTC” pohranjuje se čim se MECS aktivira.
  U nekim specifičnim slučajevima kad su jedinicama za praćenje potrebna više od dva radna slijeda kako bi točno otkrile i potvrdile neispravnost (npr. jedinice za praćenje koje se koriste statističkim modelima ili koje se odnose na potrošnju tekućine u vozilu), homologacijsko tijelo može dozvoliti upotrebu više od dva radna slijeda za praćenje, pod uvjetom da proizvođač opravda potrebu za duljim razdobljem (npr. tehničkim razlozima, eksperimentalnim rezultatima, vlastitim iskustvom itd.).
  Kada sustav više ne pronalazi potvrđenu i aktivnu neispravnost za vrijeme kompletnog radnog slijeda, dodjeljuje joj se status prethodno aktivnog DTC-a do početka sljedećeg radnog slijeda i taj će se status zadržati sve dok se podaci OBD-a povezani s tom neispravnošću ne obrišu alatom za skeniranje ili dok se ne izbrišu iz memorije računala u skladu sa stavkom 4.4.

  Napomena: Zahtjevi propisani u ovom stavku prikazani su u Dodatku 2. ovom Prilogu. |
| --- | --- |

4.3.

Kad se neispravnost otkrije, ali još nije potvrđena, moguća neispravnost smatra se „potencijalnim DTC-om” te će se u skladu s tim zabilježiti status „očekivanog DTC-a”. „Potencijalni DTC” ne dovodi do aktivacije sustava za upozoravanje u skladu sa stavkom 4.6.

U okviru prvog radnog slijeda neispravnost se može smatrati izravno „potvrđenom i aktivnom” a da je se prije toga nije smatralo „potencijalnim DTC-om”. Dodjeljuje joj se status „očekivanog DTC-a” i „potvrđenog i aktivnog DTC-a”.

U slučaju da neispravnost s prethodno aktivnim statusom ponovno nastupi, toj se neispravnosti po izboru proizvođača može izravno dodijeliti status „očekivanog DTC-a” i „potvrđenog i aktivnog DTC-a” a da joj prethodno nije dodijeljen status „potencijalnog DTC-a”. Ako je toj neispravnosti dodijeljen status potencijalnog DTC-a, zadržava i status prethodno aktivnog DTC-a za vrijeme kad još uvijek nije potvrđena i aktivna.

Sustav praćenja zaključuje je li postojala neispravnost prije kraja sljedećeg radnog slijeda nakon što je otkrivena prvi put. U to se vrijeme pohranjuje status „potvrđen i aktivan DTC” i aktivira sustav za upozoravanje u skladu sa stavkom 4.6.

U slučaju MECS-a koji se može ispraviti (npr. rad se automatski vrati u normalu, a MECS se deaktivira pri sljedećem uključivanju motora) nije potrebno pohraniti „potvrđen i aktivan DTC”, osim ako se MECS ne uključi ponovno prije kraja sljedećeg radnog slijeda. U slučaju MECS-a koji se ne može ispraviti, „potvrđen i aktivan DTC” pohranjuje se čim se MECS aktivira.

U nekim specifičnim slučajevima kad su jedinicama za praćenje potrebna više od dva radna slijeda kako bi točno otkrile i potvrdile neispravnost (npr. jedinice za praćenje koje se koriste statističkim modelima ili koje se odnose na potrošnju tekućine u vozilu), homologacijsko tijelo može dozvoliti upotrebu više od dva radna slijeda za praćenje, pod uvjetom da proizvođač opravda potrebu za duljim razdobljem (npr. tehničkim razlozima, eksperimentalnim rezultatima, vlastitim iskustvom itd.).

Kada sustav više ne pronalazi potvrđenu i aktivnu neispravnost za vrijeme kompletnog radnog slijeda, dodjeljuje joj se status prethodno aktivnog DTC-a do početka sljedećeg radnog slijeda i taj će se status zadržati sve dok se podaci OBD-a povezani s tom neispravnošću ne obrišu alatom za skeniranje ili dok se ne izbrišu iz memorije računala u skladu sa stavkom 4.4.

Napomena: Zahtjevi propisani u ovom stavku prikazani su u Dodatku 2. ovom Prilogu.

| 4.4. | Zahtjevi za brisanje OBD informacija
  OBD ne smije sam izbrisati DTC i primjenjive informacije (uključujući pripadajuću snimku stanja) sve dok taj DTC nije bio u prethodno aktivnom statusu najmanje 40 ciklusa zagrijavanja ili 200 sati rada motora, ovisno o tome što nastupi prije. OBD briše sve DTC-ove i primjenjive informacije (uključujući pripadajuću snimku stanja) na zahtjev alata za skeniranje ili alata za održavanje. |
| --- | --- |

4.4.

OBD ne smije sam izbrisati DTC i primjenjive informacije (uključujući pripadajuću snimku stanja) sve dok taj DTC nije bio u prethodno aktivnom statusu najmanje 40 ciklusa zagrijavanja ili 200 sati rada motora, ovisno o tome što nastupi prije. OBD briše sve DTC-ove i primjenjive informacije (uključujući pripadajuću snimku stanja) na zahtjev alata za skeniranje ili alata za održavanje.

| 4.5. | Zahtjevi za klasifikaciju neispravnosti
  Klasifikacijom neispravnosti precizira se klasa u koju je svrstana neispravnost kad je otkrivena u skladu sa zahtjevima stavka 4.2. ovog priloga.
  Neispravnost se svrstava u jednu klasu za vrijeme stvarnog radnog vijeka vozila, osim ako homologacijsko tijelo ili proizvođač ne odrede da je potrebna ponovna klasifikacija te neispravnosti.
  Ako bi se neispravnost različito klasificirala u pogledu različitih reguliranih emisija onečišćujućih tvari ili utjecaja koji ima na ostale mogućnosti praćenja, neispravnost se svrstava u klasu koja ima pravo prvenstva u strategiji diskriminirajućeg prikaza (npr. klasa A ima pravo prvenstva pred klasom B1).
  Ako se kao posljedica otkrivanja neispravnosti aktivira MECS, ta se neispravnost klasificira ili na temelju učinka aktiviranog MECS-a na emisije ili na temelju njegova učinka na druge mogućnosti praćenja. Neispravnost se tada svrstava u klasu koja ima prvenstvo u strategiji diskriminirajućeg prikaza. |
| --- | --- |

4.5.

Klasifikacijom neispravnosti precizira se klasa u koju je svrstana neispravnost kad je otkrivena u skladu sa zahtjevima stavka 4.2. ovog priloga.

Neispravnost se svrstava u jednu klasu za vrijeme stvarnog radnog vijeka vozila, osim ako homologacijsko tijelo ili proizvođač ne odrede da je potrebna ponovna klasifikacija te neispravnosti.

Ako bi se neispravnost različito klasificirala u pogledu različitih reguliranih emisija onečišćujućih tvari ili utjecaja koji ima na ostale mogućnosti praćenja, neispravnost se svrstava u klasu koja ima pravo prvenstva u strategiji diskriminirajućeg prikaza (npr. klasa A ima pravo prvenstva pred klasom B1).

Ako se kao posljedica otkrivanja neispravnosti aktivira MECS, ta se neispravnost klasificira ili na temelju učinka aktiviranog MECS-a na emisije ili na temelju njegova učinka na druge mogućnosti praćenja. Neispravnost se tada svrstava u klasu koja ima prvenstvo u strategiji diskriminirajućeg prikaza.

| 4.5.1. | Neispravnost klase A
  Neispravnost se svrstava u klasu A kad se pretpostavlja da su premašene relevantne granične vrijednosti OBD-a (OTL-ovi).
  Kad nastupi ta klasa neispravnosti, emisije i dalje mogu ostati ispod vrijednosti OTL-ova. |
| --- | --- |

4.5.1.

Neispravnost se svrstava u klasu A kad se pretpostavlja da su premašene relevantne granične vrijednosti OBD-a (OTL-ovi).

Kad nastupi ta klasa neispravnosti, emisije i dalje mogu ostati ispod vrijednosti OTL-ova.

| 4.5.2. | Neispravnost klase B1
  Neispravnost se svrstava u klasu B1 kad postoje okolnosti koje bi potencijalno mogle dovesti do toga da emisije premaše OTL-ove, ali se točan utjecaj na emisiju ne može procijeniti i stoga stvarne emisije ovisno o okolnostima mogu biti iznad ili ispod OTL-ova.
  Primjeri neispravnosti klase B1 mogu obuhvaćati neispravnosti koje su otkrivene jedinicama za praćenje koje razine emisija utvrđuju na temelju očitanja senzora ili ograničene sposobnosti praćenja.
  Neispravnosti klase B1 obuhvaćaju neispravnosti koje ograničavaju sposobnost OBD-a da prati neispravnosti klasa A ili B1. |
| --- | --- |

4.5.2.

Neispravnost se svrstava u klasu B1 kad postoje okolnosti koje bi potencijalno mogle dovesti do toga da emisije premaše OTL-ove, ali se točan utjecaj na emisiju ne može procijeniti i stoga stvarne emisije ovisno o okolnostima mogu biti iznad ili ispod OTL-ova.

Primjeri neispravnosti klase B1 mogu obuhvaćati neispravnosti koje su otkrivene jedinicama za praćenje koje razine emisija utvrđuju na temelju očitanja senzora ili ograničene sposobnosti praćenja.

Neispravnosti klase B1 obuhvaćaju neispravnosti koje ograničavaju sposobnost OBD-a da prati neispravnosti klasa A ili B1.

| 4.5.3. | Neispravnost klase B2
  Neispravnost se svrstava u klasu B2 kad postoje okolnosti za koje se pretpostavlja da utječu na emisije, ali ne na razini koja bi premašila OTL.
  Neispravnosti koje ograničavaju sposobnost OBD-a da provede praćenje neispravnosti klase B2 svrstavaju se u klasu B1 ili B2. |
| --- | --- |

4.5.3.

Neispravnost se svrstava u klasu B2 kad postoje okolnosti za koje se pretpostavlja da utječu na emisije, ali ne na razini koja bi premašila OTL.

Neispravnosti koje ograničavaju sposobnost OBD-a da provede praćenje neispravnosti klase B2 svrstavaju se u klasu B1 ili B2.

| 4.5.4. | Neispravnost klase C
  Neispravnost se svrstava u klasu C kad postoje okolnosti za koje se, ako se prate, pretpostavlja da utječu na emisije, ali na razini koja ne bi premašila regulirane granične vrijednosti emisije.
  Neispravnosti koje ograničavaju sposobnost OBD-a da provede praćenje neispravnosti klase C svrstavaju se u klasu B1 ili B2. |
| --- | --- |

4.5.4.

Neispravnost se svrstava u klasu C kad postoje okolnosti za koje se, ako se prate, pretpostavlja da utječu na emisije, ali na razini koja ne bi premašila regulirane granične vrijednosti emisije.

Neispravnosti koje ograničavaju sposobnost OBD-a da provede praćenje neispravnosti klase C svrstavaju se u klasu B1 ili B2.

| 4.6. | Sustav za upozoravanje
  Kvar na sastavnom dijelu sustava za upozoravanje ne smije dovesti do prestanka rada OBD-a. |
| --- | --- |

4.6.

Kvar na sastavnom dijelu sustava za upozoravanje ne smije dovesti do prestanka rada OBD-a.

| 4.6.1. | Specifikacija MI-ja
  Indikator neispravnosti (MI) vizualni je signal koji je uočljiv pod svim uvjetima rasvjete. Indikator neispravnosti sadržava žuti ili narančasti (prema definiciji u Pravilniku UN/ECE-a br. 37) signal upozorenja označen simbolom 0640 u skladu s normom ISO 7000:2004. |
| --- | --- |

4.6.1.

Indikator neispravnosti (MI) vizualni je signal koji je uočljiv pod svim uvjetima rasvjete. Indikator neispravnosti sadržava žuti ili narančasti (prema definiciji u Pravilniku UN/ECE-a br. 37) signal upozorenja označen simbolom 0640 u skladu s normom ISO 7000:2004.

| 4.6.2. | Plan osvjetljenja MI-ja
  Ovisno o neispravnosti koju je otkrio OBD, MI će svijetliti u skladu s aktivacijskim načinima rada opisanima u sljedećoj tablici: | Aktivacijski način rada 1. | Aktivacijski način rada 2. | Aktivacijski način rada 3. | Aktivacijski način rada 4. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvjeti za aktivaciju | nema neispravnosti | neispravnost klase C | neispravnost klase B i brojači B1 < 200 h | neispravnost klase A ili brojač B1 > 200 h |
| Prekidač motora u položaju uključeno, motor uključen | nema prikaza | strategija diskriminirajućeg prikaza | strategija diskriminirajućeg prikaza | strategija diskriminirajućeg prikaza |
| Prekidač motora u položaju uključeno, motor isključen | strategija usklađenog prikaza | strategija usklađenog prikaza | strategija usklađenog prikaza | strategija usklađenog prikaza |

4.6.2.

Ovisno o neispravnosti koju je otkrio OBD, MI će svijetliti u skladu s aktivacijskim načinima rada opisanima u sljedećoj tablici:

Aktivacijski način rada 1.

Aktivacijski način rada 2.

Aktivacijski način rada 3.

Aktivacijski način rada 4.

Uvjeti za aktivaciju

nema neispravnosti

neispravnost klase C

neispravnost klase B i brojači B1 < 200 h

neispravnost klase A ili brojač B1 > 200 h

Prekidač motora u položaju uključeno, motor uključen

nema prikaza

strategija diskriminirajućeg prikaza

strategija diskriminirajućeg prikaza

strategija diskriminirajućeg prikaza

Prekidač motora u položaju uključeno, motor isključen

strategija usklađenog prikaza

strategija usklađenog prikaza

strategija usklađenog prikaza

strategija usklađenog prikaza

Strategija prikaza zahtijeva da MI bude uključen u skladu s klasom u koju je svrstana neispravnost. Ta se strategija zaključava softverskim kodom koji ne smije biti rutinski dostupan putem alata za skeniranje.

Strategija aktivacije MI-ja kada je prekidač motora u položaju uključeno, a motor isključen opisana je u stavku 4.6.4.

Na slikama B1. i B2. prikazuju se propisane aktivacijske strategije kada je prekidač motora u položaju uključeno, a motor uključen ili isključen.

Slika B1.

Ispitivanje žaruljica i pokazatelj spremnosti

Image 224

Slika B2.

Strategija prikazivanja neispravnosti: primjenjiva je samo strategija diskriminirajućeg prikazivanja

Image 225

| 4.6.3. | Aktivacija MI-ja kad je motor uključen
  Kad je prekidač motora u položaju uključeno i motor je pokrenut (motor uključen), MI dobiva nalog za isključenje ako nisu ispunjeni uvjeti iz stavka 4.6.3.1. |
| --- | --- |

4.6.3.

Kad je prekidač motora u položaju uključeno i motor je pokrenut (motor uključen), MI dobiva nalog za isključenje ako nisu ispunjeni uvjeti iz stavka 4.6.3.1.

| 4.6.3.1. | Strategija prikazivanja MI-ja
  U svrhu aktiviranja MI-ja stalni MI ima prednost pred kratkim MI-jem i MI-jem na zahtjev. U svrhu aktiviranja MI-ja kratki MI ima prednost pred MI-jem na zahtjev. |
| --- | --- |

4.6.3.1.

U svrhu aktiviranja MI-ja stalni MI ima prednost pred kratkim MI-jem i MI-jem na zahtjev. U svrhu aktiviranja MI-ja kratki MI ima prednost pred MI-jem na zahtjev.

| 4.6.3.1.1. | Neispravnosti klase A
  OBD nalaže stalni MI po pohrani potvrđenog DTC-a povezanog s neispravnošću klase A. |
| --- | --- |

4.6.3.1.1.

OBD nalaže stalni MI po pohrani potvrđenog DTC-a povezanog s neispravnošću klase A.

| 4.6.3.1.2. | Neispravnosti klase B
  OBD nalaže „kratki MI” sljedeći put kad je prekidač motora u položaju uključeno nakon pohrane potvrđenog i aktivnog DTC-a povezanog s neispravnošću klase B.
  Uvijek kad brojač B1 dosegne 200 sati, OBD nalaže stalni MI. |
| --- | --- |

4.6.3.1.2.

OBD nalaže „kratki MI” sljedeći put kad je prekidač motora u položaju uključeno nakon pohrane potvrđenog i aktivnog DTC-a povezanog s neispravnošću klase B.

Uvijek kad brojač B1 dosegne 200 sati, OBD nalaže stalni MI.

| 4.6.3.1.3. | Neispravnosti klase C
  Proizvođač može staviti na raspolaganje informacije o neispravnostima klase C primjenom MI-ja na zahtjev, koje su dostupne sve dok se ne pokrene motor. |
| --- | --- |

4.6.3.1.3.

Proizvođač može staviti na raspolaganje informacije o neispravnostima klase C primjenom MI-ja na zahtjev, koje su dostupne sve dok se ne pokrene motor.

| 4.6.3.1.4. | Plan deaktivacije MI-ja

  „Stalni MI” prebacuje se na „kratki MI” ako nastupi jedan događaj praćenja, a neispravnost koja je početno aktivirala stalni MI nije otkrivena za vrijeme trenutačnog radnog slijeda i stalni MI nije se aktivirao zbog druge neispravnosti.

  „Kratki MI” deaktivira se ako se neispravnost ne otkrije tijekom tri uzastopna radna slijeda nakon radnog slijeda u kojem je jedinica za praćenje utvrdila odsutnost razmatrane neispravnosti, a MI se nije aktivirao zbog neke druge neispravnosti klase A ili B.
  Slike 1., 4.A i 4.B u Dodatku 2. ovom Prilogu prikazuju deaktivaciju kratkog, odnosno stalnog MI-ja u različitim slučajevima upotrebe. |
| --- | --- |

4.6.3.1.4.

„Stalni MI” prebacuje se na „kratki MI” ako nastupi jedan događaj praćenja, a neispravnost koja je početno aktivirala stalni MI nije otkrivena za vrijeme trenutačnog radnog slijeda i stalni MI nije se aktivirao zbog druge neispravnosti.

„Kratki MI” deaktivira se ako se neispravnost ne otkrije tijekom tri uzastopna radna slijeda nakon radnog slijeda u kojem je jedinica za praćenje utvrdila odsutnost razmatrane neispravnosti, a MI se nije aktivirao zbog neke druge neispravnosti klase A ili B.

Slike 1., 4.A i 4.B u Dodatku 2. ovom Prilogu prikazuju deaktivaciju kratkog, odnosno stalnog MI-ja u različitim slučajevima upotrebe.

| 4.6.4. | Aktivacija MI-ja kad je prekidač motora u položaju uključeno/motor isključen
  Aktivacija MI-ja kad je prekidač motora u položaju uključeno/motor isključen sastoji se od dva slijeda odvojena razdobljem od pet sekundi isključenog MI-ja:


  (a) | prvi je slijed namijenjen tome da se pokaže funkcionalnost MI-ja i spremnost sastavnih dijelova koji se prate; |
| --- | --- | --- |

4.6.4.

Aktivacija MI-ja kad je prekidač motora u položaju uključeno/motor isključen sastoji se od dva slijeda odvojena razdobljem od pet sekundi isključenog MI-ja:

(a)

prvi je slijed namijenjen tome da se pokaže funkcionalnost MI-ja i spremnost sastavnih dijelova koji se prate;

| (b) | drugi je slijed namijenjen tome da se pokaže prisutnost neispravnosti. |
| --- | --- |

(b)

drugi je slijed namijenjen tome da se pokaže prisutnost neispravnosti.

Prvi slijed počinje prvi put kad je prekidač motora u položaju uključeno i prestaje ili s redovnim završetkom ili kad se prekidač motora stavi u položaj isključeno, ovisno o tome što nastupi prvo.

Drugi se slijed ponavlja ili dok se ne pokrene motor (4) i vozilo se ne počne kretati ili dok se prekidač motora ne stavi u položaj isključeno, ovisno o tome što nastupi prvo.

| 4.6.4.1. | Funkcionalnost/spremnost MI-ja
  MI postojano svijetli pet sekundi kako bi pokazao da je MI u funkciji.
  MI ostaje isključen 10 sekundi.
  MI tada ostaje uključen pet sekundi kako bi pokazao spremnost svih sastavnih dijelova koji se prate.
  MI zasvijetli jednom u sekundi tijekom pet sekundi kako bi pokazao da jedan ili više sastavnih dijelova koji se prate nisu spremni.
  MI tada ostaje isključen pet sekundi. |
| --- | --- |

4.6.4.1.

MI postojano svijetli pet sekundi kako bi pokazao da je MI u funkciji.

MI ostaje isključen 10 sekundi.

MI tada ostaje uključen pet sekundi kako bi pokazao spremnost svih sastavnih dijelova koji se prate.

MI zasvijetli jednom u sekundi tijekom pet sekundi kako bi pokazao da jedan ili više sastavnih dijelova koji se prate nisu spremni.

MI tada ostaje isključen pet sekundi.

| 4.6.4.2. | Postojanje/nepostojanje neispravnosti
  Nakon slijeda opisanog u stavku 4.6.4.1. MI pokazuje postojanje neispravnosti nizom bljeskova ili stalnim svijetljenjem, ovisno o primjenjivom aktivacijskom načinu rada, kako je opisano u nastavku; ili pak nepostojanje neispravnosti nizom pojedinačnih bljeskova. Prema potrebi, svaki se bljesak sastoji od 1 s uključenog MI-ja nakon čega slijedi 1 s isključenog MI-ja, a nakon niza bljeskova slijedi razdoblje od 4 s kad je MI isključen.
  Razmatraju se četiri aktivacijska načina rada, pri čemu aktivacijski način rada 4. ima prvenstvo pred aktivacijskim načinima rada 1., 2. i 3., aktivacijski način rada 3. ima prvenstvo pred aktivacijskim načinima rada 1. i 2., a aktivacijski način rada 2. ima prvenstvo pred aktivacijskim načinom rada 1. |
| --- | --- |

4.6.4.2.

Nakon slijeda opisanog u stavku 4.6.4.1. MI pokazuje postojanje neispravnosti nizom bljeskova ili stalnim svijetljenjem, ovisno o primjenjivom aktivacijskom načinu rada, kako je opisano u nastavku; ili pak nepostojanje neispravnosti nizom pojedinačnih bljeskova. Prema potrebi, svaki se bljesak sastoji od 1 s uključenog MI-ja nakon čega slijedi 1 s isključenog MI-ja, a nakon niza bljeskova slijedi razdoblje od 4 s kad je MI isključen.

Razmatraju se četiri aktivacijska načina rada, pri čemu aktivacijski način rada 4. ima prvenstvo pred aktivacijskim načinima rada 1., 2. i 3., aktivacijski način rada 3. ima prvenstvo pred aktivacijskim načinima rada 1. i 2., a aktivacijski način rada 2. ima prvenstvo pred aktivacijskim načinom rada 1.

| 4.6.4.2.1. | Aktivacijski načina rada 1. – nepostojanje neispravnosti
  MI bljesne jednom. |
| --- | --- |

4.6.4.2.1.

MI bljesne jednom.

| 4.6.4.2.2. | Aktivacijski način rada 2. – „MI na zahtjev”
  MI zasvijetli dva puta ako OBD naloži MI na zahtjev u skladu sa strategijom diskriminirajućeg prikaza opisanom u stavku 4.6.3.1. |
| --- | --- |

4.6.4.2.2.

MI zasvijetli dva puta ako OBD naloži MI na zahtjev u skladu sa strategijom diskriminirajućeg prikaza opisanom u stavku 4.6.3.1.

| 4.6.4.2.3. | Aktivacijski načina rada 3.– „kratki MI”
  MI zasvijetli tri puta ako OBD naloži kratki MI u skladu sa strategijom diskriminirajućeg prikaza opisanom u stavku 4.6.3.1. |
| --- | --- |

4.6.4.2.3.

MI zasvijetli tri puta ako OBD naloži kratki MI u skladu sa strategijom diskriminirajućeg prikaza opisanom u stavku 4.6.3.1.

| 4.6.4.2.4. | Aktivacijski način rada 4. – „stalni MI”
  MI ostaje stalno uključen („stalni MI”) ako OBD naloži stalni MI u skladu sa strategijom diskriminirajućeg prikaza opisanom u stavku 4.6.3.1. |
| --- | --- |

4.6.4.2.4.

MI ostaje stalno uključen („stalni MI”) ako OBD naloži stalni MI u skladu sa strategijom diskriminirajućeg prikaza opisanom u stavku 4.6.3.1.

| 4.6.5. | Brojači povezani s neispravnostima |
| --- | --- |

4.6.5.

| 4.6.5.1. | Brojači MI-ja |
| --- | --- |

4.6.5.1.

| 4.6.5.1.1. | Brojač stalnog MI-ja
  OBD mora sadržavati brojač stalnog MI-ja koji bilježi broj sati rada motora s unutarnjim izgaranjem dok je stalni MI bio aktiviran.
  Brojač stalnog MI-ja broji do maksimalne vrijednosti koja postoji u dvobajtnom brojaču jednosatne razlučivosti i čuva tu vrijednost, osim ako se ispune uvjeti za vraćanje brojača na nulu.
  Brojač stalnog MI-ja radi na sljedeći način:


  (a) | ako započinje od nule, brojač stalnog MI-ja započinje brojenje čim se stalni MI aktivira; |
| --- | --- | --- |

4.6.5.1.1.

OBD mora sadržavati brojač stalnog MI-ja koji bilježi broj sati rada motora s unutarnjim izgaranjem dok je stalni MI bio aktiviran.

Brojač stalnog MI-ja broji do maksimalne vrijednosti koja postoji u dvobajtnom brojaču jednosatne razlučivosti i čuva tu vrijednost, osim ako se ispune uvjeti za vraćanje brojača na nulu.

Brojač stalnog MI-ja radi na sljedeći način:

(a)

ako započinje od nule, brojač stalnog MI-ja započinje brojenje čim se stalni MI aktivira;

| (b) | brojač stalnog MI-ja zaustavlja se i zadržava trenutačnu vrijednost kada stalni MI više nije aktiviran; |
| --- | --- |

(b)

brojač stalnog MI-ja zaustavlja se i zadržava trenutačnu vrijednost kada stalni MI više nije aktiviran;

| (c) | brojač stalnog MI-ja nastavlja brojenje od točke u kojoj se zaustavio ako je neispravnost koja za posljedicu ima stalni MI otkrivena u sljedeća tri radna slijeda; |
| --- | --- |

(c)

brojač stalnog MI-ja nastavlja brojenje od točke u kojoj se zaustavio ako je neispravnost koja za posljedicu ima stalni MI otkrivena u sljedeća tri radna slijeda;

| (d) | brojač stalnog MI-ja ponovno počinje brojiti od nule ako je neispravnost koja za posljedicu ima stalni MI otkrivena nakon tri radna slijeda otkako se brojač prošli put zaustavio; |
| --- | --- |

(d)

brojač stalnog MI-ja ponovno počinje brojiti od nule ako je neispravnost koja za posljedicu ima stalni MI otkrivena nakon tri radna slijeda otkako se brojač prošli put zaustavio;

| (e) | brojač stalnog MI-ja ponovno se vraća na nulu u sljedećim slučajevima:


  (i) | nije otkrivena nikakva neispravnost koja za posljedicu ima stalni MI tijekom 40 ciklusa zagrijavanja ili 200 sati rada motora otkako se brojač prošli put zaustavio, ovisno o tome što nastupi prije; ili |
| --- | --- | --- |

(e)

brojač stalnog MI-ja ponovno se vraća na nulu u sljedećim slučajevima:

(i)

nije otkrivena nikakva neispravnost koja za posljedicu ima stalni MI tijekom 40 ciklusa zagrijavanja ili 200 sati rada motora otkako se brojač prošli put zaustavio, ovisno o tome što nastupi prije; ili

| ii. | OBD alat za skeniranje nalaže OBD-u da izbriše OBD informacije. |
| --- | --- |

ii.

OBD alat za skeniranje nalaže OBD-u da izbriše OBD informacije.

Slika C1.

Prikaz načela aktivacije brojačâ MI-ja

Image 226

Slika C2.

Prikaz načela aktivacije brojača B1

Image 227

| 4.6.5.1.2. | Kumulativni brojač stalnog MI-ja
  OBD mora sadržavati kumulativni brojač stalnog MI-ja koji bilježi kumulativni broj sati rada motora s unutarnjim izgaranjem za vrijeme radnog vijeka dok je stalni MI bio aktiviran.
  Kumulativni brojač stalnog MI-ja broji do najveće vrijednosti koja postoji u dvobajtnom brojaču jednosatne razlučivosti i čuva tu vrijednost.
  Sustavom motora, alatom za skeniranje ili isključivanjem akumulatora kumulativni brojač stalnog MI-ja ne smije se ponovno postaviti na nulu.
  Kumulativni brojač stalnog MI-ja radi na sljedeći način:


  (a) | kumulativni brojač stalnog MI-ja započinje brojenje kad se aktivira stalni MI; |
| --- | --- | --- |

4.6.5.1.2.

OBD mora sadržavati kumulativni brojač stalnog MI-ja koji bilježi kumulativni broj sati rada motora s unutarnjim izgaranjem za vrijeme radnog vijeka dok je stalni MI bio aktiviran.

Kumulativni brojač stalnog MI-ja broji do najveće vrijednosti koja postoji u dvobajtnom brojaču jednosatne razlučivosti i čuva tu vrijednost.

Sustavom motora, alatom za skeniranje ili isključivanjem akumulatora kumulativni brojač stalnog MI-ja ne smije se ponovno postaviti na nulu.

Kumulativni brojač stalnog MI-ja radi na sljedeći način:

(a)

kumulativni brojač stalnog MI-ja započinje brojenje kad se aktivira stalni MI;

| (b) | kumulativni brojač stalnog MI-ja zaustavlja se i zadržava trenutačnu vrijednost kad stalni MI više nije aktiviran; |
| --- | --- |

(b)

kumulativni brojač stalnog MI-ja zaustavlja se i zadržava trenutačnu vrijednost kad stalni MI više nije aktiviran;

| (c) | kumulativni brojač stalnog MI-ja nastavlja brojenje od točke u kojoj se zaustavio pri aktivaciji stalnog MI-ja. |
| --- | --- |

(c)

kumulativni brojač stalnog MI-ja nastavlja brojenje od točke u kojoj se zaustavio pri aktivaciji stalnog MI-ja.

Slika C1. prikazuje načelo kumulativnog brojača stalnog MI-ja, a Dodatak 2. ovom Prilogu sadržava primjere kojima se ilustrira ta logika.

| 4.6.5.2. | Brojači povezani s neispravnostima klase B1 |
| --- | --- |

4.6.5.2.

| 4.6.5.2.1. | Jedinstveni brojač B1
  OBD mora sadržavati brojač B1 kako bi bilježio broj sati rada motora s unutarnjim izgaranjem dok je prisutna neispravnost klase B1.
  Brojač B1 radi na sljedeći način:


  (a) | brojač B1 započinje brojenje čim se otkrije neispravnost klase B1, a pohranjen je potvrđen i aktivan DTC; |
| --- | --- | --- |

4.6.5.2.1.

OBD mora sadržavati brojač B1 kako bi bilježio broj sati rada motora s unutarnjim izgaranjem dok je prisutna neispravnost klase B1.

Brojač B1 radi na sljedeći način:

(a)

brojač B1 započinje brojenje čim se otkrije neispravnost klase B1, a pohranjen je potvrđen i aktivan DTC;

| (b) | brojač B1 zaustavlja se i zadržava trenutačnu vrijednost kad neispravnost klase B1 nije potvrđena i aktivna ili kad je neispravnost klase B1 izbrisana alatom za skeniranje; |
| --- | --- |

(b)

brojač B1 zaustavlja se i zadržava trenutačnu vrijednost kad neispravnost klase B1 nije potvrđena i aktivna ili kad je neispravnost klase B1 izbrisana alatom za skeniranje;

| (c) | brojač B1 nastavlja brojenje od točke u kojoj se zaustavio ako je neispravnost klase B1 otkrivena u sljedeća tri radna slijeda. |
| --- | --- |

(c)

brojač B1 nastavlja brojenje od točke u kojoj se zaustavio ako je neispravnost klase B1 otkrivena u sljedeća tri radna slijeda.

Ako je brojač B1 premašio 200 sati rada motora, OBD postavlja brojač na 190 sati rada motora kad OBD utvrdi da neispravnost klase B1 više nije potvrđena i aktivna ili kad je neispravnost klase B1 izbrisana alatom za skeniranje. Brojač B1 započinje brojenje od 190 sati rada motora ako je naknadna neispravnost klase B1 prisutna u tri radna slijeda.

Brojač B1 ponovno se postavlja na nulu kada tijekom tri uzastopna radna slijeda nije otkrivena nikakva neispravnost klase B1.

Napomena: Brojač B1 ne prikazuje broj sati rada motora kad je prisutna jedna neispravnost klase B1.

Brojač B1 može akumulirati broj sati dviju ili više različitih neispravnosti klase B1, od kojih nijedna nije dosegnula vrijeme koje prikazuje brojač.

Brojač B1 namijenjen je jedino tome da odredi kad će se aktivirati stalni MI.

Slika C2. prikazuje načelo brojača B1, a Dodatak 2. ovom Prilogu sadržava primjere kojima se ilustrira ta logika.

| 4.6.5.2.2. | Višestruki brojači B1
  Proizvođač može odabrati upotrebu nekoliko brojača B1. U tom slučaju sustav će moći dodijeliti zaseban brojač B1 za svaku neispravnost klase B1.
  Kontrola putem zasebnog brojača B1 mora slijediti ista pravila kao i kod pojedinačnog brojača B1, pri čemu svaki zasebni brojač B1 započinje brojiti kad se otkrije dodijeljena neispravnost klase B1. |
| --- | --- |

4.6.5.2.2.

Proizvođač može odabrati upotrebu nekoliko brojača B1. U tom slučaju sustav će moći dodijeliti zaseban brojač B1 za svaku neispravnost klase B1.

Kontrola putem zasebnog brojača B1 mora slijediti ista pravila kao i kod pojedinačnog brojača B1, pri čemu svaki zasebni brojač B1 započinje brojiti kad se otkrije dodijeljena neispravnost klase B1.

| 4.7. | Informacije povezane s OBD-om |
| --- | --- |

4.7.

| 4.7.1. | Zabilježene informacije
  Informacije koje bilježi OBD dostupne su na zahtjev postavljen izvan vozila u sljedećim paketima:


  (a) | informacije o stanju motora; |
| --- | --- | --- |

4.7.1.

Informacije koje bilježi OBD dostupne su na zahtjev postavljen izvan vozila u sljedećim paketima:

(a)

informacije o stanju motora;

| (b) | informacije o aktivnim neispravnostima povezanima s emisijama; |
| --- | --- |

(b)

informacije o aktivnim neispravnostima povezanima s emisijama;

| (c) | informacije za popravak. |
| --- | --- |

(c)

informacije za popravak.

| 4.7.1.1. | Informacije o stanju motora
  Tim se informacijama tijelo za provedbu (5) obavještava o stanju indikatora neispravnosti i pripadajućim podacima (npr. o brojaču stalnog MI-ja, spremnosti).
  OBD osigurava sve informacije (u skladu s primjenjivom normom utvrđenom u Dodatku 6. ovom Prilogu) za opremu za vanjsko ispitivanje provjerom na cesti kako bi se asimilirali podaci i službeniku tijela za provedbu osigurale sljedeće informacije:


  (a) | strategija diskriminirajućeg/nediskriminirajućeg prikaza; |
| --- | --- | --- |

4.7.1.1.

Tim se informacijama tijelo za provedbu (5) obavještava o stanju indikatora neispravnosti i pripadajućim podacima (npr. o brojaču stalnog MI-ja, spremnosti).

OBD osigurava sve informacije (u skladu s primjenjivom normom utvrđenom u Dodatku 6. ovom Prilogu) za opremu za vanjsko ispitivanje provjerom na cesti kako bi se asimilirali podaci i službeniku tijela za provedbu osigurale sljedeće informacije:

(a)

strategija diskriminirajućeg/nediskriminirajućeg prikaza;

| (b) | VIN (identifikacijski broj vozila); |
| --- | --- |

(b)

VIN (identifikacijski broj vozila);

| (c) | prisutnost stalnog MI-ja; |
| --- | --- |

(c)

prisutnost stalnog MI-ja;

| (d) | spremnost OBD-a; |
| --- | --- |

(d)

spremnost OBD-a;

| (e) | broj sati rada motora kad je posljednji put aktiviran stalni MI (brojač stalnog MI-ja). |
| --- | --- |

(e)

broj sati rada motora kad je posljednji put aktiviran stalni MI (brojač stalnog MI-ja).

Ovim je informacijama moguće pristupiti samo radi očitanja (tj. ne može ih se izbrisati).

| 4.7.1.2. | Informacije o aktivnim neispravnostima povezanima s emisijama
  Te informacije bilo kojoj stanici za pregled (6) pružaju podskup OBD podataka povezanih s motorom, što uključuje status indikatora neispravnosti i pripadajuće podatke (brojači MI-ja), popis aktivnih/potvrđenih neispravnosti klasa A i B i s njima povezane podatke (npr. brojač B1).
  OBD-om se osiguravaju sve informacije (u skladu s primjenjivom normom utvrđenom u Dodatku 6. ovom Prilogu) za opremu za vanjsku inspekciju kako bi se asimilirali podaci i inspektoru osigurale sljedeće informacije:


  (a) | broj globalnog tehničkog pravilnika (i revizija) koji treba integrirati u homologacijsku oznaku prema Pravilniku br. 49; |
| --- | --- | --- |

4.7.1.2.

Te informacije bilo kojoj stanici za pregled (6) pružaju podskup OBD podataka povezanih s motorom, što uključuje status indikatora neispravnosti i pripadajuće podatke (brojači MI-ja), popis aktivnih/potvrđenih neispravnosti klasa A i B i s njima povezane podatke (npr. brojač B1).

OBD-om se osiguravaju sve informacije (u skladu s primjenjivom normom utvrđenom u Dodatku 6. ovom Prilogu) za opremu za vanjsku inspekciju kako bi se asimilirali podaci i inspektoru osigurale sljedeće informacije:

(a)

broj globalnog tehničkog pravilnika (i revizija) koji treba integrirati u homologacijsku oznaku prema Pravilniku br. 49;

| (b) | strategija diskriminirajućeg/nediskriminirajućeg prikaza; |
| --- | --- |

(b)

strategija diskriminirajućeg/nediskriminirajućeg prikaza;

| (c) | VIN (identifikacijski broj vozila); |
| --- | --- |

(c)

VIN (identifikacijski broj vozila);

| (d) | status indikatora neispravnosti; |
| --- | --- |

(d)

status indikatora neispravnosti;

| (e) | spremnost OBD-a; |
| --- | --- |

(e)

spremnost OBD-a;

| (f) | broj ciklusa zagrijavanja i broj sati rada motora od posljednjeg brisanja zabilježenih OBD informacija; |
| --- | --- |

(f)

broj ciklusa zagrijavanja i broj sati rada motora od posljednjeg brisanja zabilježenih OBD informacija;

| (g) | broj sati rada motora kad je posljednji put aktiviran stalni MI (brojač stalnog MI-ja); |
| --- | --- |

(g)

broj sati rada motora kad je posljednji put aktiviran stalni MI (brojač stalnog MI-ja);

| (h) | broj kumuliranih sati rada sa stalnim MI-jem (kumulativni brojač stalnog MI-ja); |
| --- | --- |

(h)

broj kumuliranih sati rada sa stalnim MI-jem (kumulativni brojač stalnog MI-ja);

| (i) | vrijednost brojača B1 s najvećim brojem sati rada motora; |
| --- | --- |

(i)

vrijednost brojača B1 s najvećim brojem sati rada motora;

| (j) | potvrđeni i aktivni DTC-ovi za neispravnosti klase A; |
| --- | --- |

(j)

potvrđeni i aktivni DTC-ovi za neispravnosti klase A;

| (k) | potvrđeni i aktivni DTC-ovi za neispravnosti klase B (B1 i B2); |
| --- | --- |

(k)

potvrđeni i aktivni DTC-ovi za neispravnosti klase B (B1 i B2);

| (l) | potvrđeni i aktivni DTC-ovi za neispravnosti klase B1; |
| --- | --- |

(l)

potvrđeni i aktivni DTC-ovi za neispravnosti klase B1;

| (m) | identifikator/identifikatori softverskog umjeravanja; |
| --- | --- |

(m)

identifikator/identifikatori softverskog umjeravanja;

| (n) | kontrolni broj/brojevi umjeravanja. |
| --- | --- |

(n)

kontrolni broj/brojevi umjeravanja.

Ovim je informacijama moguće pristupiti samo radi očitanja (tj. ne može ih se izbrisati).

| 4.7.1.3. | Informacije za popravak
  Te informacije osiguravaju serviseri sa svim OBD podacima navedenima u ovom prilogu (npr. informacije iz snimke stanja).
  OBD osigurava sve informacije (u skladu s primjenjivom normom navedenom u Dodatku 6. ovom Prilogu) za ispitnu opremu za vanjske popravke kako bi se asimilirali podaci i serviseru osigurale sljedeće informacije:


  (a) | broj globalnog tehničkog pravilnika (i revizija) koji treba integrirati u homologacijsku oznaku prema Pravilniku br. 49; |
| --- | --- | --- |

4.7.1.3.

Te informacije osiguravaju serviseri sa svim OBD podacima navedenima u ovom prilogu (npr. informacije iz snimke stanja).

OBD osigurava sve informacije (u skladu s primjenjivom normom navedenom u Dodatku 6. ovom Prilogu) za ispitnu opremu za vanjske popravke kako bi se asimilirali podaci i serviseru osigurale sljedeće informacije:

(a)

broj globalnog tehničkog pravilnika (i revizija) koji treba integrirati u homologacijsku oznaku prema Pravilniku br. 49;

| (b) | VIN (identifikacijski broj vozila); |
| --- | --- |

(b)

VIN (identifikacijski broj vozila);

| (c) | status indikatora neispravnosti; |
| --- | --- |

(c)

status indikatora neispravnosti;

| (d) | spremnost OBD-a; |
| --- | --- |

(d)

spremnost OBD-a;

| (e) | broj ciklusa zagrijavanja i broj sati rada motora od posljednjeg brisanja zabilježenih OBD informacija; |
| --- | --- |

(e)

broj ciklusa zagrijavanja i broj sati rada motora od posljednjeg brisanja zabilježenih OBD informacija;

| (f) | status jedinice za praćenje (tj. onesposobljena za ostatak ovog voznog ciklusa, dovršiti ovaj vozni ciklus ili ne dovršiti ovaj vozni ciklus) od posljednjeg gašenja motora za svaku jedinicu za praćenje koja se upotrebljava za status spremnosti; |
| --- | --- |

(f)

status jedinice za praćenje (tj. onesposobljena za ostatak ovog voznog ciklusa, dovršiti ovaj vozni ciklus ili ne dovršiti ovaj vozni ciklus) od posljednjeg gašenja motora za svaku jedinicu za praćenje koja se upotrebljava za status spremnosti;

| (g) | broj sati rada motora otkako je aktiviran indikator neispravnosti (brojač stalnog MI-ja); |
| --- | --- |

(g)

broj sati rada motora otkako je aktiviran indikator neispravnosti (brojač stalnog MI-ja);

| (h) | potvrđeni i aktivni DTC-ovi za neispravnosti klase A; |
| --- | --- |

(h)

potvrđeni i aktivni DTC-ovi za neispravnosti klase A;

| (i) | potvrđeni i aktivni DTC-ovi za neispravnosti klase B (B1 i B2); |
| --- | --- |

(i)

potvrđeni i aktivni DTC-ovi za neispravnosti klase B (B1 i B2);

| (j) | broj kumuliranih sati rada sa stalnim MI-jem (kumulativni brojač stalnog MI-ja); |
| --- | --- |

(j)

broj kumuliranih sati rada sa stalnim MI-jem (kumulativni brojač stalnog MI-ja);

| (k) | vrijednost brojača B1 s najvećim brojem sati rada motora; |
| --- | --- |

(k)

vrijednost brojača B1 s najvećim brojem sati rada motora;

| (l) | potvrđeni i aktivni DTC-ovi za neispravnosti klase B1 i broj sati rada motora iz brojača B1; |
| --- | --- |

(l)

potvrđeni i aktivni DTC-ovi za neispravnosti klase B1 i broj sati rada motora iz brojača B1;

| (m) | potvrđeni i aktivni DTC-ovi za neispravnosti klase C; |
| --- | --- |

(m)

potvrđeni i aktivni DTC-ovi za neispravnosti klase C;

| (n) | očekivani DTC-ovi i njihove pripadajuće klase; |
| --- | --- |

(n)

očekivani DTC-ovi i njihove pripadajuće klase;

| (o) | prethodno aktivni DTC-ovi i njihove pripadajuće klase; |
| --- | --- |

(o)

prethodno aktivni DTC-ovi i njihove pripadajuće klase;

| (p) | informacije u stvarnom vremenu na signalima senzora koje je odabrao i koje podržava proizvođač izvorne opreme (OEM), unutarnjim i izlaznim signalima (vidjeti stavak 4.7.2. i Dodatak 5. ovom Prilogu); |
| --- | --- |

(p)

informacije u stvarnom vremenu na signalima senzora koje je odabrao i koje podržava proizvođač izvorne opreme (OEM), unutarnjim i izlaznim signalima (vidjeti stavak 4.7.2. i Dodatak 5. ovom Prilogu);

| (q) | podaci iz snimke stanja prema zahtjevima iz ovog Priloga (vidjeti stavak 4.7.1.4. i Dodatak 5. ovom Prilogu); |
| --- | --- |

(q)

podaci iz snimke stanja prema zahtjevima iz ovog Priloga (vidjeti stavak 4.7.1.4. i Dodatak 5. ovom Prilogu);

| (r) | identifikator/identifikatori softverskog umjeravanja; |
| --- | --- |

(r)

identifikator/identifikatori softverskog umjeravanja;

| (s) | kontrolni broj/brojevi umjeravanja. |
| --- | --- |

(s)

kontrolni broj/brojevi umjeravanja.

OBD mora obrisati zabilježene neispravnosti sustava motora i pripadajuće podatke (informacije o vremenu rada, snimka stanja itd.) u skladu s odredbama ovog Priloga kad se taj zahtjev postavi putem ispitne opreme za vanjske popravke u skladu s primjenjivom normom iz Dodatka 6. ovom Prilogu.

| 4.7.1.4. | Informacije pohranjene u snimci stanja
  Najmanje jedna „snimka stanja” informacija pohranjuje se u vrijeme kad je pohranjen potencijalni DTC ili potvrđeni i aktivni DTC prema odluci proizvođača. Proizvođač smije ažurirati informacije snimke stanja kad god se ponovno otkrije očekivani DTC.
  Snimka stanja pruža podatke o uvjetima rada vozila u vrijeme otkrića neispravnosti te DTC povezan s pohranjenim podacima. Snimka stanja obuhvaća informacije prikazane u tablici 1. Dodatka 5. ovom Prilogu. Snimka stanja isto tako obuhvaća sve informacije iz tablica 2. i 3. Dodatka 5. ovom Prilogu koje se upotrebljavaju za potrebe praćenja ili nadzora u posebnoj kontrolnoj jedinici u kojoj je pohranjen DTC.
  Pohrana informacija iz snimke stanja povezanih s neispravnošću klase A ima prvenstvo nad informacijama povezanima s neispravnošću klase B1, koje pak imaju prvenstvo nad informacijama povezanima s neispravnošću klase B2, a isto se odnosi i na informacije povezane s neispravnošću klase C. Prva otkrivena neispravnost ima prvenstvo nad najnovijom neispravnošću, osim ako najnovija neispravnost nije neispravnost više klase.
  U slučaju da OBD prati neki uređaj koji nije obuhvaćen Dodatkom 5. ovom Prilogu, informacije iz snimke stanja uključuju elemente informacija za senzore i aktuatore tog uređaja na način sličan onima opisanima u Dodatku 5. ovom Prilogu. Podnosi ga se na odobrenje homologacijskom tijelu u vrijeme homologacije. |
| --- | --- |

4.7.1.4.

Najmanje jedna „snimka stanja” informacija pohranjuje se u vrijeme kad je pohranjen potencijalni DTC ili potvrđeni i aktivni DTC prema odluci proizvođača. Proizvođač smije ažurirati informacije snimke stanja kad god se ponovno otkrije očekivani DTC.

Snimka stanja pruža podatke o uvjetima rada vozila u vrijeme otkrića neispravnosti te DTC povezan s pohranjenim podacima. Snimka stanja obuhvaća informacije prikazane u tablici 1. Dodatka 5. ovom Prilogu. Snimka stanja isto tako obuhvaća sve informacije iz tablica 2. i 3. Dodatka 5. ovom Prilogu koje se upotrebljavaju za potrebe praćenja ili nadzora u posebnoj kontrolnoj jedinici u kojoj je pohranjen DTC.

Pohrana informacija iz snimke stanja povezanih s neispravnošću klase A ima prvenstvo nad informacijama povezanima s neispravnošću klase B1, koje pak imaju prvenstvo nad informacijama povezanima s neispravnošću klase B2, a isto se odnosi i na informacije povezane s neispravnošću klase C. Prva otkrivena neispravnost ima prvenstvo nad najnovijom neispravnošću, osim ako najnovija neispravnost nije neispravnost više klase.

U slučaju da OBD prati neki uređaj koji nije obuhvaćen Dodatkom 5. ovom Prilogu, informacije iz snimke stanja uključuju elemente informacija za senzore i aktuatore tog uređaja na način sličan onima opisanima u Dodatku 5. ovom Prilogu. Podnosi ga se na odobrenje homologacijskom tijelu u vrijeme homologacije.

| 4.7.1.5. | Spremnost
  Osim u slučajevima opisanima u stavcima 4.7.1.5.1., 4.7.1.5.2 i 4.7.1.5.3., status spremnosti podešava se na „dovršeno” ako su jedinica za praćenje ili skupina jedinica za praćenje na koje se odnosi taj status radile i utvrdile postojanje (to znači pohranile potvrđen i aktivan DTC) ili nepostojanje kvara koji je relevantan za tu jedinicu za praćenje u razdoblju od posljednjeg brisanja putem vanjskog zahtjeva ili naloga (na primjer OBD alatom za skeniranje). Status spremnosti podešava se na „nedovršeno” brisanjem kodova kvarova iz memorije (vidjeti stavak 4.7.4.) putem vanjskog zahtjeva ili naloga (na primjer OBD alatom za skeniranje).
  Normalno gašenje motora ne smije utjecati na to da se promijeni status spremnosti. |
| --- | --- |

4.7.1.5.

Osim u slučajevima opisanima u stavcima 4.7.1.5.1., 4.7.1.5.2 i 4.7.1.5.3., status spremnosti podešava se na „dovršeno” ako su jedinica za praćenje ili skupina jedinica za praćenje na koje se odnosi taj status radile i utvrdile postojanje (to znači pohranile potvrđen i aktivan DTC) ili nepostojanje kvara koji je relevantan za tu jedinicu za praćenje u razdoblju od posljednjeg brisanja putem vanjskog zahtjeva ili naloga (na primjer OBD alatom za skeniranje). Status spremnosti podešava se na „nedovršeno” brisanjem kodova kvarova iz memorije (vidjeti stavak 4.7.4.) putem vanjskog zahtjeva ili naloga (na primjer OBD alatom za skeniranje).

Normalno gašenje motora ne smije utjecati na to da se promijeni status spremnosti.

| 4.7.1.5.1. | Proizvođač, uz odobrenje homologacijskog tijela, može zatražiti da se status spremnosti jedinice za praćenje podesi na „dovršeno” a da jedinica za praćenje prethodno nije radila i utvrdila postojanje ili nepostojanje kvara relevantnog za tu jedinicu za praćenje.
  Taj se zahtjev može odobriti samo ako je tijekom većeg broja radnih sljedova (najmanje devet radnih sljedova ili 72 sata rada):


  (a) | praćenje privremeno onemogućeno u skladu sa stavkom 5.2. ovog Priloga zbog stalne prisutnosti ekstremnih uvjeta rada (npr. niske temperature okoline, velike nadmorske visine); ili |
| --- | --- | --- |

4.7.1.5.1.

Taj se zahtjev može odobriti samo ako je tijekom većeg broja radnih sljedova (najmanje devet radnih sljedova ili 72 sata rada):

(a)

praćenje privremeno onemogućeno u skladu sa stavkom 5.2. ovog Priloga zbog stalne prisutnosti ekstremnih uvjeta rada (npr. niske temperature okoline, velike nadmorske visine); ili

| (b) | sustav koji se prati nije u pogonu, a DTC povezan s tim sustavom nema status potvrđenog i aktivnog ili prethodno aktivnog u vrijeme kad status spremnosti postane nedovršen tijekom popravka. |
| --- | --- |

(b)

sustav koji se prati nije u pogonu, a DTC povezan s tim sustavom nema status potvrđenog i aktivnog ili prethodno aktivnog u vrijeme kad status spremnosti postane nedovršen tijekom popravka.

U svakom se takvom zahtjevu moraju detaljno navesti uvjeti za onesposobljavanje sustava za praćenje te broj radnih sljedova koji bi prošli bez dovršetka rada jedinice za praćenje prije nego što bi se u statusu spremnosti navelo da je „dovršen”.

Ekstremni uvjeti okoline ili nadmorske visine koji se razmatraju u vezi sa zahtjevom proizvođača nikad ne smiju biti blaži od uvjeta za privremeno onesposobljavanje sustava OBD-a utvrđenih u ovom Prilogu.

| 4.7.1.5.2. | Jedinice za praćenje koje ovise o statusu spremnosti
  Status spremnosti potvrđuje se za svaku jedinicu za praćenje ili skupinu jedinica za praćenje koje su navedene u ovom Prilogu i koje se traže pozivanjem na ovaj Prilog, osim u stavkama 11. i 12. Dodatka 3. ovom Prilogu. |
| --- | --- |

4.7.1.5.2.

Status spremnosti potvrđuje se za svaku jedinicu za praćenje ili skupinu jedinica za praćenje koje su navedene u ovom Prilogu i koje se traže pozivanjem na ovaj Prilog, osim u stavkama 11. i 12. Dodatka 3. ovom Prilogu.

| 4.7.1.5.3. | Status spremnosti stalnih jedinica za praćenje
  Status spremnosti svake od jedinica za praćenje ili skupina jedinica za praćenje koje su navedene u stavkama 1., 7., i 10. Dodatka 3. ovom Prilogu, koje se traže pozivanjem na ovaj Prilog te za koje se u ovom Prilogu smatra da rade stalno, uvijek se navodi kao „dovršen”. |
| --- | --- |

4.7.1.5.3.

Status spremnosti svake od jedinica za praćenje ili skupina jedinica za praćenje koje su navedene u stavkama 1., 7., i 10. Dodatka 3. ovom Prilogu, koje se traže pozivanjem na ovaj Prilog te za koje se u ovom Prilogu smatra da rade stalno, uvijek se navodi kao „dovršen”.

| 4.7.2. | Podaci iz podatkovnog toka
  OBD alatu za skeniranje na zahtjev stavlja na raspolaganje, u stvarnom vremenu, informacije iz tablica od 1. do 4. u Dodatku 5. ovom Prilogu (pri čemu prednost u upotrebi treba dati stvarnim vrijednostima signala, a ne nadomjesnim vrijednostima).
  Za potrebe izračuna parametara opterećenja i zakretnog momenta OBD prijavljuje najtočnije vrijednosti koje se izračunavaju u primjenjivoj elektroničkoj upravljačkoj jedinici (npr. računalo za upravljanje motorom).
  Tablica 1. u Dodatku 5. ovom Prilogu sadržava popis obveznih OBD informacija koje se odnose na opterećenje i brzinu vrtnje motora.
  U tablici 3. u Dodatku 5. ovom Prilogu prikazuju se druge OBD informacije koje se moraju obuhvatiti ako se upotrebljavaju u sustavu za praćenje emisija ili OBD-u kako bi se omogućio ili onemogućio rad OBD jedinica za praćenje.
  U tablici 4. Dodatka 5. ovom Prilogu prikazuju se informacije koje se moraju uključiti ako je motor opremljen tako da senzorima očitava ili izračunava informacije (7). Prema odluci proizvođača, mogu se uključiti i ostali podaci iz snimke stanja ili podatkovnog toka.
  U slučaju da OBD prati neki uređaj koji nije obuhvaćen Dodatkom 5. ovom Prilogu (npr. sustav za selektivnu katalitičku redukciju, SCR), informacije iz podatkovnog toka uključuju elemente informacija za senzore i aktuatore tog uređaja na način sličan onima opisanima u Dodatku 5. ovom Prilogu. Podnosi ga se na odobrenje homologacijskom tijelu u vrijeme homologacije. |
| --- | --- |

4.7.2.

OBD alatu za skeniranje na zahtjev stavlja na raspolaganje, u stvarnom vremenu, informacije iz tablica od 1. do 4. u Dodatku 5. ovom Prilogu (pri čemu prednost u upotrebi treba dati stvarnim vrijednostima signala, a ne nadomjesnim vrijednostima).

Za potrebe izračuna parametara opterećenja i zakretnog momenta OBD prijavljuje najtočnije vrijednosti koje se izračunavaju u primjenjivoj elektroničkoj upravljačkoj jedinici (npr. računalo za upravljanje motorom).

Tablica 1. u Dodatku 5. ovom Prilogu sadržava popis obveznih OBD informacija koje se odnose na opterećenje i brzinu vrtnje motora.

U tablici 3. u Dodatku 5. ovom Prilogu prikazuju se druge OBD informacije koje se moraju obuhvatiti ako se upotrebljavaju u sustavu za praćenje emisija ili OBD-u kako bi se omogućio ili onemogućio rad OBD jedinica za praćenje.

U tablici 4. Dodatka 5. ovom Prilogu prikazuju se informacije koje se moraju uključiti ako je motor opremljen tako da senzorima očitava ili izračunava informacije (7). Prema odluci proizvođača, mogu se uključiti i ostali podaci iz snimke stanja ili podatkovnog toka.

U slučaju da OBD prati neki uređaj koji nije obuhvaćen Dodatkom 5. ovom Prilogu (npr. sustav za selektivnu katalitičku redukciju, SCR), informacije iz podatkovnog toka uključuju elemente informacija za senzore i aktuatore tog uređaja na način sličan onima opisanima u Dodatku 5. ovom Prilogu. Podnosi ga se na odobrenje homologacijskom tijelu u vrijeme homologacije.

| 4.7.3. | Pristup informacijama OBD-a
  Pristup informacijama OBD-a osigurava se samo u skladu s normama navedenima u Dodatku 6. ovom Prilogu i podstavcima u nastavku (8).
  Pristup informacijama OBD-a ne smije ovisiti ni o kakvom pristupnom kodu ili drugom uređaju ili metodi koji se mogu nabaviti samo od proizvođača ili njegovih dobavljača. Za tumačenje informacija OBD-a ne smiju biti potrebni nikakvi jedinstveni podaci za dekodiranje, osim ako su ti podaci javno dostupni.
  Za pronalaženje svih informacija OBD-a podržava se jedinstvena metoda pristupa OBD informacijama (npr. putem jedinstvene pristupne točke/čvora). Tom metodom dopušta se pristup svim informacijama OBD-a koje se traže u ovom Prilogu. Tom metodom dopušta se i pristup konkretnoj manjoj opisnoj dokumentaciji definiranoj u ovom Prilogu (npr. opisna dokumentacija o tehničkoj ispravnosti u slučaju OBD-a koji se odnosi na emisije).
  Pristup informacijama OBD-a osigurava se primjenom najmanje jednog od sljedećih nizova normi iz Dodatka 6. ovom Prilogu:


  (a) | ISO 27145 i ISO 15765-4 (ako je temelj CAN); |
| --- | --- | --- |

4.7.3.

Pristup informacijama OBD-a osigurava se samo u skladu s normama navedenima u Dodatku 6. ovom Prilogu i podstavcima u nastavku (8).

Pristup informacijama OBD-a ne smije ovisiti ni o kakvom pristupnom kodu ili drugom uređaju ili metodi koji se mogu nabaviti samo od proizvođača ili njegovih dobavljača. Za tumačenje informacija OBD-a ne smiju biti potrebni nikakvi jedinstveni podaci za dekodiranje, osim ako su ti podaci javno dostupni.

Za pronalaženje svih informacija OBD-a podržava se jedinstvena metoda pristupa OBD informacijama (npr. putem jedinstvene pristupne točke/čvora). Tom metodom dopušta se pristup svim informacijama OBD-a koje se traže u ovom Prilogu. Tom metodom dopušta se i pristup konkretnoj manjoj opisnoj dokumentaciji definiranoj u ovom Prilogu (npr. opisna dokumentacija o tehničkoj ispravnosti u slučaju OBD-a koji se odnosi na emisije).

Pristup informacijama OBD-a osigurava se primjenom najmanje jednog od sljedećih nizova normi iz Dodatka 6. ovom Prilogu:

(a)

ISO 27145 i ISO 15765-4 (ako je temelj CAN);

| (b) | ISO 27145 i ISO 13400 (ako je temelj TCP/IP); |
| --- | --- |

(b)

ISO 27145 i ISO 13400 (ako je temelj TCP/IP);

| (c) | norma SAE J1939-73. |
| --- | --- |

(c)

norma SAE J1939-73.

Proizvođači moraju koristiti odgovarajuće kodove kvarova iz ISO ili SAE normi (npr. P0xxx, P2xxx itd.) kad je god to moguće. Ako takva identifikacija nije moguća, proizvođač se može koristiti dijagnostičkim kodovima neispravnosti u skladu s odgovarajućim odredbama normi ISO 27145 ili SAE J1939. Svi kodovi kvarova moraju biti potpuno dostupni pomoću standardne dijagnostičke opreme koja je usklađena s odredbama ovog Priloga.

Proizvođač će normizacijskom tijelu Međunarodne organizacije za normizaciju (ISO) ili Udruženja inženjera automobilske industrije (SAE) putem odgovarajućeg postupka koji propisuje ISO ili SAE dostaviti dijagnostičke podatke povezane s emisijama koji nisu navedeni u normama ISO 27145 ili SAE J1939, ali se odnose na ovaj Prilog.

Pristup informacijama OBD-a mora biti moguć putem žičane veze.

OBD-om se na zahtjev osiguravaju podaci OBD-a upotrebom alata za skeniranje koji ispunjava zahtjeve primjenjivih normi iz Dodatka 6. ovom Prilogu (komunikacija s vanjskim ispitivačem).

| 4.7.3.1. | Žičana komunikacija koja se temelji na CAN-u
  Brzina komunikacije na žičanom veznom priključku OBD-a mora biti ili 250 kbps ili 500 kbps.
  Odgovornost je proizvođača da odabere brzinu prijenosa podataka i da konstruira OBD u skladu sa zahtjevima navedenima u normama iz Dodatka 6. ovom Prilogu te na koje se upućuje u ovom Prilogu. OBD dopušta odstupanja u automatskom prepoznavanju između dviju brzina prijenosa podataka koje ostvaruje vanjska ispitna oprema.
  Sučelje između vozila i vanjske ispitne dijagnostičke opreme (npr. alata za skeniranje) mora biti standardizirano i ispunjavati sve zahtjeve propisane u normama ISO 15031-3 tip A (s izvorom napajanja od 12 V istosmjerne struje), tip B (s izvorom napajanja od 24 V istosmjerne struje) ili SAE J1939-13 (s izvorom napajanja od 12 ili 24 V istosmjerne struje). |
| --- | --- |

4.7.3.1.

Brzina komunikacije na žičanom veznom priključku OBD-a mora biti ili 250 kbps ili 500 kbps.

Odgovornost je proizvođača da odabere brzinu prijenosa podataka i da konstruira OBD u skladu sa zahtjevima navedenima u normama iz Dodatka 6. ovom Prilogu te na koje se upućuje u ovom Prilogu. OBD dopušta odstupanja u automatskom prepoznavanju između dviju brzina prijenosa podataka koje ostvaruje vanjska ispitna oprema.

Sučelje između vozila i vanjske ispitne dijagnostičke opreme (npr. alata za skeniranje) mora biti standardizirano i ispunjavati sve zahtjeve propisane u normama ISO 15031-3 tip A (s izvorom napajanja od 12 V istosmjerne struje), tip B (s izvorom napajanja od 24 V istosmjerne struje) ili SAE J1939-13 (s izvorom napajanja od 12 ili 24 V istosmjerne struje).

| 4.7.3.2. | Rezervirano za žičanu komunikaciju na temelju TCP/IP-a (ethernet). |
| --- | --- |

4.7.3.2.

| 4.7.3.3. | Položaj priključka
  Priključak se nalazi u predjelu za noge vozača u unutrašnjosti vozila, u prostoru omeđenom vozačevom bočnom stranom vozila i rubom središnje konzole s vozačeve strane (ili središnjom linijom vozila ako vozilo nema središnju konzolu), na mjestu koje nije više od donjeg dijela upravljača kad je namješten u najnižem položaju. Priključak se ne smije nalaziti na središnjoj konzoli ili unutar nje (tj. ni na horizontalnim površinama uz ručicu mjenjača ugrađenu u podu, polugu parkirne kočnice ili držače za čaše, ni na vertikalnim površinama uz kontrolne uređaje za upravljanje stereouređajem/radijem, sustavom za klimatizaciju ili sustavom za navigaciju). Položaj priključka mora se moći lako pronaći i mora imati lak pristup (npr. kako bi se na njega spojio vanjski alat). Za vozila opremljena bočnim vratima za vozača mora biti moguće lako pronaći priključak te mu osoba koja stoji (ili čuči) izvan vozila na vozačevoj strani mora lako moći pristupiti ako su otvorena bočna vrata na strani vozača.
  Homologacijsko tijelo na zahtjev proizvođača može odobriti alternativni položaj pod uvjetom da se položaju instalacije može lako pristupiti i da bude zaštićena od slučajne štete za vrijeme uobičajenih uvjeta upotrebe npr. položaj opisan u seriji normi ISO 15031.
  Ako je priključak pokriven ili smješten u posebnu kutiju s opremom, mora biti moguće ukloniti poklopac ili vrata odjeljka rukom bez upotrebe ikakvog alata te mora biti jasno obilježen oznakom „OBD” kako bi se identificirao položaj priključka.
  Proizvođač može opremiti vozilo dodatnim dijagnostičkim priključcima i veznim priključcima za podatke u svrhe specifične za proizvođača, osim onih koje zahtijevaju OBD funkcije. Ako je dodatni priključak sukladan jednom od standardnih dijagnostičkih priključaka dozvoljenih u Dodatku 6. ovom Prilogu, samo priključak koji se zahtijeva u ovom prilogu jasno se označava kao „OBD” kako bi ga se razlikovalo od drugih sličnih priključaka. |
| --- | --- |

4.7.3.3.

Priključak se nalazi u predjelu za noge vozača u unutrašnjosti vozila, u prostoru omeđenom vozačevom bočnom stranom vozila i rubom središnje konzole s vozačeve strane (ili središnjom linijom vozila ako vozilo nema središnju konzolu), na mjestu koje nije više od donjeg dijela upravljača kad je namješten u najnižem položaju. Priključak se ne smije nalaziti na središnjoj konzoli ili unutar nje (tj. ni na horizontalnim površinama uz ručicu mjenjača ugrađenu u podu, polugu parkirne kočnice ili držače za čaše, ni na vertikalnim površinama uz kontrolne uređaje za upravljanje stereouređajem/radijem, sustavom za klimatizaciju ili sustavom za navigaciju). Položaj priključka mora se moći lako pronaći i mora imati lak pristup (npr. kako bi se na njega spojio vanjski alat). Za vozila opremljena bočnim vratima za vozača mora biti moguće lako pronaći priključak te mu osoba koja stoji (ili čuči) izvan vozila na vozačevoj strani mora lako moći pristupiti ako su otvorena bočna vrata na strani vozača.

Homologacijsko tijelo na zahtjev proizvođača može odobriti alternativni položaj pod uvjetom da se položaju instalacije može lako pristupiti i da bude zaštićena od slučajne štete za vrijeme uobičajenih uvjeta upotrebe npr. položaj opisan u seriji normi ISO 15031.

Ako je priključak pokriven ili smješten u posebnu kutiju s opremom, mora biti moguće ukloniti poklopac ili vrata odjeljka rukom bez upotrebe ikakvog alata te mora biti jasno obilježen oznakom „OBD” kako bi se identificirao položaj priključka.

Proizvođač može opremiti vozilo dodatnim dijagnostičkim priključcima i veznim priključcima za podatke u svrhe specifične za proizvođača, osim onih koje zahtijevaju OBD funkcije. Ako je dodatni priključak sukladan jednom od standardnih dijagnostičkih priključaka dozvoljenih u Dodatku 6. ovom Prilogu, samo priključak koji se zahtijeva u ovom prilogu jasno se označava kao „OBD” kako bi ga se razlikovalo od drugih sličnih priključaka.

| 4.7.4. | Brisanje/vraćanje na početnu vrijednost OBD informacija pomoću alata za skeniranje
  Na zahtjev alata za skeniranje, sljedeći se podaci brišu ili ponovno postavljaju na vrijednosti iz memorije računala navedene u ovom Prilogu.


  OBD informacije | Moguće izbrisati | Moguće vratiti na početnu vrijednost (9) |
| --- | --- | --- | --- |
| status indikatora neispravnosti | | X |
| spremnost OBD-a | | X |
| broj sati rada motora otkako je aktiviran indikator neispravnosti (brojač stalnog MI-ja) | X | |
| svi DTC-ovi | X | |
| vrijednost brojača B1 s najvećim brojem sati rada motora | | X |
| broj sati rada motora iz brojača B1 | | X |
| podaci iz snimke stanja koji su propisani ovim Prilogom | X | |

4.7.4.

Na zahtjev alata za skeniranje, sljedeći se podaci brišu ili ponovno postavljaju na vrijednosti iz memorije računala navedene u ovom Prilogu.

OBD informacije

Moguće izbrisati

Moguće vratiti na početnu vrijednost (9)

status indikatora neispravnosti

X

spremnost OBD-a

X

broj sati rada motora otkako je aktiviran indikator neispravnosti (brojač stalnog MI-ja)

X

svi DTC-ovi

X

vrijednost brojača B1 s najvećim brojem sati rada motora

X

broj sati rada motora iz brojača B1

X

podaci iz snimke stanja koji su propisani ovim Prilogom

X

OBD informacije ne smiju se izbrisati isključivanjem baterija vozila.

| 4.8. | Elektronička sigurnost
  Svako vozilo s jedinicom za kontrolu emisija mora imati zaštitu kojom se sprečavaju preinake, osim onih koje je odobrio proizvođač. Proizvođač odobrava preinake ako su nužne za dijagnostiku, servisiranje, pregled, naknadno opremanje ili popravak vozila.
  Svi računalni kodovi ili parametri rada koji se mogu preprogramirati moraju biti zaštićeni od nedopuštenih zahvata i pružati najmanje onu razinu zaštite koja odgovara odredbama normi ISO 15031-7 (SAE J2186) ili J1939-73, pod uvjetom da se razmjena podataka o sigurnosti provodi prema protokolima i pomoću dijagnostičkog priključka koji su propisani u ovom Prilogu. Svi memorijski čipovi za umjeravanje koji se mogu izvaditi moraju biti zaliveni, zatvoreni u zabrtvljenom kućištu ili zaštićeni elektroničkim algoritmima, a njihova zamjena ne smije biti moguća bez upotrebe posebnih alata i postupaka.
  Parametre rada motora kodirane računalom ne smije biti moguće mijenjati bez upotrebe posebnih alata i postupaka (npr. zalemljeni ili zaliveni sastavni dijelovi računala ili zabrtvljena (ili zalemljena) kućišta računala).
  Proizvođači su dužni poduzeti primjerene korake kako bi se postavke najveće količine dotoka goriva zaštitile od nedopuštenih zahvata dok je vozilo u uporabi.
  Proizvođači od homologacijskog tijela mogu tražiti izuzeće od jednog od ovih zahtjeva za ona vozila kojima zaštita vjerojatno neće biti potrebna. Među kriterijima su na temelju kojih homologacijsko tijelo razmatra izuzimanje, među ostalim, trenutačna dostupnost čipova visokih performansi, sposobnost vozila za postizanje visokog radnog učinka i planirani broj prodanih vozila.
  Proizvođači koji se koriste sustavima računalnih kodova koji se mogu programirati (npr. memorije samo za čitanje s mogućnošću programiranja i brisanja električnim putem (EEPROM)) dužni su onemogućiti neovlašteno reprogramiranje. Proizvođači su dužni ugraditi napredne strategije za zaštitu od nedopuštenih zahvata i elemente za zaštitu od upisivanja podataka koji zahtijevaju elektronički pristup udaljenom računalu koje održava proizvođač. Homologacijsko tijelo može odobriti i druge metode koje pružaju jednaku razinu zaštite od nedopuštenih zahvata. |
| --- | --- |

4.8.

Svako vozilo s jedinicom za kontrolu emisija mora imati zaštitu kojom se sprečavaju preinake, osim onih koje je odobrio proizvođač. Proizvođač odobrava preinake ako su nužne za dijagnostiku, servisiranje, pregled, naknadno opremanje ili popravak vozila.

Svi računalni kodovi ili parametri rada koji se mogu preprogramirati moraju biti zaštićeni od nedopuštenih zahvata i pružati najmanje onu razinu zaštite koja odgovara odredbama normi ISO 15031-7 (SAE J2186) ili J1939-73, pod uvjetom da se razmjena podataka o sigurnosti provodi prema protokolima i pomoću dijagnostičkog priključka koji su propisani u ovom Prilogu. Svi memorijski čipovi za umjeravanje koji se mogu izvaditi moraju biti zaliveni, zatvoreni u zabrtvljenom kućištu ili zaštićeni elektroničkim algoritmima, a njihova zamjena ne smije biti moguća bez upotrebe posebnih alata i postupaka.

Parametre rada motora kodirane računalom ne smije biti moguće mijenjati bez upotrebe posebnih alata i postupaka (npr. zalemljeni ili zaliveni sastavni dijelovi računala ili zabrtvljena (ili zalemljena) kućišta računala).

Proizvođači su dužni poduzeti primjerene korake kako bi se postavke najveće količine dotoka goriva zaštitile od nedopuštenih zahvata dok je vozilo u uporabi.

Proizvođači od homologacijskog tijela mogu tražiti izuzeće od jednog od ovih zahtjeva za ona vozila kojima zaštita vjerojatno neće biti potrebna. Među kriterijima su na temelju kojih homologacijsko tijelo razmatra izuzimanje, među ostalim, trenutačna dostupnost čipova visokih performansi, sposobnost vozila za postizanje visokog radnog učinka i planirani broj prodanih vozila.

Proizvođači koji se koriste sustavima računalnih kodova koji se mogu programirati (npr. memorije samo za čitanje s mogućnošću programiranja i brisanja električnim putem (EEPROM)) dužni su onemogućiti neovlašteno reprogramiranje. Proizvođači su dužni ugraditi napredne strategije za zaštitu od nedopuštenih zahvata i elemente za zaštitu od upisivanja podataka koji zahtijevaju elektronički pristup udaljenom računalu koje održava proizvođač. Homologacijsko tijelo može odobriti i druge metode koje pružaju jednaku razinu zaštite od nedopuštenih zahvata.

| 4.9. | Trajnost OBD-a
  OBD se mora konstruirati i izraditi tako da se mogu utvrditi vrste neispravnosti koje se pojavljuju tijekom čitavog radnog vijeka vozila ili sustava motora.
  Sve dodatne odredbe koje se odnose na trajnost OBD-a sadržane su u ovom Prilogu.
  OBD se ne smije programirati ili na drugi način konstruirati tako da se djelomično ili u potpunosti deaktivira na temelju starosti i/ili broja prijeđenih kilometara vozila za vrijeme stvarnog radnog vijeka vozila niti sustav smije sadržavati ikakav algoritam ili strategiju namijenjenu tome da se učinkovitost OBD-a s vremenom smanjuje. |
| --- | --- |

4.9.

OBD se mora konstruirati i izraditi tako da se mogu utvrditi vrste neispravnosti koje se pojavljuju tijekom čitavog radnog vijeka vozila ili sustava motora.

Sve dodatne odredbe koje se odnose na trajnost OBD-a sadržane su u ovom Prilogu.

OBD se ne smije programirati ili na drugi način konstruirati tako da se djelomično ili u potpunosti deaktivira na temelju starosti i/ili broja prijeđenih kilometara vozila za vrijeme stvarnog radnog vijeka vozila niti sustav smije sadržavati ikakav algoritam ili strategiju namijenjenu tome da se učinkovitost OBD-a s vremenom smanjuje.

| 5. | Zahtjevi u pogledu radnog učinka |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Granične vrijednosti
  OTL-ovi za primjenjive kriterije praćenja definirane u Dodatku 3. ovom Prilogu definirani su u glavnom dijelu ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

5.1.

OTL-ovi za primjenjive kriterije praćenja definirane u Dodatku 3. ovom Prilogu definirani su u glavnom dijelu ovog Pravilnika.

| 5.2. | Privremeno onesposobljavanje OBD-a
  Homologacijska tijela mogu odobriti privremeno onemogućavanje OBD-a prema uvjetima navedenima u sljedećim podstavcima.
  U vrijeme homologacije proizvođač homologacijskom tijelu dostavlja detaljan opis svake strategije privremenog onemogućavanja OBD-a i podatke i/ili tehničku ocjenu kojima se dokazuje da bi praćenje za vrijeme primjenjivih uvjeta bilo nepouzdano ili neprovedivo.
  U svim slučajevima praćenje se nastavlja kad uvjeti koji opravdavaju privremeno onemogućavanje više ne postoje. |
| --- | --- |

5.2.

Homologacijska tijela mogu odobriti privremeno onemogućavanje OBD-a prema uvjetima navedenima u sljedećim podstavcima.

U vrijeme homologacije proizvođač homologacijskom tijelu dostavlja detaljan opis svake strategije privremenog onemogućavanja OBD-a i podatke i/ili tehničku ocjenu kojima se dokazuje da bi praćenje za vrijeme primjenjivih uvjeta bilo nepouzdano ili neprovedivo.

U svim slučajevima praćenje se nastavlja kad uvjeti koji opravdavaju privremeno onemogućavanje više ne postoje.

| 5.2.1. | Operativna sigurnost motora/vozila
  Proizvođači mogu zatražiti odobrenje za onemogućavanje zahvaćenih OBD-ova za praćenje kad se aktiviraju strategije operativne sigurnosti.
  OBD za praćenje ne mora ocjenjivati sastavne dijelove za vrijeme neispravnosti ako bi to ocjenjivanje moglo ugroziti sigurnu upotrebu vozila. |
| --- | --- |

5.2.1.

Proizvođači mogu zatražiti odobrenje za onemogućavanje zahvaćenih OBD-ova za praćenje kad se aktiviraju strategije operativne sigurnosti.

OBD za praćenje ne mora ocjenjivati sastavne dijelove za vrijeme neispravnosti ako bi to ocjenjivanje moglo ugroziti sigurnu upotrebu vozila.

| 5.2.2. | Temperatura okoline i visinski uvjeti
  Proizvođači mogu zatražiti odobrenje za onemogućavanje jedinica za praćenje u OBD-u:


  (a) | na temperaturama okoline nižima od 266 K (–7 °C) u slučaju da temperatura rashladnog sredstva nije dosegnula minimalnu temperaturu od 333 K (60 °C); ili |
| --- | --- | --- |

5.2.2.

Proizvođači mogu zatražiti odobrenje za onemogućavanje jedinica za praćenje u OBD-u:

(a)

na temperaturama okoline nižima od 266 K (–7 °C) u slučaju da temperatura rashladnog sredstva nije dosegnula minimalnu temperaturu od 333 K (60 °C); ili

| (b) | na temperaturama okoline nižima od 266 K (–7 °C) u slučaju smrzavanja reagensa; ili |
| --- | --- |

(b)

na temperaturama okoline nižima od 266 K (–7 °C) u slučaju smrzavanja reagensa; ili

| (c) | na temperaturama okoline višima od 308 K (35 °C); ili |
| --- | --- |

(c)

na temperaturama okoline višima od 308 K (35 °C); ili

| (d) | na nadmorskoj visini većoj od 2 500 metara; ili |
| --- | --- |

(d)

na nadmorskoj visini većoj od 2 500 metara; ili

| (e) | više od 400 metara ispod razine mora; ili |
| --- | --- |

(e)

više od 400 metara ispod razine mora; ili

| (f) | osim u slučaju neispravnosti strujnog kruga, na temperaturi okoline nižoj od 251 K (–22 °C). |
| --- | --- |

(f)

osim u slučaju neispravnosti strujnog kruga, na temperaturi okoline nižoj od 251 K (–22 °C).

Proizvođač može zatražiti odobrenje za privremeno onesposobljavanje jedinice za praćenje u OBD-u i na drugim temperaturama okoline i u drugim visinskim uvjetima nakon što se utvrdi da je proizvođač podacima i/ili tehničkom procjenom dokazao da bi u tim uvjetima okoline došlo do pogrešne dijagnoze zbog njihova utjecaja na sastavne dijelove (npr. smrzavanje sastavnih dijelova, utjecaj na kompatibilnost s dopuštenim odstupanjima senzora).

| Napomena: | Uvjeti okoline mogu se procijeniti neizravnim metodama. Na primjer, uvjeti temperature okoline mogu se odrediti na temelju temperature ulaznog zraka. |
| --- | --- |

Napomena:

| 5.2.3. | Niska razina goriva
  Proizvođači mogu zatražiti odobrenje za onemogućavanje sustava praćenja na koje utječe niska razina/nizak tlak goriva ili nestanak goriva (npr. dijagnoza neispravnosti sustava za dovod goriva ili zatajenje paljenja) kako slijedi: | Dizelsko gorivo | Plin |
| --- | --- | --- | --- |
| PP | UNP |
| (a) | niska razina goriva kod koje se razmatra onemogućavanje jest ona koja ne premašuje 100 litara ili 20 % nazivne zapremnine spremnika goriva, ovisno o tome koja je niža |

5.2.3.

Proizvođači mogu zatražiti odobrenje za onemogućavanje sustava praćenja na koje utječe niska razina/nizak tlak goriva ili nestanak goriva (npr. dijagnoza neispravnosti sustava za dovod goriva ili zatajenje paljenja) kako slijedi:

Dizelsko gorivo

Plin

PP

UNP

(a)

niska razina goriva kod koje se razmatra onemogućavanje jest ona koja ne premašuje 100 litara ili 20 % nazivne zapremnine spremnika goriva, ovisno o tome koja je niža

X

X

| (b) | nizak tlak goriva u spremniku kod kojeg se razmatra onemogućavanje jest onaj koji ne premašuje 20 % upotrebljivog raspona tlaka u spremniku goriva. |
| --- | --- |

(b)

nizak tlak goriva u spremniku kod kojeg se razmatra onemogućavanje jest onaj koji ne premašuje 20 % upotrebljivog raspona tlaka u spremniku goriva.

X

| 5.2.4. | Razine napona u bateriji ili sustavu vozila
  Proizvođači mogu zatražiti odobrenje za onemogućavanje sustava praćenja na koje utječe razina napona u bateriji ili sustavu vozila. |
| --- | --- |

5.2.4.

Proizvođači mogu zatražiti odobrenje za onemogućavanje sustava praćenja na koje utječe razina napona u bateriji ili sustavu vozila.

| 5.2.4.1. | Nizak napon
  Za sustave praćenja na koje utječe niska razina napona u bateriji ili sustavu vozila proizvođači mogu zatražiti odobrenje za onemogućavanje sustava praćenja kad je napon u bateriji ili sustavu manji od 90 % nazivnog napona (ili 11,0 V za bateriju od 12 V, 22,0 V za bateriju od 24 V). Proizvođači mogu zatražiti odobrenje za primjenu naponskog praga višeg od navedenih vrijednosti kako bi onemogućili praćenje sustava.
  Proizvođač je dužan dokazati da bi praćenje kod tih napona bilo nepouzdano i da nije vjerojatno da će vozilo raditi dulje vrijeme uz primjenu nižih kriterija za onemogućavanje ili da OBD prati napon baterije ili sustava i da će otkriti neispravnost pri naponu koji se primjenjuje za onemogućavanje drugih jedinica za praćenje. |
| --- | --- |

5.2.4.1.

Za sustave praćenja na koje utječe niska razina napona u bateriji ili sustavu vozila proizvođači mogu zatražiti odobrenje za onemogućavanje sustava praćenja kad je napon u bateriji ili sustavu manji od 90 % nazivnog napona (ili 11,0 V za bateriju od 12 V, 22,0 V za bateriju od 24 V). Proizvođači mogu zatražiti odobrenje za primjenu naponskog praga višeg od navedenih vrijednosti kako bi onemogućili praćenje sustava.

Proizvođač je dužan dokazati da bi praćenje kod tih napona bilo nepouzdano i da nije vjerojatno da će vozilo raditi dulje vrijeme uz primjenu nižih kriterija za onemogućavanje ili da OBD prati napon baterije ili sustava i da će otkriti neispravnost pri naponu koji se primjenjuje za onemogućavanje drugih jedinica za praćenje.

| 5.2.4.2. | Visok napon
  Za sustave praćenja povezane s emisijama na koje utječe visoka razina napona u bateriji ili sustavu vozila, proizvođači mogu zatražiti odobrenje za onemogućavanje sustava praćenja kad napon u bateriji ili sustavu premaši napon koji je odredio proizvođač.
  Proizvođač je dužan dokazati da bi praćenje kod napona većeg od onog koji je odredio proizvođač bilo nepouzdano i da svijetli svjetlo električnog sustava punjenja/alternatora (ili je mjerač napona u „crvenoj zoni”) ili da OBD prati napon baterije ili sustava i da će otkriti neispravnost pri naponu koji se primjenjuje za onemogućavanje drugih jedinica za praćenje. |
| --- | --- |

5.2.4.2.

Za sustave praćenja povezane s emisijama na koje utječe visoka razina napona u bateriji ili sustavu vozila, proizvođači mogu zatražiti odobrenje za onemogućavanje sustava praćenja kad napon u bateriji ili sustavu premaši napon koji je odredio proizvođač.

Proizvođač je dužan dokazati da bi praćenje kod napona većeg od onog koji je odredio proizvođač bilo nepouzdano i da svijetli svjetlo električnog sustava punjenja/alternatora (ili je mjerač napona u „crvenoj zoni”) ili da OBD prati napon baterije ili sustava i da će otkriti neispravnost pri naponu koji se primjenjuje za onemogućavanje drugih jedinica za praćenje.

| 5.2.5. | Aktivno priključno vratilo (PTO)
  Proizvođač može zatražiti odobrenje za privremeno onemogućavanje zahvaćenih sustava praćenja u vozilima opremljenima priključnim vratilom u uvjetima kad je priključno vratilo privremeno aktivno. |
| --- | --- |

5.2.5.

Proizvođač može zatražiti odobrenje za privremeno onemogućavanje zahvaćenih sustava praćenja u vozilima opremljenima priključnim vratilom u uvjetima kad je priključno vratilo privremeno aktivno.

| 5.2.6. | Prisilna regeneracija
  Proizvođač može zatražiti odobrenje za privremeno onemogućavanje zahvaćenih OBD-ova za praćenje za vrijeme prisilne regeneracije sustava za kontrolu emisija ugrađenog iza motora (npr. filtar čestica). |
| --- | --- |

5.2.6.

Proizvođač može zatražiti odobrenje za privremeno onemogućavanje zahvaćenih OBD-ova za praćenje za vrijeme prisilne regeneracije sustava za kontrolu emisija ugrađenog iza motora (npr. filtar čestica).

| 5.2.7. | Pomoćna strategija kontrole emisija (AES)
  Proizvođač može zatražiti odobrenje za onemogućavanje OBD-a praćenja za vrijeme rada AES-a, što obuhvaća i MECS, pod uvjetima koji nisu već obuhvaćeni stavkom 5.2. ako rad AES-a utječe na sposobnost praćenja jedinice za praćenje. |
| --- | --- |

5.2.7.

Proizvođač može zatražiti odobrenje za onemogućavanje OBD-a praćenja za vrijeme rada AES-a, što obuhvaća i MECS, pod uvjetima koji nisu već obuhvaćeni stavkom 5.2. ako rad AES-a utječe na sposobnost praćenja jedinice za praćenje.

| 5.2.8. | Dopunjavanje gorivom
  Proizvođač vozila s pogonom na plin može nakon dopunjavanja gorivom privremeno onesposobiti OBD kad se sustav mora prilagoditi tome da elektronička upravljačka jedinica prepozna promjene u kvaliteti i sastavu goriva.
  OBD se mora ponovno aktivirati čim se prepozna novo gorivo i prilagode parametri motora. To onemogućavanje mora biti ograničeno na najviše 10 minuta. |
| --- | --- |

5.2.8.

Proizvođač vozila s pogonom na plin može nakon dopunjavanja gorivom privremeno onesposobiti OBD kad se sustav mora prilagoditi tome da elektronička upravljačka jedinica prepozna promjene u kvaliteti i sastavu goriva.

OBD se mora ponovno aktivirati čim se prepozna novo gorivo i prilagode parametri motora. To onemogućavanje mora biti ograničeno na najviše 10 minuta.

| 6. | Zahtjevi u pogledu dokazivanja
  Osnovni su elementi za dokazivanje sukladnosti OBD-a sa zahtjevima ovog Priloga sljedeći:


  (a) | postupak za odabir osnovnog sustava motora po OBD-u. Osnovni sustav motora po OBD-u odabire proizvođač u dogovoru s homologacijskim tijelom; |
| --- | --- | --- |

6.

Osnovni su elementi za dokazivanje sukladnosti OBD-a sa zahtjevima ovog Priloga sljedeći:

(a)

postupak za odabir osnovnog sustava motora po OBD-u. Osnovni sustav motora po OBD-u odabire proizvođač u dogovoru s homologacijskim tijelom;

| (b) | postupak za dokazivanje klasifikacije neispravnosti. Proizvođač podnosi homologacijskom tijelu klasifikaciju svake neispravnosti za predmetni osnovni sustav motora po OBD-u, kao i potrebne popratne podatke kako bi se klasifikacija opravdala; |
| --- | --- |

(b)

postupak za dokazivanje klasifikacije neispravnosti. Proizvođač podnosi homologacijskom tijelu klasifikaciju svake neispravnosti za predmetni osnovni sustav motora po OBD-u, kao i potrebne popratne podatke kako bi se klasifikacija opravdala;

| (c) | postupak za potvrđivanje istrošenog sastavnog dijela. Proizvođač na zahtjev homologacijskog tijela dostavlja istrošene sastavne dijelove za potrebe ispitivanja OBD-a. Ti se sastavni dijelovi potvrđuju na temelju popratnih podataka koje osigurava proizvođač; |
| --- | --- |

(c)

postupak za potvrđivanje istrošenog sastavnog dijela. Proizvođač na zahtjev homologacijskog tijela dostavlja istrošene sastavne dijelove za potrebe ispitivanja OBD-a. Ti se sastavni dijelovi potvrđuju na temelju popratnih podataka koje osigurava proizvođač;

| (d) | postupak za odabir referentnoga goriva za plinske motore. |
| --- | --- |

(d)

postupak za odabir referentnoga goriva za plinske motore.

| 6.1. | Porodica po emisijskom OBD-u
  Proizvođač je odgovoran za utvrđivanje sastava porodice po emisijskom OBD-u. Grupiranje sustava motora u porodicu po emisijskom OBD-u temelji se na dobroj inženjerskoj procjeni i odobrenju homologacijskog tijela.
  Motori koji ne pripadaju istoj porodici motora svejedno mogu pripadati istoj porodici po emisijskom OBD-u. |
| --- | --- |

6.1.

Proizvođač je odgovoran za utvrđivanje sastava porodice po emisijskom OBD-u. Grupiranje sustava motora u porodicu po emisijskom OBD-u temelji se na dobroj inženjerskoj procjeni i odobrenju homologacijskog tijela.

Motori koji ne pripadaju istoj porodici motora svejedno mogu pripadati istoj porodici po emisijskom OBD-u.

| 6.1.1. | Parametri na temelju kojih se definira porodica po emisijskom OBD-u
  Porodicu po emisijskom OBD-u karakteriziraju osnovni konstrukcijski parametri koji su zajednički sustavima motora unutar porodice.
  Kako bi sustavi motora pripadali istoj porodici motora po OBD-u, moraju imati slične sljedeće osnovne parametre:


  (a) | sustave za kontrolu emisija; |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

Porodicu po emisijskom OBD-u karakteriziraju osnovni konstrukcijski parametri koji su zajednički sustavima motora unutar porodice.

Kako bi sustavi motora pripadali istoj porodici motora po OBD-u, moraju imati slične sljedeće osnovne parametre:

(a)

sustave za kontrolu emisija;

| (b) | metode praćenja OBD-om; |
| --- | --- |

(b)

metode praćenja OBD-om;

| (c) | kriterije za praćenje radnog učinka i sastavnih dijelova; |
| --- | --- |

(c)

kriterije za praćenje radnog učinka i sastavnih dijelova;

| (d) | parametre praćenja (npr. učestalost). |
| --- | --- |

(d)

parametre praćenja (npr. učestalost).

Te sličnosti proizvođač dokazuje relevantnim tehničkim postupcima dokazivanja ili ostalim odgovarajućim postupcima te one podliježu odobrenju homologacijskog tijela.

Proizvođač može zatražiti odobrenje homologacijskog tijela za manje razlike u metodama praćenja/dijagnostike sustava za kontrolu emisija motora zbog razlika u konfiguraciji sustava motora kad proizvođač te metode smatra sličnima i:

| (a) | razlikuju se samo kako bi se uskladile sa specifičnostima razmatranih sastavnih dijelova (npr. veličina, protok ispušnih plinova itd.); ili |
| --- | --- |

(a)

razlikuju se samo kako bi se uskladile sa specifičnostima razmatranih sastavnih dijelova (npr. veličina, protok ispušnih plinova itd.); ili

| (b) | njihove se sličnosti temelje na dobroj tehničkoj prosudbi. |
| --- | --- |

(b)

njihove se sličnosti temelje na dobroj tehničkoj prosudbi.

| 6.1.2. | Osnovni sustav motora po OBD-u
  Sukladnost porodice po emisijskom OBD-u sa zahtjevima iz ovog Priloga postiže se dokazivanjem sukladnosti njezina osnovnog sustava motora po OBD-u.
  Proizvođač odabire osnovni sustav motora po OBD-u uz odobrenje homologacijskog tijela.
  Prije ispitivanja, homologacijsko tijelo može odlučiti zatražiti od proizvođača da odabere dodatni motor za dokazivanje.
  Proizvođač može također predložiti homologacijskom tijelu da se ispitaju dodatni motori kako bi se obuhvatila cijela porodica po emisijskom OBD-u. |
| --- | --- |

6.1.2.

Sukladnost porodice po emisijskom OBD-u sa zahtjevima iz ovog Priloga postiže se dokazivanjem sukladnosti njezina osnovnog sustava motora po OBD-u.

Proizvođač odabire osnovni sustav motora po OBD-u uz odobrenje homologacijskog tijela.

Prije ispitivanja, homologacijsko tijelo može odlučiti zatražiti od proizvođača da odabere dodatni motor za dokazivanje.

Proizvođač može također predložiti homologacijskom tijelu da se ispitaju dodatni motori kako bi se obuhvatila cijela porodica po emisijskom OBD-u.

| 6.2. | Postupci za dokazivanje klasifikacije neispravnosti
  Proizvođač je dužan homologacijskom tijelu dostaviti dokumentaciju kojom se obrazlaže odgovarajuća klasifikacija svake neispravnosti. Ta dokumentacija obuhvaća analizu kvarova (npr. elemenata „stanja kvara i analize učinaka”), a može obuhvaćati i sljedeće:


  (a) | rezultate simulacije; |
| --- | --- | --- |

6.2.

Proizvođač je dužan homologacijskom tijelu dostaviti dokumentaciju kojom se obrazlaže odgovarajuća klasifikacija svake neispravnosti. Ta dokumentacija obuhvaća analizu kvarova (npr. elemenata „stanja kvara i analize učinaka”), a može obuhvaćati i sljedeće:

(a)

rezultate simulacije;

| (b) | rezultate ispitivanja; |
| --- | --- |

(b)

rezultate ispitivanja;

| (c) | pozivanje na prethodno odobrenu klasifikaciju. |
| --- | --- |

(c)

pozivanje na prethodno odobrenu klasifikaciju.

U sljedećim stavcima navedeni su zahtjevi za dokazivanje ispravne klasifikacije, što obuhvaća zahtjeve za ispitivanje. Najmanji je broj ispitivanja četiri, a najveći je broj ispitivanja četiri puta broj porodica motora koje se razmatraju u sklopu porodice po emisijskom OBD-u. Homologacijsko tijelo može donijeti odluku o skraćivanju ispitivanja u bilo kojem trenutku prije nego što se dosegne najveći broj ispitivanja kvarova.

U određenim slučajevima kad nije moguće ispitivanje klasifikacije (npr. ako je aktiviran MECS i na motoru se ne može provesti primjenjivo ispitivanje itd.) neispravnost se može klasificirati na temelju tehničke opravdanosti. Proizvođač je dužan dokumentirati tu iznimku, a ona podliježe odobrenju homologacijskog tijela.

| 6.2.1. | Dokazivanje opravdanosti svrstavanja u klasu A
  Proizvođačeva klasifikacija neispravnosti u klasu A nije podložna demonstracijskom ispitivanju.
  Ako se homologacijsko tijelo ne slaže s proizvođačevom klasifikacijom neispravnosti u klasu A, homologacijsko tijelo zahtijeva klasifikaciju neispravnosti u klasu B1, B2 ili C, već prema tome što je primjereno.
  U tom se slučaju u homologacijskom dokumentu mora zabilježiti da je klasifikacija neispravnosti dodijeljena u skladu sa zahtjevom homologacijskog tijela. |
| --- | --- |

6.2.1.

Proizvođačeva klasifikacija neispravnosti u klasu A nije podložna demonstracijskom ispitivanju.

Ako se homologacijsko tijelo ne slaže s proizvođačevom klasifikacijom neispravnosti u klasu A, homologacijsko tijelo zahtijeva klasifikaciju neispravnosti u klasu B1, B2 ili C, već prema tome što je primjereno.

U tom se slučaju u homologacijskom dokumentu mora zabilježiti da je klasifikacija neispravnosti dodijeljena u skladu sa zahtjevom homologacijskog tijela.

| 6.2.2. | Dokazivanje opravdanosti svrstavanja u klasu B1 (razlikovanje između A i B1)
  Kako bi se opravdala klasifikacija neispravnosti u klasu B1, dokumentacijom se mora jasno dokazati da u nekim okolnostima (10) neispravnost dovodi do emisija koje su niže od granične vrijednosti prema OBD-u (OTL).
  U slučaju da homologacijsko tijelo zahtijeva ispitivanje emisija radi dokazivanja opravdanosti klasifikacije neispravnosti u klasu B1, proizvođač je dužan dokazati da su emisije koje su rezultat te konkretne neispravnosti u odabranim okolnostima ispod OTL-ova:


  (a) | okolnosti ispitivanja odabire proizvođač u dogovoru s homologacijskim tijelom; |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

Kako bi se opravdala klasifikacija neispravnosti u klasu B1, dokumentacijom se mora jasno dokazati da u nekim okolnostima (10) neispravnost dovodi do emisija koje su niže od granične vrijednosti prema OBD-u (OTL).

U slučaju da homologacijsko tijelo zahtijeva ispitivanje emisija radi dokazivanja opravdanosti klasifikacije neispravnosti u klasu B1, proizvođač je dužan dokazati da su emisije koje su rezultat te konkretne neispravnosti u odabranim okolnostima ispod OTL-ova:

(a)

okolnosti ispitivanja odabire proizvođač u dogovoru s homologacijskim tijelom;

| (b) | proizvođač nije dužan dokazati da su u drugim okolnostima emisije koje su rezultat neispravnosti zaista iznad OTL-ova. |
| --- | --- |

(b)

proizvođač nije dužan dokazati da su u drugim okolnostima emisije koje su rezultat neispravnosti zaista iznad OTL-ova.

Ako proizvođač ne uspije dokazati opravdanost klasifikacije u klasu B1, neispravnost se klasificira u klasu A.

| 6.2.3. | Dokazivanje opravdanosti svrstavanja u klasu B1 (razlikovanje između B2 i B1)
  Ako se homologacijsko tijelo ne slaže s proizvođačevom klasifikacijom neispravnosti u klasu B1 jer smatra da OTL-ovi nisu premašeni, homologacijsko tijelo zahtijeva klasifikaciju u klasu B2 ili C. U tom se slučaju u homologacijskim dokumentima mora zabilježiti da je klasifikacija neispravnosti dodijeljena u skladu sa zahtjevom homologacijskog tijela. |
| --- | --- |

6.2.3.

Ako se homologacijsko tijelo ne slaže s proizvođačevom klasifikacijom neispravnosti u klasu B1 jer smatra da OTL-ovi nisu premašeni, homologacijsko tijelo zahtijeva klasifikaciju u klasu B2 ili C. U tom se slučaju u homologacijskim dokumentima mora zabilježiti da je klasifikacija neispravnosti dodijeljena u skladu sa zahtjevom homologacijskog tijela.

| 6.2.4. | Dokazivanje opravdanosti svrstavanja u klasu B2 (razlikovanje između B2 i B1)
  Kako bi se opravdala klasifikacija neispravnosti u klasu B2, proizvođač je dužan dokazati da su emisije niže od OTL-ova.
  Ako se homologacijsko tijelo ne slaže s klasifikacijom neispravnosti u klasu B2 jer smatra da su OTL-ovi premašeni, od proizvođača se može zahtijevati da ispitivanjem dokaže da su emisije koje su rezultat neispravnosti niže od OTL-ova. Ako ispitivanje ne uspije, homologacijsko tijelo zahtijeva ponovnu klasifikaciju te neispravnosti u klasu A ili B1 i proizvođač je dužan naknadno dokazati odgovarajuću klasifikaciju, a dokumentacija se ažurira. |
| --- | --- |

6.2.4.

Kako bi se opravdala klasifikacija neispravnosti u klasu B2, proizvođač je dužan dokazati da su emisije niže od OTL-ova.

Ako se homologacijsko tijelo ne slaže s klasifikacijom neispravnosti u klasu B2 jer smatra da su OTL-ovi premašeni, od proizvođača se može zahtijevati da ispitivanjem dokaže da su emisije koje su rezultat neispravnosti niže od OTL-ova. Ako ispitivanje ne uspije, homologacijsko tijelo zahtijeva ponovnu klasifikaciju te neispravnosti u klasu A ili B1 i proizvođač je dužan naknadno dokazati odgovarajuću klasifikaciju, a dokumentacija se ažurira.

| 6.2.5. | Dokazivanje opravdanosti svrstavanja u klasu B2 (razlikovanje između B2 i C)
  Ako se homologacijsko tijelo ne slaže s proizvođačevom klasifikacijom neispravnosti u klasu B2 jer smatra da regulirane granične vrijednosti emisija nisu premašene, homologacijsko tijelo zahtijeva klasifikaciju te neispravnosti u klasu C. U tom se slučaju u homologacijskim dokumentima mora zabilježiti da je klasifikacija neispravnosti dodijeljena u skladu sa zahtjevom homologacijskog tijela. |
| --- | --- |

6.2.5.

Ako se homologacijsko tijelo ne slaže s proizvođačevom klasifikacijom neispravnosti u klasu B2 jer smatra da regulirane granične vrijednosti emisija nisu premašene, homologacijsko tijelo zahtijeva klasifikaciju te neispravnosti u klasu C. U tom se slučaju u homologacijskim dokumentima mora zabilježiti da je klasifikacija neispravnosti dodijeljena u skladu sa zahtjevom homologacijskog tijela.

| 6.2.6. | Dokazivanje opravdanosti svrstavanja u klasu C
  Kako bi se opravdala klasifikacija neispravnosti u klasu C, proizvođač je dužan dokazati da su emisije niže od reguliranih graničnih vrijednosti emisija.
  Ako se homologacijsko tijelo ne slaže s klasifikacijom neispravnosti u klasu C, od proizvođača se može zahtijevati da ispitivanjem dokaže da su emisije koje su rezultat neispravnosti niže od reguliranih graničnih vrijednosti emisija.
  Ako ispitivanje ne uspije, homologacijsko tijelo zahtijeva ponovnu klasifikaciju te neispravnosti i proizvođač je dužan naknadno dokazati odgovarajuću klasifikaciju, a dokumentacija se ažurira. |
| --- | --- |

6.2.6.

Kako bi se opravdala klasifikacija neispravnosti u klasu C, proizvođač je dužan dokazati da su emisije niže od reguliranih graničnih vrijednosti emisija.

Ako se homologacijsko tijelo ne slaže s klasifikacijom neispravnosti u klasu C, od proizvođača se može zahtijevati da ispitivanjem dokaže da su emisije koje su rezultat neispravnosti niže od reguliranih graničnih vrijednosti emisija.

Ako ispitivanje ne uspije, homologacijsko tijelo zahtijeva ponovnu klasifikaciju te neispravnosti i proizvođač je dužan naknadno dokazati odgovarajuću klasifikaciju, a dokumentacija se ažurira.

| 6.3. | Postupci za dokazivanje radnog učinka OBD-a
  Proizvođač dostavlja homologacijskom tijelu kompletnu opisnu dokumentaciju kojom obrazlaže sukladnost OBD-a u pogledu sposobnosti praćenja, što može obuhvaćati:


  (a) | algoritme i tablice; |
| --- | --- | --- |

6.3.

Proizvođač dostavlja homologacijskom tijelu kompletnu opisnu dokumentaciju kojom obrazlaže sukladnost OBD-a u pogledu sposobnosti praćenja, što može obuhvaćati:

(a)

algoritme i tablice;

| (b) | rezultate ispitivanja i/ili simulacija; |
| --- | --- |

(b)

rezultate ispitivanja i/ili simulacija;

| (c) | pozivanje na prethodno homologirane sustave praćenja itd. |
| --- | --- |

(c)

pozivanje na prethodno homologirane sustave praćenja itd.

U sljedećim stavcima navedeni su zahtjevi za dokazivanje radnog učinka OBD-a, što obuhvaća zahtjeve za ispitivanje. Broj ispitivanja je četiri puta broj porodica motora koje se razmatraju u sklopu porodice po emisijskom OBD-u, ali ne smije biti manji od osam.

Odabrane jedinice za praćenje moraju uravnoteženo obuhvatiti različite vrste jedinica iz stavka .4.2. (tj. praćenje graničnih vrijednosti emisija, praćenje radnog učinka, praćenje potpunog kvara funkcionalnosti ili praćenje sastavnih dijelova). Odabrane jedinice za praćenje moraju na uravnotežen način odražavati i različite elemente navedene u Dodatku 3. ovom Prilogu.

| 6.3.1. | Postupci za dokazivanje radnog učinka OBD-a ispitivanjem
  Uz popratne podatke navedene u stavku 6.3., proizvođač je dužan dokazati odgovarajuće praćenje specifičnih sustava za kontrolu emisija ili sastavnih dijelova ispitivanjem na ispitnom stolu za motore u skladu s postupcima ispitivanja iz stavka 7.2. ovog Priloga.
  U tom slučaju će proizvođač staviti na raspolaganje potvrđene istrošene sastavne dijelove ili električne uređaje koji bi se primijenili za simulaciju neispravnosti.
  Odgovarajuće otkrivanje neispravnosti putem OBD-a i njegov odgovarajući odgovor na to otkrivanje (usp. indikator neispravnosti (MI), pohrana DTC-a itd.) dokazuje se u skladu sa stavkom 7.2. |
| --- | --- |

6.3.1.

Uz popratne podatke navedene u stavku 6.3., proizvođač je dužan dokazati odgovarajuće praćenje specifičnih sustava za kontrolu emisija ili sastavnih dijelova ispitivanjem na ispitnom stolu za motore u skladu s postupcima ispitivanja iz stavka 7.2. ovog Priloga.

U tom slučaju će proizvođač staviti na raspolaganje potvrđene istrošene sastavne dijelove ili električne uređaje koji bi se primijenili za simulaciju neispravnosti.

Odgovarajuće otkrivanje neispravnosti putem OBD-a i njegov odgovarajući odgovor na to otkrivanje (usp. indikator neispravnosti (MI), pohrana DTC-a itd.) dokazuje se u skladu sa stavkom 7.2.

| 6.3.2. | Postupci za potvrđivanje istrošenog sastavnog dijela (ili sustava)
  Ovaj se stavak odnosi na slučajeve u kojima se neispravnost odabrana za demonstracijsko ispitivanje OBD-a prati u odnosu na emisije iz ispušne cijevi (11) (praćenje graničnih vrijednosti emisija – vidjeti stavak 4.2.) te je obveza proizvođača putem ispitivanja emisija dokazati da je predmetni istrošeni sastavni dio potvrđen.
  U vrlo specifičnim slučajevima može se dogoditi da potvrđivanje istrošenih sastavnih dijelova ili sustava ispitivanjem nije moguće (na primjer, ako se aktivira MECS i na motoru se ne može provesti primjenjivo ispitivanje itd.). U takvim slučajevima istrošeni sastavni dio potvrđuje se bez ispitivanja. Proizvođač je dužan dokumentirati tu iznimku, a ona podliježe odobrenju homologacijskog tijela. |
| --- | --- |

6.3.2.

Ovaj se stavak odnosi na slučajeve u kojima se neispravnost odabrana za demonstracijsko ispitivanje OBD-a prati u odnosu na emisije iz ispušne cijevi (11) (praćenje graničnih vrijednosti emisija – vidjeti stavak 4.2.) te je obveza proizvođača putem ispitivanja emisija dokazati da je predmetni istrošeni sastavni dio potvrđen.

U vrlo specifičnim slučajevima može se dogoditi da potvrđivanje istrošenih sastavnih dijelova ili sustava ispitivanjem nije moguće (na primjer, ako se aktivira MECS i na motoru se ne može provesti primjenjivo ispitivanje itd.). U takvim slučajevima istrošeni sastavni dio potvrđuje se bez ispitivanja. Proizvođač je dužan dokumentirati tu iznimku, a ona podliježe odobrenju homologacijskog tijela.

| 6.3.2.1. | Postupak za potvrđivanje istrošenog sastavnog dijela koji se upotrebljava za dokazivanje otkrivene neispravnosti iz klasa A i B1 |
| --- | --- |

6.3.2.1.

| 6.3.2.1.1. | Praćenje graničnih vrijednosti emisija
  U slučaju da neispravnost koju odabere homologacijsko tijelo kao posljedicu ima emisije iz ispušne cijevi koje bi mogle premašiti granične vrijednosti OBD-a, proizvođač je dužan ispitivanjem emisija u skladu sa stavkom 7. dokazati da istrošeni sastavni dio ili uređaj ne dovodi do toga da relevantna emisija premaši odgovarajući OTL za više od 20 %. |
| --- | --- |

6.3.2.1.1.

U slučaju da neispravnost koju odabere homologacijsko tijelo kao posljedicu ima emisije iz ispušne cijevi koje bi mogle premašiti granične vrijednosti OBD-a, proizvođač je dužan ispitivanjem emisija u skladu sa stavkom 7. dokazati da istrošeni sastavni dio ili uređaj ne dovodi do toga da relevantna emisija premaši odgovarajući OTL za više od 20 %.

| 6.3.2.1.2. | Praćenje radnog učinka
  Na zahtjev proizvođača i uz suglasnost homologacijskog tijela, u slučaju praćenja radnog učinka OTL se može premašiti za više od 20 %. Takav se zahtjev obrazlaže za svaki slučaj pojedinačno.
  U slučaju kad se u skladu s Prilogom 15. zahtijeva praćenje radnog učinka kod neispravne potrošnje plinovitog goriva u motoru ili vozilu s dvojnim gorivom, istrošeni se sastavni dio potvrđuje bez obzira na OTL. |
| --- | --- |

6.3.2.1.2.

Na zahtjev proizvođača i uz suglasnost homologacijskog tijela, u slučaju praćenja radnog učinka OTL se može premašiti za više od 20 %. Takav se zahtjev obrazlaže za svaki slučaj pojedinačno.

U slučaju kad se u skladu s Prilogom 15. zahtijeva praćenje radnog učinka kod neispravne potrošnje plinovitog goriva u motoru ili vozilu s dvojnim gorivom, istrošeni se sastavni dio potvrđuje bez obzira na OTL.

| 6.3.2.1.3. | Praćenje sastavnih dijelova
  U slučaju praćenja sastavnih dijelova istrošeni se sastavni dio potvrđuje bez obzira na OTL. |
| --- | --- |

6.3.2.1.3.

U slučaju praćenja sastavnih dijelova istrošeni se sastavni dio potvrđuje bez obzira na OTL.

| 6.3.2.2. | Potvrđivanje istrošenih sastavnih dijelova koji se upotrebljavaju za dokazivanje otkrivene neispravnosti iz klase B2
  U slučaju neispravnosti klase B2 te na zahtjev homologacijskog tijela, proizvođač je dužan ispitivanjem emisija u skladu sa stavkom 7. dokazati da istrošeni sastavni dio ili uređaj ne dovodi do toga da predmetna emisija premaši primjenjivi OTL. |
| --- | --- |

6.3.2.2.

U slučaju neispravnosti klase B2 te na zahtjev homologacijskog tijela, proizvođač je dužan ispitivanjem emisija u skladu sa stavkom 7. dokazati da istrošeni sastavni dio ili uređaj ne dovodi do toga da predmetna emisija premaši primjenjivi OTL.

| 6.3.2.3. | Potvrđivanje istrošenosti sastavnih dijelova koji se upotrebljavaju za dokazivanje otkrivene neispravnosti iz klase C
  U slučaju neispravnosti klase C te na zahtjev homologacijskog tijela, proizvođač je dužan ispitivanjem emisija u skladu sa stavkom 7. dokazati da istrošeni sastavni dio ili uređaj ne dovodi do toga da predmetna emisija premaši primjenjivu reguliranu graničnu vrijednost emisije. |
| --- | --- |

6.3.2.3.

U slučaju neispravnosti klase C te na zahtjev homologacijskog tijela, proizvođač je dužan ispitivanjem emisija u skladu sa stavkom 7. dokazati da istrošeni sastavni dio ili uređaj ne dovodi do toga da predmetna emisija premaši primjenjivu reguliranu graničnu vrijednost emisije.

| 6.3.3. | Ispitno izvješće
  Ispitno izvješće mora sadržavati barem informacije iz Dodatka 4. ovom Prilogu. |
| --- | --- |

6.3.3.

Ispitno izvješće mora sadržavati barem informacije iz Dodatka 4. ovom Prilogu.

| 6.4. | Homologacija OBD-a koji sadržava nedostatke |
| --- | --- |

6.4.

| 6.4.1. | Homologacijska tijela na zahtjev proizvođača mogu odobriti OBD iako predmetni sustav sadržava jedan ili više nedostataka.
  Pri razmatranju zahtjeva homologacijsko tijelo utvrđuje provedivost ili neopravdanost pridržavanja zahtjeva iz ovog Priloga.
  Homologacijsko tijelo uzima u obzir detaljne podatke proizvođača o elementima kao što su, među ostalim, tehnička izvedivost, vrijeme do početka proizvodnje i ciklusi proizvodnje, što uključuje postupno uvođenje ili postupno povlačenje konstrukcija motora i planirane nadogradnje računala, stupanj očekivane učinkovitosti OBD-a u pogledu ispunjavanja zahtjeva iz ovog Priloga te je li proizvođač dokazao prihvatljivu razinu nastojanja da ispuni zahtjeve iz Priloga.
  Homologacijsko tijelo neće prihvatiti nijedan zahtjev za prihvaćanje nedostatka koji uključuje nepostojanje potrebne dijagnostičke jedinice za praćenje (tj. nepostojanje jedinica za praćenje koje se zahtijevaju u Dodatku 3. ovom Prilogu). |
| --- | --- |

6.4.1.

Pri razmatranju zahtjeva homologacijsko tijelo utvrđuje provedivost ili neopravdanost pridržavanja zahtjeva iz ovog Priloga.

Homologacijsko tijelo uzima u obzir detaljne podatke proizvođača o elementima kao što su, među ostalim, tehnička izvedivost, vrijeme do početka proizvodnje i ciklusi proizvodnje, što uključuje postupno uvođenje ili postupno povlačenje konstrukcija motora i planirane nadogradnje računala, stupanj očekivane učinkovitosti OBD-a u pogledu ispunjavanja zahtjeva iz ovog Priloga te je li proizvođač dokazao prihvatljivu razinu nastojanja da ispuni zahtjeve iz Priloga.

Homologacijsko tijelo neće prihvatiti nijedan zahtjev za prihvaćanje nedostatka koji uključuje nepostojanje potrebne dijagnostičke jedinice za praćenje (tj. nepostojanje jedinica za praćenje koje se zahtijevaju u Dodatku 3. ovom Prilogu).

| 6.4.2. | Razdoblje nedostatka
  Nedostatak se dopušta na razdoblje od godine dana nakon datuma homologacije sustava motora.
  Ako proizvođač uspije na odgovarajući način dokazati homologacijskom tijelu da bi za uklanjanje nedostatka bile potrebne znatne preinake motora i dodatno vrijeme do početka proizvodnje, ovaj se nedostatak može ponovno odobriti na razdoblje od dodatne godine dana, pod uvjetom da ukupno razdoblje nedostatka ne premašuje tri godine (tj. dozvoljeno je odobrenje od tri puta po godinu dana nedostatka).
  Proizvođač ne može predati zahtjev za obnavljanje razdoblja u kojem je nedostatak dopustiv. |
| --- | --- |

6.4.2.

Nedostatak se dopušta na razdoblje od godine dana nakon datuma homologacije sustava motora.

Ako proizvođač uspije na odgovarajući način dokazati homologacijskom tijelu da bi za uklanjanje nedostatka bile potrebne znatne preinake motora i dodatno vrijeme do početka proizvodnje, ovaj se nedostatak može ponovno odobriti na razdoblje od dodatne godine dana, pod uvjetom da ukupno razdoblje nedostatka ne premašuje tri godine (tj. dozvoljeno je odobrenje od tri puta po godinu dana nedostatka).

Proizvođač ne može predati zahtjev za obnavljanje razdoblja u kojem je nedostatak dopustiv.

| 6.5. | Postupak za odabir referentnoga goriva za plinske motore
  Dokazivanje radnog učinka OBD-a i klasifikacija neispravnosti provodi se uz upotrebu jednog od referentnih goriva navedenih u Prilogu 5. za koja je motor konstruiran.
  Referentno gorivo odabire homologacijsko tijelo, koje je dužno laboratoriju za ispitivanje osigurati dovoljno vremena za nabavu odabranog referentnoga goriva. |
| --- | --- |

6.5.

Dokazivanje radnog učinka OBD-a i klasifikacija neispravnosti provodi se uz upotrebu jednog od referentnih goriva navedenih u Prilogu 5. za koja je motor konstruiran.

Referentno gorivo odabire homologacijsko tijelo, koje je dužno laboratoriju za ispitivanje osigurati dovoljno vremena za nabavu odabranog referentnoga goriva.

| 7. | Postupci ispitivanja |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Ispitni postupak
  Dokazivanje ispitivanjem odgovarajućih klasifikacija neispravnosti i dokazivanje ispitivanjem odgovarajućeg učinka praćenja OBD-a pitanja su koja se razmatraju odvojeno za vrijeme ispitnog postupka. Na primjer, neispravnost klase A ne zahtijeva ispitivanje klasifikacije dok može biti podložno ispitivanju radnog učinka putem OBD-a.
  Prema potrebi, isto ispitivanje može se primijeniti za dokazivanje ispravne klasifikacije neispravnosti, potvrđivanje istrošenog sastavnog dijela koji osigurava proizvođač te ispravnog praćenja koje provodi OBD.
  Sustav motora na kojem se ispituje OBD mora biti sukladan s emisijskim zahtjevima ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

7.1.

Dokazivanje ispitivanjem odgovarajućih klasifikacija neispravnosti i dokazivanje ispitivanjem odgovarajućeg učinka praćenja OBD-a pitanja su koja se razmatraju odvojeno za vrijeme ispitnog postupka. Na primjer, neispravnost klase A ne zahtijeva ispitivanje klasifikacije dok može biti podložno ispitivanju radnog učinka putem OBD-a.

Prema potrebi, isto ispitivanje može se primijeniti za dokazivanje ispravne klasifikacije neispravnosti, potvrđivanje istrošenog sastavnog dijela koji osigurava proizvođač te ispravnog praćenja koje provodi OBD.

Sustav motora na kojem se ispituje OBD mora biti sukladan s emisijskim zahtjevima ovog Pravilnika.

| 7.1.1. | Ispitni postupci za dokazivanje klasifikacije neispravnosti
  Kad homologacijsko tijelo, u skladu sa stavkom 6.2., zatraži da proizvođač ispitivanjem opravda klasifikaciju specifične neispravnosti, dokazivanje sukladnosti sastojat će se od serije ispitivanja emisija.
  U skladu sa stavkom 6.2.2., kada homologacijsko tijelo zahtijeva ispitivanje radi opravdavanja klasifikacije neispravnosti u klasu B1 umjesto u klasu A, proizvođač je dužan dokazati da su emisije koje su rezultat te konkretne neispravnosti, u odabranim okolnostima, niže od OTL-ova:


  (a) | okolnosti ispitivanja odabire proizvođač u dogovoru s homologacijskim tijelom; |
| --- | --- | --- |

7.1.1.

Kad homologacijsko tijelo, u skladu sa stavkom 6.2., zatraži da proizvođač ispitivanjem opravda klasifikaciju specifične neispravnosti, dokazivanje sukladnosti sastojat će se od serije ispitivanja emisija.

U skladu sa stavkom 6.2.2., kada homologacijsko tijelo zahtijeva ispitivanje radi opravdavanja klasifikacije neispravnosti u klasu B1 umjesto u klasu A, proizvođač je dužan dokazati da su emisije koje su rezultat te konkretne neispravnosti, u odabranim okolnostima, niže od OTL-ova:

(a)

okolnosti ispitivanja odabire proizvođač u dogovoru s homologacijskim tijelom;

| (b) | proizvođač nije dužan dokazati da su u drugim okolnostima emisije koje su rezultat neispravnosti zaista iznad OTL-ova. |
| --- | --- |

(b)

proizvođač nije dužan dokazati da su u drugim okolnostima emisije koje su rezultat neispravnosti zaista iznad OTL-ova.

Ispitivanje emisija može se ponavljati na zahtjev proizvođača do tri puta.

Ako u bilo kojem od tih ispitivanja emisije budu ispod razmatranog OTL-a, odobrava se klasifikacija neispravnosti u klasu B1.

Kad homologacijsko tijelo zahtijeva ispitivanje radi opravdavanja klasifikacije neispravnosti u klasu B2 umjesto u klasu B1 ili pak u klasu C umjesto u klasu B2, ne ponavlja se ispitivanje emisija. Ako su emisije izmjerene u ispitivanju veće od OTL-a odnosno granične vrijednosti emisija, zahtijeva se ponovna klasifikacija neispravnosti.

| Napomena: | Prema stavku 6.2.1., ovaj se stavak ne primjenjuje na neispravnosti klasificirane u klasu A. |
| --- | --- |

Napomena:

| 7.1.2. | Ispitni postupci za dokazivanje radnog učinka OBD-a
  Kad homologacijsko tijelo zahtijeva ispitivanje radnog učinka OBD-a u skladu sa stavkom 6.3. ovog Priloga, dokazivanje sukladnosti sastoji se od sljedećih faza:


  (a) | homologacijsko tijelo bira neispravnost, a proizvođač je dužan staviti na raspolaganje odgovarajući istrošeni sastavni dio ili sustav; |
| --- | --- | --- |

7.1.2.

Kad homologacijsko tijelo zahtijeva ispitivanje radnog učinka OBD-a u skladu sa stavkom 6.3. ovog Priloga, dokazivanje sukladnosti sastoji se od sljedećih faza:

(a)

homologacijsko tijelo bira neispravnost, a proizvođač je dužan staviti na raspolaganje odgovarajući istrošeni sastavni dio ili sustav;

| (b) | kad je to potrebno i na zahtjev, proizvođač je dužan ispitivanjem emisija dokazati da je istrošeni sastavni dio potvrđen za dokazivanje praćenja; |
| --- | --- |

(b)

kad je to potrebno i na zahtjev, proizvođač je dužan ispitivanjem emisija dokazati da je istrošeni sastavni dio potvrđen za dokazivanje praćenja;

| (c) | proizvođač je dužan dokazati da OBD odgovara na način koji je sukladan s odredbama ovog Priloga (tj. indikator neispravnosti (MI), pohrana DTC-a itd.) najkasnije do kraja serije ispitnih ciklusa OBD-a. |
| --- | --- |

(c)

proizvođač je dužan dokazati da OBD odgovara na način koji je sukladan s odredbama ovog Priloga (tj. indikator neispravnosti (MI), pohrana DTC-a itd.) najkasnije do kraja serije ispitnih ciklusa OBD-a.

| 7.1.2.1. | Potvrđivanje istrošenog sastavnog dijela
  Kada homologacijsko tijelo zatraži od proizvođača da potvrdi istrošeni sastavni dio ispitivanjem u skladu sa stavkom 6.3.2., to se dokazivanje obavlja provođenjem ispitivanja emisija.
  Ako se utvrdi da ugradnja istrošenog sastavnog dijela ili uređaja u sustav motora znači nemogućnost usporedbe s graničnim vrijednostima OBD -a (npr. zbog neispunjavanja statističkih uvjeta za validaciju ciklusa ispitivanja emisija), neispravnost tog sastavnog dijela ili uređaja može se smatrati potvrđenom, uz suglasnost homologacijskog tijela na temelju tehničkih obrazloženja dobivenih od proizvođača.
  U slučaju da ugradnja istrošenog sastavnog dijela ili uređaja u motor onemogućuje postizanje krivulje punog opterećenja (utvrđene s motorom u ispravnom radu) tijekom ispitivanja, istrošeni sastavni dio ili uređaj može se smatrati potvrđenim uz suglasnost homologacijskog tijela na temelju tehničkih obrazloženja dobivenih od proizvođača. |
| --- | --- |

7.1.2.1.

Kada homologacijsko tijelo zatraži od proizvođača da potvrdi istrošeni sastavni dio ispitivanjem u skladu sa stavkom 6.3.2., to se dokazivanje obavlja provođenjem ispitivanja emisija.

Ako se utvrdi da ugradnja istrošenog sastavnog dijela ili uređaja u sustav motora znači nemogućnost usporedbe s graničnim vrijednostima OBD -a (npr. zbog neispunjavanja statističkih uvjeta za validaciju ciklusa ispitivanja emisija), neispravnost tog sastavnog dijela ili uređaja može se smatrati potvrđenom, uz suglasnost homologacijskog tijela na temelju tehničkih obrazloženja dobivenih od proizvođača.

U slučaju da ugradnja istrošenog sastavnog dijela ili uređaja u motor onemogućuje postizanje krivulje punog opterećenja (utvrđene s motorom u ispravnom radu) tijekom ispitivanja, istrošeni sastavni dio ili uređaj može se smatrati potvrđenim uz suglasnost homologacijskog tijela na temelju tehničkih obrazloženja dobivenih od proizvođača.

| 7.1.2.2. | Otkrivanje neispravnosti
  Svaka jedinica za praćenje koju odabere homologacijsko tijelo radi ispitivanja na ispitnom stolu za motore mora odgovoriti na uvođenje potvrđenog istrošenog sastavnog dijela tako da udovoljava zahtjevima iz ovog Priloga u dva uzastopna ispitna ciklusa OBD-a, u skladu sa stavkom 7.2.2. ovog Priloga.
  Ako je u opisu praćenja navedeno da su konkretnoj jedinici za praćenje potrebna više od dva radna slijeda za dovršetak praćenja i homologacijsko se tijelo suglasi s time, broj ispitnih ciklusa OBD-a može se povećati u skladu sa zahtjevom proizvođača.
  Svaki pojedini ispitni ciklus OBD-a u demonstracijskom ispitivanju odvaja se isključivanjem motora. U vremenu do sljedećeg pokretanja moraju se uzeti u obzir sva praćenja koja su se mogla odviti nakon isključivanja motora i svi nužni uvjeti koji moraju postojati kako bi se praćenje nastavilo pri sljedećem pokretanju.
  Ispitivanje se smatra dovršenim čim je OBD odgovorio na način kojim su ispunjeni zahtjevi iz ovog Priloga. |
| --- | --- |

7.1.2.2.

Svaka jedinica za praćenje koju odabere homologacijsko tijelo radi ispitivanja na ispitnom stolu za motore mora odgovoriti na uvođenje potvrđenog istrošenog sastavnog dijela tako da udovoljava zahtjevima iz ovog Priloga u dva uzastopna ispitna ciklusa OBD-a, u skladu sa stavkom 7.2.2. ovog Priloga.

Ako je u opisu praćenja navedeno da su konkretnoj jedinici za praćenje potrebna više od dva radna slijeda za dovršetak praćenja i homologacijsko se tijelo suglasi s time, broj ispitnih ciklusa OBD-a može se povećati u skladu sa zahtjevom proizvođača.

Svaki pojedini ispitni ciklus OBD-a u demonstracijskom ispitivanju odvaja se isključivanjem motora. U vremenu do sljedećeg pokretanja moraju se uzeti u obzir sva praćenja koja su se mogla odviti nakon isključivanja motora i svi nužni uvjeti koji moraju postojati kako bi se praćenje nastavilo pri sljedećem pokretanju.

Ispitivanje se smatra dovršenim čim je OBD odgovorio na način kojim su ispunjeni zahtjevi iz ovog Priloga.

| 7.2. | Primjenjiva ispitivanja
  Za potrebe ovog Priloga:


  (a) | ciklus ispitivanja emisija jest ispitni ciklus koji se primjenjuje za mjerenje reguliranih emisija pri potvrđivanju istrošenog sastavnog dijela ili sustava; |
| --- | --- | --- |

7.2.

Za potrebe ovog Priloga:

(a)

ciklus ispitivanja emisija jest ispitni ciklus koji se primjenjuje za mjerenje reguliranih emisija pri potvrđivanju istrošenog sastavnog dijela ili sustava;

| (b) | ispitni ciklus OBD-a jest ispitni ciklus koji se primjenjuje za dokazivanje sposobnosti OBD jedinica za praćenje za otkrivanje neispravnosti. |
| --- | --- |

(b)

ispitni ciklus OBD-a jest ispitni ciklus koji se primjenjuje za dokazivanje sposobnosti OBD jedinica za praćenje za otkrivanje neispravnosti.

| 7.2.1. | Ciklus ispitivanja emisija
  Ispitni ciklus koji se razmatra u ovom prilogu za mjerenje emisija jest WHTC, opisan u Prilogu 4. |
| --- | --- |

7.2.1.

Ispitni ciklus koji se razmatra u ovom prilogu za mjerenje emisija jest WHTC, opisan u Prilogu 4.

| 7.2.2. | Ispitni ciklus OBD-a
  Ispitni ciklus OBD-a koji se razmatra u ovom Prilogu je dio WHTC-a koji se obavlja s pokretanjem toplog motora opisan u Prilogu 4.
  Na proizvođačev zahtjev i uz odobrenje homologacijskog tijela za specifičnu jedinicu za praćenje može se primijeniti alternativni ispitni ciklus OBD-a (npr. dio WHTC-a koji se obavlja s pokretanjem hladnog motora). Zahtjev mora sadržavati dokumentaciju (tehnička razmatranja, simulacije, rezultate ispitivanja itd.) kojom se dokazuje:


  (a) | da se traženi ispitni ciklus prikladan za dokazivanje praćenja odvija u stvarnim uvjetima vožnje; i |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

Ispitni ciklus OBD-a koji se razmatra u ovom Prilogu je dio WHTC-a koji se obavlja s pokretanjem toplog motora opisan u Prilogu 4.

Na proizvođačev zahtjev i uz odobrenje homologacijskog tijela za specifičnu jedinicu za praćenje može se primijeniti alternativni ispitni ciklus OBD-a (npr. dio WHTC-a koji se obavlja s pokretanjem hladnog motora). Zahtjev mora sadržavati dokumentaciju (tehnička razmatranja, simulacije, rezultate ispitivanja itd.) kojom se dokazuje:

(a)

da se traženi ispitni ciklus prikladan za dokazivanje praćenja odvija u stvarnim uvjetima vožnje; i

| (b) | da se dio WHTC-a koji se obavlja s pokretanjem toplog motora pokazao manje prikladnim za praćenje koje se razmatra (npr. praćenje potrošnje tekućina). |
| --- | --- |

(b)

da se dio WHTC-a koji se obavlja s pokretanjem toplog motora pokazao manje prikladnim za praćenje koje se razmatra (npr. praćenje potrošnje tekućina).

| 7.2.3. | Radni uvjeti ispitivanja
  Uvjeti (tj. temperatura, nadmorska visina, kvaliteta goriva itd.) za provođenje ispitivanja navedenih u stavcima 7.2.1. i 7.2.2. jesu uvjeti potrebni za provođenje ispitnog ciklusa WHTC opisani u Prilogu 4.
  U slučaju ispitivanja emisija čiji je cilj opravdati klasifikaciju konkretne neispravnosti u klasu B1, uvjeti u kojima se odvija ispitivanje po odluci proizvođača mogu odstupati od onih u prethodnim stavcima, u skladu sa stavkom 6.2.2. |
| --- | --- |

7.2.3.

Uvjeti (tj. temperatura, nadmorska visina, kvaliteta goriva itd.) za provođenje ispitivanja navedenih u stavcima 7.2.1. i 7.2.2. jesu uvjeti potrebni za provođenje ispitnog ciklusa WHTC opisani u Prilogu 4.

U slučaju ispitivanja emisija čiji je cilj opravdati klasifikaciju konkretne neispravnosti u klasu B1, uvjeti u kojima se odvija ispitivanje po odluci proizvođača mogu odstupati od onih u prethodnim stavcima, u skladu sa stavkom 6.2.2.

| 7.3. | Postupak dokazivanja praćenja radnog učinka
  U slučaju praćenja radnog učinka proizvođač može primijeniti zahtjeve u pogledu dokazivanja navedene u Dodatku 7. ovom Prilogu.
  Homologacijsko tijelo može proizvođaču odobriti uporabu tehnike praćenja radnog učinka koja se razlikuje od one na koju se upućuje u Dodatku 7. ovom Prilogu. Proizvođač dokazuje izabrani način praćenja čvrstim tehničkim argumentima koji se temelje na konstrukcijskim karakteristikama ili prikazivanjem rezultata ispitivanja ili pozivanjem na prethodne homologacije ili nekom drugom prihvatljivom metodom koja mora biti barem jednako uvjerljiva, pravodobna i učinkovita kao i metode navedene u Dodatku 7. ovom Prilogu. |
| --- | --- |

7.3.

U slučaju praćenja radnog učinka proizvođač može primijeniti zahtjeve u pogledu dokazivanja navedene u Dodatku 7. ovom Prilogu.

Homologacijsko tijelo može proizvođaču odobriti uporabu tehnike praćenja radnog učinka koja se razlikuje od one na koju se upućuje u Dodatku 7. ovom Prilogu. Proizvođač dokazuje izabrani način praćenja čvrstim tehničkim argumentima koji se temelje na konstrukcijskim karakteristikama ili prikazivanjem rezultata ispitivanja ili pozivanjem na prethodne homologacije ili nekom drugom prihvatljivom metodom koja mora biti barem jednako uvjerljiva, pravodobna i učinkovita kao i metode navedene u Dodatku 7. ovom Prilogu.

| 7.4. | Ispitna izvješća
  Ispitno izvješće mora sadržavati barem informacije iz Dodatka 4. |
| --- | --- |

7.4.

Ispitno izvješće mora sadržavati barem informacije iz Dodatka 4.

| 8. | Zahtjevi za dokumentaciju |
| --- | --- |

8.

| 8.1. | Dokumentacija za potrebe homologacije
  Proizvođač će osigurati opisnu dokumentaciju koja uključuje potpuni opis OBD-a. Opisna dokumentacija stavlja se na raspolaganje u dva dijela:


  (a) | prvi dio, koji može biti kratak, pod uvjetom da sadržava dokaze o odnosu između jedinica za praćenje, senzora/aktuatora i radnih uvjeta (tj. opisuje sve uvjete za omogućavanje rada jedinica za praćenje i uvjete za onemogućavanje rada jedinica za praćenje). Dokumentacijom se opisuje funkcionalni rad OBD-a, uključujući rangiranje neispravnosti unutar hijerarhijske klasifikacije. Homologacijsko tijelo zadržava taj materijal. Te se informacije na zahtjev mogu staviti na raspolaganje zainteresiranim stranama; |
| --- | --- | --- |

8.1.

Proizvođač će osigurati opisnu dokumentaciju koja uključuje potpuni opis OBD-a. Opisna dokumentacija stavlja se na raspolaganje u dva dijela:

(a)

prvi dio, koji može biti kratak, pod uvjetom da sadržava dokaze o odnosu između jedinica za praćenje, senzora/aktuatora i radnih uvjeta (tj. opisuje sve uvjete za omogućavanje rada jedinica za praćenje i uvjete za onemogućavanje rada jedinica za praćenje). Dokumentacijom se opisuje funkcionalni rad OBD-a, uključujući rangiranje neispravnosti unutar hijerarhijske klasifikacije. Homologacijsko tijelo zadržava taj materijal. Te se informacije na zahtjev mogu staviti na raspolaganje zainteresiranim stranama;

| (b) | drugi dio sadržava sve podatke, što uključuje pojedinosti o potvrđeno istrošenim sastavnim dijelovima ili sustavima i s njima povezane rezultate ispitivanja, koji služe kao dokaz kojim se podupire prethodno navedeni postupak odlučivanja, kao i popis svih ulaznih i izlaznih signala dostupnih sustavu motora, a koje prati OBD. U ovom se drugom dijelu u glavnim crtama navodi i svaka od strategija praćenja, kao i postupak donošenja odluka. |
| --- | --- |

(b)

drugi dio sadržava sve podatke, što uključuje pojedinosti o potvrđeno istrošenim sastavnim dijelovima ili sustavima i s njima povezane rezultate ispitivanja, koji služe kao dokaz kojim se podupire prethodno navedeni postupak odlučivanja, kao i popis svih ulaznih i izlaznih signala dostupnih sustavu motora, a koje prati OBD. U ovom se drugom dijelu u glavnim crtama navodi i svaka od strategija praćenja, kao i postupak donošenja odluka.

Ovaj drugi dio ostaje strogo povjerljiv. Može ga čuvati homologacijsko tijelo ili ga, po slobodnoj ocjeni homologacijskog tijela, može zadržati proizvođač, ali ga mora dati na pregled homologacijskom tijelu u vrijeme homologacije ili u bilo kojem trenutku tijekom valjanosti homologacije.

| 8.1.1. | Dokumentacija povezana sa svakim praćenim sastavnim dijelom ili sustavom
  Opisna dokumentacija obuhvaćena drugim dijelom sadržava, među ostalim, sljedeće informacije za svaki praćeni sastavni dio ili sustav:


  (a) | neispravnosti i s njima povezane DTC-ove; |
| --- | --- | --- |

8.1.1.

Opisna dokumentacija obuhvaćena drugim dijelom sadržava, među ostalim, sljedeće informacije za svaki praćeni sastavni dio ili sustav:

(a)

neispravnosti i s njima povezane DTC-ove;

| (b) | metodu praćenja koja se primjenjuje za otkrivanje neispravnosti; |
| --- | --- |

(b)

metodu praćenja koja se primjenjuje za otkrivanje neispravnosti;

| (c) | parametre kojima se koristilo te uvjete potrebne za otkrivanje neispravnosti, a prema potrebi granične vrijednosti kriterija neispravnosti (praćenje radnog učinka i sastavnih dijelova); |
| --- | --- |

(c)

parametre kojima se koristilo te uvjete potrebne za otkrivanje neispravnosti, a prema potrebi granične vrijednosti kriterija neispravnosti (praćenje radnog učinka i sastavnih dijelova);

| (d) | kriterije za pohranu DTC-a; |
| --- | --- |

(d)

kriterije za pohranu DTC-a;

| (e) | „trajanje” praćenja (tj. vrijeme rada/postupak potreban za dovršenje praćenja) te „učestalost” praćenja (npr. neprekidno, jednom po putovanju itd.). |
| --- | --- |

(e)

„trajanje” praćenja (tj. vrijeme rada/postupak potreban za dovršenje praćenja) te „učestalost” praćenja (npr. neprekidno, jednom po putovanju itd.).

| 8.1.2. | Dokumentacija povezana s klasifikacijom neispravnosti
  Opisna dokumentacija obuhvaćena drugim dijelom sadržava, među ostalim, sljedeće informacije za klasifikaciju neispravnosti:
  Klasifikacija neispravnosti za svaki DTC mora se dokumentirati. Klasifikacija može biti različita za različite tipove motora (npr. različita rangiranja motora) unutar iste porodice po emisijskom OBD-u.
  Te informacije uključuju tehničku opravdanost koja se zahtijeva u stavku 4.2. ovog Priloga za razvrstavanje u klasu A, klasu B1 ili klasu B2. |
| --- | --- |

8.1.2.

Opisna dokumentacija obuhvaćena drugim dijelom sadržava, među ostalim, sljedeće informacije za klasifikaciju neispravnosti:

Klasifikacija neispravnosti za svaki DTC mora se dokumentirati. Klasifikacija može biti različita za različite tipove motora (npr. različita rangiranja motora) unutar iste porodice po emisijskom OBD-u.

Te informacije uključuju tehničku opravdanost koja se zahtijeva u stavku 4.2. ovog Priloga za razvrstavanje u klasu A, klasu B1 ili klasu B2.

| 8.1.3. | Dokumentacija povezana s porodicom po emisijskom OBD-u
  Opisna dokumentacija obuhvaćena drugim dijelom sadržava, među ostalim, sljedeće informacije za porodicu po emisijskom OBD-u:
  Dostavlja se opis porodice po emisijskom OBD-u. Taj opis mora obuhvaćati popis i opis tipova motora unutar porodice, opis osnovnog sustava motora po OBD-u, kao i sve elemente karakteristične za predmetnu porodicu u skladu sa stavkom 6.1.1. ovog Priloga.
  U slučaju da porodici po emisijskom OBD-u pripadaju motori iz različitih porodica motora, potreban je sažet opis tih porodica motora.
  Uz to, proizvođač je dužan dostaviti popis svih elektroničkih ulaza i izlaza te identifikaciju komunikacijskog protokola koji koristi svaka porodica po emisijskom OBD-u. |
| --- | --- |

8.1.3.

Opisna dokumentacija obuhvaćena drugim dijelom sadržava, među ostalim, sljedeće informacije za porodicu po emisijskom OBD-u:

Dostavlja se opis porodice po emisijskom OBD-u. Taj opis mora obuhvaćati popis i opis tipova motora unutar porodice, opis osnovnog sustava motora po OBD-u, kao i sve elemente karakteristične za predmetnu porodicu u skladu sa stavkom 6.1.1. ovog Priloga.

U slučaju da porodici po emisijskom OBD-u pripadaju motori iz različitih porodica motora, potreban je sažet opis tih porodica motora.

Uz to, proizvođač je dužan dostaviti popis svih elektroničkih ulaza i izlaza te identifikaciju komunikacijskog protokola koji koristi svaka porodica po emisijskom OBD-u.

| 8.2. | Dokumentacija za ugradnju sustava motora s OBD-om u vozilo
  Proizvođač motora u dokumentaciju za ugradnju svojeg sustava motora mora uključiti odgovarajuće zahtjeve kojima će se osigurati da vozilo, kad se upotrebljava na cesti ili prema potrebi negdje drugdje, ispunjava zahtjeve iz ovog Priloga. Ova dokumentacija među ostalim mora obuhvaćati:


  (a) | detaljne tehničke zahtjeve, uključujući odredbe kojima se osigurava kompatibilnost s OBD-om sustava motora; |
| --- | --- | --- |

8.2.

Proizvođač motora u dokumentaciju za ugradnju svojeg sustava motora mora uključiti odgovarajuće zahtjeve kojima će se osigurati da vozilo, kad se upotrebljava na cesti ili prema potrebi negdje drugdje, ispunjava zahtjeve iz ovog Priloga. Ova dokumentacija među ostalim mora obuhvaćati:

(a)

detaljne tehničke zahtjeve, uključujući odredbe kojima se osigurava kompatibilnost s OBD-om sustava motora;

| (b) | postupak verifikacije koji se mora završiti. |
| --- | --- |

(b)

postupak verifikacije koji se mora završiti.

Postojanje i prikladnost takvih zahtjeva za ugradnju mogu se provjeriti tijekom postupka homologacije sustava motora.

| Napomena: | U slučaju da se proizvođač prijavljuje za izravnu homologaciju ugradnje OBD-a u vozilo, ova dokumentacija nije potrebna. |
| --- | --- |

Napomena:

---

(1)  Numeriranje ovog Priloga slijedi numeriranje iz GTR-a br. 5 o svjetski usklađenim OBD-ovima. Međutim, neki stavci Globalnog tehničkog pravilnika o WWH-OBD-ovima nisu potrebni u ovom prilogu.

(2)  Ta definicija ne podrazumijeva nužnost temperaturnog senzora radi mjerenje temperature rashladnog sredstva.

(3)  Izmjerena se vrijednost razmatra uzimajući u obzir relevantno dopušteno odstupanje za preciznost sustava ispitne komore i povećanu promjenjivost rezultata ispitivanja zbog neispravnosti.

(4)  Motor se može smatrati pokrenutim u fazi paljenja.

(5)  U tipičnom se slučaju te informacije mogu upotrijebiti za utvrđivanje osnovne tehničke ispravnosti sustava motora u pogledu emisija.

(6)  U tipičnom se slučaju te informacije mogu upotrijebiti za podrobno razumijevanje tehničke ispravnosti sustava motora u pogledu emisija.

(7)  Motor nije potrebno opremiti samo u svrhu pružanja podataka i informacija navedenih u tablicama 3. i 4. Priloga 5.

(8)  Proizvođaču je dopušteno koristiti se dodatnim prikazom ugrađene dijagnostike unutar vozila, poput uređaja s videoprikazom ugrađenog na ploču s instrumentima radi omogućavanja pristupa informacijama OBD-a. Takav dodatni uređaj ne mora udovoljavati zahtjevima iz ovog Priloga.

(9)  Na vrijednost navedenu u odgovarajućem odjeljku ovog Priloga.

(10)  Među okolnostima koje mogu utjecati na to hoće li OTL-ovi biti prekoračeni – i kad bi se to moglo dogoditi – su starost sustava motora ili ispituje li se novi ili stari sastavni dio.

(11)  Ovaj stavak poslije će se proširiti na druge jedinice za praćenje osim jedinica za praćenje graničnih vrijednosti emisija.

---

Prilog 9.B – Dodatak 1.

Homologacija ugradnje OBD-a

U ovom se Dodatku razmatra slučaj u kojem proizvođač vozila traži homologaciju ugradnje OBD-a iz porodice po emisijskom OBD-u čija je sukladnost sa zahtjevima iz ovog Priloga certificirana.

U tom slučaju, uz opće zahtjeve iz ovog Priloga, potrebno je dokazati ispravnu ugradnju. To se dokazivanje provodi na temelju odgovarajućeg elementa konstrukcije, rezultata ispitnih provjera itd. te se bavi sukladnošću sljedećih elemenata sa zahtjevima iz ovog Priloga:

| (a) | ugradnje na vozilu u pogledu kompatibilnosti s OBD-om sustava motora; |
| --- | --- |

(a)

ugradnje na vozilu u pogledu kompatibilnosti s OBD-om sustava motora;

| (b) | MI-ja (piktogram, sheme aktivacije itd.); |
| --- | --- |

(b)

MI-ja (piktogram, sheme aktivacije itd.);

| (c) | ožičenog komunikacijskog sučelja. |
| --- | --- |

(c)

ožičenog komunikacijskog sučelja.

Provjerava se ispravno osvjetljenje MI-ja, pohrana informacija te OBD komunikacija u vozilu i izvan vozila. Međutim, ni zbog kakve provjere nije nužno rastaviti sustav motora (npr. može se odabrati električno isključivanje).

---

Prilog 9.B – Dodatak 2.

--Nepravilnosti – Ilustracija DTC statusa – Ilustracija MI-ja i logika aktivacije brojača

Svrha ovog Dodatka jest ilustrirati zahtjeve navedene u stavcima 4.3. i 4.6.5. ovog Priloga.

Sadržava sljedeće slike:

| Slika 1.: | Status DTC-a u slučaju neispravnosti klase B1 |
| --- | --- |

Slika 1.:

Status DTC-a u slučaju neispravnosti klase B1

| Slika 2. | Status DTC-a u slučaju dviju uzastopnih različitih neispravnosti klase B1 |
| --- | --- |

Slika 2.

Status DTC-a u slučaju dviju uzastopnih različitih neispravnosti klase B1

| Slika 3.: | Status DTC-a u slučaju ponovljene neispravnosti klase B1 |
| --- | --- |

Slika 3.:

Status DTC-a u slučaju ponovljene neispravnosti klase B1

| Slika 4.A: | Neispravnost klase A – aktivacija MI-ja i brojača MI-ja |
| --- | --- |

Slika 4.A:

Neispravnost klase A – aktivacija MI-ja i brojača MI-ja

| Slika 4.B: | Prikaz načela deaktivacije stalnog MI-ja |
| --- | --- |

Slika 4.B:

Prikaz načela deaktivacije stalnog MI-ja

| Slika 5.: | Neispravnost klase B1 – aktivacija brojača B1 u pet scenarija korištenja |
| --- | --- |

Slika 5.:

Neispravnost klase B1 – aktivacija brojača B1 u pet scenarija korištenja

Slika 1.

Status DTC-a u slučaju neispravnosti klase B1

Image 228

Napomene:

| | znači točka u kojoj dolazi do praćenja predmetne neispravnosti. |
| --- | --- |

Image 229

| N, M | Prilogom se zahtijeva identifikacija „ključnih” radnih sljedova za vrijeme kojih dolazi do nekih događaja, kao i brojenje radnih sljedova nakon toga. Za potrebe ilustracije ovog zahtjeva „ključnim” radnim sljedovima dodijeljene su vrijednosti N i M. |
| --- | --- |

N, M

Npr. M znači prvi radni slijed nakon otkrivanja potencijalne neispravnosti, a N znači radni slijed za vrijeme kojeg je MI isključen.

Slika 2.

Status DTC-a u slučaju dviju uzastopnih različitih neispravnosti klase B1

Image 230

Napomene:

| | znači točka u kojoj dolazi do praćenja predmetne neispravnosti. |
| --- | --- |

Image 231

N, M,

| N', M' | Prilogom se zahtijeva identifikacija „ključnih” radnih sljedova za vrijeme kojih dolazi do nekih događaja, kao i brojenje radnih sljedova nakon toga. Za potrebe ilustracije ovog zahtjeva „ključnim” radnim sljedovima dodijeljene su vrijednosti N i M za prvu neispravnost, a N' i M' za drugu. |
| --- | --- |

N', M'

Npr. M znači prvi radni slijed nakon otkrivanja potencijalne neispravnosti, a N znači radni slijed za vrijeme kojeg je MI isključen.

| N + 40 | četrdeseti radni slijed nakon prvog isključivanja MI-ja ili 200 radnih sati motora, ovisno o tome što nastupi prije. |
| --- | --- |

N + 40

Slika 3.

Status DTC-a u slučaju ponovljene neispravnosti klase B1

Image 232

Napomene:

| | znači točka u kojoj dolazi do praćenja predmetne neispravnosti. |
| --- | --- |

Image 233

N, M,

| N', M' | Prilogom se zahtijeva identifikacija „ključnih” radnih sljedova za vrijeme kojih dolazi do nekih događaja, kao i brojenje radnih sljedova nakon toga. Za potrebe ilustracije ovog zahtjeva „ključnim” radnim sljedovima dodijeljene su vrijednosti N i M za prvo pojavljivanje neispravnosti, a N' i M' za drugo. |
| --- | --- |

N', M'

Npr. M znači prvi radni slijed nakon otkrivanja potencijalne neispravnosti, a N znači radni slijed za vrijeme kojeg je MI isključen.

Slika 4.A

Neispravnost klase A – aktivacija MI-ja i brojačâ MI-ja

Image 234

| Napomena: | Pojedinosti koje se odnose na deaktivaciju stalnog MI-ja u konkretnom slučaju kad je prisutno potencijalno stanje prikazane su na slici 4.B u nastavku. |
| --- | --- |

Napomena:

Slika 4.B:

Prikaz načela deaktivacije stalnog MI-ja

Image 235

Napomene:

| | znači točka u kojoj dolazi do praćenja predmetne neispravnosti. |
| --- | --- |

Image 236

| M | znači radni slijed u kojem jedinica za praćenje prvi put zaključi da potvrđen i aktivan kvar više nije prisutan. |
| --- | --- |

M

| Slučaj 1.: | znači slučaj u kojem jedinica za praćenje ne zaključuje da postoji kvar za vrijeme radnog slijeda M. |
| --- | --- |

Slučaj 1.:

| Slučaj 2.: | znači slučaj u kojem je jedinica za praćenje prethodno, za vrijeme radnog slijeda M, zaključila da postoji neispravnost. |
| --- | --- |

Slučaj 2.:

| Slučaj 3. | znači slučaj u kojem jedinica za praćenje za vrijeme radnog slijeda M zaključuje da postoji neispravnost, nakon što je prethodno zaključila da ne postoji. |
| --- | --- |

Slučaj 3.

Slika 5.

Neispravnost klase B1 – aktivacija brojača B1 u pet scenarija korištenja

Image 237

| Napomena: | U ovom se primjeru pretpostavlja da postoji samo jedan brojač B1. |
| --- | --- |

Napomena:

---

Prilog 9.B – Dodatak 3.

Zahtjevi za praćenje

Stavke iz ovog Dodatka navode sustave ili sastavne dijelove koje OBD treba pratiti, u skladu sa stavkom 4.2. ovog Priloga. Ako nije navedeno drugačije, zahtjevi se odnose na sve tipove motora.

Dodatak 3. – stavka 1.

Praćenje električnih/elektroničkih sastavnih dijelova

Električni/elektronički sastavni dijelovi koji se upotrebljavaju za kontrolu ili praćenje sustava za kontrolu emisija opisani u ovom Dodatku podliježu praćenju sastavnih dijelova prema odredbama iz stavka 4.2. ovog Priloga. To među ostalima obuhvaća senzore tlaka, senzore temperature, senzore ispušnih plinova i senzore kisika ako postoje, senzore detonantnog izgaranja, brizgaljku/brizgaljke za gorivo ili reagens u ispušnom kanalu, gorionike ili grijaće elemente u ispušnom kanalu, žarnice, grijače ulaznog zraka.

Gdje god postoji petlja upravljanja povratnom vezom, OBD mora nadzirati sposobnost sustava da održava upravljanje povratnom vezom kako je predviđeno konstrukcijom (moguće su greške, npr. da upravljanje povratnom vezom ne nastupi u vremenskom intervalu koji je odredio proizvođač ili kad je u sustavu za upravljanje povratnom vezom potrošen kapacitet podešavanja koji je proizvođač omogućio, a sustav ne može ostvariti cilj) – praćenje sastavnih dijelova.

Konkretno, u slučaju kad se kontrola ubrizgavanja reagensa provodi putem sustava zatvorene petlje, primjenjuju se zahtjevi u pogledu praćenja navedeni u ovoj stavci, ali se otkriveni kvarovi ne klasificiraju kao kvarovi klase C.

Napomena: Ove odredbe primjenjuju se na sve električne/elektroničke sastavne dijelove, čak i ako pripadaju bilo kojoj od jedinica za praćenje opisanih u drugim stavkama ovog Dodatka.

Dodatak 3. – stavka 2.

Sustav filtra dizelskih čestica (DPF)

OBD mora pratiti ispravan rad sljedećih elemenata DPF sustava na motorima opremljenima na taj način:

| (a) | nosač DPF-a: prisutnost nosača DPF-a – praćenje potpunog kvara funkcionalnosti; |
| --- | --- |

(a)

nosač DPF-a: prisutnost nosača DPF-a – praćenje potpunog kvara funkcionalnosti;

| (b) | radni učinak DPF-a, začepljenost DPF-a – potpuni kvar funkcionalnosti; |
| --- | --- |

(b)

radni učinak DPF-a, začepljenost DPF-a – potpuni kvar funkcionalnosti;

| (c1) | učinak filtriranja DPF-a – postupak filtriranja i regeneracije DPF-a. Ovaj se zahtjev primjenjuje samo na emisije čestičnih tvari – praćenje graničnih vrijednosti emisija.
  Prema potrebi (1), OBD alternativno prati: |
| --- | --- |

(c1)

učinak filtriranja DPF-a – postupak filtriranja i regeneracije DPF-a. Ovaj se zahtjev primjenjuje samo na emisije čestičnih tvari – praćenje graničnih vrijednosti emisija.

Prema potrebi (1), OBD alternativno prati:

| (c2) | radni učinak DPF-a: postupke filtriranja i regeneracije (npr. akumulacija čestica za vrijeme postupka filtriranja i uklanjanje čestica za vrijeme prisilnog postupka regeneracije) – praćenje radnog učinka u skladu s Dodatkom 8. ovom Prilogu.

  Napomena: Periodična regeneracija prati se u odnosu na sposobnost uređaja da postiže radni učinak u skladu s konstrukcijom (na primjer provedba regeneracije u vremenskom intervalu koji je odredio proizvođač, provedba regeneracije na zahtjev itd.). To čini jedan element praćenja sastavnih dijelova koje je povezano s uređajem. |
| --- | --- |

(c2)

radni učinak DPF-a: postupke filtriranja i regeneracije (npr. akumulacija čestica za vrijeme postupka filtriranja i uklanjanje čestica za vrijeme prisilnog postupka regeneracije) – praćenje radnog učinka u skladu s Dodatkom 8. ovom Prilogu.

Napomena: Periodična regeneracija prati se u odnosu na sposobnost uređaja da postiže radni učinak u skladu s konstrukcijom (na primjer provedba regeneracije u vremenskom intervalu koji je odredio proizvođač, provedba regeneracije na zahtjev itd.). To čini jedan element praćenja sastavnih dijelova koje je povezano s uređajem.

Dodatak 3. – stavka 3.

Praćenje selektivne katalitičke redukcije (SCR)

Za potrebe ove stavke SCR znači uređaj za selektivnu katalitičku redukciju ili drugi NOx katalizator za siromašnu smjesu. OBD mora pratiti ispravan rad sljedećih elemenata sustava SCR-a na motorima opremljenima na taj način:

| (a) | aktivan/intruzivan sustav ubrizgavanja reagensa: sposobnost sustava da pravilno regulira opskrbu reagensom, bez obzira na to dodaje li se ubrizgavanjem u ispušni kanal ili u cilindar – praćenje radnog učinka; |
| --- | --- |

(a)

aktivan/intruzivan sustav ubrizgavanja reagensa: sposobnost sustava da pravilno regulira opskrbu reagensom, bez obzira na to dodaje li se ubrizgavanjem u ispušni kanal ili u cilindar – praćenje radnog učinka;

| (b) | aktivan/intruzivan reagens: pravilnu potrošnju reagensa ako se upotrebljava reagens koji nije gorivo (npr. urea) – praćenje radnog učinka; |
| --- | --- |

(b)

aktivan/intruzivan reagens: pravilnu potrošnju reagensa ako se upotrebljava reagens koji nije gorivo (npr. urea) – praćenje radnog učinka;

| (c) | aktivan/intruzivan reagens: u mjeri u kojoj je to moguće, kvalitetu reagensa ako se upotrebljava reagens koji nije gorivo (npr. urea) – praćenje radnog učinka; |
| --- | --- |

(c)

aktivan/intruzivan reagens: u mjeri u kojoj je to moguće, kvalitetu reagensa ako se upotrebljava reagens koji nije gorivo (npr. urea) – praćenje radnog učinka;

| (d) | učinkovitost konverzije SCR katalizatora: sposobnost selektivne katalitičke redukcije katalizatora za konverziju emisija NOx – praćenje graničnih vrijednosti emisija. |
| --- | --- |

(d)

učinkovitost konverzije SCR katalizatora: sposobnost selektivne katalitičke redukcije katalizatora za konverziju emisija NOx – praćenje graničnih vrijednosti emisija.

Dodatak 3. – stavka 4.

Odvajač NOx za siromašnu smjesu (LNT) ili NOx adsorbens;

OBD mora pratiti ispravan rad sljedećih elemenata LNT sustava na motorima opremljenima na taj način:

| (a) | sposobnost LNT-a: sposobnost LNT sustava da adsorbira/pohrani i konvertira NOx – praćenje radnog učinka; |
| --- | --- |

(a)

sposobnost LNT-a: sposobnost LNT sustava da adsorbira/pohrani i konvertira NOx – praćenje radnog učinka;

| (b) | aktivan/intruzivan LNT sustav ubrizgavanja reagensa: sposobnost sustava da pravilno regulira opskrbu reagensom, bez obzira na to dodaje li se ubrizgavanjem u ispušni kanal ili u cilindar – praćenje radnog učinka. |
| --- | --- |

(b)

aktivan/intruzivan LNT sustav ubrizgavanja reagensa: sposobnost sustava da pravilno regulira opskrbu reagensom, bez obzira na to dodaje li se ubrizgavanjem u ispušni kanal ili u cilindar – praćenje radnog učinka.

Dodatak 3. – stavka 5.

Praćenje oksidacijskih katalizatora (uključujući dizelski oksidacijski katalizator – DOC)

Ova se stavka primjenjuje na oksidacijske katalizatore koji su odvojeni od drugih sustava za naknadnu obradu. Oni koji su ugrađeni u kućište sustava za naknadnu obradu obuhvaćeni su odgovarajućim stavkama ovog Dodatka.

OBD mora pratiti ispravan rad sljedećih elemenata oksidacijskih katalizatora na motorima opremljenima na taj način:

| (a) | učinkovitost konverzije ugljikovodika (HC): sposobnost oksidacijskih katalizatora da konvertiraju ugljikovodike u fazi koja prethodi ostalim uređajima za naknadnu obradu – praćenje potpunog kvara funkcionalnosti; |
| --- | --- |

(a)

učinkovitost konverzije ugljikovodika (HC): sposobnost oksidacijskih katalizatora da konvertiraju ugljikovodike u fazi koja prethodi ostalim uređajima za naknadnu obradu – praćenje potpunog kvara funkcionalnosti;

| (b) | učinkovitost konverzije HC-a: sposobnost oksidacijskih katalizatora da konvertiraju HC u fazi koja slijedi nakon ostalih uređaja za naknadnu obradu – praćenje potpunog kvara funkcionalnosti. |
| --- | --- |

(b)

učinkovitost konverzije HC-a: sposobnost oksidacijskih katalizatora da konvertiraju HC u fazi koja slijedi nakon ostalih uređaja za naknadnu obradu – praćenje potpunog kvara funkcionalnosti.

Dodatak 3. – stavka 6.

Praćenje sustava povrata ispušnih plinova (EGR)

OBD mora pratiti ispravan rad sljedećih elemenata sustava EGR-a na motorima opremljenima na taj način:

| | Dizelsko gorivo | Plin |
| --- | --- | --- |
| (a1) | nizak/visok protok EGR-a: sposobnost sustava EGR-a da održava zadanu brzinu protoka EGR-a uz otkrivanje uvjeta „preniskog protoka”, kao i uvjeta „previsokog protoka” – praćenje graničnih vrijednosti emisija |

Dizelsko gorivo

Plin

(a1)

nizak/visok protok EGR-a: sposobnost sustava EGR-a da održava zadanu brzinu protoka EGR-a uz otkrivanje uvjeta „preniskog protoka”, kao i uvjeta „previsokog protoka” – praćenje graničnih vrijednosti emisija

X

| (a2) | nizak/visok protok EGR-a: sposobnost sustava EGR-a da održava zadanu brzinu protoka EGR-a uz otkrivanje uvjeta „preniskog protoka”, kao i uvjeta „previsokog protoka” – praćenje radnog učinka |
| --- | --- |

(a2)

nizak/visok protok EGR-a: sposobnost sustava EGR-a da održava zadanu brzinu protoka EGR-a uz otkrivanje uvjeta „preniskog protoka”, kao i uvjeta „previsokog protoka” – praćenje radnog učinka

X

| (a3) | nizak protok EGR-a: sposobnost sustava EGR-a da održava zadanu brzinu protoka EGR-a uz otkrivanje uvjeta „preniskog protoka” – praćenje potpunog kvara funkcionalnosti ili praćenje radnog učinka kako je utvrđeno u ovoj stavci |
| --- | --- |

(a3)

nizak protok EGR-a: sposobnost sustava EGR-a da održava zadanu brzinu protoka EGR-a uz otkrivanje uvjeta „preniskog protoka” – praćenje potpunog kvara funkcionalnosti ili praćenje radnog učinka kako je utvrđeno u ovoj stavci

X

X

| (b) | spor odziv aktuatora EGR-a: sposobnost sustava EGR-a da postigne zadanu brzinu protoka u određenom vremenskom intervalu koji je odredio proizvođač, nakon primanja naloga – praćenje radnog učinka |
| --- | --- |

(b)

spor odziv aktuatora EGR-a: sposobnost sustava EGR-a da postigne zadanu brzinu protoka u određenom vremenskom intervalu koji je odredio proizvođač, nakon primanja naloga – praćenje radnog učinka

X

X

| (c1) | nedovoljno hlađenje hladnjaka EGR-a: sposobnost sustava hladnjaka EGR-a da postigne učinak hlađenja koji je odredio proizvođač – praćenje radnog učinka |
| --- | --- |

(c1)

nedovoljno hlađenje hladnjaka EGR-a: sposobnost sustava hladnjaka EGR-a da postigne učinak hlađenja koji je odredio proizvođač – praćenje radnog učinka

X

X

| (c2) | nedovoljno hlađenje hladnjaka EGR-a: sposobnost rashladnog sustava EGR-a da postigne učinak hlađenja koji je odredio proizvođač – praćenje potpunog kvara funkcionalnosti kako je utvrđeno u ovoj stavci |
| --- | --- |

(c2)

nedovoljno hlađenje hladnjaka EGR-a: sposobnost rashladnog sustava EGR-a da postigne učinak hlađenja koji je odredio proizvođač – praćenje potpunog kvara funkcionalnosti kako je utvrđeno u ovoj stavci

X

X

| (a3) | Nizak protok EGR-a (praćenje potpunog kvara funkcionalnosti ili praćenje radnog učinka) |
| --- | --- |

(a3)

Nizak protok EGR-a (praćenje potpunog kvara funkcionalnosti ili praćenje radnog učinka)

Ako emisije ne prelaze granične vrijednosti za OBD-a čak ni nakon potpunog otkazivanja sposobnosti sustava EGR-a da održi zadanu brzinu protoka EGR-a (na primjer, zbog ispravnog rada SCR sustava iza motora), onda vrijedi sljedeće:

| 1. | kad se regulacija protoka EGR-a provodi sustavom sa zatvorenom petljom, OBD otkriva neispravnost ako EGR sustav ne može povećati protok EGR-a da se dosegne zahtijevana brzina protoka.
  Takva se neispravnost ne klasificira kao kvar klase C; |
| --- | --- |

1.

kad se regulacija protoka EGR-a provodi sustavom sa zatvorenom petljom, OBD otkriva neispravnost ako EGR sustav ne može povećati protok EGR-a da se dosegne zahtijevana brzina protoka.

Takva se neispravnost ne klasificira kao kvar klase C;

| 2. | kad se regulacija protoka EGR-a provodi sustavom s otvorenom petljom, OBD otkriva neispravnost kad sustav nema dovoljan protok EGR-a da se može otkriti, iako se taj protok očekuje.
  Takva se neispravnost ne klasificira kao kvar klase C;


  (c2) | Nedovoljno hlađenje hladnjaka EGR-a (praćenje potpunog kvara funkcionalnosti) |
| --- | --- | --- |

2.

kad se regulacija protoka EGR-a provodi sustavom s otvorenom petljom, OBD otkriva neispravnost kad sustav nema dovoljan protok EGR-a da se može otkriti, iako se taj protok očekuje.

Takva se neispravnost ne klasificira kao kvar klase C;

(c2)

Kad potpuno otkazivanje sposobnosti rashladnog sustava EGR-a da se dosegne učinak hlađenja koji je odredio proizvođač ne dovodi do toga da sustav praćenja otkrije grešku (jer prouzročeno povećanje emisija ne doseže granične vrijednosti OBD-a ni za jednu onečišćujuću tvar), OBD mora otkriti neispravnost kada sustav nema količinu hlađenja EGR-a koja se može otkriti.

Takva se neispravnost ne klasificira kao kvar klase C;

Dodatak 3. – stavka 7.

Praćenje sustava za dovod goriva

OBD mora pratiti ispravan rad sljedećih elemenata sustava za dovod goriva na motorima opremljenima na taj način:

| | Dizelsko gorivo | Plin |
| --- | --- | --- |
| (a) | sposobnost sustava goriva da postigne zadani tlak goriva u regulaciji sa zatvorenom petljom – praćenje radnog učinka |

Dizelsko gorivo

Plin

(a)

sposobnost sustava goriva da postigne zadani tlak goriva u regulaciji sa zatvorenom petljom – praćenje radnog učinka

X

| (b) | kontrola tlaka u sustavu za dovod goriva: sposobnost sustava za dovod goriva da postigne zadani tlak goriva u regulaciji sa zatvorenom petljom u slučaju kad je sustav izrađen na taj način da se tlak može kontrolirati neovisno o drugim parametrima – praćenje radnog učinka |
| --- | --- |

(b)

kontrola tlaka u sustavu za dovod goriva: sposobnost sustava za dovod goriva da postigne zadani tlak goriva u regulaciji sa zatvorenom petljom u slučaju kad je sustav izrađen na taj način da se tlak može kontrolirati neovisno o drugim parametrima – praćenje radnog učinka

X

| (c) | vrijeme ubrizgavanja goriva: sposobnost sustava za dovod goriva da postigne zadano vrijeme ubrizgavanja goriva za najmanje jedno ubrizgavanje kada je motor opremljen odgovarajućim senzorima – praćenje radnog učinka |
| --- | --- |

(c)

vrijeme ubrizgavanja goriva: sposobnost sustava za dovod goriva da postigne zadano vrijeme ubrizgavanja goriva za najmanje jedno ubrizgavanje kada je motor opremljen odgovarajućim senzorima – praćenje radnog učinka

X

| (d) | količina ubrizgavanja goriva: sposobnost sustava za dovod goriva da postigne zadanu količinu goriva otkrivanjem grešaka u željenoj količini goriva kod najmanje jednog ubrizgavanja kad je motor opremljen odgovarajućim senzorima (npr. prije, za vrijeme ili poslije ubrizgavanja) – praćenje graničnih vrijednosti emisija |
| --- | --- |

(d)

količina ubrizgavanja goriva: sposobnost sustava za dovod goriva da postigne zadanu količinu goriva otkrivanjem grešaka u željenoj količini goriva kod najmanje jednog ubrizgavanja kad je motor opremljen odgovarajućim senzorima (npr. prije, za vrijeme ili poslije ubrizgavanja) – praćenje graničnih vrijednosti emisija

X

| (e) | sustav za ubrizgavanje goriva: sposobnost održavanja željenog omjera goriva i zraka (što među ostalim uključuje sposobnost samoprilagodbe) – praćenje radnog učinka |
| --- | --- |

(e)

sustav za ubrizgavanje goriva: sposobnost održavanja željenog omjera goriva i zraka (što među ostalim uključuje sposobnost samoprilagodbe) – praćenje radnog učinka

X

Dodatak 3. – stavka 8.

Sustav za regulaciju zraka i upravljanje turbopunjačem/tlakom prednabijanja.

OBD mora pratiti ispravan rad sljedećih elemenata sustava za regulaciju zraka i upravljanje turbopunjačem/tlakom prednabijanja na motorima opremljenima na taj način:

| | Dizelsko gorivo | Plin |
| --- | --- | --- |
| (a1) | previsoko/prenisko turbo prednabijanje: sposobnost sustava turbo prednabijanja da održava zadani tlak prednabijanja uz otkrivanje uvjeta „preniskog tlaka prednabijanja” i „previsokog tlaka prednabijanja” – praćenje graničnih vrijednosti emisija |

Dizelsko gorivo

Plin

(a1)

previsoko/prenisko turbo prednabijanje: sposobnost sustava turbo prednabijanja da održava zadani tlak prednabijanja uz otkrivanje uvjeta „preniskog tlaka prednabijanja” i „previsokog tlaka prednabijanja” – praćenje graničnih vrijednosti emisija

X

| (a2) | previsoko/prenisko turbo prednabijanje: sposobnost sustava turbo prednabijanja da održava zadani tlak prednabijanja uz otkrivanje uvjeta „preniskog tlaka prednabijanja” i „previsokog tlaka prednabijanja” – praćenje radnog učinka |
| --- | --- |

(a2)

previsoko/prenisko turbo prednabijanje: sposobnost sustava turbo prednabijanja da održava zadani tlak prednabijanja uz otkrivanje uvjeta „preniskog tlaka prednabijanja” i „previsokog tlaka prednabijanja” – praćenje radnog učinka

X

| (a3) | prenisko turbo prednabijanje: sposobnost sustava turbo prednabijanja da održava zadani tlak prednabijanja uz otkrivanje uvjeta „preniskog tlaka prednabijanja” – praćenje potpunog kvara funkcionalnosti ili praćenje radnog učinka kako je utvrđeno u ovoj stavci |
| --- | --- |

(a3)

prenisko turbo prednabijanje: sposobnost sustava turbo prednabijanja da održava zadani tlak prednabijanja uz otkrivanje uvjeta „preniskog tlaka prednabijanja” – praćenje potpunog kvara funkcionalnosti ili praćenje radnog učinka kako je utvrđeno u ovoj stavci

X

X

| (b) | spori odziv turbopunjača s promjenjivom geometrijom (VGT): sposobnost sustava VGT-a da postigne zadanu geometriju unutar vremena koje je odredio proizvođač. |
| --- | --- |

(b)

spori odziv turbopunjača s promjenjivom geometrijom (VGT): sposobnost sustava VGT-a da postigne zadanu geometriju unutar vremena koje je odredio proizvođač.

X

X

| (c) | hlađenje stlačenog zraka: učinkovitost sustava hlađenja stlačenog zraka – potpuni kvar funkcionalnosti |
| --- | --- |

(c)

hlađenje stlačenog zraka: učinkovitost sustava hlađenja stlačenog zraka – potpuni kvar funkcionalnosti

X

X

| (a3) | Prenisko turbo prednabijanje (praćenje potpunog kvara funkcionalnosti): |
| --- | --- |

(a3)

Prenisko turbo prednabijanje (praćenje potpunog kvara funkcionalnosti):

| 1. | ako emisije nisu veće od graničnih vrijednosti OBD-a čak ni u slučaju potpunog otkazivanja sposobnosti sustava za prednabijanje da održi zahtijevani tlak prednabijanja, a regulacija tlaka prednabijanja provodi se sustavom sa zatvorenom petljom, OBD mora otkriti neispravnost kad sustav za prednabijanje ne može povećati tlak prednabijanja da bi se dosegnuo zahtijevani tlak prednabijanja.
  Takva se neispravnost ne klasificira kao kvar klase C; |
| --- | --- |

1.

ako emisije nisu veće od graničnih vrijednosti OBD-a čak ni u slučaju potpunog otkazivanja sposobnosti sustava za prednabijanje da održi zahtijevani tlak prednabijanja, a regulacija tlaka prednabijanja provodi se sustavom sa zatvorenom petljom, OBD mora otkriti neispravnost kad sustav za prednabijanje ne može povećati tlak prednabijanja da bi se dosegnuo zahtijevani tlak prednabijanja.

Takva se neispravnost ne klasificira kao kvar klase C;

| 2. | ako emisije nisu veće od graničnih vrijednosti OBD-a čak ni u slučaju potpunog otkazivanja sposobnosti sustava za prednabijanje da održi zahtijevani tlak prednabijanja, a regulacija tlaka prednabijanja provodi se sustavom s otvorenom petljom, OBD mora otkriti neispravnost kad sustav nema tlak prednabijanja koji se može otkriti u situaciji u kojoj se očekuje tlak prednabijanja.
  Takva se neispravnost ne klasificira kao kvar klase C; |
| --- | --- |

2.

ako emisije nisu veće od graničnih vrijednosti OBD-a čak ni u slučaju potpunog otkazivanja sposobnosti sustava za prednabijanje da održi zahtijevani tlak prednabijanja, a regulacija tlaka prednabijanja provodi se sustavom s otvorenom petljom, OBD mora otkriti neispravnost kad sustav nema tlak prednabijanja koji se može otkriti u situaciji u kojoj se očekuje tlak prednabijanja.

Takva se neispravnost ne klasificira kao kvar klase C;

Dodatak 3. – stavka 9.

Sustav varijabilnog aktiviranja ventila (VVT)

OBD mora pratiti ispravan rad sljedećih elemenata sustava varijabilnog aktiviranja ventila (VVT) na motorima opremljenima na taj način:

| (a) | pogreška odredišta VVT-a: sposobnost sustava VVT-a da postigne zadano vrijeme aktiviranja ventila – praćenje radnog učinka; |
| --- | --- |

(a)

pogreška odredišta VVT-a: sposobnost sustava VVT-a da postigne zadano vrijeme aktiviranja ventila – praćenje radnog učinka;

| (b) | spori odgovor VVT-a: sposobnost sustava VVT-a da postigne zadano vrijeme aktiviranja ventila u određenom vremenskom intervalu koji je odredio proizvođač, nakon primanja naloga – praćenje radnog učinka. |
| --- | --- |

(b)

spori odgovor VVT-a: sposobnost sustava VVT-a da postigne zadano vrijeme aktiviranja ventila u određenom vremenskom intervalu koji je odredio proizvođač, nakon primanja naloga – praćenje radnog učinka.

Dodatak 3. – stavka 10.

Praćenje zatajenja paljenja

| | Dizelsko gorivo | Plin |
| --- | --- | --- |
| (a) | ne postoje propisi |

Dizelsko gorivo

Plin

(a)

ne postoje propisi

X

| (b) | zatajenje paljenja koje može dovesti do oštećenja katalizatora (npr. praćenjem određenog postotka zatajenja paljenja tijekom određenog razdoblja) – praćenje radnog učinka |
| --- | --- |

(b)

zatajenje paljenja koje može dovesti do oštećenja katalizatora (npr. praćenjem određenog postotka zatajenja paljenja tijekom određenog razdoblja) – praćenje radnog učinka

X

Dodatak 3. – stavka 11.

Praćenje sustava ventilacije kućišta koljenastog vratila

ne postoje propisi

Dodatak 3. – stavka 12.

Praćenje sustava za hlađenje motora

OBD mora pratiti ispravan rad sljedećih elemenata sustava za hlađenje motora:

| (a) | Temperatura rashladne tekućine motora (termostat): Termostat zaglavljen u otvorenom položaju. Proizvođači ne moraju pratiti termostat ako taj kvar neće onesposobiti neke druge jedinice za praćenje OBD-a – potpuni kvar funkcionalnosti. |
| --- | --- |

(a)

Temperatura rashladne tekućine motora (termostat): Termostat zaglavljen u otvorenom položaju. Proizvođači ne moraju pratiti termostat ako taj kvar neće onesposobiti neke druge jedinice za praćenje OBD-a – potpuni kvar funkcionalnosti.

Proizvođači ne moraju pratiti temperaturu rashladnog sredstva motora ili senzor temperature rashladnog sredstva motora ako se temperatura rashladnog sredstva motora ili senzor temperature rashladnog sredstva motora ne upotrebljavaju za omogućavanje nadzora zatvorene petlje/povratne veze bilo kojeg od sustava kontrole emisija i/ili neće onesposobiti nijednu drugu jedinicu za praćenje.

Proizvođači mogu privremeno zaustaviti ili odgoditi rad jedinice za praćenje na razdoblje koje je potrebno da zatvorena petlja dosegne temperaturu ako se motor nalazi u uvjetima koji bi mogli dovesti do pogrešne dijagnoze (npr. rad vozila u praznom hodu od 50 % do 75 % vremena zagrijavanja).

Dodatak 3. – stavka 13.

Praćenje senzora ispušnih plinova i senzora kisika

OBD mora pratiti:

| | Dizelsko gorivo | Plin |
| --- | --- | --- |
| (a) | ispravan rad električnih elemenata senzora ispušnih plinova na motorima opremljenima na taj način, u skladu sa stavkom 1. ovog Dodatka– praćenje sastavnih dijelova |

Dizelsko gorivo

Plin

(a)

ispravan rad električnih elemenata senzora ispušnih plinova na motorima opremljenima na taj način, u skladu sa stavkom 1. ovog Dodatka– praćenje sastavnih dijelova

X

X

| (b) | primarne i sekundarne senzore kisika (kontrola goriva) Ti se senzori smatraju senzorima ispušnih plinova čiji je ispravan rad potrebno pratiti u skladu sa stavkom 1. ovog Dodatka– praćenje sastavnih dijelova |
| --- | --- |

(b)

primarne i sekundarne senzore kisika (kontrola goriva) Ti se senzori smatraju senzorima ispušnih plinova čiji je ispravan rad potrebno pratiti u skladu sa stavkom 1. ovog Dodatka– praćenje sastavnih dijelova

X

Dodatak 3. – stavka 14.

Praćenje sustava za kontrolu brzine vrtnje u praznom hodu

OBD mora pratiti ispravan rad električnih elemenata sustava za kontrolu brzine vrtnje u praznom hodu na motorima opremljenima na taj način, u skladu sa stavkom 1. ovog Dodatka.

Dodatak 3. – stavka 15.

Katalizator trostrukog djelovanja

OBD mora pratiti ispravan rad katalizatora trostrukog djelovanja na motorima opremljenima na taj način:

| | Dizelsko gorivo | Plin |
| --- | --- | --- |
| (a) | učinkovitost konverzije katalizatora trostrukog djelovanja: sposobnost katalizatora da konvertira NOx i CO – praćenje radnog učinka |

Dizelsko gorivo

Plin

(a)

učinkovitost konverzije katalizatora trostrukog djelovanja: sposobnost katalizatora da konvertira NOx i CO – praćenje radnog učinka

X

---

(1)  c1 se primjenjuje na faze B i C prikazane u tablici 1. Priloga 3. c2 se primjenjuje na fazu A prikazanu u tablici 1. Priloga 3.

---

Prilog 9.B – Dodatak 4.

Izvještaj o tehničkoj sukladnosti

Ovaj izvještaj izdaje homologacijsko tijelo u skladu sa stavcima 6.3.3. i 7.3. ovog Priloga nakon ispitivanja OBD-a ili porodice po emisijskom OBD-u ako je sustav odnosno porodica sukladan sa zahtjevima iz ovog Dodatka.

Izvještaj mora obuhvaćati točno upućivanje na ovaj Dodatak (uključujući i broj verzije).

Mora obuhvaćati točno upućivanje na ovaj Pravilnik (uključujući i broj verzije).

Izvještaj sadržava naslovnu stranicu na kojoj je navedena konačna sukladnost OBD-a ili porodice po emisijskom OBD-u, kao i sljedećih pet stavki:

| stavka 1. | informacije koje se odnose na OBD; |
| --- | --- |

stavka 1.

informacije koje se odnose na OBD;

| stavka 2. | informacije koje se odnose na sukladnost OBD-a; |
| --- | --- |

stavka 2.

informacije koje se odnose na sukladnost OBD-a;

| stavka 3. | informacije koje se odnose na nedostatke; |
| --- | --- |

stavka 3.

informacije koje se odnose na nedostatke;

| stavka 4. | informacije koje se odnose na demonstracijska ispitivanja OBD-a; |
| --- | --- |

stavka 4.

informacije koje se odnose na demonstracijska ispitivanja OBD-a;

| stavka 5. | protokol ispitivanja. |
| --- | --- |

stavka 5.

protokol ispitivanja.

Sadržaj tehničkog izvještaja, uključujući njegove stavke, mora obuhvaćati barem elemente koji su sadržani u sljedećim primjerima.

U izvještaju se mora navesti da nije dozvoljeno reproducirati ili objavljivati dijelove izvještaja bez pismene suglasnosti homologacijskog tijela koje ga potpisuje.

Izvještaj o završnoj sukladnosti

Opisna dokumentacija i ovdje opisan OBD/porodica po emisijskom OBD-u ispunjavaju zahtjeve sljedećeg pravilnika:

Pravilnik .../verzija .../dan stupanja na snagu .../vrsta goriva ...

Ovim se Pravilnikom prenose sljedeći globalni tehnički propisi:

globalni tehnički propisi .../A + B/verzija .../datum....

Izvještaj o tehničkoj sukladnosti sastoji se od ... stranica.

Mjesto, datum: ...

Autor (ime i potpis)

Homologacijsko tijelo (naziv, pečat)

Stavka 1. izvještaja o tehničkoj sukladnosti (primjer)

Informacije koje se odnose na OBD

1.   Vrsta tražene homologacije

| Tražena homologacija | |
| --- | --- |
| — | homologacija pojedinačnog OBD-a |

Tražena homologacija

—

homologacija pojedinačnog OBD-a

| — | homologacija porodice po emisijskom OBD-u |
| --- | --- |

—

homologacija porodice po emisijskom OBD-u

| — | homologacija OBD-a kao člana certificirane porodice po emisijskom OBD-u |
| --- | --- |

—

homologacija OBD-a kao člana certificirane porodice po emisijskom OBD-u

| — | Proširenje radi uključenja novog sustava motora u porodicu po emisijskom OBD-u |
| --- | --- |

—

Proširenje radi uključenja novog sustava motora u porodicu po emisijskom OBD-u

| — | proširenje radi uključenja promjena konstrukcije koje utječu na OBD |
| --- | --- |

—

proširenje radi uključenja promjena konstrukcije koje utječu na OBD

| — | proširenje radi uključenja ponovne klasifikacije neispravnosti |
| --- | --- |

—

proširenje radi uključenja ponovne klasifikacije neispravnosti

DA/NE

DA/NE

DA/NE

DA/NE

DA/NE

DA/NE

2.   Informacije koje se odnose na OBD

| Homologacija pojedinačnog OBD-a | |
| --- | --- |
| — | tipovi (1) porodice sustava motora (prema potrebi, vidjeti stavak 6.1. ovog Priloga) ili tipovi 1 sustava s jednim motorom. |

Homologacija pojedinačnog OBD-a

—

tipovi (1) porodice sustava motora (prema potrebi, vidjeti stavak 6.1. ovog Priloga) ili tipovi 1 sustava s jednim motorom.

| — | opis OBD-a (izdaje ga proizvođač): referentna oznaka i datum |
| --- | --- |

—

opis OBD-a (izdaje ga proizvođač): referentna oznaka i datum

. . . .

. . . .

Homologacija porodice po emisijskom OBD-u

. . . .

| — | popis porodica motora obuhvaćenih u porodici po emisijskom OBD-u (prema potrebi, vidjeti stavak 6.1.) |
| --- | --- |

—

popis porodica motora obuhvaćenih u porodici po emisijskom OBD-u (prema potrebi, vidjeti stavak 6.1.)

| — | tip1 osnovnog sustava motora porodice po emisijskom OBD-u |
| --- | --- |

—

tip1 osnovnog sustava motora porodice po emisijskom OBD-u

| — | popis tipova1 motora u porodici po emisijskom OBD-u |
| --- | --- |

—

popis tipova1 motora u porodici po emisijskom OBD-u

| — | opis OBD-a (izdaje ga proizvođač): referentna oznaka i datum |
| --- | --- |

—

opis OBD-a (izdaje ga proizvođač): referentna oznaka i datum

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

homologacija OBD-a kao člana certificirane porodice po emisijskom OBD-u

| — | popis porodica motora obuhvaćenih u porodici po emisijskom OBD-u (prema potrebi, vidjeti stavak 6.1.) |
| --- | --- |

—

popis porodica motora obuhvaćenih u porodici po emisijskom OBD-u (prema potrebi, vidjeti stavak 6.1.)

| — | tip1 osnovnog sustava motora porodice po emisijskom OBD-u |
| --- | --- |

—

tip1 osnovnog sustava motora porodice po emisijskom OBD-u

| — | popis tipova1 motora u porodici po emisijskom OBD-u |
| --- | --- |

—

popis tipova1 motora u porodici po emisijskom OBD-u

| — | naziv porodice sustava motora na koju se odnosi novi OBD (prema potrebi) |
| --- | --- |

—

naziv porodice sustava motora na koju se odnosi novi OBD (prema potrebi)

| — | tip1 sustava motora na koji se odnosi novi OBD |
| --- | --- |

—

tip1 sustava motora na koji se odnosi novi OBD

| — | prošireni opis OBD-a (izdaje ga proizvođač): referentna oznaka i datum |
| --- | --- |

—

prošireni opis OBD-a (izdaje ga proizvođač): referentna oznaka i datum

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

| Proširenje radi uključenja novog sustava motora u porodicu po emisijskom OBD-u | |
| --- | --- |
| — | popis (prošireni ako je potrebno) porodica motora obuhvaćenih u porodici po emisijskom OBD-u (prema potrebi, vidjeti stavak 6.1.) |

Proširenje radi uključenja novog sustava motora u porodicu po emisijskom OBD-u

—

popis (prošireni ako je potrebno) porodica motora obuhvaćenih u porodici po emisijskom OBD-u (prema potrebi, vidjeti stavak 6.1.)

| — | popis (prošireni ako je potrebno) tipova1 motora obuhvaćenih u porodici po emisijskom OBD-u |
| --- | --- |

—

popis (prošireni ako je potrebno) tipova1 motora obuhvaćenih u porodici po emisijskom OBD-u

| — | ostvareni (novi ili nepromijenjeni) tip1 osnovnog sustava motora porodice po emisijskom OBD-u |
| --- | --- |

—

ostvareni (novi ili nepromijenjeni) tip1 osnovnog sustava motora porodice po emisijskom OBD-u

| — | prošireni opis OBD-a (izdaje ga proizvođač): referentna oznaka i datum |
| --- | --- |

—

prošireni opis OBD-a (izdaje ga proizvođač): referentna oznaka i datum

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

Proširenje radi uključenja promjena konstrukcije koje utječu na OBD

| — | popis porodica motora (prema potrebi) na koje se odnosi promjena konstrukcije |
| --- | --- |

—

popis porodica motora (prema potrebi) na koje se odnosi promjena konstrukcije

| — | popis tipova1 motora na koje se odnosi promjena konstrukcije |
| --- | --- |

—

popis tipova1 motora na koje se odnosi promjena konstrukcije

| — | ostvareni (prema potrebi, novi ili nepromijenjeni) tip1 osnovnog sustava motora unutar porodice po emisijskom OBD-u |
| --- | --- |

—

ostvareni (prema potrebi, novi ili nepromijenjeni) tip1 osnovnog sustava motora unutar porodice po emisijskom OBD-u

preinačeni opis OBD-a (izdaje ga proizvođač): referentna oznaka i datum

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

Proširenje radi uključenja ponovne klasifikacije neispravnosti

| — | popis porodica motora (prema potrebi) na koje se odnosi ponovna klasifikacija |
| --- | --- |

—

popis porodica motora (prema potrebi) na koje se odnosi ponovna klasifikacija

| — | popis tipova1 motora na koje se odnosi ponovna klasifikacija |
| --- | --- |

—

popis tipova1 motora na koje se odnosi ponovna klasifikacija

preinačeni opis OBD-a (izdaje ga proizvođač): referentna oznaka i datum

. . . .

. . . .

. . . .

Stavka 2. izvještaja o tehničkoj sukladnosti (primjer)

Informacije koje se odnose na sukladnost OBD-a

1.   Opisna dokumentacija

| Elementi koje je proizvođač dužan navesti u opisnoj dokumentaciji porodice po emisijskom OBD-u su potpuni i ispunjavaju sve zahtjeve iz stavka 8. ovog Priloga u pogledu sljedećeg: | |
| --- | --- |
| — | Dokumentacija povezana sa svakim praćenim sastavnim dijelom ili sustavom |

Elementi koje je proizvođač dužan navesti u opisnoj dokumentaciji porodice po emisijskom OBD-u su potpuni i ispunjavaju sve zahtjeve iz stavka 8. ovog Priloga u pogledu sljedećeg:

—

Dokumentacija povezana sa svakim praćenim sastavnim dijelom ili sustavom

| — | dokumentacija povezana sa svakim DTC-om |
| --- | --- |

—

dokumentacija povezana sa svakim DTC-om

| — | dokumentacija povezana s klasifikacijom neispravnosti |
| --- | --- |

—

dokumentacija povezana s klasifikacijom neispravnosti

| — | dokumentacija povezana s porodicom po emisijskom OBD-u |
| --- | --- |

—

dokumentacija povezana s porodicom po emisijskom OBD-u

DA/NE

DA/NE

DA/NE

DA/NE

| — | dokumentaciju koja se zahtijeva u stavku 8.2. ovog Priloga za ugradnju OBD-a u vozilo osigurao je proizvođač u opisnoj dokumentaciji i ona je potpuna i ispunjava sve zahtjeve iz ovog Priloga: |
| --- | --- |

—

dokumentaciju koja se zahtijeva u stavku 8.2. ovog Priloga za ugradnju OBD-a u vozilo osigurao je proizvođač u opisnoj dokumentaciji i ona je potpuna i ispunjava sve zahtjeve iz ovog Priloga:

DA/NE

| — | ugradnja sustava motora opremljenog OBD-om sukladna je Dodatku 1. ovom Prilogu. |
| --- | --- |

—

ugradnja sustava motora opremljenog OBD-om sukladna je Dodatku 1. ovom Prilogu.

DA/NE

2.   Sadržaj dokumentacije

| Praćenje

  Jedinice za praćenje u skladu su sa zahtjevima iz odjeljka 4.2. ovog Priloga: | DA/NE |
| --- | --- |
| Klasifikacija

  Klasifikacija neispravnosti u skladu je sa zahtjevima stavka 4.5. ovog Priloga: | DA/NE |
| Plan aktivacije MI-ja

  U skladu sa stavkom 4.6.3. ovog Priloga, plan aktivacije MI-ja jest:
  aktivacija i isključivanje indikatora neispravnosti ispunjavaju zahtjeve iz stavka 4.6. ovog Priloga: | diskriminirajući/
  nediskriminirajući
  DA/NE |
| Bilježenje i brisanje DTC-ova

  Bilježenje i brisanje DTC-ova ispunjava zahtjeve iz stavaka 4.3. i 4.4. ovog Priloga: | DA/NE |
| Onesposobljavanje OBD-a

  Strategije opisane u opisnoj dokumentaciji za trenutačno isključivanje ili onesposobljavanje OBD-a ispunjavaju zahtjeve iz stavka 5.2. ovog Priloga: | DA/NE |
| Sigurnost elektroničkog sustava

  Mjere koje je opisao proizvođač za sigurnost elektroničkog sustava ispunjavaju zahtjeve iz stavka 4.8. ovog Priloga: | DA/NE |

Praćenje

Jedinice za praćenje u skladu su sa zahtjevima iz odjeljka 4.2. ovog Priloga:

DA/NE

Klasifikacija

Klasifikacija neispravnosti u skladu je sa zahtjevima stavka 4.5. ovog Priloga:

DA/NE

Plan aktivacije MI-ja

U skladu sa stavkom 4.6.3. ovog Priloga, plan aktivacije MI-ja jest:

aktivacija i isključivanje indikatora neispravnosti ispunjavaju zahtjeve iz stavka 4.6. ovog Priloga:

diskriminirajući/

nediskriminirajući

DA/NE

Bilježenje i brisanje DTC-ova

Bilježenje i brisanje DTC-ova ispunjava zahtjeve iz stavaka 4.3. i 4.4. ovog Priloga:

DA/NE

Onesposobljavanje OBD-a

Strategije opisane u opisnoj dokumentaciji za trenutačno isključivanje ili onesposobljavanje OBD-a ispunjavaju zahtjeve iz stavka 5.2. ovog Priloga:

DA/NE

Sigurnost elektroničkog sustava

Mjere koje je opisao proizvođač za sigurnost elektroničkog sustava ispunjavaju zahtjeve iz stavka 4.8. ovog Priloga:

DA/NE

Stavka 3. izvještaja o tehničkoj sukladnosti (primjer)

Informacije koje se odnose na nedostatke

| Broj nedostataka OBD-a | (npr.: četiri nedostatka) |
| --- | --- |
| nedostaci ispunjavaju zahtjeve iz stavka 6.4. ovog Priloga | DA/NE |
| Nedostatak br. 1 | |
| — | predmet nedostatka |

Broj nedostataka OBD-a

(npr.: četiri nedostatka)

nedostaci ispunjavaju zahtjeve iz stavka 6.4. ovog Priloga

DA/NE

Nedostatak br. 1

—

predmet nedostatka

npr. mjerenje koncentracije uree (SCR) unutar definiranih dopuštenih odstupanja

| — | razdoblje nedostatka |
| --- | --- |

—

razdoblje nedostatka

npr. godina dana/šest mjeseci nakon datuma homologacije

(opis nedostataka od 2 do n-1)

Nedostatak br. n

| — | predmet nedostatka |
| --- | --- |

—

predmet nedostatka

npr. mjerenje koncentracije NH3 iza sustava za selektivnu katalitičku redukciju (SCR)

| — | razdoblje nedostatka |
| --- | --- |

—

razdoblje nedostatka

npr. godina dana/šest mjeseci nakon datuma homologacije

Stavka 4. izvještaja o tehničkoj sukladnosti (primjer)

Demonstracijska ispitivanja OBD-a

1.   Rezultati ispitivanja OBD-a

| Rezultati ispitivanja

  OBD opisan u opisnoj dokumentaciji koja je sukladna prethodno navedenom uspješno je ispitan u skladu sa stavkom 6. ovog Priloga radi dokazivanja sukladnosti jedinica za praćenje i klasifikacija neispravnosti navedenih u stavci 5.: | DA/NE |
| --- | --- |

Rezultati ispitivanja

OBD opisan u opisnoj dokumentaciji koja je sukladna prethodno navedenom uspješno je ispitan u skladu sa stavkom 6. ovog Priloga radi dokazivanja sukladnosti jedinica za praćenje i klasifikacija neispravnosti navedenih u stavci 5.:

DA/NE

Pojedinosti provedenih demonstracijskih ispitivanja navedeni su u stavci 5.

1.1.   OBD sustav ispitan je na ispitnom stolu za motore

| Motor | |
| --- | --- |
| — | naziv motora (proizvođač i trgovački nazivi): |

Motor

—

naziv motora (proizvođač i trgovački nazivi):

| — | tip motora (kako je zabilježeno u homologacijskom dokumentu): |
| --- | --- |

—

tip motora (kako je zabilježeno u homologacijskom dokumentu):

| — | broj motora (serijski broj): |
| --- | --- |

—

broj motora (serijski broj):

. . . .

. . . .

. . . .

Jedinice za upravljanje na koje se odnosi ovaj Prilog (uklj. elektroničke upravljačke jedinice (ECU) motora)

| — | glavna funkcionalnost: |
| --- | --- |

—

glavna funkcionalnost:

| — | identifikacijski broj (softver i umjeravanje): |
| --- | --- |

—

identifikacijski broj (softver i umjeravanje):

. . . .

. . . .

Dijagnostički alat (alat za skeniranje koji se upotrebljava za vrijeme ispitivanja)

| — | proizvođač: |
| --- | --- |

—

proizvođač:

| — | tip: |
| --- | --- |

—

tip:

| — | softver/verzija: |
| --- | --- |

—

softver/verzija:

. . . .

. . . .

. . . .

Ispitne informacije

| — | uvjeti okoline tijekom ispitivanja (temperatura, vlažnost, tlak): |
| --- | --- |

—

uvjeti okoline tijekom ispitivanja (temperatura, vlažnost, tlak):

| — | mjesto ispitivanja (uključujući nadmorsku visinu): |
| --- | --- |

—

mjesto ispitivanja (uključujući nadmorsku visinu):

| — | referentno gorivo: |
| --- | --- |

—

referentno gorivo:

| — | ulje za podmazivanje motora: |
| --- | --- |

—

ulje za podmazivanje motora:

| — | datum ispitivanja: |
| --- | --- |

—

datum ispitivanja:

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

2.   Demonstracijska ispitivanja ugradnje OBD-a

| Uz dokazivanje OBD-a/porodice po emisijskom OBD-u ispitana je ugradnja OBD-a/OBD-a na vozilo iz porodice po emisijskom OBD-u, u skladu s odredbama Dodatka 1. Prilogu 9.B. | DA/NE |
| --- | --- |

Uz dokazivanje OBD-a/porodice po emisijskom OBD-u ispitana je ugradnja OBD-a/OBD-a na vozilo iz porodice po emisijskom OBD-u, u skladu s odredbama Dodatka 1. Prilogu 9.B.

DA/NE

2.1.   Rezultati ispitivanja ugradnje OBD-a

| Rezultati ispitivanja

  Ako je ugradnja OBD-a ispitana na vozilu, ispitana je uspješno u skladu s odredbama Dodatka 1. Prilogu 9.B. | DA/NE |
| --- | --- |

Rezultati ispitivanja

Ako je ugradnja OBD-a ispitana na vozilu, ispitana je uspješno u skladu s odredbama Dodatka 1. Prilogu 9.B.

DA/NE

2.2.   Ispitana ugradnja

Ako je ugradnja OBD-a ispitana na vozilu:

| Ispitano vozilo | |
| --- | --- |
| — | naziv vozila (proizvođač i trgovački nazivi): |

Ispitano vozilo

—

naziv vozila (proizvođač i trgovački nazivi):

| — | tip vozila: |
| --- | --- |

—

tip vozila:

| — | identifikacijski broj vozila (VIN): |
| --- | --- |

—

identifikacijski broj vozila (VIN):

. . . .

. . . .

. . . .

Dijagnostički alat (alat za skeniranje koji se upotrebljava za ispitivanje)

| — | proizvođač: |
| --- | --- |

—

proizvođač:

| — | tip: |
| --- | --- |

—

tip:

| — | softver/verzija: |
| --- | --- |

—

softver/verzija:

. . .

. . . .

. . . .

Ispitne informacije

| — | mjesto i datum: |
| --- | --- |

—

mjesto i datum:

. . . .

Stavka 5. izvještaja o tehničkoj sukladnosti (primjer)

Protokol ispitivanja

Demonstracijsko ispitivanje OBD-a

| - Općenito - | - Dokazivanje klasifikacije kvarova - | - Dokazivanje radnog učinka OBD-a - |
| --- | --- | --- |
| | - Ispitivanje - | - Razina emisije (EL) - | - Klasifikacija - | - Potvrđivanje istrošenog sastavnog dijela - | - Aktivacija MI-ja - |
| Način rada u slučaju kvara | Kôd neispravnosti | Ispitano u skladu s točkom | Ispitni ciklus | Iznad OTL-a | Ispod OTL-a | Ispod EL + X | Klasifikacija koju je predložio proizvođač | Završna klasifikacija (1) | Ispitano u skladu s točkom | Ispitni ciklus | Potvrđeno | Ispitano u skladu s točkom | Ispitni ciklus | Stalni MI nakon ... ciklusa | Kratki MI nakon ... ciklusa | MI na zahtjev nakon ... ciklusa |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| ventil za doziranje u sustavu SCR-a | P2... | nije ispitano | | — | — | — | A | A | 6.3.2.1. | WHTC | da | 6.3.1. | WHTC | 2. | | |
| električni ventil EGR-a | P1... | nije ispitano | | | | | A | B1 | 6.3.2.1. | WHTC | da | 6.3.1. | WHTC | | 1. | |
| mehanički ventil EGR-a | P1... | nije ispitano | | | | | B1 | B1 | 6.3.2.1. | WHTC | da | 6.3.1. | WHTC | | 2. | |
| mehanički ventil EGR-a | P1... | 6.2.2. | WHTC | | X | | B1 | B1 | nije ispitano | | da | | | | | |
| mehanički ventil EGR-a | P1... | 6.2.2. | WHTC | | X | | B1 | B1 | 6.3.2.1. | WHTC | da | 6.3.1. | WHTC | | 2. | |
| elektr. senzor temperature zraka | P1... | nije ispitano | | | | | B2 | B2 | 6.3.2.2. | WHTC | da | 6.3.1. | WHTC | | 1. | |
| elektr. senzor temperature ulja | P1... | 6.2.6. | ETC | | | X | C | C | nije ispitano | | da | | | | | |

- Općenito -

- Dokazivanje klasifikacije kvarova -

- Dokazivanje radnog učinka OBD-a -

- Ispitivanje -

- Razina emisije (EL) -

- Klasifikacija -

- Potvrđivanje istrošenog sastavnog dijela -

- Aktivacija MI-ja -

Način rada u slučaju kvara

Kôd neispravnosti

Ispitano u skladu s točkom

Ispitni ciklus

Iznad OTL-a

Ispod OTL-a

Ispod EL + X

Klasifikacija koju je predložio proizvođač

Završna klasifikacija (1)

Ispitano u skladu s točkom

Ispitni ciklus

Potvrđeno

Ispitano u skladu s točkom

Ispitni ciklus

Stalni MI nakon ... ciklusa

Kratki MI nakon ... ciklusa

MI na zahtjev nakon ... ciklusa

ventil za doziranje u sustavu SCR-a

P2...

nije ispitano

—

—

—

A

A

6.3.2.1.

WHTC

da

6.3.1.

WHTC

2.

električni ventil EGR-a

P1...

nije ispitano

A

B1

6.3.2.1.

WHTC

da

6.3.1.

WHTC

1.

mehanički ventil EGR-a

P1...

nije ispitano

B1

B1

6.3.2.1.

WHTC

da

6.3.1.

WHTC

2.

mehanički ventil EGR-a

P1...

6.2.2.

WHTC

X

B1

B1

nije ispitano

da

mehanički ventil EGR-a

P1...

6.2.2.

WHTC

X

B1

B1

6.3.2.1.

WHTC

da

6.3.1.

WHTC

2.

elektr. senzor temperature zraka

P1...

nije ispitano

B2

B2

6.3.2.2.

WHTC

da

6.3.1.

WHTC

1.

elektr. senzor temperature ulja

P1...

6.2.6.

ETC

X

C

C

nije ispitano

da

Napomene: 1) Na zahtjev homologacijskog tijela kvar se može ponovno klasificirati u klasu drugačiju od one koju je predložio proizvođač.

U ovom su listu navedeni samo oni kvarovi koji su ispitani bilo radi klasifikacije bilo radi utvrđivanja radnog učinka te kvarovi koje je ponovno klasificiralo homologacijsko tijelo.

Neispravnost se može ispitati radi klasifikacije, radi utvrđivanja radnog učinka ili iz oba razloga.

Primjer za mehaničke ventile EGR-a prikazuje način na koji je svaki od ta tri slučaja prikazan u tablici.

---

(1)  Kako je zabilježeno u homologacijskom dokumentu.

---

Prilog 9.B – Dodatak 5.

Podaci iz snimke stanja i podatkovnog toka

U sljedećim se tablicama navode informacije koje se razmatraju u stavcima 4.7.1.4. i 4.7.2. ovog Priloga.

Tablica 1.

Obvezni zahtjevi

| | Snimka stanja | Podatkovni tok |
| --- | --- | --- |
| izračunano opterećenje (zakretni moment kao postotak najvećeg zakretnog momenta mogućeg pri trenutačnoj brzini vrtnje motora) | x | x |
| brzina vrtnje motora | x | x |
| temperatura rashladne tekućine motora (ili ekvivalent) | x | x |
| barometarski tlak (izravno izmjeren ili procijenjen) | x | x |
| najveći referentni zakretni moment motora | | x |
| neto efektivni zakretni moment motora (kao postotak najvećeg referentnog zakretnog momenta motora) ili
  stvarni zakretni moment/navedeni zakretni moment (postotak najvećeg referentnog zakretnog momenta motora, tj. izračunan iz zadane količine goriva za ubrizgavanje) | | x |
| zakretni moment trenja (kao postotak najvećeg referentnog zakretnog momenta motora) | | x |
| protok goriva u motoru | | x |

Snimka stanja

Podatkovni tok

izračunano opterećenje (zakretni moment kao postotak najvećeg zakretnog momenta mogućeg pri trenutačnoj brzini vrtnje motora)

x

x

brzina vrtnje motora

x

x

temperatura rashladne tekućine motora (ili ekvivalent)

x

x

barometarski tlak (izravno izmjeren ili procijenjen)

x

x

najveći referentni zakretni moment motora

x

neto efektivni zakretni moment motora (kao postotak najvećeg referentnog zakretnog momenta motora) ili

stvarni zakretni moment/navedeni zakretni moment (postotak najvećeg referentnog zakretnog momenta motora, tj. izračunan iz zadane količine goriva za ubrizgavanje)

x

zakretni moment trenja (kao postotak najvećeg referentnog zakretnog momenta motora)

x

protok goriva u motoru

x

"

Tablica 2.

Neobvezni podaci o brzini vrtnje motora i opterećenju

| | Snimka stanja | Podatkovni tok |
| --- | --- | --- |
| zakretni moment na zahtjev vozača (kao postotak najvećeg zakretnog momenta motora) | x | x |
| stvarni zakretni moment (izračunan kao postotak najvećeg zakretnog momenta motora, tj. izračunan iz zadane količine goriva za ubrizgavanje) | x | |
| najveći referentni zakretni moment motora kao funkcija brzine vrtnje motora | | x |
| vrijeme proteklo od pokretanja motora | x | x |

Snimka stanja

Podatkovni tok

zakretni moment na zahtjev vozača (kao postotak najvećeg zakretnog momenta motora)

x

x

stvarni zakretni moment (izračunan kao postotak najvećeg zakretnog momenta motora, tj. izračunan iz zadane količine goriva za ubrizgavanje)

x

najveći referentni zakretni moment motora kao funkcija brzine vrtnje motora

x

vrijeme proteklo od pokretanja motora

x

x

Tablica 3.

Neobvezne informacije ako se upotrebljavaju u sustavu emisija ili OBD-u radi omogućavanja ili onemogućavanja informacija povezanih s OBWHSCD-om

| | Snimka stanja | Podatkovni tok |
| --- | --- | --- |
| razina goriva (npr. postotak nazivnog kapaciteta spremnika goriva) ili tlak goriva u spremniku (npr. postotak upotrebljivog raspona tlaka goriva u spremniku), prema potrebi | x | x |
| temperatura ulja u motoru | x | x |
| brzina vozila | x | x |
| status prilagodbe kvalitete goriva (aktivno/neaktivno) za plinske motore | | x |
| napon računalnog sustava za upravljanje motorom (za glavni kontrolni čip) | x | x |

Snimka stanja

Podatkovni tok

razina goriva (npr. postotak nazivnog kapaciteta spremnika goriva) ili tlak goriva u spremniku (npr. postotak upotrebljivog raspona tlaka goriva u spremniku), prema potrebi

x

x

temperatura ulja u motoru

x

x

brzina vozila

x

x

status prilagodbe kvalitete goriva (aktivno/neaktivno) za plinske motore

x

napon računalnog sustava za upravljanje motorom (za glavni kontrolni čip)

x

x

Tablica 4.

Neobvezne informacije ako je motor opremljen na taj način te senzorom očitava ili izračunava informacije:

| | Snimka stanja | Podatkovni tok |
| --- | --- | --- |
| apsolutni položaj zaklopke/položaj zaklopke ulaznog zraka (položaj ventila koji se upotrebljava za regulaciju ulaznog zraka) | x | x |
| status sustava za kontrolu dizelskog goriva u slučaju sustava zatvorene petlje (tj. u slučaju sustava zatvorene petlje tlaka goriva) | x | x |
| tlak sabirnika goriva | x | x |
| tlak kontrole ubrizgavanja (tj. tlak tekućine koja upravlja ubrizgavanjem goriva) | x | x |
| reprezentativno vrijeme ubrizgavanja goriva (početak prvog glavnog ubrizgavanja) | x | x |
| zadani tlak sabirnika goriva | x | x |
| zadani tlak kontrole ubrizgavanja (tj. tlak tekućine koja upravlja ubrizgavanjem goriva) | x | x |
| temperatura ulaznog zraka | x | x |
| temperatura zraka okoline | x | x |
| temperatura na ulazu/izlazu iz turbopunjača (kompresor i turbina) | x | x |
| tlak na ulazu/izlazu iz turbopunjača (kompresor i turbina) | x | x |
| temperatura stlačenog zraka (nakon međuhladnjaka, ako je ugrađen) | x | x |
| stvarni tlak prednabijanja | x | x |
| brzina protoka zraka iz senzora masenog protoka zraka | x | x |
| zadani radni ciklus/položaj ventila EGR-a (pod uvjetom da se EGR-om upravlja na taj način) | x | x |
| stvarni radni ciklus/položaj ventila EGR-a | x | x |
| status priključnog vratila (PTO) (aktivan ili neaktivan) | x | x |
| položaj papučice gasa | x | x |
| redundantni apsolutni položaj papučice | x | ako je očitan senzorom |
| trenutačna potrošnja goriva | x | x |
| zadani/ciljani tlak prednabijanja (ako se tlak prednabijanja upotrebljava za upravljanje radom turbopunjača) | x | x |
| ulazni tlak DPF-a | x | x |
| izlazni tlak DPF-a | x | x |
| razlika tlaka DPF-a | x | x |
| izlazni tlak ispušnog plina iz motora | x | x |
| ulazna temperatura DPF-a | x | x |
| izlazna temperatura DPF-a | x | x |
| temperatura ispušnih plinova iz motora | x | x |
| brzina turbopunjača/turbine | x | x |
| položaj turbopunjača promjenjive geometrije | x | x |
| zadani položaj turbopunjača promjenjive geometrije | x | x |
| položaj preljevnog ventila | x | x |
| izlazni signal senzora omjera zraka/goriva | | x |
| izlazni signal senzora kisika | | x |
| izlazni signal sekundarnog senzora kisika (ako postoji) | | x |
| izlazni signal senzora NOx: | | x |

Snimka stanja

Podatkovni tok

apsolutni položaj zaklopke/položaj zaklopke ulaznog zraka (položaj ventila koji se upotrebljava za regulaciju ulaznog zraka)

x

x

status sustava za kontrolu dizelskog goriva u slučaju sustava zatvorene petlje (tj. u slučaju sustava zatvorene petlje tlaka goriva)

x

x

tlak sabirnika goriva

x

x

tlak kontrole ubrizgavanja (tj. tlak tekućine koja upravlja ubrizgavanjem goriva)

x

x

reprezentativno vrijeme ubrizgavanja goriva (početak prvog glavnog ubrizgavanja)

x

x

zadani tlak sabirnika goriva

x

x

zadani tlak kontrole ubrizgavanja (tj. tlak tekućine koja upravlja ubrizgavanjem goriva)

x

x

temperatura ulaznog zraka

x

x

temperatura zraka okoline

x

x

temperatura na ulazu/izlazu iz turbopunjača (kompresor i turbina)

x

x

tlak na ulazu/izlazu iz turbopunjača (kompresor i turbina)

x

x

temperatura stlačenog zraka (nakon međuhladnjaka, ako je ugrađen)

x

x

stvarni tlak prednabijanja

x

x

brzina protoka zraka iz senzora masenog protoka zraka

x

x

zadani radni ciklus/položaj ventila EGR-a (pod uvjetom da se EGR-om upravlja na taj način)

x

x

stvarni radni ciklus/položaj ventila EGR-a

x

x

status priključnog vratila (PTO) (aktivan ili neaktivan)

x

x

položaj papučice gasa

x

x

redundantni apsolutni položaj papučice

x

ako je očitan senzorom

trenutačna potrošnja goriva

x

x

zadani/ciljani tlak prednabijanja (ako se tlak prednabijanja upotrebljava za upravljanje radom turbopunjača)

x

x

ulazni tlak DPF-a

x

x

izlazni tlak DPF-a

x

x

razlika tlaka DPF-a

x

x

izlazni tlak ispušnog plina iz motora

x

x

ulazna temperatura DPF-a

x

x

izlazna temperatura DPF-a

x

x

temperatura ispušnih plinova iz motora

x

x

brzina turbopunjača/turbine

x

x

položaj turbopunjača promjenjive geometrije

x

x

zadani položaj turbopunjača promjenjive geometrije

x

x

položaj preljevnog ventila

x

x

izlazni signal senzora omjera zraka/goriva

x

izlazni signal senzora kisika

x

izlazni signal sekundarnog senzora kisika (ako postoji)

x

izlazni signal senzora NOx:

x

---

Prilog 9.B – Dodatak 6.

Dokumentacija o referentnim normama

Ovaj Dodatak sadržava referentne industrijske norme kojima se treba koristiti u skladu s odredbama ovog Priloga kako bi se osiguralo serijsko komunikacijsko sučelje s vozilom/motorom. Postoje dva dopuštena rješenja:

| (a) | norma ISO 27145 zajedno s normom ISO 15765-4 (na temelju CAN-a) ili s normom ISO 13400 (na temelju TCP/IP-a); |
| --- | --- |

(a)

norma ISO 27145 zajedno s normom ISO 15765-4 (na temelju CAN-a) ili s normom ISO 13400 (na temelju TCP/IP-a);

| (b) | norma SAE J1939-73. |
| --- | --- |

(b)

norma SAE J1939-73.

Uz to, postoje i druge ISO ili SAE norme koje su primjenjive u skladu s odredbama ovog Priloga.

U ovom Prilogu pozivanje na normu ISO 27145 znači pozivanje na:

| (a) | ISO 27145-1 Cestovna vozila – provedba komunikacijskih zahtjeva globalno usklađenog OBD-a (WWH-OBD) – dio 1. – Opće informacije i definicije scenarija korištenja; |
| --- | --- |

(a)

ISO 27145-1 Cestovna vozila – provedba komunikacijskih zahtjeva globalno usklađenog OBD-a (WWH-OBD) – dio 1. – Opće informacije i definicije scenarija korištenja;

| (b) | ISO 27145-2 Cestovna vozila – provedba komunikacijskih zahtjeva globalno usklađenog OBD-a – dio 2. – Rječnik uobičajenih podataka povezanih s emisijama; |
| --- | --- |

(b)

ISO 27145-2 Cestovna vozila – provedba komunikacijskih zahtjeva globalno usklađenog OBD-a – dio 2. – Rječnik uobičajenih podataka povezanih s emisijama;

| (c) | ISO 27145-3 Cestovna vozila – provedba komunikacijskih zahtjeva globalno usklađenog OBD-a – dio 3. – Rječnik uobičajenih poruka; |
| --- | --- |

(c)

ISO 27145-3 Cestovna vozila – provedba komunikacijskih zahtjeva globalno usklađenog OBD-a – dio 3. – Rječnik uobičajenih poruka;

| (d) | ISO 27145-4 Cestovna vozila – provedba komunikacijskih zahtjeva globalno usklađenog OBD-a – dio 4. – Povezanost između vozila i opreme za ispitivanje. |
| --- | --- |

(d)

ISO 27145-4 Cestovna vozila – provedba komunikacijskih zahtjeva globalno usklađenog OBD-a – dio 4. – Povezanost između vozila i opreme za ispitivanje.

U ovom Prilogu pozivanje na normu J1939-73 znači pozivanje na:

| | J1939-73: „APLIKACIJSKI SLOJ – DIJAGNOSTIKA” iz 2011. |
| --- | --- |

J1939-73: „APLIKACIJSKI SLOJ – DIJAGNOSTIKA” iz 2011.

U ovom Prilogu pozivanje na normu ISO 13400 znači pozivanje na:

| (a) | normu FDIS 13400-1: 2011 Cestovna vozila – dijagnostička komunikacija putem internetskog protokola (DoIP) – dio 1.: Opće informacije i definicija scenarija korištenja; |
| --- | --- |

(a)

normu FDIS 13400-1: 2011 Cestovna vozila – dijagnostička komunikacija putem internetskog protokola (DoIP) – dio 1.: Opće informacije i definicija scenarija korištenja;

| (b) | normu FDIS 13400-3: 2011 Cestovna vozila – dijagnostička komunikacija putem internetskog protokola (DoIP) – dio 2.: Zahtjevi i usluge povezani s mrežnim i transportnim slojem; |
| --- | --- |

(b)

normu FDIS 13400-3: 2011 Cestovna vozila – dijagnostička komunikacija putem internetskog protokola (DoIP) – dio 2.: Zahtjevi i usluge povezani s mrežnim i transportnim slojem;

| (c) | normu FDIS 13400-3: 2011 Cestovna vozila – dijagnostička komunikacija putem internetskog protokola (DoIP) – dio 3.: Ožičeno sučelje vozila na temelju norme IEEE 802.3; |
| --- | --- |

(c)

normu FDIS 13400-3: 2011 Cestovna vozila – dijagnostička komunikacija putem internetskog protokola (DoIP) – dio 3.: Ožičeno sučelje vozila na temelju norme IEEE 802.3;

| (d) | [još nije zaključeno] 13400-4: 2011 Cestovna vozila – dijagnostička komunikacija putem internetskog protokola (DoIP) – dio 4.: Dijagnostički konektor visoke brzine koji se temelji na ethernetu. |
| --- | --- |

(d)

[još nije zaključeno] 13400-4: 2011 Cestovna vozila – dijagnostička komunikacija putem internetskog protokola (DoIP) – dio 4.: Dijagnostički konektor visoke brzine koji se temelji na ethernetu.

---

Prilog 9.B – Dodatak 7.

Praćenje radnog učinka

A.7.1.

Općenito

A.7.1.1.

Ovim se Dodatkom utvrđuju odredbe o postupku dokazivanja koji se primjenjuje u nekim slučajevima praćenja radnog učinka.

A.7.2.

Dokazivanje praćenja radnog učinka

A.7.2.1.

Homologacija klasifikacije kvarova

A.7.2.1.1.

Kako je utvrđeno u stavku 4.2.1.1 ovog Priloga, u slučaju praćenja radnog učinka nije potrebna korelacija sa stvarnim emisijama. Ipak, homologacijsko tijelo može zahtijevati podatke o ispitivanju radi provjere klasifikacije učinaka neispravnosti kako je opisano u stavku 6.2. ovog Priloga.

A.7.2.2.

Homologacija praćenja radnog učinka koje je odabrao proizvođač

A.7.2.2.1.

Pri donošenju odluke o homologaciji načina praćenja radnog učinka koji je odabrao proizvođač homologacijsko tijelo razmatra tehničke informacije koje je dostavio proizvođač.

A.7.2.2.2.

Granična vrijednost radnog učinka koji je proizvođač odabrao za razmatranu jedinicu za praćenje utvrđuje se na osnovnom motoru porodice motora po OBD-u tijekom ispitivanja radi potvrđivanja koje se provodi na sljedeći način:

A.7.2.2.2.1.

Ispitivanje radi potvrđivanja provodi se na način utvrđen u stavku 6.3.2. ovog Priloga.

A.7.2.2.2.2.

Smanjenje radnog učinka sastavnog dijela koji se razmatra mjeri se te potom služi kao granična vrijednost radnog učinka za osnovni motor porodice motora po OBD-u.

A.7.2.2.3.

Kriteriji za praćenje radnog učinka koji su homologirani za osnovni motor razmatrat će se za primjenu na svim ostalim članovima porodice motora po OBD-u bez daljnjeg dokazivanja.

A.7.2.2.4.

Po dogovoru između proizvođača i homologacijskog tijela moguće je prilagođavanje granične vrijednosti radnog učinka različitim članovima porodice motora po OBD-u kako bi se obuhvatili različiti parametri konstrukcije (na primjer veličina hladnjaka EGR-a). Taj se dogovor temelji na tehničkim elementima kojima se pokazuje njegova primjerenost.

A.7.2.2.4.1.

Na zahtjev homologacijskog tijela postupku homologacije opisanom u stavku A7.2.2.2. može se podvrgnuti i drugi član porodice motora po OBD-u.

A.7.2.3.

Potvrđivanje istrošenosti sastavnog dijela

A.7.2.3.1.

Za potrebe dokazivanja radnog učinka OBD-a odabrane jedinice za praćenje porodice motora po OBD-u istrošenost sastavnog dijela potvrđuje se na osnovnom motoru porodice motora po OBD-u u skladu sa stavkom 6.3.2. ovog Priloga.

A.7.2.3.2.

U slučaju ispitivanja drugog motora u skladu sa stavkom A.7.2.2.4.1. istrošenost sastavnog dijela potvrđuje se na tom drugom motoru u skladu sa stavkom 6.3.2. ovog Priloga.

A.7.2.4.

Dokazivanje radnog učinka OBD-a

A.7.2.4.1.

Dokazivanje radnog učinka OBD-a provodi se u skladu sa zahtjevima stavka 7.1.2. ovog Priloga rabeći potvrđeno istrošen sastavni dio koji je potvrđen za uporabu s osnovnim motorom.

---

Prilog 9.B – Dodatak 8.

Zahtjevi za dokazivanje u slučaju praćenja radnog učinka filtra dizelskih čestica s protokom kroz stijenke

A.8.1.

Općenito

A.8.1.1.

Ovim se Dodatkom utvrđuje postupak dokazivanja rada OBD-a koji se primjenjuje u slučaju praćenja radnog učinka procesa filtriranja u filtru dizelskih čestica (DPF) s protokom kroz stijenke.

A.8.1.1.

Istrošeni DPF s protokom kroz stijenke može se dobiti npr. bušenjem provrta u nosaču DPF-a ili brušenjem krajnjih poklopaca nosača DPF-a.

A.8.2.

Ispitivanje radi potvrđivanja istrošenosti

A.8.2.1.

Načelo

A.8.2.1.1.

Istrošeni DPF s protokom kroz stijenke smatra se „potvrđeno istrošenim sastavnim dijelom” ako je u radnim uvjetima motora specificiranim za potrebe ovog ispitivanja pad tlaka (razlika tlaka) u istrošenom DPF-u s protokom kroz stijenke najmanje 60 % pada tlaka izmjerenog u čistom i neistrošenom DPF-u s protokom kroz stijenke istog tipa.

A.8.2.1.1.1.

Proizvođač je dužan dokazati da taj čisti i neistrošeni DPF s protokom kroz stijenke stvara isti protutlak kao i istrošeni DPF prije nego što je istrošen.

A.8.2.2.

Postupak potvrđivanja

A.8.2.2.1.

Kako bi se potvrdila istrošenost DPF-a s protokom kroz stijenke, motor opremljen tim DPF-om s protokom kroz stijenke radi u stabiliziranim uvjetima jednoličnog rada, namješten na vrijednosti brzine i opterećenja utvrđene za način rada 9 u WHSC ispitnom ciklusu utvrđenom u Prilogu 4.B ovom Pravilniku (55 % normalizirane brzine i 50 % normaliziranog zakretnog momenta).

A.8.2.2.2.

Kako bi se istrošeni DPF s protokom kroz stijenke potvrdio kao „potvrđeno istrošen sastavni dio”, proizvođač je dužan dokazati da pad tlaka u istrošenom DPF-u s protokom kroz stijenke izmjeren tijekom rada sustava motora u uvjetima iz stavka A.8.2.2.1. nije manji od postotka pada tlaka u čistom i neistrošenom DPF-u u istim uvjetima koji se primjenjuju u skladu sa stavcima A.8.2.1.1. i A.8.2.1.2. ovog Dodatka.

A.8.2.3.

Dokazivanje radnog učinka OBD-a

A.8.2.3.1.

Dokazivanje radnog učinka OBD-a provodi se u skladu sa zahtjevima iz stavka 7.1.2. ovog Priloga s potvrđeno istrošenim DPF-om s protokom kroz stijenke ugrađenim na osnovni sustav motora.

---

PRILOG 9.C

Tehnički zahtjevi za procjenu radnog učinka ugrađenih dijagnostičkih sustava u uporabi

1.   Primjenjivost

U trenutačnoj verziji ovaj se Prilog primjenjuje jedino na cestovna vozila opremljena motorom s kompresijskim paljenjem.

2.   Rezervirano

3.   Definicije

3.1.   „Omjer radne učinkovitosti u uporabi”

Omjer radne učinkovitosti u uporabi (IUPR) specifične jedinice za praćenje m OBD-a: IUPRm = brojnikm / nazivnikm

3.2.   „Brojnik”

Brojnik specifične jedinice za praćenje m (brojnikm) je brojač koji pokazuje koliko je puta vozilo radilo tako da su nastupili svi uvjeti za praćenje nužni da ta jedinica za praćenje otkrije neispravnost.

3.3.   „Nazivnik”

Nazivnik specifične jedinice za praćenje m (nazivnikm) je brojač koji pokazuje broj vožnji vozila, uzimajući u obzir uvjete specifične za tu jedinicu za praćenje.

3.4.   „Opći nazivnik”

Opći nazivnik je brojač koji pokazuje koliko je puta vozilo radilo, uzimajući u obzir opće uvjete.

3.5.   Pokrate

| IUPR | omjer radne učinkovitosti u uporabi |
| --- | --- |
| IUPRm | omjer radne učinkovitosti u uporabi specifične jedinice za praćenje m |

IUPR

omjer radne učinkovitosti u uporabi

IUPRm

omjer radne učinkovitosti u uporabi specifične jedinice za praćenje m

4.   Opći zahtjevi

OBD mora moći pratiti i bilježiti podatke o radnoj učinkovitosti u uporabi (stavak 6.) OBD jedinica za praćenje utvrđenih u ovom stavku, čuvati te podatke u računalnoj memoriji i na nalog prenositi te podatke izvan vozila (stavak 7.).

Podaci o radnoj učinkovitosti u uporabi jedinice za praćenje sastoje se od brojnika i nazivnika na temelju kojih je moguće izračunati IUPR.

4.1.   Jedinice za praćenje IUPR-a

| 4.1.1. | Skupine jedinica za praćenje
  Proizvođača mora u OBD ugraditi softverske algoritme za pojedinačno praćenje i bilježenje podataka o radnoj učinkovitosti u uporabi skupina jedinica za praćenje iz Dodatka 1. ovom Prilogu.
  Proizvođača nije dužan u OBD ugraditi softverske algoritme za pojedinačno praćenje i bilježenje podataka o radnoj učinkovitosti u uporabi jedinica za praćenje koje rade kontinuirano kako je definirano u stavku 4.2.3. Priloga 9.B ovom Pravilniku.
  Podaci o radnoj učinkovitosti u uporabi jedinica za praćenje koje se odnose na različite ispušne sustave ili skupine cilindara motora unutar skupine jedinica za praćenje prate se i bilježe odvojeno kako je utvrđeno u stavku 6. i dostavljaju kako je utvrđeno u stavku 7. |
| --- | --- |

4.1.1.

Proizvođača mora u OBD ugraditi softverske algoritme za pojedinačno praćenje i bilježenje podataka o radnoj učinkovitosti u uporabi skupina jedinica za praćenje iz Dodatka 1. ovom Prilogu.

Proizvođača nije dužan u OBD ugraditi softverske algoritme za pojedinačno praćenje i bilježenje podataka o radnoj učinkovitosti u uporabi jedinica za praćenje koje rade kontinuirano kako je definirano u stavku 4.2.3. Priloga 9.B ovom Pravilniku.

Podaci o radnoj učinkovitosti u uporabi jedinica za praćenje koje se odnose na različite ispušne sustave ili skupine cilindara motora unutar skupine jedinica za praćenje prate se i bilježe odvojeno kako je utvrđeno u stavku 6. i dostavljaju kako je utvrđeno u stavku 7.

| 4.1.2. | Višestruke jedinice za praćenje
  Za svaku skupinu jedinica za praćenje za koje se zahtijeva dostavljanje podataka u skladu sa stavkom 4.1.1. OBD prati podatke o radnoj učinkovitosti u uporabi, kako je navedeno u stavku 6., odvojeno za svaku od jedinica za praćenje koje pripadaju toj skupini. |
| --- | --- |

4.1.2.

Za svaku skupinu jedinica za praćenje za koje se zahtijeva dostavljanje podataka u skladu sa stavkom 4.1.1. OBD prati podatke o radnoj učinkovitosti u uporabi, kako je navedeno u stavku 6., odvojeno za svaku od jedinica za praćenje koje pripadaju toj skupini.

4.2.   Ograničenja primjene podataka o radnoj učinkovitosti u uporabi

Podaci o radnoj učinkovitosti u uporabi pojedinačnog vozila koriste se za statističku ocjenjivanje radne učinkovitosti u uporabi OBD-a veće skupine vozila.

Za razliku od drugih podataka OBD-a, podaci o radnoj učinkovitosti u uporabi ne mogu se upotrebljavati za izvođenje zaključaka o tehničkoj ispravnosti pojedinačnih vozila.

5.   Zahtjevi u pogledu izračuna omjera radne učinkovitosti u uporabi

5.1.   Izračun omjera radne učinkovitosti u uporabi

Za svaku jedinicu za praćenje m koja se razmatra u ovom Prilogu omjer radne učinkovitosti u uporabi izračunava se pomoću sljedeće jednadžbe:

IUPRm = brojnikm / nazivnikm

gdje se brojnikm i nazivnikm povećavaju u skladu sa specifikacijama iz ovog stavka.

| 5.1.1. | Zahtjevi u pogledu omjera kad ga izračunava i pohranjuje sustav
  Najmanja vrijednost svakog omjera IUPRm je nula i najveća 7,99527 uz rezoluciju od 0,000122 (1).
  Smatra se da je omjer za specifični sastavni dio nula kad god je odgovarajući brojnik jednak nuli, a odgovarajući nazivnik nije nula.
  Smatra se da omjer za specifični sastavni dio ima maksimalnu vrijednost 7,99527 ako je odgovarajući nazivnik jednak nuli ili ako je stvarna vrijednost brojnika podijeljenog s nazivnikom veća od maksimalne vrijednosti 7,99527. |
| --- | --- |

5.1.1.

Najmanja vrijednost svakog omjera IUPRm je nula i najveća 7,99527 uz rezoluciju od 0,000122 (1).

Smatra se da je omjer za specifični sastavni dio nula kad god je odgovarajući brojnik jednak nuli, a odgovarajući nazivnik nije nula.

Smatra se da omjer za specifični sastavni dio ima maksimalnu vrijednost 7,99527 ako je odgovarajući nazivnik jednak nuli ili ako je stvarna vrijednost brojnika podijeljenog s nazivnikom veća od maksimalne vrijednosti 7,99527.

5.2.   Zahtjevi u pogledu povećanja brojnika

Brojnik se ne smije povećati više od jednom po voznom ciklusu.

Brojnik za specifičnu jedinicu za praćenje povećava se unutar 10 sekundi samo ako su zadovoljeni sljedeći kriteriji u jednom voznom ciklusu:

| (a) | zadovoljen je svaki uvjet za praćenje potreban da bi jedinica za praćenje specifičnog sastavnog dijela otkrila neispravnost i pohranila potencijalni DTC, uključujući kriterije omogućavanja, postojanje ili nepostojanje povezanih DTC-ova, dovoljnu duljinu vremena praćenja te zadatke prioritetnog izvršavanja dijagnostike (na primjer, dijagnostika „A” izvršava se prije dijagnostike „B”).

  Napomena: Za potrebe povećanja brojnika specifične jedinice za praćenje možda neće biti dovoljno ispuniti sve uvjete praćenja koji su potrebni kako bi ta jedinica za praćenje mogla utvrditi nepostojanje neispravnosti; |
| --- | --- |

(a)

zadovoljen je svaki uvjet za praćenje potreban da bi jedinica za praćenje specifičnog sastavnog dijela otkrila neispravnost i pohranila potencijalni DTC, uključujući kriterije omogućavanja, postojanje ili nepostojanje povezanih DTC-ova, dovoljnu duljinu vremena praćenja te zadatke prioritetnog izvršavanja dijagnostike (na primjer, dijagnostika „A” izvršava se prije dijagnostike „B”).

Napomena: Za potrebe povećanja brojnika specifične jedinice za praćenje možda neće biti dovoljno ispuniti sve uvjete praćenja koji su potrebni kako bi ta jedinica za praćenje mogla utvrditi nepostojanje neispravnosti;

| (b) | za jedinice za praćenje koje zahtijevaju nekoliko faza ili događaja u jednom voznom ciklusu kako bi otkrile neispravnost mora se ispuniti svaki uvjet za praćenje potreban za dovršetak svih događaja; |
| --- | --- |

(b)

za jedinice za praćenje koje zahtijevaju nekoliko faza ili događaja u jednom voznom ciklusu kako bi otkrile neispravnost mora se ispuniti svaki uvjet za praćenje potreban za dovršetak svih događaja;

| (c) | za jedinice za praćenje koje se rabe za identifikaciju kvara i koje rade samo nakon što se pohrani potencijalni DTC, brojnik i nazivnik mogu biti isti kao i za one jedinice za praćenje koje otkrivaju izvornu neispravnost; |
| --- | --- |

(c)

za jedinice za praćenje koje se rabe za identifikaciju kvara i koje rade samo nakon što se pohrani potencijalni DTC, brojnik i nazivnik mogu biti isti kao i za one jedinice za praćenje koje otkrivaju izvornu neispravnost;

| (d) | za jedinice za praćenje koje zahtijevaju ometajuće djelovanje kako bi dodatno istražile postojanje neispravnosti proizvođač može homologacijskom tijelu podnijeti alternativni način povećavanja brojnika. Ta alternativa trebala bi biti istovrijedna onoj koja bi, da je neispravnost bila prisutna, dopustila povećanje brojnika. |
| --- | --- |

(d)

za jedinice za praćenje koje zahtijevaju ometajuće djelovanje kako bi dodatno istražile postojanje neispravnosti proizvođač može homologacijskom tijelu podnijeti alternativni način povećavanja brojnika. Ta alternativa trebala bi biti istovrijedna onoj koja bi, da je neispravnost bila prisutna, dopustila povećanje brojnika.

Za jedinice za praćenje koje rade ili završavaju s radom za vrijeme kada je motor ugašen brojnik se povećava unutar 10 sekundi nakon što jedinica za praćenje završi s radom za vrijeme kada je motor ugašen ili za vrijeme prvih 10 sekundi od pokretanja motora u sljedećem voznom ciklusu.

5.3.   Zahtjevi u pogledu povećanja nazivnika

| 5.3.1. | Opća pravila za povećanje
  Nazivnik se povećava jednom po voznom ciklusu ako za vrijeme tog radnog ciklusa vrijedi sljedeće:


  (a) | opći nazivnik povećan je u skladu sa stavkom 5.4.; i |
| --- | --- | --- |

5.3.1.

Nazivnik se povećava jednom po voznom ciklusu ako za vrijeme tog radnog ciklusa vrijedi sljedeće:

(a)

opći nazivnik povećan je u skladu sa stavkom 5.4.; i

| (b) | nazivnik nije onemogućen u skladu sa stavkom 5.6.; i |
| --- | --- |

(b)

nazivnik nije onemogućen u skladu sa stavkom 5.6.; i

| (c) | kad je to primjenjivo, ispunjeni su posebni dodatni uvjeti povećavanja iz stavka 5.3.2. |
| --- | --- |

(c)

kad je to primjenjivo, ispunjeni su posebni dodatni uvjeti povećavanja iz stavka 5.3.2.

| 5.3.2. | Dodatna pravila za povećanje specifična za jedinice za praćenje |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.2.1. | Posebni nazivnik za sustav za kontrolu emisija nastalih isparavanjem (rezervirano) |
| --- | --- |

5.3.2.1.

| 5.3.2.2. | Posebni nazivnik za sustave sekundarnog zraka (rezervirano) |
| --- | --- |

5.3.2.2.

| 5.3.2.3. | Posebni nazivnik za sastavne dijelove/sustave koji rade samo pri pokretanju motora
  Uz zahtjeve iz stavka 5.3.1. podstavaka (a) i (b), nazivnici za jedinice za praćenje sastavnih dijelova ili sustava koji rade jedino pri pokretanju motora povećavaju se ako su sastavni dio ili strategija uključeni u vremenu od najmanje 10 sekundi.
  Za potrebe utvrđivanja vremena tog rada OBD ne smije obuhvatiti vrijeme ometajućeg djelovanja bilo kojeg sastavnog dijela ili strategija kasnije u istom voznom ciklusu samo u svrhu praćenja. |
| --- | --- |

5.3.2.3.

Uz zahtjeve iz stavka 5.3.1. podstavaka (a) i (b), nazivnici za jedinice za praćenje sastavnih dijelova ili sustava koji rade jedino pri pokretanju motora povećavaju se ako su sastavni dio ili strategija uključeni u vremenu od najmanje 10 sekundi.

Za potrebe utvrđivanja vremena tog rada OBD ne smije obuhvatiti vrijeme ometajućeg djelovanja bilo kojeg sastavnog dijela ili strategija kasnije u istom voznom ciklusu samo u svrhu praćenja.

| 5.3.2.4. | Posebni nazivnik za sastavne dijelove ili sustave kojima nije izdana naredba za stalan rad
  Uz zahtjeve iz stavka 5.3.1. podstavaka (a) i (b), nazivnici jedinica za praćenje sastavnih dijelova ili sustava za koje nije izdana naredba za stalan na rad (na primjer sustavi s varijabilnim aktiviranjem ventila VVT ili ventili EGR-a), povećavaju se ako je za taj sastavni dio ili sustav izdana naredba za rad (na primjer naredba „uključeno”, „otvoreno”, „zatvoreno”, „zaključano”) dva ili više puta tijekom voznog ciklusa ili za ukupno vrijeme od najmanje 10 sekundi, ovisno o tome što nastupi prije. |
| --- | --- |

5.3.2.4.

Uz zahtjeve iz stavka 5.3.1. podstavaka (a) i (b), nazivnici jedinica za praćenje sastavnih dijelova ili sustava za koje nije izdana naredba za stalan na rad (na primjer sustavi s varijabilnim aktiviranjem ventila VVT ili ventili EGR-a), povećavaju se ako je za taj sastavni dio ili sustav izdana naredba za rad (na primjer naredba „uključeno”, „otvoreno”, „zatvoreno”, „zaključano”) dva ili više puta tijekom voznog ciklusa ili za ukupno vrijeme od najmanje 10 sekundi, ovisno o tome što nastupi prije.

| 5.3.2.5. | Posebni nazivnik za DPF
  Uz zahtjeve iz stavka 5.3.1. podstavaka (a) i (b), u najmanje jednom voznom ciklusu nazivnici za DPF povećavaju se ako je od zadnjeg povećanja nazivnika vozilo bilo u pogonu ukupno najmanje 800 kilometara ili je pak motor radio najmanje 750 minuta. |
| --- | --- |

5.3.2.5.

Uz zahtjeve iz stavka 5.3.1. podstavaka (a) i (b), u najmanje jednom voznom ciklusu nazivnici za DPF povećavaju se ako je od zadnjeg povećanja nazivnika vozilo bilo u pogonu ukupno najmanje 800 kilometara ili je pak motor radio najmanje 750 minuta.

| 5.3.2.6. | Posebni nazivnik za oksidacijske katalizatore
  Uz zahtjeve iz stavka 5.3.1. podstavaka (a) i (b), u najmanje jednom voznom ciklusu nazivnici za jedinice za praćenje oksidacijskog katalizatora koji se rabi u svrhu aktivne regeneracije DPF-a povećavaju se ako je izdana naredba za regeneraciju za vrijeme od najmanje 10 sekundi. |
| --- | --- |

5.3.2.6.

Uz zahtjeve iz stavka 5.3.1. podstavaka (a) i (b), u najmanje jednom voznom ciklusu nazivnici za jedinice za praćenje oksidacijskog katalizatora koji se rabi u svrhu aktivne regeneracije DPF-a povećavaju se ako je izdana naredba za regeneraciju za vrijeme od najmanje 10 sekundi.

| 5.3.2.7. | Posebni nazivnik za hibride (rezervirano) |
| --- | --- |

5.3.2.7.

5.4.   Zahtjevi u pogledu povećanja općeg nazivnika

Opći se nazivnik povećava unutar 10 sekundi samo ako su ispunjeni svi sljedeći kriteriji u jednom voznom ciklusu:

| (a) | ukupno je vrijeme od početka voznog ciklusa najmanje 600 sekundi dok ostaje:


  (i) | na nadmorskoj visini manjoj od 2 500 metara; i |
| --- | --- | --- |

(a)

ukupno je vrijeme od početka voznog ciklusa najmanje 600 sekundi dok ostaje:

(i)

na nadmorskoj visini manjoj od 2 500 metara; i

| ii. | na temperaturi okoline od 266 K (–7 °C) ili većoj; i |
| --- | --- |

ii.

na temperaturi okoline od 266 K (–7 °C) ili većoj; i

| (iii) | na temperaturi okoline od 308 K (35 °C) ili manjoj; |
| --- | --- |

(iii)

na temperaturi okoline od 308 K (35 °C) ili manjoj;

| (b) | ukupno vrijeme rada motora pri ili iznad 1 150 min–1 za vrijeme od najmanje 300 sekundi pod uvjetima utvrđenima u prethodnoj točki (a); alternativno, proizvođač se umjesto za kriterij od 1 150 min–1 može odlučiti za rad motora pri 15 % izračunanog opterećenja ili više ili pak rad vozila pri brzini od 40 km/h ili većoj; |
| --- | --- |

(b)

ukupno vrijeme rada motora pri ili iznad 1 150 min–1 za vrijeme od najmanje 300 sekundi pod uvjetima utvrđenima u prethodnoj točki (a); alternativno, proizvođač se umjesto za kriterij od 1 150 min–1 može odlučiti za rad motora pri 15 % izračunanog opterećenja ili više ili pak rad vozila pri brzini od 40 km/h ili većoj;

| (c) | neprekinut rad vozila u praznom hodu (na primjer vozač je otpustio papučicu za gas te brzina vozila ili ne prelazi 1,6 km/h ili brzina vrtnje motora iznosi najviše 200 min–1 iznad uobičajenog praznog hoda zagrijanog motora) za vrijeme od najmanje 30 sekundi pod uvjetima navedenima u prethodnoj točki (a). |
| --- | --- |

(c)

neprekinut rad vozila u praznom hodu (na primjer vozač je otpustio papučicu za gas te brzina vozila ili ne prelazi 1,6 km/h ili brzina vrtnje motora iznosi najviše 200 min–1 iznad uobičajenog praznog hoda zagrijanog motora) za vrijeme od najmanje 30 sekundi pod uvjetima navedenima u prethodnoj točki (a).

5.5.   Zahtjevi u pogledu povećanja brojača ciklusa paljenja

Brojač ciklusa paljenja smije se povećati samo jedanput po voznom ciklusu.

5.6.   Onemogućavanje povećanja brojnika, nazivnika i općeg nazivnika

| 5.6.1. | U roku od 10 sekundi od otkrivanja neispravnosti (tj. pohranjen je potencijalni ili potvrđeni i aktivni DTC), čime se onesposobljava jedinica za praćenje, OBD mora onemogućiti daljnje povećanje odgovarajućeg brojnika i nazivnika za svaku jedinicu za praćenje koja je onesposobljena.
  Kad se neispravnost više ne otkriva (na primjer potencijalni DTC izbriše se samoponištavanjem ili naredbom alata za skeniranje), povećavanje svih odgovarajućih brojnika i nazivnika mora ponovno započeti unutar 10 sekundi. |
| --- | --- |

5.6.1.

Kad se neispravnost više ne otkriva (na primjer potencijalni DTC izbriše se samoponištavanjem ili naredbom alata za skeniranje), povećavanje svih odgovarajućih brojnika i nazivnika mora ponovno započeti unutar 10 sekundi.

| 5.6.2. | U roku od 10 sekundi nakon početka rada priključnog vratila (PTO) koje onesposobljava jedinicu za praćenje kako je dopušteno u stavku 5.2.5. Priloga 9.B OBD mora onemogućiti daljnje povećanje odgovarajućeg brojnika i nazivnika za svaku jedinicu za praćenje koja je onesposobljena.
  Kad prestane rad PTO-a, povećanje svih odgovarajućih brojnika i nazivnika mora ponovno započeti u roku od 10 sekundi. |
| --- | --- |

5.6.2.

Kad prestane rad PTO-a, povećanje svih odgovarajućih brojnika i nazivnika mora ponovno započeti u roku od 10 sekundi.

| 5.6.3. | U slučaju neispravnosti (tj. pohrane potencijalnog ili potvrđenog i aktivnog DTC-a) koja sprečava utvrđivanje jesu li ispunjeni kriteriji za nazivnikm jedinice za praćenje m spomenute u stavku 5.3. (2), OBD u roku od 10 sekundi mora onemogućiti daljnje povećanje brojnikam i nazivnikam.

  Povećavanje brojnikam i nazivnikam ponovno mora započeti u roku od 10 sekundi kad neispravnost više nije prisutna (na primjer kôd očekivanog DTC-a izbrisan je samoponištavanjem ili naredbom alata za skeniranje). |
| --- | --- |

5.6.3.

Povećavanje brojnikam i nazivnikam ponovno mora započeti u roku od 10 sekundi kad neispravnost više nije prisutna (na primjer kôd očekivanog DTC-a izbrisan je samoponištavanjem ili naredbom alata za skeniranje).

| 5.6.4. | U slučaju neispravnosti (tj. pohrane potencijalnog ili potvrđenog i aktivnog DTC-a) koja sprječava utvrđivanje jesu li ispunjeni kriteriji za opći nazivnik spomenuti u stavku 5.4., OBD mora onemogućiti daljnje povećanje općeg nazivnika u roku od 10 sekundi.
  Povećavanje općeg nazivnika mora se nastaviti u roku od 10 sekundi nakon što neispravnost više nije prisutna (na primjer kôd očekivanog DTC-a izbrisan je samoponištavanjem ili naredbom alata za skeniranje).
  Povećavanje općeg nazivnika ne smije se onemogućiti ni u jednom drugom stanju. |
| --- | --- |

5.6.4.

Povećavanje općeg nazivnika mora se nastaviti u roku od 10 sekundi nakon što neispravnost više nije prisutna (na primjer kôd očekivanog DTC-a izbrisan je samoponištavanjem ili naredbom alata za skeniranje).

Povećavanje općeg nazivnika ne smije se onemogućiti ni u jednom drugom stanju.

6.   Zahtjevi u pogledu praćenja i bilježenja podataka o radnoj učinkovitosti u uporabi

Za svaku skupinu jedinica za praćenje navedenu u Dodatku 1. ovom Prilogu OBD mora zasebno pratiti brojnike i nazivnike za svaku od specifičnih jedinica za praćenje navedenih u Dodatku 3. Prilogu 9.B koje pripadaju toj skupini.

OBD dojavljuje samo podatke o odgovarajućem brojniku i nazivniku specifične jedinice za praćenje koji imaju najmanji brojčani omjer.

Ako dvije specifične jedinice za praćenje ili više njih imaju identične omjere, za tu se skupinu jedinica za praćenje dojavljuju podaci o odgovarajućem brojniku i nazivniku za specifičnu jedinicu za praćenje koja ima najviši nazivnik.

U svrhu nedvojbenog utvrđivanja najnižeg omjera skupine u obzir se uzimaju samo jedinice za praćenje koje su izričito navedene u toj skupini (npr. kad se senzor NOx rabi za rad jedne od jedinica za praćenje navedenih u Prilogu 9.B Dodatku 3. stavci 3., „SCR” će se uzeti u obzir u sklopu skupine jedinica za praćenje „senzora ispušnih plinova”, a ne u skupini jedinica za praćenje „SCR”).

OBD sustav isto tako prati i dojavljuje podatke o općem nazivniku i brojaču ciklusa paljenja.

Napomena: U skladu sa stavkom 4.1.1. od proizvođača se ne zahtijeva da u OBD ugrade softverske algoritme za pojedinačno praćenje i bilježenje podataka o brojnicima i nazivnicima jedinica za praćenje koje stalno rade.

7.   Zahtjevi u pogledu pohrane i prijenosa podataka o radnoj učinkovitosti u uporabi

Prijenos podataka o radnoj učinkovitosti u uporabi novi je scenarij korištenja i nije uključen u postojeća tri scenarija korištenja koji se odnose na prisutnost mogućih neispravnosti.

7.1.   Informacije o podacima o radnoj učinkovitosti u uporabi

Informacije o podacima o radnoj učinkovitosti u uporabi koje bilježi OBD moraju biti dostupne na zahtjev postavljen izvan vozila u skladu sa stavkom 7.2.

Te informacije omogućuju homologacijskim tijelima uvid u podatke o radnoj učinkovitosti u uporabi.

OBD pruža sve informacije (u skladu s primjenjivim standardom iz Dodatka 6. Prilogu 9.B) za opremu za vanjsko ispitivanje IUPR-a kako bi se asimilirali podaci i inspektoru osigurale sljedeće informacije:

| (a) | VIN (identifikacijsku oznaku vozila); |
| --- | --- |

(a)

VIN (identifikacijsku oznaku vozila);

| (b) | brojnik i nazivnik svake skupine jedinica za praćenje koje je sustav zabilježio u skladu sa stavkom 6.; |
| --- | --- |

(b)

brojnik i nazivnik svake skupine jedinica za praćenje koje je sustav zabilježio u skladu sa stavkom 6.;

| (c) | opći nazivnik; |
| --- | --- |

(c)

opći nazivnik;

| (d) | vrijednost koju je očitao brojač ciklusa paljenja; |
| --- | --- |

(d)

vrijednost koju je očitao brojač ciklusa paljenja;

| (e) | ukupni sati rada motora; |
| --- | --- |

(e)

ukupni sati rada motora;

| (f) | potvrđeni i aktivni DTC-ovi za neispravnosti klase A; |
| --- | --- |

(f)

potvrđeni i aktivni DTC-ovi za neispravnosti klase A;

| (g) | potvrđeni i aktivni DTC-ovi za neispravnosti klase B (B1 i B2). |
| --- | --- |

(g)

potvrđeni i aktivni DTC-ovi za neispravnosti klase B (B1 i B2).

Tim je informacijama moguće pristupiti samo radi očitanja (tj. ne može ih se izbrisati).

7.2.   Pristup podacima o radnoj učinkovitosti u uporabi

Pristup podacima o radnoj učinkovitosti u uporabi omogućava se jedino u skladu sa standardima spomenutima u Dodatku 6. Prilogu 9.B i sljedećim podstavcima (3).

Pristup podacima o radnoj učinkovitosti u uporabi ne smije ovisiti ni o kakvom pristupnom kodu ili drugom uređaju ili metodi koja se može nabaviti samo od proizvođača ili njegovih dobavljača. Za tumačenje podataka o radnoj učinkovitosti u uporabi ne smiju biti potrebne nikakve jedinstvene informacije za dekodiranje, osim ako su te informacije javno dostupne.

Metoda pristupa (tj. pristupna točka/pristupni čvor) podacima o radnoj učinkovitosti u uporabi mora biti ista kao ona koja se rabi za dohvaćanje svih OBD informacija. Ta metoda mora dopustiti pristup potpunim podacima o radnoj učinkovitosti u uporabi koje se zahtijeva u ovom Prilogu.

7.3.   Ponovno pokretanje podataka o radnoj učinkovitosti u uporabi

| 7.3.1. | Vraćanje na nulu
  Svaki se broj vraća na nulu samo u slučaju kad se neizbrisiva memorija s nasumičnim pristupom (NVRAM) vrati na početne postavke (na primjer radi ponovnog programiranja). Brojevi se ne smiju ponovno postaviti na nulu ni pod kojim drugim okolnostima, pa ni u slučaju zaprimanja naredbe alata za skeniranje za brisanje kodova neispravnosti. |
| --- | --- |

7.3.1.

Svaki se broj vraća na nulu samo u slučaju kad se neizbrisiva memorija s nasumičnim pristupom (NVRAM) vrati na početne postavke (na primjer radi ponovnog programiranja). Brojevi se ne smiju ponovno postaviti na nulu ni pod kojim drugim okolnostima, pa ni u slučaju zaprimanja naredbe alata za skeniranje za brisanje kodova neispravnosti.

| 7.3.2. | Vraćanje na početne postavke u slučaju preopterećenja memorije
  Ako bilo brojnik bilo nazivnik za specifičnu jedinicu za praćenje dosegne 65 535 ± 2, oba se broja dijele s dva prije nego što se ijedan ponovno poveća kako bi se izbjegli problemi s preopterećenjem.
  Ako brojač ciklusa paljenja dosegne maksimalnu vrijednost od 65 535 ± 2, brojač ciklusa paljenja može se preokrenuti i povećati do nule pri sljedećem ciklusu paljenja kako bi se izbjegli problemi s preopterećenjem.
  Ako opći nazivnik dosegne maksimalnu vrijednost od 65 535 ± 2, opći nazivnik može se preokrenuti i povećati do nule pri sljedećem voznom ciklusu koji zadovoljava definiciju općeg nazivnika kako bi se izbjegli problemi s preopterećenjem. |
| --- | --- |

7.3.2.

Ako bilo brojnik bilo nazivnik za specifičnu jedinicu za praćenje dosegne 65 535 ± 2, oba se broja dijele s dva prije nego što se ijedan ponovno poveća kako bi se izbjegli problemi s preopterećenjem.

Ako brojač ciklusa paljenja dosegne maksimalnu vrijednost od 65 535 ± 2, brojač ciklusa paljenja može se preokrenuti i povećati do nule pri sljedećem ciklusu paljenja kako bi se izbjegli problemi s preopterećenjem.

Ako opći nazivnik dosegne maksimalnu vrijednost od 65 535 ± 2, opći nazivnik može se preokrenuti i povećati do nule pri sljedećem voznom ciklusu koji zadovoljava definiciju općeg nazivnika kako bi se izbjegli problemi s preopterećenjem.

---

(1)  Ta vrijednost odgovara maksimalnoj heksadecimalnoj vrijednosti od 0xFFFF s rezolucijom od 0x1.

(2)  Npr. brzina vozila/brzina vrtnje motora/izračunano opterećenje, temperatura okoline, nadmorska visina, rad u praznom hodu, vrijeme rada.

(3)  Proizvođaču je dopušteno koristiti se dodatnim prikazom ugrađene dijagnostike, poput uređaja s videoprikazom ugrađenog na ploču s instrumentima radi omogućavanja pristupa podacima o radnoj učinkovitosti u uporabi. Takav dodatni uređaj ne mora udovoljavati zahtjevima iz ovog Priloga.

---

Prilog 9.C – Dodatak 1.

Skupine jedinica za praćenje

Skupine jedinica za praćenje koje se razmatraju u ovom Prilogu jesu sljedeće:

| A. | Oksidacijski katalizatori
  Jedinice za praćenje koje su specifične za tu skupinu jesu one koje su navedene u stavci 5. Dodatka 3. Prilogu 9.B. |
| --- | --- |

A.

Oksidacijski katalizatori

Jedinice za praćenje koje su specifične za tu skupinu jesu one koje su navedene u stavci 5. Dodatka 3. Prilogu 9.B.

| B. | Sustavi selektivne katalitičke redukcije (SCR)
  Jedinice za praćenje koje su specifične za tu skupinu jesu one koje su navedene u stavci 3. Dodatka 3. Prilogu 9.B. |
| --- | --- |

B.

Sustavi selektivne katalitičke redukcije (SCR)

Jedinice za praćenje koje su specifične za tu skupinu jesu one koje su navedene u stavci 3. Dodatka 3. Prilogu 9.B.

| C. | Senzori ispušnog plina i kisika
  Jedinice za praćenje koje su specifične za tu skupinu jesu one koje su navedene u stavci 13. Dodatka 3. Prilogu 9.B. |
| --- | --- |

C.

Senzori ispušnog plina i kisika

Jedinice za praćenje koje su specifične za tu skupinu jesu one koje su navedene u stavci 13. Dodatka 3. Prilogu 9.B.

| D. | Sustavi EGR-a i sustavi s varijabilnim aktiviranjem ventila (VVT)
  Jedinice za praćenje koje su specifične za tu skupinu jesu one koje su navedene u stavkama 6. i 9. Dodatka 3. Prilogu 9.B. |
| --- | --- |

D.

Sustavi EGR-a i sustavi s varijabilnim aktiviranjem ventila (VVT)

Jedinice za praćenje koje su specifične za tu skupinu jesu one koje su navedene u stavkama 6. i 9. Dodatka 3. Prilogu 9.B.

| E. | Sustavi DPF-a
  Jedinice za praćenje koje su specifične za tu skupinu jesu one koje su navedene u stavci 2. Dodatka 3. Prilogu 9.B. |
| --- | --- |

E.

Sustavi DPF-a

Jedinice za praćenje koje su specifične za tu skupinu jesu one koje su navedene u stavci 2. Dodatka 3. Prilogu 9.B.

| F. | Sustav za regulaciju tlaka prednabijanja
  Jedinice za praćenje koje su specifične za tu skupinu jesu one koje su navedene u stavci 8. Dodatka 3. Prilogu 9.B. |
| --- | --- |

F.

Sustav za regulaciju tlaka prednabijanja

Jedinice za praćenje koje su specifične za tu skupinu jesu one koje su navedene u stavci 8. Dodatka 3. Prilogu 9.B.

| G. | Adsorbens NOx

  Jedinice za praćenje koje su specifične za tu skupinu jesu one koje su navedene u stavci 4. Dodatka 3. Prilogu 9.B. |
| --- | --- |

G.

Adsorbens NOx

Jedinice za praćenje koje su specifične za tu skupinu jesu one koje su navedene u stavci 4. Dodatka 3. Prilogu 9.B.

| H. | Katalizator trostrukog djelovanja
  Jedinice za praćenje koje su specifične za tu skupinu jesu one koje su navedene u stavci 15. Dodatka 3. Prilogu 9.B. |
| --- | --- |

H.

Katalizator trostrukog djelovanja

Jedinice za praćenje koje su specifične za tu skupinu jesu one koje su navedene u stavci 15. Dodatka 3. Prilogu 9.B.

| I. | Sustavi za kontrolu emisija nastalih isparavanjem (rezervirano) |
| --- | --- |

I.

Sustavi za kontrolu emisija nastalih isparavanjem (rezervirano)

| J. | Sustav sekundarnog zraka (rezervirano)
  Specifična jedinica za praćenje mora pripadati samo jednoj od tih skupina. |
| --- | --- |

J.

Sustav sekundarnog zraka (rezervirano)

Specifična jedinica za praćenje mora pripadati samo jednoj od tih skupina.

---

PRILOG 10.

Zahtjevi za ograničavanje emisija izvan ciklusa (OCE) i emisija u uporabi

1.

Ovim se Prilogom utvrđuju zahtjevi za radni učinak i zabrana poremećajnih strategija za motore i vozila homologirane na temelju ovog Pravilnika radi djelotvorne kontrole emisija u širokom rasponu radnih stanja motora i uvjeta okoline mogućih u uobičajenoj uporabi vozila. Ovim se Prilogom utvrđuju i postupci za ispitivanje emisija izvan ciklusa, tijekom homologacije i stvarne uporabe vozila.

Ovaj se Prilog temelji na globalno usklađenim emisijama izvan ciklusa iz Globalnog tehničkog pravilnika br. 10.

2.

Rezervirano (1)

3.

Definicije

3.1.

„Pokretanje motora” znači proces od početka pokretanja motora do trenutka kad motor dosegne brzinu od 150 min–1 ispod uobičajene brzine zagrijanog motora u praznom hodu (položaj D za vozila s automatskim mjenjačem).

3.2.

„Zagrijavanje motora” znači rad vozila dovoljan da temperatura rashladnog sredstva dosegne temperaturu od najmanje 70 °C.

3.3.

„Nazivna brzina” znači najveća brzina pod punim opterećenjem koju dopušta regulator motora prema proizvođačevim specifikacijama iz prodajne i servisne dokumentacije ili, ako regulatora nema, brzina na kojoj se postiže najveća snaga motora prema proizvođačevim specifikacijama iz prodajne i servisne dokumentacije.

3.4.

„Regulirane emisije” znači plinovite onečišćujuće tvari i čestična tvar (PM), kako su definirane u stavku 2. ovog Pravilnika.

4.

Svaki sustav motora i svaki element konstrukcije koji bi mogli utjecati na emisiju reguliranih onečišćujućih tvari moraju biti konstruirani, izrađeni, sastavljeni i ugrađeni tako da motor i vozilo budu sukladni s odredbama ovog Priloga.

4.1.

Sustavi motora i vozila ne smiju imati poremećajne strategije.

4.2.

Rezervirano (2)

5.

Zahtjevi za radni učinak

5.1.

Strategije kontrole emisija moraju biti koncipirane tako da sustav motora u uobičajenoj uporabi, bude sukladan s odredbama ovog Priloga. Uobičajena uporaba nije ograničena na uvjete uporabe iz stavka 6.

5.1.1.

Osnovna strategija kontrole emisija ne smije razlikovati rad tijekom primjenjivog homologacijskog ili certifikacijskog ispitivanja i drugi rad niti pružati manju kontrolu emisija u uvjetima koji suštinski nisu uključeni u primjenjiva homologacijska ili certifikacijska ispitivanja.

5.1.2.

Pomoćna strategija kontrole emisija ne smije smanjiti djelotvornost kontrole emisija u odnosu na osnovnu strategiju kontrole emisija u uvjetima koje je razumno moguće očekivati u uobičajenom radu i uporabi vozila, osim ako pomoćna strategija kontrole emisija ispunjava uvjete za jednu od sljedećih specifičnih iznimki:

| (a) | rad te strategije suštinski je obuhvaćen u primjenjivim homologacijskim ispitivanjima, uključujući postupke ispitivanja izvan ciklusa u skladu sa stavkom 7. ovog Priloga i odredbe o emisijama u uporabi iz stavka 9. ovog Pravilnika; |
| --- | --- |

(a)

rad te strategije suštinski je obuhvaćen u primjenjivim homologacijskim ispitivanjima, uključujući postupke ispitivanja izvan ciklusa u skladu sa stavkom 7. ovog Priloga i odredbe o emisijama u uporabi iz stavka 9. ovog Pravilnika;

| (b) | ta se strategija aktivira u svrhu zaštite motora i/ili vozila od oštećenja ili nesreće; |
| --- | --- |

(b)

ta se strategija aktivira u svrhu zaštite motora i/ili vozila od oštećenja ili nesreće;

| (c) | ta se strategija aktivira jedino za vrijeme pokretanja ili zagrijavanja motora kako je određeno ovim Prilogom; |
| --- | --- |

(c)

ta se strategija aktivira jedino za vrijeme pokretanja ili zagrijavanja motora kako je određeno ovim Prilogom;

| (d) | njezin rad služi da se smanji kontrola jednog tipa reguliranih emisija u svrhu očuvanja kontrole drugog tipa reguliranih emisija u specifičnim uvjetima okoline i rada koji nisu suštinski obuhvaćeni homologacijskim ili certifikacijskim ispitivanjima. Cjelokupnim učinkom takve pomoćne strategije kontrole emisija neutraliziraju se učinci ekstremnih uvjeta okoline tako da se omogući prihvatljiva kontrola svih reguliranih emisija. |
| --- | --- |

(d)

njezin rad služi da se smanji kontrola jednog tipa reguliranih emisija u svrhu očuvanja kontrole drugog tipa reguliranih emisija u specifičnim uvjetima okoline i rada koji nisu suštinski obuhvaćeni homologacijskim ili certifikacijskim ispitivanjima. Cjelokupnim učinkom takve pomoćne strategije kontrole emisija neutraliziraju se učinci ekstremnih uvjeta okoline tako da se omogući prihvatljiva kontrola svih reguliranih emisija.

5.2.

Globalno usklađene granične vrijednosti koje se ne smiju prekoračiti (WNTE) za emisije plinovitih i krutih čestica u ispušnim plinovima

5.2.1.

Emisije ispušnih plinova ne smiju prekoračiti primjenjive granične vrijednosti emisija iz stavka 5.2.2.

5.2.2.

| (a) | za CO: 2 000 mg/kWh; |
| --- | --- |

(a)

za CO: 2 000 mg/kWh;

| (b) | za ukupne ugljikovodike (THC): 220 mg/kWh; |
| --- | --- |

(b)

za ukupne ugljikovodike (THC): 220 mg/kWh;

| (c) | za NOx: 600 mg/kWh; |
| --- | --- |

(c)

za NOx: 600 mg/kWh;

| (d) | za čestičnu tvar: 16 mg/kWh. |
| --- | --- |

(d)

za čestičnu tvar: 16 mg/kWh.

6.

Globalno usklađene granične vrijednosti emisija koje se ne smiju prekoračiti primjenjuju se za:

| (a) | sve atmosferske tlakova od 82,5 kPa naviše; |
| --- | --- |

(a)

sve atmosferske tlakova od 82,5 kPa naviše;

| (b) | sve temperature od one određene jednadžbom 5 na zadanom atmosferskom tlaku naniže: |
| --- | --- |

(b)

sve temperature od one određene jednadžbom 5 na zadanom atmosferskom tlaku naniže:

T = –0,4514 x (101,3 – Pb) + 311(5)

pri čemu je

| T | temperatura zraka okoline, K |
| --- | --- |
| Pb | atmosferski tlak, kPa |

T

temperatura zraka okoline, K

Pb

atmosferski tlak, kPa

| (c) | svaka temperatura rashladnog sredstva motora iznad 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

(c)

svaka temperatura rashladnog sredstva motora iznad 343 K (70 °C).

Primjenjivi uvjeti atmosferskih tlakova i temperatura okoline prikazani su na slici 1.

Raspon atmosferskog tlaka i temperature za WNTE

Slika 1.

Slika 1.

Prikaz uvjeta atmosferskih tlakova i temperaturna

Prikaz uvjeta atmosferskih tlakova i temperaturna

Image 238

| 7. | Laboratorijsko ispitivanje izvan ciklusa i ispitivanje motora vozila u uporabi za potrebe homologacije
  Zahtjevi za laboratorijsko ispitivanje izvan ciklusa ne primjenjuju se za homologaciju motora s vanjskim izvorom paljenja na temelju ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

7.

Laboratorijsko ispitivanje izvan ciklusa i ispitivanje motora vozila u uporabi za potrebe homologacije

Zahtjevi za laboratorijsko ispitivanje izvan ciklusa ne primjenjuju se za homologaciju motora s vanjskim izvorom paljenja na temelju ovog Pravilnika.

| 7.1. | Kontrolno područje globalno usklađenih graničnih vrijednosti koje se ne smiju prekoračiti
  WNTE kontrolno područje sastoji se od brzine motora i točaka opterećenja određenih u stavcima od 7.1.1. do 7.1.6. Na slici 2. prikazan je primjer WNTE kontrolnog područja. |
| --- | --- |

7.1.

Kontrolno područje globalno usklađenih graničnih vrijednosti koje se ne smiju prekoračiti

WNTE kontrolno područje sastoji se od brzine motora i točaka opterećenja određenih u stavcima od 7.1.1. do 7.1.6. Na slici 2. prikazan je primjer WNTE kontrolnog područja.

| 7.1.1. | Raspon brzine motora
  WNTE kontrolno područje uključuje sve brzine rada između 30. percentila kumulativne distribucije brzine za vrijeme WHTC ispitnog ciklusa, uključujući prazni hod, (n30) i najveće brzine na kojoj se postiže 70 % maksimalne snage (nhi). Slika 3. je primjer WNTE kumulativne distribucije učestalosti brzine za određeni motor. |
| --- | --- |

7.1.1.

Raspon brzine motora

WNTE kontrolno područje uključuje sve brzine rada između 30. percentila kumulativne distribucije brzine za vrijeme WHTC ispitnog ciklusa, uključujući prazni hod, (n30) i najveće brzine na kojoj se postiže 70 % maksimalne snage (nhi). Slika 3. je primjer WNTE kumulativne distribucije učestalosti brzine za određeni motor.

30

hi

| 7.1.2. | Raspon zakretnog momenta motora
  WNTTE kontrolno područje obuhvaća sve točke opterećenja motora s vrijednosti zakretnog momenta od najmanje 30 % vrijednosti maksimalnog zakretnog momenta koji proizvede motor. |
| --- | --- |

7.1.2.

Raspon zakretnog momenta motora

WNTTE kontrolno područje obuhvaća sve točke opterećenja motora s vrijednosti zakretnog momenta od najmanje 30 % vrijednosti maksimalnog zakretnog momenta koji proizvede motor.

| 7.1.3. | Raspon snage motora
  Neovisno o odredbama stavaka 7.1.1. i 7.1.2., brzina i točke opterećenja manje od 30 % maksimalne vrijednosti snage koju proizvede motor isključuju se iz WNTE kontrolnog područja za sve emisije. |
| --- | --- |

7.1.3.

Raspon snage motora

Neovisno o odredbama stavaka 7.1.1. i 7.1.2., brzina i točke opterećenja manje od 30 % maksimalne vrijednosti snage koju proizvede motor isključuju se iz WNTE kontrolnog područja za sve emisije.

| 7.1.4. | Primjena koncepta porodice motora
  U načelu, svaki motor unutar porodice s jedinstvenim zakretnim momentom/krivuljom snage ima vlastito WNTE kontrolno područje. Za ispitivanje u uporabi primjenjuje se pojedinačno WNTE kontrolno područje predmetnog motora. Kad se ispituje za potrebe homologacije (certifikata) na temelju koncepta porodice motora GTR-a o WHDC-u, proizvođač može primijeniti jedno WNTE kontrolno područje za porodicu motora prema sljedećim odredbama:


  (a) | može se primijeniti jedan raspon brzine motora WNTE kontrolnog područja; ako su izmjerene brzine motora n30 i nhi unutar ±3 % brzina motora prema proizvođačevoj deklaraciji. Ako se dopušteno prekorači za bilo koju od brzina motora, za utvrđivanje WNTE kontrolnog područja koriste se izmjerene brzine motora; |
| --- | --- | --- |

7.1.4.

Primjena koncepta porodice motora

U načelu, svaki motor unutar porodice s jedinstvenim zakretnim momentom/krivuljom snage ima vlastito WNTE kontrolno područje. Za ispitivanje u uporabi primjenjuje se pojedinačno WNTE kontrolno područje predmetnog motora. Kad se ispituje za potrebe homologacije (certifikata) na temelju koncepta porodice motora GTR-a o WHDC-u, proizvođač može primijeniti jedno WNTE kontrolno područje za porodicu motora prema sljedećim odredbama:

(a)

može se primijeniti jedan raspon brzine motora WNTE kontrolnog područja; ako su izmjerene brzine motora n30 i nhi unutar ±3 % brzina motora prema proizvođačevoj deklaraciji. Ako se dopušteno prekorači za bilo koju od brzina motora, za utvrđivanje WNTE kontrolnog područja koriste se izmjerene brzine motora;

30

hi

| (b) | može se primijeniti jedan raspon zakretnog momenta/snage WNTE kontrolnog područja ako obuhvaća puni raspon od najvišeg do najnižeg ranga za porodicu. Dopušteno je i grupiranje rangova motora u različita WNTE kontrolna područja. |
| --- | --- |

(b)

može se primijeniti jedan raspon zakretnog momenta/snage WNTE kontrolnog područja ako obuhvaća puni raspon od najvišeg do najnižeg ranga za porodicu. Dopušteno je i grupiranje rangova motora u različita WNTE kontrolna područja.

Slika 2.

Slika 2.

Primjer WNTE kontrolnog područja

Primjer WNTE kontrolnog područja

Image 239

Slika 3.

Slika 3.

Primjer WNTE kumulativne distribucije učestalosti brzine

Primjer WNTE kumulativne distribucije učestalosti brzine

Image 240

| 7.1.5. | Isključenje sukladnosti za neke WNTE radne točke
  Proizvođač može zatražiti da homologacijsko tijelo isključi radne točke iz WNTE kontrolnog područja određenog u stavcima od 7.1.1. do 7.1.4. za potrebe homologacije. Homologacijsko tijelo može dopustiti to isključenje ako proizvođač može dokazati da motor nikad ne može raditi na takvim točkama neovisno o tome u kojem je vozilu. |
| --- | --- |

7.1.5.

Isključenje sukladnosti za neke WNTE radne točke

Proizvođač može zatražiti da homologacijsko tijelo isključi radne točke iz WNTE kontrolnog područja određenog u stavcima od 7.1.1. do 7.1.4. za potrebe homologacije. Homologacijsko tijelo može dopustiti to isključenje ako proizvođač može dokazati da motor nikad ne može raditi na takvim točkama neovisno o tome u kojem je vozilu.

| 7.2. | Minimalno trajanje događaja s globalno usklađenim graničnim vrijednostima koje se ne smiju prekoračiti i učestalost uzorkovanja podataka |
| --- | --- |

7.2.

Minimalno trajanje događaja s globalno usklađenim graničnim vrijednostima koje se ne smiju prekoračiti i učestalost uzorkovanja podataka

| 7.2.1. | Da bi se utvrdila sukladnost s WNTE graničnim vrijednostima emisija određenima u stavku 5.2., motor mora raditi unutar WNTE kontrolnog područja određenog u stavku 7.1. te se njegove emisije mjere i integriraju tijekom razdoblja od najmanje 30 sekundi. WNTE događaj je skup integriranih emisija u određenom vremenskom razdoblju. Na primjer, ako motor radi 65 uzastopnih sekundi u WNTE kontrolnom području i uvjetima okoline, to čini jedan WNTE događaj i emisije se izračunavaju u prosjeku za cijelo razdoblje od 65 sekundi. U slučaju laboratorijskog ispitivanja primjenjuje se razdoblje integriranja određeno u stavku 7.5. |
| --- | --- |

7.2.1.

Da bi se utvrdila sukladnost s WNTE graničnim vrijednostima emisija određenima u stavku 5.2., motor mora raditi unutar WNTE kontrolnog područja određenog u stavku 7.1. te se njegove emisije mjere i integriraju tijekom razdoblja od najmanje 30 sekundi. WNTE događaj je skup integriranih emisija u određenom vremenskom razdoblju. Na primjer, ako motor radi 65 uzastopnih sekundi u WNTE kontrolnom području i uvjetima okoline, to čini jedan WNTE događaj i emisije se izračunavaju u prosjeku za cijelo razdoblje od 65 sekundi. U slučaju laboratorijskog ispitivanja primjenjuje se razdoblje integriranja određeno u stavku 7.5.

| 7.2.2. | U slučaju motora opremljenih kontrolama emisija koje obuhvaćaju događaje periodične regeneracije, ako se regeneracijski događaj dogodi za vrijeme WNTE ispitivanja, tad će prosječno razdoblje biti barem onoliko dugo koliko i vrijeme između događaja pomnoženo brojem događaja potpune regeneracije unutar razdoblja uzorkovanja. Taj zahtjev primjenjuje se jedino na motore koji šalju elektronički signal koji pokazuje početak događaja regeneracije. |
| --- | --- |

7.2.2.

U slučaju motora opremljenih kontrolama emisija koje obuhvaćaju događaje periodične regeneracije, ako se regeneracijski događaj dogodi za vrijeme WNTE ispitivanja, tad će prosječno razdoblje biti barem onoliko dugo koliko i vrijeme između događaja pomnoženo brojem događaja potpune regeneracije unutar razdoblja uzorkovanja. Taj zahtjev primjenjuje se jedino na motore koji šalju elektronički signal koji pokazuje početak događaja regeneracije.

| 7.2.3. | WNTE događaj je slijed podataka prikupljenih učestalošću od najmanje 1 Hz za vrijeme rada motora u WNTE kontrolnom području tijekom minimalnog trajanja događaja ili duže. Izračunava se prosječna vrijednost iz podataka o izmjerenim emisijama za trajanje svakog WNTE događaja. |
| --- | --- |

7.2.3.

WNTE događaj je slijed podataka prikupljenih učestalošću od najmanje 1 Hz za vrijeme rada motora u WNTE kontrolnom području tijekom minimalnog trajanja događaja ili duže. Izračunava se prosječna vrijednost iz podataka o izmjerenim emisijama za trajanje svakog WNTE događaja.

| 7.3. | Ispitivanje u uporabi
  Demonstracijsko ispitivanje prijenosnim sustavom za mjerenje emisija (PEMS) provodi se za potrebe homologacije tako što se osnovni motor ispituje u vozilu postupkom opisanim u Dodatku 1. ovom Prilogu. |
| --- | --- |

7.3.

Ispitivanje u uporabi

Demonstracijsko ispitivanje prijenosnim sustavom za mjerenje emisija (PEMS) provodi se za potrebe homologacije tako što se osnovni motor ispituje u vozilu postupkom opisanim u Dodatku 1. ovom Prilogu.

| 7.3.1. | Proizvođač može odabrati vozilo za ispitivanje, ali odabir vozila mora odobriti homologacijsko tijelo. Karakteristike vozila koje se upotrebljava za demonstracijsko ispitivanje PEMS-om moraju biti reprezentativne za kategoriju vozila namijenjenu za predmetni sustav motora. Vozilo može biti prototip. |
| --- | --- |

7.3.1.

Proizvođač može odabrati vozilo za ispitivanje, ali odabir vozila mora odobriti homologacijsko tijelo. Karakteristike vozila koje se upotrebljava za demonstracijsko ispitivanje PEMS-om moraju biti reprezentativne za kategoriju vozila namijenjenu za predmetni sustav motora. Vozilo može biti prototip.

| 7.3.2. | Na zahtjev homologacijskog tijela na vozilu se može ispitati i dodatni motor unutar porodice motora ili ekvivalentni motor reprezentativan za drugu kategoriju vozila. |
| --- | --- |

7.3.2.

Na zahtjev homologacijskog tijela na vozilu se može ispitati i dodatni motor unutar porodice motora ili ekvivalentni motor reprezentativan za drugu kategoriju vozila.

| 7.4. | Laboratorijska ispitivanja globalno usklađenih graničnih vrijednosti koje se ne smiju prekoračiti
  Kad se odredbe ovog Priloga upotrebljavaju kao osnova za laboratorijsko ispitivanje, primjenjuju se sljedeće odredbe: |
| --- | --- |

7.4.

Laboratorijska ispitivanja globalno usklađenih graničnih vrijednosti koje se ne smiju prekoračiti

Kad se odredbe ovog Priloga upotrebljavaju kao osnova za laboratorijsko ispitivanje, primjenjuju se sljedeće odredbe:

| 7.4.1. | specifične masene emisije reguliranih onečišćujućih tvari utvrđuju se na temelju nasumično odabranih ispitnih točaka raspoređenih u cijelom WNTE kontrolnom području. Sve ispitne točke moraju biti unutar tri nasumično odabrane ćelije matrice postavljene preko kontrolnog područja. Matrica se sastoji od 9 ćelija za motore s nazivnom brzinom vrtnje manjom od 3 000 min–1 i od 12 ćelija za motore s nazivnom brzinom vrtnje od najmanje 3 000 min–1. Matrice su određene kako slijedi:


  (a) | vanjske granice matrice odgovaraju WNTE kontrolnom području; |
| --- | --- | --- |

7.4.1.

specifične masene emisije reguliranih onečišćujućih tvari utvrđuju se na temelju nasumično odabranih ispitnih točaka raspoređenih u cijelom WNTE kontrolnom području. Sve ispitne točke moraju biti unutar tri nasumično odabrane ćelije matrice postavljene preko kontrolnog područja. Matrica se sastoji od 9 ćelija za motore s nazivnom brzinom vrtnje manjom od 3 000 min–1

–1

(a)

vanjske granice matrice odgovaraju WNTE kontrolnom području;

| (b) | dva jednako razmaknuta okomita pravca na jednakom razmaku između brzina motora n30 i nhi za matrice s devet ćelija ili tri jednako razmaknuta okomita pravca između brzina motora n30 i nhi za matrice s 12 ćelija; i |
| --- | --- |

(b)

dva jednako razmaknuta okomita pravca na jednakom razmaku između brzina motora n30 i nhi za matrice s devet ćelija ili tri jednako razmaknuta okomita pravca između brzina motora n30 i nhi za matrice s 12 ćelija; i

30

hi

30

hi

| (c) | dva jednako razmaknuta pravca za zakretni moment motora (1⁄3) na svakom okomitom pravcu unutar WNTE kontrolnog područja. |
| --- | --- |

(c)

dva jednako razmaknuta pravca za zakretni moment motora (1⁄3) na svakom okomitom pravcu unutar WNTE kontrolnog područja.

Primjeri matrica primijenjenih za određene motore prikazani su na slikama 5. i 6.

| 7.4.2. | Svaka od tri odabrane ćelije matrice mora sadržavati pet nasumičnih ispitnih točaka, tako da se ispituje ukupno 15 nasumičnih točaka unutar WNTE kontrolnog područja. Svaka se ćelija ispituje uzastopno; tj. svih pet točaka u jednoj ćeliji matrice ispituje se prije prelaska na iduću ćeliju matrice. Ispitne točke kombiniraju se u jedinstveni stacionarni ciklus s prijelazima. |
| --- | --- |

7.4.2.

Svaka od tri odabrane ćelije matrice mora sadržavati pet nasumičnih ispitnih točaka, tako da se ispituje ukupno 15 nasumičnih točaka unutar WNTE kontrolnog područja. Svaka se ćelija ispituje uzastopno; tj. svih pet točaka u jednoj ćeliji matrice ispituje se prije prelaska na iduću ćeliju matrice. Ispitne točke kombiniraju se u jedinstveni stacionarni ciklus s prijelazima.

| 7.4.3. | Redoslijed kojim se ispituje svaka od ćelija matrice i redoslijed ispitivanja točaka unutar ćelija matrice određuje se nasumično. Homologacijsko tijelo ili tijelo nadležno za certifikaciju služi se priznatim statističkim metodama nasumičnog odabira za odabir tri ispitne ćelije matrice, 15 ispitnih točaka, redoslijeda ispitivanja ćelija matrice i redoslijeda točaka unutar ćelije matrice. |
| --- | --- |

7.4.3.

Redoslijed kojim se ispituje svaka od ćelija matrice i redoslijed ispitivanja točaka unutar ćelija matrice određuje se nasumično. Homologacijsko tijelo ili tijelo nadležno za certifikaciju služi se priznatim statističkim metodama nasumičnog odabira za odabir tri ispitne ćelije matrice, 15 ispitnih točaka, redoslijeda ispitivanja ćelija matrice i redoslijeda točaka unutar ćelije matrice.

| 7.4.4. | Prosječne specifične masene emisije reguliranih plinovitih onečišćujućih tvari izmjerene u bilo kojem ciklusu u ćeliji matrice s pet ispitnih točaka ne smiju prekoračiti WNTE granične vrijednosti iz stavka 5.2. |
| --- | --- |

7.4.4.

Prosječne specifične masene emisije reguliranih plinovitih onečišćujućih tvari izmjerene u bilo kojem ciklusu u ćeliji matrice s pet ispitnih točaka ne smiju prekoračiti WNTE granične vrijednosti iz stavka 5.2.

| 7.4.5. | Prosječne specifične masene emisije reguliranih krutih onečišćujućih tvari izmjerene za cijeli ciklus u svih 15 ispitnih točaka ne smiju prekoračiti WNTE granične vrijednosti iz stavka 5.2. |
| --- | --- |

7.4.5.

Prosječne specifične masene emisije reguliranih krutih onečišćujućih tvari izmjerene za cijeli ciklus u svih 15 ispitnih točaka ne smiju prekoračiti WNTE granične vrijednosti iz stavka 5.2.

| 7.5. | Postupak laboratorijskog ispitivanja |
| --- | --- |

7.5.

Postupak laboratorijskog ispitivanja

| 7.5.1. | Nakon završetka WHSC ciklusa motor se tri minute pretkondicionira u načinu rada 9 WHSC-a. Ispitni slijed počinje odmah nakon završetka faze pretkondicioniranja. |
| --- | --- |

7.5.1.

Nakon završetka WHSC ciklusa motor se tri minute pretkondicionira u načinu rada 9 WHSC-a. Ispitni slijed počinje odmah nakon završetka faze pretkondicioniranja.

| 7.5.2. | Motor radi dvije minute na svakoj od nasumično odabranih ispitnih točaka. To vrijeme uključuje prethodno prijelazno razdoblje s prethodne točke stacionarnog rada. Prelasci između ispitnih točaka moraju biti linearni s obzirom na brzinu motora i opterećenje i trajati 20 ± 1 sekundu. |
| --- | --- |

7.5.2.

Motor radi dvije minute na svakoj od nasumično odabranih ispitnih točaka. To vrijeme uključuje prethodno prijelazno razdoblje s prethodne točke stacionarnog rada. Prelasci između ispitnih točaka moraju biti linearni s obzirom na brzinu motora i opterećenje i trajati 20 ± 1 sekundu.

| 7.5.3. | Ukupno vrijeme ispitivanja od početka do kraja mora biti 30 minuta. Ispitivanje svakog skupa pet nasumično odabranih točaka u ćeliji matrice traje 10 minuta, pri čemu se mjeri vrijeme od početnog prijelaznog razdoblja do 1. točke pa do kraja mjerenja stacionarnog rada na 5. točki. Slika 5. prikazuje slijed ispitnog postupka. |
| --- | --- |

7.5.3.

Ukupno vrijeme ispitivanja od početka do kraja mora biti 30 minuta. Ispitivanje svakog skupa pet nasumično odabranih točaka u ćeliji matrice traje 10 minuta, pri čemu se mjeri vrijeme od početnog prijelaznog razdoblja do 1. točke pa do kraja mjerenja stacionarnog rada na 5. točki. Slika 5. prikazuje slijed ispitnog postupka.

| 7.5.4. | Laboratorijsko ispitivanje WNTE-a mora zadovoljiti validacijsku statistiku iz stavka 7.8.7. Priloga 4. |
| --- | --- |

7.5.4.

Laboratorijsko ispitivanje WNTE-a mora zadovoljiti validacijsku statistiku iz stavka 7.8.7. Priloga 4.

| 7.5.5. | Emisije se mjere u skladu sa stavcima 7.5., 7.7. i 7.8. Priloga 4. |
| --- | --- |

7.5.5.

Emisije se mjere u skladu sa stavcima 7.5., 7.7. i 7.8. Priloga 4.

| 7.5.6. | Rezultati ispitivanja izračunavaju se u skladu sa stavkom 8. Priloga 4. |
| --- | --- |

7.5.6.

Rezultati ispitivanja izračunavaju se u skladu sa stavkom 8. Priloga 4.

Slika 4.

Slika 4.

Shematski prikaz početka WNTE ispitnog ciklusa

Shematski prikaz početka WNTE ispitnog ciklusa

Image 241

Slike 5. i 6.

Slike 5. i 6.

Matrice ciklusa ispitivanja WNTE-a

Matrice ciklusa ispitivanja WNTE-a

Image 242

| 7.6. | Zaokruživanje
  Svaki konačni rezultat ispitivanja zaokružuje se u jednom koraku na broj decimala naveden u primjenjivoj WHDC emisijskoj normi plus jedna dodatna značajna znamenka u skladu s normom ASTM E 29-06. Nije dopušteno zaokruživanje međurezultata na temelju kojih se konačne specifične efektivne emisije izračunavaju. |
| --- | --- |

7.6.

Zaokruživanje

Svaki konačni rezultat ispitivanja zaokružuje se u jednom koraku na broj decimala naveden u primjenjivoj WHDC emisijskoj normi plus jedna dodatna značajna znamenka u skladu s normom ASTM E 29-06. Nije dopušteno zaokruživanje međurezultata na temelju kojih se konačne specifične efektivne emisije izračunavaju.

| 8. | Rezervirano |
| --- | --- |

8.

Rezervirano

| 9. | Rezervirano |
| --- | --- |

9.

Rezervirano

| 10. | Izjava o sukladnosti za emisije izvan ciklusa
  U zahtjevu za homologaciju proizvođač prilaže izjavu da porodica motora ili vozilo ispunjava zahtjeve ovog Pravilnika s obzirom na ograničenja emisija izvan ciklusa. Dodatno uz izjavu sukladnost s primjenjivim ograničenjima emisija i zahtjevima povezanima s uporabom provjerava se dodatnim ispitivanjima. |
| --- | --- |

10.

Izjava o sukladnosti za emisije izvan ciklusa

U zahtjevu za homologaciju proizvođač prilaže izjavu da porodica motora ili vozilo ispunjava zahtjeve ovog Pravilnika s obzirom na ograničenja emisija izvan ciklusa. Dodatno uz izjavu sukladnost s primjenjivim ograničenjima emisija i zahtjevima povezanima s uporabom provjerava se dodatnim ispitivanjima.

| 10.1. | Primjer izjave o sukladnosti za emisije izvan ciklusa
  U nastavku je primjer izjave o sukladnosti:

  „(ime proizvođača) potvrđuje da su motori unutar ove porodice motora sukladni sa svim zahtjevima iz ovog Priloga. (ime proizvođača) ovu izjavu daje u dobroj vjeri nakon što je proveo odgovarajuće tehničko ocjenjivanje radnog učinka motora unutar porodice motora na emisije u primjenjivom rasponu uvjeta rada i okoline.” |
| --- | --- |

10.1.

Primjer izjave o sukladnosti za emisije izvan ciklusa

U nastavku je primjer izjave o sukladnosti:

„(ime proizvođača) potvrđuje da su motori unutar ove porodice motora sukladni sa svim zahtjevima iz ovog Priloga. (ime proizvođača) ovu izjavu daje u dobroj vjeri nakon što je proveo odgovarajuće tehničko ocjenjivanje radnog učinka motora unutar porodice motora na emisije u primjenjivom rasponu uvjeta rada i okoline.”

| 10.2. | Osnova za izjavu o sukladnosti za emisije izvan ciklusa
  Proizvođač u proizvodnom pogonu mora voditi evidenciju koja sadrži sve podatke o ispitivanju, tehničke analize i druge informacije na kojima se temelji izjava o sukladnosti za emisije izvan ciklusa. Proizvođač mora pružiti te informacije na zahtjev homologacijskog ili certifikacijskog tijela. |
| --- | --- |

10.2.

Osnova za izjavu o sukladnosti za emisije izvan ciklusa

Proizvođač u proizvodnom pogonu mora voditi evidenciju koja sadrži sve podatke o ispitivanju, tehničke analize i druge informacije na kojima se temelji izjava o sukladnosti za emisije izvan ciklusa. Proizvođač mora pružiti te informacije na zahtjev homologacijskog ili certifikacijskog tijela.

| 11. | Dokumentacija
  Homologacijsko tijelo zahtijeva da proizvođač dostavi opisnu dokumentaciju. U njoj bi trebali biti opisani svi elementi konstrukcije i strategije kontrole emisija sustava motora te načini na koje se njome, izravno ili neizravno, nadziru izlazne varijable.
  Te informacije moraju obuhvaćati potpun opis strategija kontrole emisija. Uz to, to obuhvaća informacije o radu svih pomoćnih strategija kontrole emisija i osnovne strategije kontrole emisija, među njima i opis parametara koji se mijenjaju radom AES-ova i granični uvjeti u kojima AES-ovi rade te navodi koji će AES-ovi i BES vjerojatno biti aktivni u uvjetima ispitnih postupaka iz ovog Priloga.
  Te informacije moraju biti dostupne u okviru proširene opisne dokumentacije u skladu sa zahtjevima u pogledu dokumentacije navedenima u stavku 5.1.4.
  Metodologija za ocjenjivanje AES-ova opisana je u Dodatku 2. ovom Prilogu. |
| --- | --- |

11.

Dokumentacija

Homologacijsko tijelo zahtijeva da proizvođač dostavi opisnu dokumentaciju. U njoj bi trebali biti opisani svi elementi konstrukcije i strategije kontrole emisija sustava motora te načini na koje se njome, izravno ili neizravno, nadziru izlazne varijable.

Te informacije moraju obuhvaćati potpun opis strategija kontrole emisija. Uz to, to obuhvaća informacije o radu svih pomoćnih strategija kontrole emisija i osnovne strategije kontrole emisija, među njima i opis parametara koji se mijenjaju radom AES-ova i granični uvjeti u kojima AES-ovi rade te navodi koji će AES-ovi i BES vjerojatno biti aktivni u uvjetima ispitnih postupaka iz ovog Priloga.

Te informacije moraju biti dostupne u okviru proširene opisne dokumentacije u skladu sa zahtjevima u pogledu dokumentacije navedenima u stavku 5.1.4.

Metodologija za ocjenjivanje AES-ova opisana je u Dodatku 2. ovom Prilogu.

---

(1)  Numeriranje u ovom Prilogu odgovara numeriranju u Globalnom tehničkom pravilniku UN-a br. 10 o OCE-u. Međutim, neki stavci Globalnog tehničkog pravilnika o emisijama izvan ciklusa nisu potrebni u ovom Prilogu.

1

(2)  Numeriranje u ovom Prilogu odgovara numeriranju u Globalnom tehničkom pravilniku UN-a br. 10 o OCE-u. Međutim, neki stavci Globalnog tehničkog pravilnika o emisijama izvan ciklusa nisu potrebni u ovom Prilogu.

2

---

Prilog 10. – Dodatak 1.

Demonstracijsko ispitivanje PEMS-om za potrebe homologacije

A.1.1.

U ovom se Dodatku opisuje postupak za demonstracijsko ispitivanje PEMS-om izračunavaju.

A.1.2.

Ispitno vozilo

A.1.2.1.

Vozilo koje se upotrebljava za demonstracijsko ispitivanje PEMS-om mora biti reprezentativno za kategoriju vozila u koju se namjerava ugraditi sustav motora. Vozilo može biti prototip ili prilagođeno vozilo iz proizvodnje.

A.1.2.2.

Dokazuje se dostupnost i sukladnost informacija iz protoka podataka elektroničke upravljačke jedinice (na primjer na temelju odredbi iz stavka 5. Priloga 8. ovom Pravilniku).

A.1.2.3.

Proizvođači osiguravaju da vozila može PEMS-om ispitivati neovisna osoba na javnim cestama tako što stavljaju na raspolaganje odgovarajuće adaptere za ispušne cijevi, daju pristup ECU-u i uspostavljaju potrebne administrativne aranžmane. Proizvođač može naplatiti razumnu naknadu.

A.1.3.

Uvjeti ispitivanja

A.1.3.1.

Za potrebe demonstracijskog ispitivanja PEMS-om korisni se teret može simulirati i umjesto njega može se upotrijebiti umjetno opterećenje.

Korisni teret vozila iznosi od 50 do 60 % najveće korisne nosivosti vozila. Odstupanje od tog raspona može se dogovoriti s homologacijskim tijelom. Razlog za odstupanje mora se navesti u ispitnom izvješću. Primjenjuju se dodatni zahtjevi utvrđeni u Prilogu 8.

A.1.3.2.

Ispitivanja se provode pod uvjetima okoline opisanima u stavku 4.2. Priloga 8.

A.1.3.3.

Temperatura rashladne tekućine mora biti u skladu sa stavkom 4.3. Priloga 8.

A.1.3.4.

Gorivo, ulje za podmazivanje i reagens za sustav za naknadnu obradu ispušnih plinova moraju biti u skladu s odredbama stavka 4.4. Priloga 8.

A.1.3.5.

Zahtjevi za vožnju i radni zahtjevi moraju biti u skladu s onima opisanima u stavcima od 4.5 do 4.6.8. Priloga 8.

A.1.4.

Ocjenjivanje emisija

A.1.4.1.

Ispitivanje se provodi i rezultati ispitivanja izračunavaju u skladu s odredbama stavka 6. Priloga 8.

A.1.5.

Izvješće

A.1.5.1.

| (a) | opće informacije opisane u stavku 10.1.1. Priloga 8.; |
| --- | --- |

(a)

opće informacije opisane u stavku 10.1.1. Priloga 8.;

| (b) | objašnjenje zašto se vozila upotrijebljena za ispitivanje mogu smatrati reprezentativnima za kategoriju vozila namijenjenu za predmetni sustav motora; |
| --- | --- |

(b)

objašnjenje zašto se vozila upotrijebljena za ispitivanje mogu smatrati reprezentativnima za kategoriju vozila namijenjenu za predmetni sustav motora;

| (c) | informacije o opremi za ispitivanje i podaci o ispitivanju iz stavaka 10.1.3. i 10.1.4. Priloga 8.; |
| --- | --- |

(c)

informacije o opremi za ispitivanje i podaci o ispitivanju iz stavaka 10.1.3. i 10.1.4. Priloga 8.;

| (d) | informacije o ispitanom motoru iz stavka 10.1.5. Priloga 8.; |
| --- | --- |

(d)

informacije o ispitanom motoru iz stavka 10.1.5. Priloga 8.;

| (e) | informacije o vozilu upotrijebljenom za ispitivanje iz stavka 10.1.6. Priloga 8.; |
| --- | --- |

(e)

informacije o vozilu upotrijebljenom za ispitivanje iz stavka 10.1.6. Priloga 8.;

| (f) | informacije o karakteristikama dionice ispitne vožnje iz stavka 10.1.7. Priloga 8.; |
| --- | --- |

(f)

informacije o karakteristikama dionice ispitne vožnje iz stavka 10.1.7. Priloga 8.;

| (g) | informacije o trenutačnim izmjerenim i izračunanim podacima iz stavaka 10.1.8. i 10.1.9. Priloga 8.; |
| --- | --- |

(g)

informacije o trenutačnim izmjerenim i izračunanim podacima iz stavaka 10.1.8. i 10.1.9. Priloga 8.;

| (h) | informacije o prosječnim i integriranim podacima iz stavka 10.1.10. Priloga 8.; |
| --- | --- |

(h)

informacije o prosječnim i integriranim podacima iz stavka 10.1.10. Priloga 8.;

| (i) | rezultati za prihvaćanje ili odbijanje iz stavka 10.1.11. Priloga 8.; |
| --- | --- |

(i)

rezultati za prihvaćanje ili odbijanje iz stavka 10.1.11. Priloga 8.;

| (j) | informacije o verifikacijama ispitivanja iz stavka 10.1.12. Priloga 8. |
| --- | --- |

(j)

informacije o verifikacijama ispitivanja iz stavka 10.1.12. Priloga 8.

---

Dodatak 2.

Metodologija za ocjenjivanje AES-a

Za ocjenjivanje AES-a homologacijsko tijelo provjerava barem jesu li ispunjeni zahtjevi iz ovog Dodatka.

1.

| (a) | povećanje ukupnih emisija kad se upotrebljava AES mora se održavati na najnižoj mogućoj razini tijekom uobičajene upotrebe i radnog vijeka vozila; |
| --- | --- |

(a)

povećanje ukupnih emisija kad se upotrebljava AES mora se održavati na najnižoj mogućoj razini tijekom uobičajene upotrebe i radnog vijeka vozila;

| (b) | ako je u vrijeme kad se provodi preliminarno ocjenjivanje AES-a na tržištu dostupna tehnologija ili izvedba koja bi omogućila bolju kontrolu emisija, mora se primijeniti bez neopravdanih modulacija. |
| --- | --- |

(b)

ako je u vrijeme kad se provodi preliminarno ocjenjivanje AES-a na tržištu dostupna tehnologija ili izvedba koja bi omogućila bolju kontrolu emisija, mora se primijeniti bez neopravdanih modulacija.

2.

| (a) | proizvođač mora dostaviti dokaz o katastrofalnom (tj. iznenadnom i nepopravljivom) oštećenju motora, kao i procjenu rizika s ocjenom vjerojatnosti njegove pojave i težine mogućih posljedica, uključujući rezultate ispitivanja provedenih u tu svrhu; |
| --- | --- |

(a)

proizvođač mora dostaviti dokaz o katastrofalnom (tj. iznenadnom i nepopravljivom) oštećenju motora, kao i procjenu rizika s ocjenom vjerojatnosti njegove pojave i težine mogućih posljedica, uključujući rezultate ispitivanja provedenih u tu svrhu;

| (b) | ako je u vrijeme kad se AES primjenjuje na tržištu dostupna tehnologija ili izvedba koja bi omogućila smanjenje ili uklanjanje tog rizika, mora se primijeniti u najvećoj mjeri u kojoj je to tehnički moguće (tj. bez neopravdanih modulacija); |
| --- | --- |

(b)

ako je u vrijeme kad se AES primjenjuje na tržištu dostupna tehnologija ili izvedba koja bi omogućila smanjenje ili uklanjanje tog rizika, mora se primijeniti u najvećoj mjeri u kojoj je to tehnički moguće (tj. bez neopravdanih modulacija);

| (c) | trajnost i dugoročna zaštita motora ili sastavnih dijelova sustava za kontrolu emisija od istrošenosti i neispravnosti ne smatraju se prihvatljivim razlogom za odobrenje AES-a. |
| --- | --- |

(c)

trajnost i dugoročna zaštita motora ili sastavnih dijelova sustava za kontrolu emisija od istrošenosti i neispravnosti ne smatraju se prihvatljivim razlogom za odobrenje AES-a.

3.

| (a) | proizvođač bi trebao dostaviti dokaz da postoji povećan rizik za siguran rad vozila i procjenu rizika s ocjenom vjerojatnosti njegove pojave i težine mogućih posljedica, uključujući rezultate ispitivanja provedenih u tu svrhu; |
| --- | --- |

(a)

proizvođač bi trebao dostaviti dokaz da postoji povećan rizik za siguran rad vozila i procjenu rizika s ocjenom vjerojatnosti njegove pojave i težine mogućih posljedica, uključujući rezultate ispitivanja provedenih u tu svrhu;

| (b) | ako je u vrijeme kad se AES primjenjuje na tržištu dostupna drukčija tehnologija ili izvedba koja bi omogućila smanjenje rizika za sigurnost, ona mora biti primijenjena u najvećoj mjeri u kojoj je to tehnički moguće (tj. bez neopravdanih modulacija). |
| --- | --- |

(b)

ako je u vrijeme kad se AES primjenjuje na tržištu dostupna drukčija tehnologija ili izvedba koja bi omogućila smanjenje rizika za sigurnost, ona mora biti primijenjena u najvećoj mjeri u kojoj je to tehnički moguće (tj. bez neopravdanih modulacija).

4.

| (a) | proizvođač mora dostaviti dokaz za potrebu primjene AES-a tijekom pokretanja motora, kao i procjenu rizika s ocjenom vjerojatnosti njegove pojave i težine mogućih posljedica, uključujući rezultate ispitivanja provedenih u tu svrhu; |
| --- | --- |

(a)

proizvođač mora dostaviti dokaz za potrebu primjene AES-a tijekom pokretanja motora, kao i procjenu rizika s ocjenom vjerojatnosti njegove pojave i težine mogućih posljedica, uključujući rezultate ispitivanja provedenih u tu svrhu;

| (b) | ako je u vrijeme kad se AES primjenjuje na tržištu dostupna drukčija tehnologija ili izvedba koja bi omogućila bolju kontrolu emisija pri pokretanju motora, ona mora biti primijenjena u najvećoj mjeri u kojoj je to tehnički moguće. |
| --- | --- |

(b)

ako je u vrijeme kad se AES primjenjuje na tržištu dostupna drukčija tehnologija ili izvedba koja bi omogućila bolju kontrolu emisija pri pokretanju motora, ona mora biti primijenjena u najvećoj mjeri u kojoj je to tehnički moguće.

---

PRILOG 11.

Zahtjevi za osiguravanje ispravnog rada mjera za kontrolu NOx

1.

Ovim se Prilogom utvrđuju zahtjevi za osiguravanje ispravnog rada mjera za kontrolu NOx. Njime su obuhvaćeni zahtjevi za vozila koja se u svrhu smanjivanja emisija oslanjaju na reagens.

2.

Svaki sustav motora unutar područja primjene ovog Priloga mora biti konstruiran, izrađen i ugrađen tako da može ispunjavati te zahtjeve tijekom cijelog uobičajenog radnog vijeka motora u uobičajenim uvjetima uporabe. Da bi se postigao taj cilj, prihvatljivo je da kod motora koji su se upotrebljavali dulje od odgovarajućeg razdoblja trajnosti iz stavka 5.4. ovog Pravilnika bude prisutno određeno pogoršanje radnog učinka i osjetljivosti sustava za praćenje.

2.1.

Alternativna homologacija

2.1.1.

Na zahtjev proizvođača za vozila kategorija M2 i N1, za vozila kategorija M1 i N2 s najvećom tehnički dopuštenom masom opterećenog vozila od 7,5 tona te za vozila kategorije M3 razreda I, razreda II te razreda A i razreda B1 s najvećom dopuštenom masom od 7,5 tona sukladnost sa zahtjevima Priloga 6. nizu izmjena 07 Pravilnika br. 83 smatra se istovrijednom sukladnosti s ovim Prilogom (1).

2.1.2.

U slučaju alternativne homologacije

2.1.2.1.

Podaci koji se odnose na ispravno funkcioniranje mjera za kontrolu emisija NOx iz stavaka od 3.2.12.2.8.1. do 3.2.12.2.8.5. dijela 2. Priloga 1. ovom Pravilniku zamjenjuju se podacima iz stavka 3.2.12.2.8. Priloga 1. nizu izmjena 07 Pravilnika br. 83.

2.1.2.2.

U pogledu primjene zahtjeva utvrđenih u Dodatku 6. nizu izmjena 07 Pravilnika br. 83 i zahtjeva iz ovog Priloga primjenjuju se sljedeće iznimke.

2.1.2.2.1.

Umjesto odredaba stavaka 4.1. i 4.2. Dodatka 6. nizu izmjena 07 Pravilnika br. 83 primjenjuju se odredbe o praćenju kvalitete reagensa utvrđene u stavcima od 7.1. do 7.1.2. ovog Priloga.

2.1.2.2.2.

Umjesto odredaba stavka 5. Dodatka 6. nizu izmjena 07 Pravilnika br. 83 primjenjuju se odredbe o praćenju doziranja reagensa utvrđene u stavku 8.4. ovog Priloga.

2.1.2.2.3.

Za sustav za upozoravanje vozača naveden u stavcima 4., 7. i 8. ovog Priloga podrazumijeva se da se odnosi na sustav za upozoravanje vozača iz stavka 3. Dodatka 6. nizu izmjena 07 Pravilnika br. 83.

2.1.2.2.4.

Ne primjenjuje se stavak 6. Dodatka 6. nizu izmjena 07 Pravilnika br. 83.

2.1.2.2.5.

Odredbe utvrđene stavkom 5.2. ovog Priloga primjenjuju se u slučaju vozila namijenjenih spasilačkim službama i vozila konstruiranih i proizvedenih za oružane snage, civilnu zaštitu, vatrogasne službe i ostale službe odgovorne za održavanje javnog reda.

2.2.

Potrebne informacije

2.2.1.

Proizvođač je dužan dostaviti podatke koji u cijelosti opisuju funkcionalne karakteristike rada sustava motora u predlošku utvrđenom u Prilogu 1.

2.2.2.

U zahtjevu za homologaciju proizvođač navodi specifične karakteristike svih reagensa potrošenih u sustavu za kontrolu emisija. Ta specifikacija mora obuhvaćati sve tipove i koncentracije, radne temperature i upućivanja na međunarodne standarde.

2.2.3.

Detaljne pisane informacije koje u cijelosti opisuju funkcionalne karakteristike rada sustava za upozoravanje vozača utvrđene u skladu sa stavkom 4. i sustava za prinudu vozača utvrđene u skladu sa stavkom 5. dostavljaju se homologacijskom tijelu u trenutku podnošenja zahtjeva za homologaciju.

2.2.4.

| (a) | detaljne tehničke zahtjeve koji uključuju odredbe kojima se osigurava kompatibilnost sa sustavima praćenja, upozoravanja i prinude u sustavu motora za potrebe ispunjavanja zahtjeva ovog Priloga; |
| --- | --- |

(a)

detaljne tehničke zahtjeve koji uključuju odredbe kojima se osigurava kompatibilnost sa sustavima praćenja, upozoravanja i prinude u sustavu motora za potrebe ispunjavanja zahtjeva ovog Priloga;

| (b) | postupak provjeravanja koji se mora primijeniti kod ugradnje motora u vozilo. |
| --- | --- |

(b)

postupak provjeravanja koji se mora primijeniti kod ugradnje motora u vozilo.

Postojanje i prikladnost takvih zahtjeva za ugradnju mogu se provjeriti tijekom postupka homologacije sustava motora.

Dokumentacija iz točaka (a) i (b) nije potrebna ako proizvođač podnese zahtjev za homologaciju vozila s obzirom na emisije.

2.3.

Radni uvjeti

2.3.1.

Svaki sustav motora koji je obuhvaćen područjem primjene ovog Priloga mora sačuvati svoju funkciju kontrole emisija u svim uvjetima koji su redovito prisutni na relevantnom području (npr. Europska unija), osobito na niskim temperaturama okoline, u skladu s Prilogom 10.

2.3.2.

| (a) | na temperaturama okoline od 266 K do 308 K (od –7 °C do 35 °C); |
| --- | --- |

(a)

na temperaturama okoline od 266 K do 308 K (od –7 °C do 35 °C);

| (b) | na svim nadmorskim visinama ispod 1 600 m; |
| --- | --- |

(b)

na svim nadmorskim visinama ispod 1 600 m;

| (c) | s temperaturama rashladne tekućine motora višim od 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

(c)

s temperaturama rashladne tekućine motora višim od 343 K (70 °C).

Ovaj se stavak ne primjenjuje na praćenje razine reagensa u spremniku ako se praćenje provodi u svim uvjetima u kojima je mjerenje tehnički izvedivo, uključujući sve uvjete u kojima tekući reagens nije smrznut.

2.4.

Zaštita reagensa od smrzavanja

2.4.1.

Proizvođač može koristiti grijani ili negrijani spremnik reagensa i sustav za doziranje reagensa u skladu s općim zahtjevima iz stavka 2.3.1. Grijani sustav mora ispunjavati zahtjeve iz stavka 2.4.2. Negrijani sustav mora ispunjavati zahtjeve iz stavka 2.4.3.

2.4.1.1.

Korištenje negrijanog spremnika reagensa i sustava za doziranje reagensa mora biti navedeno u pisanim uputama za vlasnika vozila.

2.4.2.

Grijani spremnik reagensa i sustav za doziranje reagensa

2.4.2.1.

Ako se reagens smrzne, proizvođač se mora pobrinuti da je reagens spreman za upotrebu u roku od najviše 70 minuta od pokretanja vozila na temperaturi okoline od 266 K (–7 °C).

2.4.2.2.

Dokazivanje

2.4.2.2.1.

Spremnik reagensa i sustav za doziranje reagensa kondicioniraju se na temperaturi od 255 K (–18 °C) tijekom 72 sata ili dok se najveći dio reagensa ne stvrdne.

2.4.2.2.2.

Nakon razdoblja kondicioniranja iz stavka 2.4.2.2.1. motor se ponovno pokreće i radi na temperaturi okoline od 266 K (–7 °C) na sljedeći način: od 10 do 20 minuta u praznom hodu, a zatim do 50 minuta na najviše 40 % opterećenja.

2.4.2.2.3.

Sustav za doziranje reagensa mora biti potpuno funkcionalan na kraju postupaka ispitivanja iz stavaka 2.4.2.2.1. i 2.4.2.2.2.

2.4.2.2.4.

Dokazivanje sukladnosti sa zahtjevima iz stavka 2.4.2.2. može se provesti u hladnoj ispitnoj komori opremljenoj dinamometrom za ispitivanje motora ili vozila ili terenskim ispitivanjem vozila, ovisno o tome što homologacijsko tijelo odobri.

2.4.3.

Negrijani spremnik reagensa i sustav za doziranje reagensa

2.4.3.1.

Sustav za upozoravanje vozača opisan u stavku 4. mora se aktivirati ako se na temperaturi okoline od ≤ 266 K (–7 °C) ne događa doziranje reagensa.

2.4.3.2.

Sustav za prinudu visoke razine opisan u stavku 5.4. mora se aktivirati ako na temperaturi okoline od ≤ 266 K (–7 °C) ne bude doziranja reagensa u roku od najviše 70 minuta od pokretanja vozila.

2.5.

Za svaki pojedini spremnik reagensa ugrađen na vozilu mora postojati način za uzimanje uzorka tekućine iz spremnika a da pritom nisu potrebne informacije koje se ne čuvaju u vozilu. Mjesto uzimanja uzorka mora biti lako dostupno bez upotrebe posebnog alata ili uređaja. Ključevi ili sustavi koji se obično nalaze u vozilu za zaključavanje spremnika ne smatraju se posebnim alatima ili uređajima u smislu ovog stavka.

3.

Zahtjevi u pogledu održavanja

3.1.

U tim uputama mora biti navedeno da će u slučaju neispravnosti sustava za kontrolu emisija sustav za upozoravanje vozača obavijestiti vozača o tom problemu i da će u slučaju zanemarivanja upozorenja sustava za prinudu vozača onemogućiti vozilo u učinkovitu obavljanju zadaća.

3.2.

U uputama moraju biti navedeni zahtjevi za pravilnu upotrebu i održavanje vozila kako bi se održao radni učinak na emisije, uključujući, prema potrebi, ispravnu uporabu potrošnih reagensa.

3.3.

Upute moraju biti napisane jasnim jezikom koji nije tehnički i na službenom jeziku ili jezicima države članice u kojoj je prodano ili registrirano novo vozilo ili motor.

3.4.

U uputama se mora navesti mora li vozač dopunjavati potrošne reagense između uobičajenih intervala održavanja. Mora se navesti i zahtijevana kvaliteta reagensa. U njima se mora navesti način na koji bi korisnik trebao dopuniti spremnik reagensa. Uz to se mora navesti i vjerojatna potrošnja reagensa za taj tip vozila te koliko ga je često potrebno dopunjavati.

3.5.

U uputama se mora navesti da su uporaba i dopunjavanje potrebnog reagensa koji zadovoljava specifikacije bitni kako bi vozilo ispunilo zahtjeve za izdavanje certifikata o sukladnosti za taj tip vozila.

3.6.

U uputama se mora navesti da se upotreba vozila koje ne troši reagens potreban za smanjenje emisija može biti kazneno djelo.

3.7.

U uputama se mora objasniti rad sustava za upozoravanje vozača i sustava za prinudu vozača. Uz to se moraju objasniti posljedice, u smislu radnog učinka vozila i bilježenja neispravnosti, zanemarivanja sustava za upozoravanje i nedopunjavanja reagensa ili ispravljanja problema.

4.

Sustav za upozoravanje vozača

4.1.

Vozilo mora biti opremljeno sustavom za upozoravanje vozača s vizualnim upozorenjima koja vozaču signaliziraju da je detektirana niska razina reagensa, neodgovarajuća kvaliteta reagensa, premala potrošnja reagensa ili neispravnost, što može biti uzrokovano zbog nedopuštenog zahvata i što će dovesti do aktiviranja sustava za p ako se problem ne otkloni pravovremeno. Sustav za upozoravanje mora biti aktivan nakon aktivacije sustava za prinudu vozača iz stavka 5.

4.2.

Zaslon ugrađenog dijagnostičkog sustava vozila opisan u Prilogu 9.B ne smije se koristiti za davanje vizualnih upozorenja opisanih u stavku 4.1. Upozorenje ne smije biti isto upozorenje koje služi za potrebe OBD-a (tj. indikator neispravnosti, MI) ili drugog održavanja motora. Ne smije biti moguće isključiti sustav za upozoravanje ni vizualna upozorenja alatom za skeniranje dok se ne ukloni uzrok aktiviranja upozorenja. Uvjeti za aktivaciju i deaktivaciju sustava za upozoravanje i vizualnih upozorenja opisani su u Dodatku 2. ovom Prilogu.

4.3.

| (a) | preostalu udaljenost ili vrijeme do aktivacije sustava za prinudu niske ili visoke razine; |
| --- | --- |

(a)

preostalu udaljenost ili vrijeme do aktivacije sustava za prinudu niske ili visoke razine;

| (b) | stupanj smanjenja zakretnog momenta; |
| --- | --- |

(b)

stupanj smanjenja zakretnog momenta;

| (c) | uvjete za prestanak onesposobljenosti vozila. |
| --- | --- |

(c)

uvjete za prestanak onesposobljenosti vozila.

Sustav koji se upotrebljava za prikazivanje poruka iz ove točke može biti isti kao i onaj koji se upotrebljava za potrebe OBD-a ili druga održavanja.

4.4.

Ako proizvođač tako odluči, upozorenje sustava za upozoravanje vozača može sadržavati zvučni element. Vozač smije isključiti zvučna upozorenja.

4.5.

Sustav za upozoravanje vozača aktivira se u skladu sa stavcima 6.2., 7.2., 8.4. i 9.3.

4.6.

Sustav za upozoravanje vozača deaktivira se kad uvjeti zbog kojih se aktivirao više ne budu prisutni. Sustav za upozoravanje vozača ne smije se automatski deaktivirati ako uzrok njegove aktivacije nije otklonjen.

4.7.

Sustav za upozoravanje može se privremeno prekinuti zbog drugih signala upozorenja koji daju važne poruke koje se odnose na sigurnost.

4.8.

Sredstvo kojim vozač može zatamniti vizualna upozorenja koje prikazuje sustav za upozoravanje smije biti ugrađeno u vozila namijenjena spasilačkim službama i u vozila konstruirana i proizvedena za oružane snage, civilnu zaštitu, vatrogasne službe i ostale službe odgovorne za održavanje javnog reda.

4.9.

Pojedinosti o postupcima aktivacije i deaktivacije sustava za upozoravanje vozača opisane su u Dodatku 2. ovom Prilogu.

4.10.

U okviru zahtjeva za homologaciju na temelju ovog Pravilnika proizvođač je dužan dokazati rad sustava za upozoravanje vozača kako je utvrđeno u Dodatku 1. ovom Prilogu.

5.

Sustav za prinudu vozača

5.1.

Vozilo ima ugrađen dvostupanjski sustav za prinudu vozača koji počinje s prinudom niske razine (ograničenje radnog učinka) nakon koje slijedi prinuda visoke razine (efektivno onesposobljavanje rada vozila).

5.2.

Zahtjev za sustav za prinudu vozača ne primjenjuje se na motore ni vozila namijenjene spasilačkim službama ni na motore i vozila konstruirane i proizvedene za oružane snage, civilnu zaštitu, vatrogasne službe i ostale službe odgovorne za održavanje javnog reda. Trajno deaktiviranje sustava za prinudu vozača smije obaviti samo proizvođač motora ili vozila.

5.3.

Sustav za prinudu niske razine smanjuje najveći raspoloživi zakretni moment motora za 25 % u cijelom rasponu brzina motora između vršne brzine zakretnog momenta i prekidne točke regulatora kako je opisano u Dodatku 3. ovom Prilogu. Maksimalan dostupan zakretni moment motora ispod brzine motora s vršnim zakretnim momentom prije smanjenja zakretnog momenta ne smije biti veći od smanjenog zakretnog momenta na toj brzini.

Sustav za prinudu niske razine aktivira se kad vozilo prvi put bude u stanju mirovanja (2) nakon što nastupe uvjeti navedeni u stavcima 6.3., 7.3., 8.5. i 9.4.

5.4.

Proizvođač motora ili vozila mora ugraditi najmanje jedan od sustava za prinudu visoke razine opisanih u stavcima od 5.4.1. do 5.4.3. i sustav za „onesposobljavanje vozila nakon zadanog roka” opisan u stavku 5.4.4.

5.4.1.

Sustav za „onesposobljavanje nakon ponovnog pokretanja” ograničava brzinu vozila na 20 km/h („režim spore vožnje”) nakon što je motor isključen na zahtjev vozača („prekidač motora u položaju isključeno”).

5.4.2.

Sustav za „onesposobljavanje nakon punjenja goriva” ograničava brzinu vozila na 20 km/h („režim spore vožnje”) nakon što se razina goriva u spremniku za gorivo poveća za mjerljivu količinu koja nije veća od 10 % kapaciteta spremnika za gorivo i koju je odobrilo homologacijsko tijelo na temelju tehničkih mogućnosti mjerača razine goriva i proizvođačeve deklaracije.

5.4.3.

Sustav za „onesposobljavanje nakon parkiranja” ograničava brzinu vozila na 20 km/h („režim spore vožnje”) nakon što je vozilo bilo u stanju mirovanja dulje od jednog sata.

5.4.4.

Sustav za „onesposobljavanje nakon zadanog roka” ograničava brzinu vozila na 20 km/h („režim spore vožnje”) prvi put kad vozilo bude u stanju mirovanja2 nakon osam sati rada motora ako nijedan od sustava opisanih u prethodnim stavcima od 5.4.1. do 5.4.3. prije toga nije bio aktiviran.

5.5.

Sustav za prinudu vozača mora biti uključen u skladu sa stavcima 6.3., 7.3., 8.5. i 9.4.

5.5.1.

Nakon što sustav za prinudu vozača ustanovi da se mora aktivirati sustav za prinudu visoke razine, sustav za prinudu niske razine ostaje aktiviran dok se brzina vozila ne smanji na 20 km/h („režim spore vožnje”).

5.6.

Sustav za prinudu vozača deaktivira se kad uvjeti zbog kojih se aktivirao više ne budu prisutni. Sustav za prinudu vozača ne smije se automatski deaktivirati ako uzrok njegove aktivacije nije otklonjen.

5.7.

Pojedinosti o postupcima aktivacije i deaktivacije sustava za prinudu vozača opisane su u Dodatku 2. ovom Prilogu.

5.8.

U okviru zahtjeva za homologaciju na temelju ovog Pravilnika proizvođač je dužan dokazati rad sustava za prinudu vozača kako je utvrđeno u Dodatku 1. ovom Prilogu.

6.

Raspoloživost reagensa

6.1.

Vozilo mora na ploči s instrumentima imati poseban indikator koji vozaču jasno pokazuje razinu reagensa u spremniku za pohranjivanje reagensa. Najniža prihvatljiva razina rada indikatora reagensa je kontinuirani prikaz razine reagensa dok je sustav za upozoravanje vozača iz stavka 4. aktivan i upozorava na probleme s količinom reagensa. Indikator količine reagensa može biti analogni ili digitalni zaslon i prikazivati količinu reagensa kao udio zapremnine punog spremnika, količinu preostalog reagensa ili procijenjenu preostalu voznu udaljenost.

Indikator količine reagensa mora se nalaziti u blizini indikatora količine goriva.

6.2.

Aktivacija sustava za upozoravanje vozača

6.2.1.

Sustav za upozoravanje vozača iz stavka 4. mora se aktivirati kad se razina reagensa spusti ispod 10 % zapremine spremnika za reagens ili nekog višeg postotka koji odredi proizvođač.

6.2.2.

Upozorenje mora biti dovoljno jasno da vozač shvati da je razina reagensa niska. Ako sustav za upozoravanje ima sustav za prikazivanje poruka, vizualno upozorenje mora biti poruka o niskoj razini reagensa (na primjer „niska razina uree”, „niska razina otopine AdBlue” ili „niska razina reagensa”).

6.2.3.

Sustav za upozoravanje vozača ne mora od samog početka kontinuirano davati upozorenje, ali intenzitet upozorenja mora se pojačavati tako da upozorenje postane kontinuirano kad se razina reagensa približi vrlo niskom udjelu kapaciteta spremnika za reagensa i točki kad se aktivira sustav za prinudu vozača. Najjače upozorenje vozača ostavljeno je na izbor proizvođaču, ali mora biti znatno uočljivije nego točka kad se aktivira sustav za prinudu vozača iz stavka 6.3.

6.2.4.

Kontinuirano upozorenje ne smije se moći lako isključiti niti zanemariti. Ako sustav za upozoravanje ima sustav za prikazivanje poruka, mora prikazivati jasnu poruku (na primjer „dopuniti ureu”, „dopuniti AdBlue” ili „dopuniti reagens”). Kontinuirano upozorenje smije se privremeno prekinuti zbog drugih upozorenja koja se odnose na sigurnost.

6.2.5.

Ne smije postojati mogućnost isključivanja sustava za upozoravanje vozača dok se reagens ne dopuni do razine na kojoj aktivacija tog sustava nije potrebna.

6.3.

Aktivacija sustava za prinudu vozača

6.3.1.

Sustav za prinudu niske razine opisan u stavku 5.3. mora biti uključen i mora se aktivirati kad razina reagensa u spremniku padne ispod 2,5 % nazivnog kapaciteta spremnika ili ispod većeg postotka koji odredi proizvođač.

6.3.2.

Sustav za prinudu visoke razine opisan u stavku 5.4. mora biti uključen i mora se aktivirati u skladu sa zahtjevima iz tog odjeljka kad je spremnik za reagens prazan (tj. kad sustav za doziranje ne može više povući reagens iz spremnika) ili kad razina reagensa padne ispod 2,5 % nazivnog kapaciteta spremnika, ovisno o odabiru proizvođača.

6.3.3.

Ne smije postojati mogućnost isključivanja sustava za prinudu niske ili visoke razine dok se reagens ne dopuni do razine na kojoj aktivacija tih sustava nije potrebna.

7.

Praćenje kvalitete reagensa

7.1.

Vozilo mora imati način za prepoznavanje prisutnosti neodgovarajućeg reagensa u vozilu.

7.1.1.

Proizvođač mora odrediti vrijednost CDmin, koja je veća od najviše koncentracije reagensa zbog koje emisije iz ispušne cijevi prekoračuju vrijednosti utvrđene u stavku 5.3. ovog Pravilnika.

7.1.1.1.

Tijekom prijelaznog razdoblja iz stavka 4.10.7. ovog Pravilnika i na zahtjev proizvođača, za potrebe stavka 7.1.1. upućivanje na ograničenje emisija NOx utvrđeno u stavku 5.3. ovog Pravilnika zamjenjuje se vrijednošću 900 mg/kWh.

7.1.1.2.

Točna vrijednost CDmin mora se dokazati tijekom homologacije postupkom definiranim u Dodatku 6. ovom Prilogu i zabilježiti u proširenoj opisnoj dokumentaciji kako je utvrđeno u stavku 5.1.4. ovog Pravilnika.

7.1.2.

Sve koncentracije reagensa niže od CDmin moraju se detektirati i, za potrebe stavka 7.1., smatrati neodgovarajućim reagensom.

7.1.3.

Za kvalitetu reagensa mora postojati poseban brojač (brojač kvalitete reagensa). Brojač kvalitete reagensa broji radne sate motora tijekom kojih reagens nije bio ispravan.

7.1.4.

Pojedinosti o kriterijima i mehanizmima za aktivaciju i deaktivaciju brojača kvalitete reagensa opisani su u Dodatku 2. ovom Prilogu.

7.1.5.

Podaci brojača kvalitete reagensa moraju biti dostupni na standardiziran način u skladu s odredbama iz Dodatka 5. ovom Prilogu.

7.2.

Kad sustav za praćenje otkrije ili, prema potrebi, potvrdi da je kvaliteta reagensa neodgovarajuća, aktivira se sustav za upozoravanje vozača opisan u stavku 4. Ako sustav za upozoravanje ima sustav za prikazivanje poruka, mora prikazivati poruku u kojoj se navodi uzrok upozorenja (na primjer: „otkrivena neodgovarajuća urea”, „otkrivena neodgovarajući AdBlue” ili „otkriven neodgovarajući reagens”).

7.3.

Aktivacija sustava za prinudu vozača

7.3.1.

Sustav za prinudu niske razine opisan u stavku 5.3. mora biti uključen i mora se aktivirati u skladu sa zahtjevima iz tog odjeljka ako se kvaliteta reagensa ne popravi unutar 10 sati rada motora nakon aktiviranja sustava za upozoravanje vozača iz stavka 7.2.

7.3.2.

Sustav za prinudu visoke razine opisan u stavku 5.4. mora biti uključen i mora se aktivirati u skladu sa zahtjevima iz tog odjeljka ako se kvaliteta reagensa ne popravi unutar 20 sati rada motora nakon aktiviranja sustava za upozoravanje vozača iz stavka 7.2.

7.3.3.

Ako se neispravnost ponovno pojavi, broj sati prije aktivacije sustavâ za prinudu rukovatelja mora se smanjiti u skladu s mehanizmom opisanim u Dodatku 2. ovom Prilogu.

8.

Praćenje potrošnje reagensa i doziranja reagensa

8.1.

Vozilo mora imati način za utvrđivanje potrošnje reagensa i prekida doziranja reagensa te mogućnost pristupa informacijama o potrošnji vanjskim uređajem.

8.2.

Brojači potrošnje reagensa i doziranja reagensa

8.2.1.

Moraju postojati zasebni brojači za praćenje potrošnje reagensa (brojač potrošnje reagensa) i doziranja (brojač doziranja reagensa). Ti brojači broje sate rada motora s neodgovarajućom potrošnjom reagensa, odnosno prekidom doziranja reagensa.

8.2.2.

Pojedinosti o kriterijima i mehanizmima za aktivaciju i deaktivaciju brojača potrošnje i doziranja reagensa opisani su u Dodatku 2. ovom Prilogu.

8.2.3.

Podaci brojača o potrošnji i doziranju reagensa moraju biti dostupni na standardiziran način u skladu s odredbama Dodatka 5. ovom Prilogu.

8.3.

Uvjeti praćenja

8.3.1.

Nedovoljna potrošnja reagensa mora se otkriti u roku od 5 sati ili unutar vremena koje odgovara potrebnoj potrošnji reagensa od najmanje 2 litara, ovisno o tome koje je dulje.

8.3.1.1.

| (a) | razina reagensa u spremniku vozila; ili |
| --- | --- |

(a)

razina reagensa u spremniku vozila; ili

| (b) | protok reagensa ili količina reagensa ubrizganog na mjestu koje je, koliko je god to tehnički moguće, blizu točke ubrizgavanja u sustav za naknadnu obradu ispušnih plinova, |
| --- | --- |

(b)

protok reagensa ili količina reagensa ubrizganog na mjestu koje je, koliko je god to tehnički moguće, blizu točke ubrizgavanja u sustav za naknadnu obradu ispušnih plinova,

najdulje razdoblje za otkrivanje nedovoljne potrošnje reagensa produljuje se na 48 sati ili na vrijeme koje odgovara potrebnoj potrošnji reagensa od najmanje 15 litara, ovisno o tome koje je dulje.

8.4.

Aktivacija sustava za upozoravanje vozača

8.4.1.

Sustav za upozoravanje vozača opisan u stavku 4. aktivira se ako se otkrije odstupanje za više od 50 % između prosječne potrošnje reagensa i prosječne potrošnje reagensa koju je sustav motora tražio u razdoblju koje odredi proizvođač, a koje ne smije biti dulje od najduljeg razdoblja utvrđenog u stavku 8.3.1. ili, prema potrebi, stavku 8.3.1.1. Ako sustav za upozoravanje ima sustav za prikazivanje poruka, mora prikazivati poruku u kojoj se navodi uzrok upozorenja (na primjer: „neispravno doziranje uree”, „neispravno doziranje AdBluea” ili „neispravno doziranje reagensa”).

8.4.2.

Sustav za upozoravanje vozača iz stavka 4. aktivira se u slučaju prekida doziranja reagensa. Ako sustav za upozoravanje ima sustav za prikazivanje poruka, mora prikazivati poruku s odgovarajućim upozorenjem. Aktiviranje nije potrebno ako prekid zatraži elektronička upravljačka jedinica motora jer su radni uvjeti vozila takvi da doziranje reagensa nije potrebno za učinak na emisije vozila.

8.5.

Aktivacija sustava za prinudu vozača

8.5.1.

Sustav za prinudu niske razine opisan u stavku 5.3. mora biti uključen i mora se aktivirati u skladu sa zahtjevima iz tog odjeljka ako se greška u potrošnji reagensa ili prekid doziranja reagensa ne otkloni unutar 10 sati rada motora nakon aktiviranja sustava za upozoravanje vozača iz stavaka 8.4.1. i 8.4.2.

8.5.2.

Sustav za prinudu visoke razine opisan u stavku 5.4. mora biti uključen i mora se aktivirati u skladu sa zahtjevima iz tog odjeljka ako se greška u potrošnji reagensa ili prekid doziranja reagensa ne otkloni unutar 20 sati rada motora nakon aktiviranja sustava za upozoravanje vozača iz stavaka 8.4.1. i 8.4.2.

8.5.3.

Ako se neispravnost ponovno pojavi, broj sati prije aktivacije sustavâ za prinudu rukovatelja mora se smanjiti u skladu s mehanizmom opisanim u Dodatku 2. ovom Prilogu.

9.

Pogreške u praćenju koje mogu biti uzrokovane nedopuštenim zahvatima

9.1.

| (a) | ometanje rada ventila EGR-a; |
| --- | --- |

(a)

ometanje rada ventila EGR-a;

| (b) | kvarovi sustava za sprečavanje nedopuštenih zahvata kako su opisane u stavku 9.2.1. |
| --- | --- |

(b)

kvarovi sustava za sprečavanje nedopuštenih zahvata kako su opisane u stavku 9.2.1.

9.2.

Zahtjevi u pogledu praćenja

9.2.1.

Senzori koji utječu na dijagnostičke sposobnosti među ostalima su senzori koji izravno mjere koncentraciju NOX, senzori za mjerenje kvalitete uree, senzori stanja okoline i senzori koji se upotrebljavaju za praćenje doziranja reagensa, njegove razine ili potrošnje.

9.2.2.

Brojač ventila EGR-a

9.2.2.1.

Za zapriječeni ventil EGR-a mora postojati poseban brojač. Brojač ventila EGR-a broji sate rada motora tijekom kojih je neki DTC povezan sa zapriječenim ventilom EGR-a bio aktivan.

9.2.2.2.

Pojedinosti o kriterijima i mehanizmima za aktivaciju i deaktivaciju brojača ventila EGR-a opisani su u Dodatku 2. ovom Prilogu.

9.2.2.3.

Podaci brojača ventila EGR-a moraju biti dostupni na standardiziran način u skladu s odredbama iz Dodatka 5. ovom Prilogu.

9.2.3.

Brojači sustava za praćenje

9.2.3.1.

Za svaku neispravnost koja se prati u skladu sa stavkom 9.1. točkom (b) mora postojati poseban brojač. Brojači sustava praćenja broje sate rada motora tijekom kojih je DTC povezan s neispravnošću sustava za praćenje bio aktivan. Dopušteno je jednim brojačem pratiti više neispravnosti.

9.2.3.2.

Pojedinosti o kriterijima i mehanizmima za aktivaciju i deaktivaciju brojača sustava za praćenje opisani su u Dodatku 2. ovom Prilogu.

9.2.3.3.

Podaci brojača sustava za praćenje moraju biti dostupni na standardiziran način u skladu s odredbama iz Dodatka 5. ovom Prilogu.

9.3.

Sustav za upozoravanje vozača opisan u stavku 4. mora se aktivirati ako se pojavi bilo koja neispravnost iz stavka 9.1. i upozoriti na potrebu za hitnim popravkom. Ako sustav za upozoravanje ima sustav za prikazivanje poruka, mora prikazati poruku u kojoj se navodi uzrok upozorenja (na primjer: „odvojen ventil za doziranje reagensa” ili „kritičan kvar povezan s emisijama”).

9.4.

Aktivacija sustava za prinudu vozača

9.4.1.

Sustav za prinudu niske razine opisan u stavku 5.3. mora biti uključen i mora se aktivirati u skladu sa zahtjevima iz tog odjeljka ako se kvar iz stavka 9.1. ne otkloni unutar 36 sati rada motora nakon aktiviranja sustava za upozoravanje vozača iz stavka 9.3.

9.4.2.

Sustav za prinudu visoke razine opisan u stavku 5.4. mora biti uključen i mora se aktivirati u skladu sa zahtjevima iz tog odjeljka ako se kvar iz stavka 9.1. ne otkloni unutar 100 sati rada motora nakon aktiviranja sustava za upozoravanje vozača iz stavka 9.3.

9.4.3.

Ako se neispravnost ponovno pojavi, broj sati prije aktivacije sustavâ za prinudu rukovatelja mora se smanjiti u skladu s mehanizmom opisanim u Dodatku 2. ovom Prilogu.

---

(1)  Kako je definirano u Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, stavak 2. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  Smatra se da je vozilo u stanju mirovanja najkasnije minutu nakon što se brzina vozila smanji na nula km/h. Za stanje mirovanja nije nužno da su aktivirani uređaji kao što je parkirna kočnica, kočnica priključnog vozila ili ručna kočnica.

2

---

Prilog 11. – Dodatak 1.

Zahtjevi u pogledu dokazivanja

A.1.1.

Općenito

A.1.1.1

| (a) | algoritme i dijagrame toka procesa odlučivanja; |
| --- | --- |

(a)

algoritme i dijagrame toka procesa odlučivanja;

| (b) | rezultate ispitivanja i/ili simulacija; |
| --- | --- |

(b)

rezultate ispitivanja i/ili simulacija;

| (c) | upućivanja na prethodno homologirane sustave praćenja itd. |
| --- | --- |

(c)

upućivanja na prethodno homologirane sustave praćenja itd.

A.1.1.2.

| (a) | demonstracije aktivacije sustava za upozoravanje; |
| --- | --- |

(a)

demonstracije aktivacije sustava za upozoravanje;

| (b) | demonstracije aktivacije sustava za prinudu niske razine; |
| --- | --- |

(b)

demonstracije aktivacije sustava za prinudu niske razine;

| (c) | demonstracije aktivacije sustava za prinudu visoke razine.

  Tablica 1.


  Prikaz procesa dokazivanja u skladu s odredbama stavaka A.1.3., A.1.4. i A.1.5. | Elementi dokazivanja |
| --- | --- | --- |
| aktivacija sustava za upozoravanje iz stavka A.1.3. | četiri ispitivanja aktivacije, uključujući nedostatak reagensa
  dodatni elementi dokazivanja, prema potrebi |
| aktivacija prinude niske razine iz stavka A.1.4. | dva ispitivanja aktivacije, uključujući nedostatak reagensa
  dodatni elementi dokazivanja
  jedno ispitivanje smanjenja zakretnog momenta |
| aktivacija prinude visoke razine iz stavka A.1.5. | dva ispitivanja aktivacije, uključujući nedostatak reagensa
  dodatni elementi dokazivanja, prema potrebi
  elementi dokazivanja ispravnog ponašanja vozila dok traje prinuda |

(c)

demonstracije aktivacije sustava za prinudu visoke razine.

Tablica 1.

Prikaz procesa dokazivanja u skladu s odredbama stavaka A.1.3., A.1.4. i A.1.5.

Elementi dokazivanja

aktivacija sustava za upozoravanje iz stavka A.1.3.

četiri ispitivanja aktivacije, uključujući nedostatak reagensa

dodatni elementi dokazivanja, prema potrebi

aktivacija prinude niske razine iz stavka A.1.4.

dva ispitivanja aktivacije, uključujući nedostatak reagensa

dodatni elementi dokazivanja

jedno ispitivanje smanjenja zakretnog momenta

aktivacija prinude visoke razine iz stavka A.1.5.

dva ispitivanja aktivacije, uključujući nedostatak reagensa

dodatni elementi dokazivanja, prema potrebi

elementi dokazivanja ispravnog ponašanja vozila dok traje prinuda

A.1.2.

Sukladnost porodice motora ili porodice motora po OBD-u sa zahtjevima iz ovog Priloga može se dokazati ispitivanjem jednog od članova razmatrane porodice ako proizvođač homologacijskom tijelu dokaže da su sustavi za praćenje potrebni za ispunjavanje zahtjeva iz ovog Priloga slični unutar porodice.

A.1.2.1.

To se dokazivanje može provesti tako da se homologacijskim tijelima pokažu elementi kao što su algoritmi, funkcionalne analize itd.

A.1.2.2.

Ispitni motor odabire proizvođač u dogovoru s homologacijskim tijelom. To može, iako ne mora, biti osnovni motor razmatrane porodice.

A.1.2.3.

Ako motori iz porodice motora pripadaju porodici motora po OBD-u koja je već homologirana, sukladnost te porodice motora smatra se dokazanom bez dodatnog ispitivanja (slika 1.), pod uvjetom da proizvođač dokaže homologacijskom tijelu da su sustavi za praćenje nužni za ispunjavanje zahtjeva iz ovog Priloga slični unutar razmatrane porodice motora i porodice motora po OBD-u.

Slika 1.

Slika 1.

Prethodno dokazana sukladnost porodice motora po OBD-u

Prethodno dokazana sukladnost porodice motora po OBD-u

Image 243

A.1.3.

Demonstracija aktivacije sustava za upozoravanje

A.1.3.1.

Sukladnost aktivacije sustava za upozoravanje dokazuje se provedbom jednog ispitivanja za svaku od kategorija neispravnosti koje se navode u stavcima od 6. do 9. ovog Priloga, a to su: nedostatak reagensa, niska kvaliteta reagensa, niska potrošnja reagensa i kvar sastavnih dijelova sustava praćenja.

A.1.3.2.

Odabir neispravnosti koje treba ispitati

A.1.3.2.1.

Da bi se pokazalo aktiviranje sustava za upozoravanje u slučaju neodgovarajuće kvalitete reagensa, odabire se reagens čija koncentracija aktivnog sastojka nije manja od najmanje prihvatljive koncentracije reagensa CDmin koju je proizvođač naveo u skladu sa zahtjevima iz stavka 7.1.1. ovog Priloga.

A.1.3.2.2.

Da bi se pokazalo aktiviranje sustava za upozoravanje u slučaju neodgovarajuće potrošnje reagensa, dovoljno je prekinuti doziranje.

A.1.3.2.2.1.

Ako se aktiviranje sustava za upozoravanje pokazuje prekidom doziranja, proizvođač je dužan homologacijskom tijelu uz to pokazati dokaze kao što su algoritmi, funkcionalne analize, rezultati prethodnih ispitivanja itd., da prikaže kako će se sustav za upozoravanje ispravno aktivirati u slučaju neodgovarajuće potrošnje reagensa zbog drugih uzroka.

A.1.3.2.3.

Da bi se pokazalo aktiviranje sustava za upozoravanje u slučaju neispravnosti koje se mogu pripisati neovlaštenim zahvatima, kako su definirane u stavku 9. ovog Priloga, odabir se provodi u skladu sa sljedećim zahtjevima:

A.1.3.2.3.1.

proizvođač je dužan homologacijskom tijelu dostaviti popis takvih mogućih neispravnosti;

A.1.3.2.3.2.

homologacijsko tijelo odabire neispravnost koja se promatra u ispitivanju s popisa iz stavka A.1.3.2.3.1.

A.1.3.3.

Dokazivanje

A.1.3.3.1.

Da bi se pokazalo aktiviranje sustava za upozoravanje, provodi se zasebno ispitivanje za svaku od neispravnosti iz stavka A.1.3.1.

A.1.3.3.2.

Tijekom ispitivanja ne smije biti nijedne neispravnosti osim one koja je predmet ispitivanja.

A.1.3.3.3.

Prije početka ispitivanja brišu se sve DTC-ovi.

A.1.3.3.4.

Na zahtjev proizvođača i uz odobrenje homologacijskog tijela neispravnosti koje su predmet ispitivanja mogu se simulirati.

A.1.3.3.5.

Za neispravnosti koje nisu nedostatak reagensa, neispravnost se, nakon što se izazove ili simulira, mora detektirati u skladu sa stavkom 7.1.2.2. Priloga 9B.

A.1.3.3.5.1.

Slijed otkrivanja zaustavlja se kad status DTC-a izabrane greške postane „potvrđen i aktivan”.

A.1.3.3.6.

Da bi se pokazalo aktiviranje sustava za upozoravanje u slučaju nedostatka reagensa, sustav motora mora, prema odabiru proizvođača, izvesti jedan ili više radnih sljedova.

A.1.3.3.6.1.

Dokazivanje počinje s razinom reagensa u spremniku koja se dogovara između proizvođača i homologacijskog tijela, ali nije niža od 10 % nazivnog kapaciteta spremnika.

A.1.3.3.6.2.

| (a) | sustav za upozoravanje aktivirao se kad je razina reagensa bila najmanje 10 % kapaciteta spremnika; |
| --- | --- |

(a)

sustav za upozoravanje aktivirao se kad je razina reagensa bila najmanje 10 % kapaciteta spremnika;

| (b) | sustav za kontinuirano upozoravanje aktivirao se kad razina reagensa nije bila manja od vrijednosti koju je deklarirao proizvođač u skladu s odredbama iz stavka 6. ovog Priloga. |
| --- | --- |

(b)

sustav za kontinuirano upozoravanje aktivirao se kad razina reagensa nije bila manja od vrijednosti koju je deklarirao proizvođač u skladu s odredbama iz stavka 6. ovog Priloga.

A.1.3.4.

Smatra se da je dokazivanje aktivacije sustava za upozoravanje s obzirom na razinu reagensa uspješno ako se na kraju svakog demonstracijskog ispitivanja provedenog u skladu sa stavkom A.1.3.2.1. sustav za upozoravanje pravilno aktivirao.

A.1.3.5.

Smatra se da je dokazivanje aktivacije sustava za upozoravanje uspješno s obzirom događaje na temelju DTC-a ako se na kraju svakog demonstracijskog ispitivanja provedenog u skladu sa stavkom A.1.3.2.1. sustav za upozoravanje pravilno aktivirao i ako je status DTC-a u skladu s tablicom 1. Dodatka 2. ovom Prilogu.

A.1.4.

Demonstracija aktivacije sustava za prinudu

A.1.4.1.

Dokazivanje aktivacije sustava za prinudu obavlja se ispitivanjima provedenim na ispitnom stolu za motore.

A.1.4.1.1.

Svi dodatni sastavni dijelovi ili podsustavi vozila kao što su senzori temperature okoline, senzori razine i sustavi za upozoravanje i obavješćivanje vozača koji su potrebni za provođenje dokazivanja za tu se svrhu spajaju na sustav motora ili se simuliraju na zadovoljavajući način za homologacijsko tijelo.

A.1.4.1.2.

Ako proizvođač tako odluči i ako se s tim složi homologacijsko tijelo, demonstracijska ispitivanja mogu se provesti na potpunom vozilu postavljanjem vozila na odgovarajući ispitni stol ili vožnjom po ispitnoj stazi u kontroliranim uvjetima.

A.1.4.2.

U ispitnom se slijedu mora pokazati aktivacija sustava za prinudu u slučaju nedostatka reagensa i u slučaju jedne od neispravnosti iz stavka 7., 8. ili 9. ovog Priloga.

A.1.4.3.

| (a) | uz nedostatak reagensa homologacijsko tijelo odabire jednu dodatnu neispravnost iz stavka 7., 8. ili 9. ovog Priloga koja je prethodno upotrijebljena u dokazivanju aktivacije sustava za upozoravanje; |
| --- | --- |

(a)

uz nedostatak reagensa homologacijsko tijelo odabire jednu dodatnu neispravnost iz stavka 7., 8. ili 9. ovog Priloga koja je prethodno upotrijebljena u dokazivanju aktivacije sustava za upozoravanje;

| (b) | proizvođaču je, u dogovoru s homologacijskim tijelom, dopušteno da simulira postizanje određenog broja radnih sati; |
| --- | --- |

(b)

proizvođaču je, u dogovoru s homologacijskim tijelom, dopušteno da simulira postizanje određenog broja radnih sati;

| (c) | postizanje smanjenja zakretnog momenta potrebnog za prinudu niske razine može se dokazati istodobno s homologacijom motora s obzirom na opći radni učinak u skladu s ovim Pravilnikom. U tom slučaju nije potrebno zasebno mjerenje zakretnog momenta tijekom dokazivanja aktivacije sustava za prinudu. Ograničenje brzine potrebno za prinudu visoke razine dokazuje se u skladu sa zahtjevima stavka 5. ovog Priloga. |
| --- | --- |

(c)

postizanje smanjenja zakretnog momenta potrebnog za prinudu niske razine može se dokazati istodobno s homologacijom motora s obzirom na opći radni učinak u skladu s ovim Pravilnikom. U tom slučaju nije potrebno zasebno mjerenje zakretnog momenta tijekom dokazivanja aktivacije sustava za prinudu. Ograničenje brzine potrebno za prinudu visoke razine dokazuje se u skladu sa zahtjevima stavka 5. ovog Priloga.

A.1.4.4.

Proizvođač uz to dokazuje rad sustava za prinudu u okolnostima neispravnosti utvrđenih u stavku 7., 8. ili 9. ovog Priloga koje nisu bile odabrane za primjenu u demonstracijskim ispitivanjima opisanima u stavcima A.1.4.1., A.1.4.2. i A.1.4.3. Ta se dodatna dokazivanja mogu provesti tako da se homologacijskom tijelu podnese tehnička studija s dokazima kao što su algoritmi, funkcionalne analize i rezultati prethodnih ispitivanja.

A.1.4.4.1.

Tim dodatnim dokazivanjima mora se homologacijskom tijelu na zadovoljavajući način dokazati da u elektroničkoj upravljačkoj jedinici motora postoji odgovarajući mehanizam za smanjivanje zakretnog momenta.

A.1.4.5.

Demonstracijsko ispitivanje sustava za prinudu niske razine

A.1.4.5.1.

Dokazivanje počinje aktivacijom sustava za upozoravanje ili odgovarajućeg sustava za „kontinuirano” upozoravanje zbog neispravnosti koju je odabralo homologacijsko tijelo.

A.1.4.5.2.

Kad se provjerava odziv sustava u slučaju nedostatka reagensa u spremniku, sustav motora mora raditi sve dok razina reagensa ne dosegne vrijednost od 2,5 % nazivnog punog kapaciteta spremnika ili vrijednost koju je proizvođač deklarirao u skladu sa stavkom 6.3.1. ovog Priloga na kojoj bi se trebao aktivirati sustav za prinudu niske razine.

A.1.4.5.2.1.

Proizvođač može uz odobrenje homologacijskog tijela simulirati kontinuiran rad vađenjem reagensa iz spremnika dok je motor u pogonu ili dok je isključen.

A.1.4.5.3.

Kad se provjerava odziv sustava u slučaju neispravnosti koja nije nedostatak reagensa u spremniku, sustav motora mora raditi odgovarajući broj sati iz tablice 2. Dodatka 2. ili, prema izboru proizvođača, dok odgovarajući brojač ne dosegne vrijednost pri kojoj se aktivira sustav za prinudu niske razine.

A.1.4.5.4.

Smatra se da je dokazivanje aktivacije sustava za prinudu niske razine uspješno ako je na kraju svakog demonstracijskog ispitivanja provedenog u skladu sa stavcima A.1.4.5.2. i A.1.4.5.3. proizvođač homologacijskom tijelu dokazao da je elektronička upravljačka jedinica motora aktivirala mehanizam za smanjivanje zakretnog momenta.

A.1.4.6.

Demonstracijsko ispitivanje sustava za prinudu visoke razine

A.1.4.6.1.

Dokazivanje počinje sa stanjem u kojem je sustav za prinudu niske razine prethodno aktiviran te se može provesti kao nastavak ispitivanja provedenih za dokazivanje sustava za prinudu niske razine.

A.1.4.6.2.

Kad se provjerava odziv sustava u slučaju nedostatka reagensa u spremniku, sustav motora mora raditi dok se spremnik reagensa ne isprazni (tj. do trenutka kad sustav za doziranje više ne može crpiti reagens iz spremnika) ili dok ne dosegne vrijednost manju od 2,5 % nazivnog punog kapaciteta spremnika na kojoj se prema deklaraciji proizvođača aktivira sustav za prinudu visoke razine.

A.1.4.6.2.1.

Proizvođač može uz odobrenje homologacijskog tijela simulirati kontinuiran rad vađenjem reagensa iz spremnika dok je motor u pogonu ili dok je isključen.

A.1.4.6.3.

Kad se provjerava odziv sustava u slučaju neispravnosti koja nije nedostatak reagensa u spremniku, motor mora raditi odgovarajući broj sati iz tablice 2. iz Dodatka 2. ili, prema izboru proizvođača, dok odgovarajući brojač ne dosegne vrijednost na kojoj se aktivira sustav za prinudu visoke razine.

A.1.4.6.4.

Smatra se da je dokazivanje aktivacije sustava za prinudu visoke razine uspješno ako je na kraju svakog demonstracijskog ispitivanja provedenog u skladu sa stavcima A.1.4.6.2. i A.1.4.6.3. proizvođač homologacijskom tijelu dokazao da se obvezni mehanizam za ograničavanje brzine aktivirao.

A.1.5.

Demonstracija ograničenja brzine vozila nakon aktivacije sustava za prinudu visoke razine

A.1.5.1.

Dokazivanje ograničenja brzine vozila nakon aktiviranja sustava za prinudu visoke razine provodi se tako da se homologacijskom tijelu podnese tehnička studija s dokazima kao što su algoritmi, funkcionalne analize i rezultati prethodnih ispitivanja.

A.1.5.1.1.

Kao druga mogućnost, ako proizvođač tako odluči i ako se s tim složi homologacijsko tijelo, dokazivanje ograničenja brzine vozila može se provesti na potpunom vozilu u skladu sa zahtjevima stavka A.1.5.4., postavljanjem vozila na odgovarajući ispitni stol ili vožnjom po ispitnoj stazi u kontroliranim uvjetima.

A.1.5.2.

Kad proizvođač podnese zahtjev za homologaciju motora ili porodice motora kao zasebne tehničke jedinice, proizvođač podnosi dokaz homologacijskom tijelu da je opisna dokumentacija za ugradnju u skladu s odredbama stavka 2.2.4. ovog Priloga kad je riječ o mjerama kojima se osigurava da vozilo, kad se upotrebljava na cesti ili, ovisno o slučaju, drugdje, ispunjava zahtjeve ovog Priloga u pogledu sustava za prinudu visoke razine.

A.1.5.3.

Ako homologacijsko tijelo nije zadovoljno dokazom o pravilnom radu sustava za prinudu visoke razine koji je osigurao proizvođač, može zahtijevati demonstraciju na jednom reprezentativnom vozilu kako bi se potvrdio ispravan rad sustava. Demonstracija na vozilu provodi se u skladu sa zahtjevima iz stavka A.1.5.4.

A.1.5.4.

Dodatno dokazivanje za potvrđivanje učinka aktiviranja sustava za prinudu visoke razine na vozilu

A.1.5.4.1.

Ovo se dokazivanje provodi na zahtjev homologacijskog tijela ako nije zadovoljno dokazom o ispravnom radu sustava za prinudu visoke razine koji je pružio proizvođač. Dokazivanje se provodi prvom prilikom u dogovoru s homologacijskim tijelom.

A.1.5.4.2.

Proizvođač izabire jedan od kvarova određenih u stavcima od 6. do 9. ovog Priloga koji se izaziva ili simulira na sustavu motora u skladu s dogovorom između proizvođača i homologacijskog tijela.

A.1.5.4.3.

Proizvođač dovodi sustav za prinudu u stanje u kojem je sustav za prinudu niske razine aktiviran, a sustav za prinudu visoke razine još nije aktiviran.

A.1.5.4.4.

Vozilo mora raditi dok brojač za izabrani kvar ne dosegne odgovarajući broj sati rada iz tablice 2. Dodatka 2. ili, ako je primjenjivo, dok se spremnik s reagensom ne isprazni ili ne dosegne razinu manju od 2,5 % nazivnog punog kapaciteta spremnika koju je proizvođač odabrao za aktiviranje sustava za prinudu visoke razine.

A.1.5.4.5.

Ako se proizvođač odluči za pristup „onesposobljavanje nakon ponovnog pokretanja”, na koji se upućuje u stavku 5.4.1. ovog Priloga, vozilo mora raditi do kraja trenutačnog radnog slijeda, unutar kojega se mora dokazati da vozilo može voziti brže od 20 km/h. Nakon ponovnog pokretanja brzina vozila mora biti ograničena na najviše 20 km/h.

A.1.5.4.6.

Ako se proizvođač odluči za pristup „onesposobljavanje nakon punjenja goriva”, na koji se upućuje u stavku 5.4.2. ovog Priloga, vozilo mora odvoziti kratku udaljenost koju odabere proizvođač nakon što je dovedeno u stanje kad u spremniku ima dovoljno prostora da se može dopuniti količinom goriva utvrđenom u stavku 5.4.2. ovog Priloga. Rad vozila prije dopunjavanja gorivom uključuje dokazivanje da vozilo može voziti brže od 20 km/h. Nakon dopunjavanja količinom goriva koja je utvrđena u stavku 5.4.2. ovog Priloga brzina vozila mora biti ograničena na najviše 20 km/h.

A.1.5.4.7.

Ako se proizvođač odluči za pristup „onesposobljavanje nakon parkiranja” na koji se upućuje u stavku 5.4.3. ovog Priloga, vozilo se zaustavlja nakon što prijeđe kratku udaljenost koju odabere proizvođač, koja mora biti dovoljna kako bi se dokazalo da vozilo može voziti brže od 20 km/h. Nakon što je vozilo mirovalo više od jednog sata, brzina vozila mora biti ograničena na najviše 20 km/h.

---

Prilog 11. – Dodatak 2.

Opis mehanizama aktivacije i deaktivacije sustava za upozoravanje i prinudu vozača

A.2.1.

Sve definicije iz Priloga 9.B primjenjuju se za ovaj Dodatak.

A.2.2.

Mehanizmi aktivacije i deaktivacije sustava za upozoravanje vozača

A.2.2.1.

Tablica 1.

Aktivacija sustava za upozoravanje vozača

| Vrsta kvara | Status DTC-a za aktivaciju sustava za upozoravanje |
| --- | --- |
| neodgovarajuća kvaliteta reagensa | potvrđen i aktivan |
| niska potrošnja reagensa | potencijalan (ako se otkrije nakon 10 sati), u protivnom potencijalan ili potvrđen i aktivan |
| doziranje ne radi | potvrđen i aktivan |
| zapriječen ventil EGR-a | potvrđen i aktivan |
| neispravnost sustava za praćenje | potvrđen i aktivan |

Vrsta kvara

Status DTC-a za aktivaciju sustava za upozoravanje

neodgovarajuća kvaliteta reagensa

potvrđen i aktivan

niska potrošnja reagensa

potencijalan (ako se otkrije nakon 10 sati), u protivnom potencijalan ili potvrđen i aktivan

doziranje ne radi

potvrđen i aktivan

zapriječen ventil EGR-a

potvrđen i aktivan

neispravnost sustava za praćenje

potvrđen i aktivan

A.2.2.1.1.

Ako vrijednost brojača za odgovarajuću grešku nije 0, što znači da je jedinica za praćenje otkrila stanje u kojem se neispravnost mogla pojaviti najmanje dva puta, sustav za upozoravanje vozača se aktivira kad DTC ima status „potencijalan”.

A.2.2.2.

Sustav za upozoravanje vozača deaktivira se kad dijagnostički sustav zaključi da neispravnost koja se odnosi na to upozorenje više nije prisutna ili kad alat za skeniranje izbriše podatke, uključujući DTC-ove koji se odnose na kvarove koji opravdavaju njegovo aktiviranje.

A.2.2.2.1.

Brisanje podataka o kvarovima alatom za skeniranje

A.2.2.2.1.1.

Brisanje podataka alatom za skeniranje, uključujući brisanje DTC-ova koji se odnose na kvarove koji opravdavaju aktiviranje signala za upozoravanje vozača i pripadajućih podataka, provodi se u skladu s Prilogom 9.B.

A.2.2.2.1.2.

Brisanje podataka o kvaru moguće je samo kad je motor isključen.

A.2.2.2.1.3.

Kad se izbrišu podaci o kvarovima, uključujući DTC-ove, ne smiju se izbrisati vrijednosti brojača povezanih s tim kvarovima za koje je u ovom Prilogu utvrđeno da se ne smiju brisati.

A.2.3.

Mehanizam aktivacije i deaktivacije sustava za prinudu vozača

A.2.3.1.

Sustav za prinudu vozača aktivira se ako je sustav za upozoravanje aktivan, a brojač koji se odnosi na neispravnost koja opravdava njegovo aktiviranje dosegne vrijednost iz tablice 2.

A.2.3.2.

Sustav za prinudu vozača deaktivira se kad sustav više ne otkriva neispravnost koja opravdava njegovu aktivaciju ili ako su podaci, uključujući DTC-ove, koji se odnose na kvarove koji opravdavaju njegovo aktiviranje izbrisani alatom za skeniranje ili alatom za održavanje.

A.2.3.3.

Sustavi za upozoravanje i prinudu vozača aktiviraju se ili deaktiviraju u skladu s odredbama iz stavka 6. ovog Priloga odmah nakon procjene količine reagensa u spremniku za reagens. U tom slučaju mehanizmi aktivacije ili deaktivacije ne ovise o statusu nijednog pripadajućeg DTC-a.

A.2.4.

Mehanizam brojača

A.2.4.1.

Općenito

A.2.4.1.1.

| (a) | neodgovarajuću kvalitetu reagensa; |
| --- | --- |

(a)

neodgovarajuću kvalitetu reagensa;

| (b) | neodgovarajuću potrošnju reagensa; |
| --- | --- |

(b)

neodgovarajuću potrošnju reagensa;

| (c) | prekid doziranja reagensa; |
| --- | --- |

(c)

prekid doziranja reagensa;

| (d) | zapriječen ventil EGR-a; |
| --- | --- |

(d)

zapriječen ventil EGR-a;

| (e) | kvar na sustavu za praćenje iz stavka 9.1. podstavka (b) ovog Priloga. |
| --- | --- |

(e)

kvar na sustavu za praćenje iz stavka 9.1. podstavka (b) ovog Priloga.

A.2.4.1.2.

Svi brojači moraju brojati do najviše vrijednosti dvobajtnog brojača jednosatne razlučivosti te ostati na toj vrijednosti osim ako se ispune uvjeti za vraćanje brojača na nulu.

A.2.4.1.3.

Jedan brojač može brojiti sate za dva ili više vrsta kvarova za tu vrstu brojača.

A.2.4.1.3.1.

Ako proizvođač odluči upotrijebiti više brojača za sustav praćenja, sustav mora biti sposoban dodijeliti zaseban brojač sustava za praćenje svakom kvaru koji u skladu s ovim Prilogom odgovara za tu vrstu brojača.

A.2.4.2.

Načelo mehanizama brojača

A.2.4.2.1.

Svi brojači rade na sljedeći način:

A.2.4.2.1.1.

Ako brojač počinje raditi od nule, brojač počinje brojiti čim se detektira neispravnost relevantna za njega, a odgovarajući dijagnostički kod neispravnosti (DTC) ima status iz tablice 1.

A.2.4.2.1.2.

Ako praćenje utvrdi samo jednu pojavu, a neispravnost koja je početno aktivirala brojač više se ne detektira ili je izbrisana alatom za skeniranje ili održavanje, brojač se zaustavlja i ostaje na trenutačnoj vrijednosti.

A.2.4.2.1.2.1.

Ako se brojač zaustavi dok je sustav za prinudu visoke razine aktivan, vrijednost brojača ostaje na vrijednosti utvrđenoj u tablici 2.

A.2.4.2.1.2.2.

Tablica 2.

Brojači i prinuda

| | Status DTC-a za prvu aktivaciju brojača | Vrijednost brojača za prinudu niske razine | Vrijednost brojača za prinudu visoke razine | Zaustavljena vrijednost koju brojač zadržava u razdoblju neposredno nakon prinude visoke razine |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| brojač kvalitete reagensa | potvrđen i aktivan | 10 sati | 20 sati | 18 sati |
| brojač potrošnje reagensa | potencijalan ili potvrđen i aktivan
  (vidjeti tablicu 1.) | 10 sati | 20 sati | 18 sati |
| brojač doziranja | potvrđen i aktivan | 10 sati | 20 sati | 18 sati |
| Brojač ventila EGR-a | potvrđen i aktivan | 36 sati | 100 sati | 95 sati |
| brojač sustava za praćenje | potvrđen i aktivan | 36 sati | 100 sati | 95 sati |

Status DTC-a za prvu aktivaciju brojača

Vrijednost brojača za prinudu niske razine

Vrijednost brojača za prinudu visoke razine

Zaustavljena vrijednost koju brojač zadržava u razdoblju neposredno nakon prinude visoke razine

brojač kvalitete reagensa

potvrđen i aktivan

10 sati

20 sati

18 sati

brojač potrošnje reagensa

potencijalan ili potvrđen i aktivan

(vidjeti tablicu 1.)

10 sati

20 sati

18 sati

brojač doziranja

potvrđen i aktivan

10 sati

20 sati

18 sati

Brojač ventila EGR-a

potvrđen i aktivan

36 sati

100 sati

95 sati

brojač sustava za praćenje

potvrđen i aktivan

36 sati

100 sati

95 sati

A.2.4.2.1.3.

Nakon zaustavljanja brojač se ponovno vraća na nulu nakon što za njega relevantne jedinice za praćenje prođu kroz barem jedan ciklus praćenja bez detekcije neispravnosti te nakon što nijedna neispravnost relevantna za njega nije detektirana tijekom 36 sati rada motora od posljednjeg zaustavljanja vrijednosti brojača (vidjeti sliku 1.).

A.2.4.2.1.4.

Brojač nastavlja brojanje od vrijednosti na kojoj je bio zaustavljen ako je neispravnost relevantna za taj brojač detektirana tijekom razdoblja u kojem je brojač zaustavljen (vidjeti sliku 1.).

Slika 1.

Slika 1.

Ponovna aktivacija i vraćanje na nulu brojača nakon razdoblja u kojem je njegova vrijednost zadržana

Ponovna aktivacija i vraćanje na nulu brojača nakon razdoblja u kojem je njegova vrijednost zadržana

Image 244

A.2.5.

Prikaz aktivacije i deaktivacije i mehanizama brojača

A.2.5.1.

U ovom su stavku prikazani aktivacija i deaktivacija te mehanizmi brojača za neke tipične slučajeve. Slike i opisi iz stavaka A.2.4.2., A.2.4.3. i A.2.4.4. navedeni su samo kao primjeri za potrebe ovog Priloga i ne bi se smjelo upućivati na njih kao na primjere zahtjeva ovog Pravilnika ili konačnih izjava o uključenim postupcima. Za potrebe pojednostavnjenja u ovim se primjerima ne navodi, na primjer, činjenica da će i sustav za upozoravanje biti aktivan dok je aktivan sustav za prinudu.

A.2.5.2.

| (a) | 1. scenarij (uporaba): vozač nastavlja koristiti vozilo unatoč upozorenju to trenutka kad je rad vozila onemogućen; |
| --- | --- |

(a)

1. scenarij (uporaba): vozač nastavlja koristiti vozilo unatoč upozorenju to trenutka kad je rad vozila onemogućen;

| (b) | 1. scenarij popravka (dopunjavanje „odgovarajućom” količinom reagensa): vozač dopunjava spremnik reagensom do razine iznad praga od 10 %. Upozoravanje i prinuda su deaktivirani; |
| --- | --- |

(b)

1. scenarij popravka (dopunjavanje „odgovarajućom” količinom reagensa): vozač dopunjava spremnik reagensom do razine iznad praga od 10 %. Upozoravanje i prinuda su deaktivirani;

| (c) | 2. i 3. scenariji popravka (dopunjavanje „neodgovarajućom” količinom reagensa): aktivira se sustav za upozoravanje. Razina upozorenja ovisi o količini raspoloživog reagensa; |
| --- | --- |

(c)

2. i 3. scenariji popravka (dopunjavanje „neodgovarajućom” količinom reagensa): aktivira se sustav za upozoravanje. Razina upozorenja ovisi o količini raspoloživog reagensa;

| (d) | 4. scenarij popravka (dopunjavanje „vrlo neodgovarajućom” količinom reagensa): prinuda niske razine odmah se aktivira. |
| --- | --- |

(d)

4. scenarij popravka (dopunjavanje „vrlo neodgovarajućom” količinom reagensa): prinuda niske razine odmah se aktivira.

Slika 2.

Slika 2.

Raspoloživost reagensa

Raspoloživost reagensa

Image 245

A.2.5.3.

| (a) | 1. scenarij (uporaba): vozač nastavlja koristiti vozilo unatoč upozorenju to trenutka kad je rad vozila onemogućen; |
| --- | --- |

(a)

1. scenarij (uporaba): vozač nastavlja koristiti vozilo unatoč upozorenju to trenutka kad je rad vozila onemogućen;

| (b) | 1. scenarij popravka („loš” ili „nepošten” popravak): nakon onesposobljenja vozila, vozač ispravlja kvalitetu reagensa, ali ubrzo potom ponovno zamjenjuje reagens reagensom neodgovarajuće kvalitete. Sustav za prinudu odmah se ponovno aktivira te se rad vozila blokira nakon dva sata rada; |
| --- | --- |

(b)

1. scenarij popravka („loš” ili „nepošten” popravak): nakon onesposobljenja vozila, vozač ispravlja kvalitetu reagensa, ali ubrzo potom ponovno zamjenjuje reagens reagensom neodgovarajuće kvalitete. Sustav za prinudu odmah se ponovno aktivira te se rad vozila blokira nakon dva sata rada;

| (c) | 2. scenarij popravka („dobar” popravak): nakon onesposobljenja vozila, vozač ispravlja kvalitetu reagensa. Međutim, nakon određenog vremena ponovno ga dopunjava reagensom neodgovarajuće kvalitete. Postupci upozoravanja, prinude i brojenja ponovno počinju od nule. |
| --- | --- |

(c)

2. scenarij popravka („dobar” popravak): nakon onesposobljenja vozila, vozač ispravlja kvalitetu reagensa. Međutim, nakon određenog vremena ponovno ga dopunjava reagensom neodgovarajuće kvalitete. Postupci upozoravanja, prinude i brojenja ponovno počinju od nule.

Slika 3.

Slika 3.

Punjenje reagensom neodgovarajuće kvalitete

Punjenje reagensom neodgovarajuće kvalitete

Image 246

A.2.5.4.

| (a) | 1. scenarij (uporaba): vozač nastavlja koristiti vozilo unatoč upozorenju to trenutka kad je rad vozila onemogućen; |
| --- | --- |

(a)

1. scenarij (uporaba): vozač nastavlja koristiti vozilo unatoč upozorenju to trenutka kad je rad vozila onemogućen;

| (b) | 1. scenarij popravka („dobar” popravak): nakon onesposobljenja vozila, vozač popravlja sustav za doziranje. Međutim, sustav za doziranje se nakon određenog vremena ponovno pokvari. Postupci upozorenja, prinude i brojenja ponovno kreću od nule; |
| --- | --- |

(b)

1. scenarij popravka („dobar” popravak): nakon onesposobljenja vozila, vozač popravlja sustav za doziranje. Međutim, sustav za doziranje se nakon određenog vremena ponovno pokvari. Postupci upozorenja, prinude i brojenja ponovno kreću od nule;

| (c) | 2. scenarij popravka („loš” popravak): za vrijeme prinude niske razine (smanjivanje zakretnog momenta) vozač popravlja sustav za doziranje. Međutim, ubrzo nakon toga sustav za doziranje ponovno se pokvari. Sustav za prinudu niske razine odmah se ponovno aktivira i brojač nastavlja brojiti od vrijednosti koju je imao u trenutku popravka. |
| --- | --- |

(c)

2. scenarij popravka („loš” popravak): za vrijeme prinude niske razine (smanjivanje zakretnog momenta) vozač popravlja sustav za doziranje. Međutim, ubrzo nakon toga sustav za doziranje ponovno se pokvari. Sustav za prinudu niske razine odmah se ponovno aktivira i brojač nastavlja brojiti od vrijednosti koju je imao u trenutku popravka.

Slika 4.

Slika 4.

Kvar sustava za doziranje reagensa

Kvar sustava za doziranje reagensa

Image 247

---

Prilog 11. – Dodatak 3.

Program smanjivanja zakretnog momenta pri prinudi niske razine

Ovim se dijagramom prikazuju odredbe stavka 5.3. ovog Priloga koje se odnose na smanjenje zakretnog momenta.

Image 248

---

Prilog 11. – Dodatak 4.

Dokazivanje ispravnosti ugradnje u vozilo u slučaju motora homologiranog kao zasebne tehničke jedinice

Ovaj se Dodatak primjenjuje kad proizvođač vozila zatraži homologaciju vozila s motorom homologiranim s obzirom na emisije na temelju ovog Pravilnika.

U tom je slučaju uz zahtjeve za ugradnju iz stavka 6. ovog Pravilnika potrebno dokazivanje ispravnosti ugradnje. To dokazivanje provodi se tako da se homologacijskom tijelu podnese tehnička studija s dokazima kao što su tehnički nacrti, funkcionalne analize i rezultati prethodnih ispitivanja.

Prema potrebi, i ako proizvođač tako odluči, podneseni dokaz može obuhvaćati ugradnju sustava ili sastavnih dijelova u stvarna ili simulirana vozila, pod uvjetom da proizvođač može podnijeti dokaz da prikazana ugradnja točno predstavlja standard koji će se postizati u proizvodnji.

Mora se dokazati sukladnost sljedećih elemenata sa zahtjevima ovog Priloga:

| (a) | ugradnje u vozilu s obzirom na kompatibilnost sa sustavom motora (hardver, softver i prijenos podataka); |
| --- | --- |

(a)

ugradnje u vozilu s obzirom na kompatibilnost sa sustavom motora (hardver, softver i prijenos podataka);

| (b) | sustava za upozoravanje i prinudu (na primjer piktogrami, sheme aktivacije itd.); |
| --- | --- |

(b)

sustava za upozoravanje i prinudu (na primjer piktogrami, sheme aktivacije itd.);

| (c) | spremnika za reagens i elemenata (na primjer senzora) ugrađenih u vozilo za potrebe sukladnosti s ovim Prilogom. |
| --- | --- |

(c)

spremnika za reagens i elemenata (na primjer senzora) ugrađenih u vozilo za potrebe sukladnosti s ovim Prilogom.

Može se provjeriti ispravna aktivacija sustava za upozoravanje i prinudu te sustava za pohranjivanje informacija za prijenos podataka na vozilu i izvan vozila. Provjera tih sustava ne smije iziskivati rastavljanje sustava motora ili sastavnih dijelova niti izazvati nepotrebna opterećenja ispitivanjima koja zahtijevaju provođenje postupaka kao što su promjena kvalitete uree ili dugotrajna razdoblja rada vozila ili motora. Kako bi se što više smanjilo opterećenje proizvođača vozila, kad je to moguće, za provjeru tih sustava izabiru se prekidi električnih veza i simulacije brojača s velikim brojem radnih sati.

---

Prilog 11. – Dodatak 5.

Pristup podacima o kontroli emisija NOx

A.5.1.

Ovim Dodatkom opisuju se specifikacije koje omogućavaju pristup informacijama potrebnima za provjeru statusa vozila u pogledu ispravnosti rada sustava za kontrolu emisija NOx (podaci o kontroli emisija NOx).

A.5.2.

Metode pristupa

A.5.2.1.

Podaci o kontroli emisija NOx dostavljaju se samo u skladu s normama koje se upotrebljavaju u vezi s dobivanjem podataka o sustavu motora iz OBD-a.

A.5.2.2.

Pristup podacima o kontroli emisija NOx ne smije ovisiti ni o kakvoj šifri ni nekom drugom uređaju ili metodi koji se mogu dobiti samo od proizvođača ili njegovih dobavljača. Za tumačenje tih podataka ne smiju biti potrebni nikakvi posebni ili jedinstveni podaci za dekodiranje ako ti podaci nisu javno dostupni.

A.5.2.3.

Svi podaci o kontroli emisija NOx iz sustava moraju biti dostupni metodom kojom se pristupa podacima iz OBD-a u skladu s Prilogom 9.A.

A.5.2.4.

Svi podaci o kontroli emisija NOx iz sustava moraju biti dostupni opremom za ispitivanje koja se upotrebljava za dobivanje informacija iz OBD-a u skladu s Prilogom 9.A.

A.5.2.5.

Podaci o kontroli emisija NOx moraju biti dostupni samo za čitanje (tj. ne smije biti moguće poništavanje, vraćanje na početno stanje, brisanje ili mijenjanje nijednog podatka).

A.5.3.

Sadržaj informacija

A.5.3.1.

| (a) | VIN (identifikacijski broj vozila); |
| --- | --- |

(a)

VIN (identifikacijski broj vozila);

| (b) | status sustava za upozoravanje (aktivan, neaktivan); |
| --- | --- |

(b)

status sustava za upozoravanje (aktivan, neaktivan);

| (c) | status sustava za prinudu niske razine (aktivan, uključen, neaktivan); |
| --- | --- |

(c)

status sustava za prinudu niske razine (aktivan, uključen, neaktivan);

| (d) | status sustava za prinudu visoke razine (aktivan, uključen, neaktivan); |
| --- | --- |

(d)

status sustava za prinudu visoke razine (aktivan, uključen, neaktivan);

| (e) | broj ciklusa zagrijavanja i broj sati rada motora otkad su zabilježeni podaci o kontroli emisija NOx bili zadnji put poništeni zbog servisa ili popravka; |
| --- | --- |

(e)

broj ciklusa zagrijavanja i broj sati rada motora otkad su zabilježeni podaci o kontroli emisija NOx bili zadnji put poništeni zbog servisa ili popravka;

| (f) | vrste brojača koje su relevantne za ovaj Prilog (kvaliteta reagensa, potrošnja reagensa, sustav za doziranje, ventil EGR-a, sustav praćenja) i broj sati rada motora koje je zabilježio svaki od tih brojača; u slučaju kad se upotrebljava više brojača, vrijednost koja se uzima u obzir za potrebe podataka o kontroli emisija NOx je najveća vrijednost svakog brojača koja se odnosi na razmatrani kvar; |
| --- | --- |

(f)

vrste brojača koje su relevantne za ovaj Prilog (kvaliteta reagensa, potrošnja reagensa, sustav za doziranje, ventil EGR-a, sustav praćenja) i broj sati rada motora koje je zabilježio svaki od tih brojača; u slučaju kad se upotrebljava više brojača, vrijednost koja se uzima u obzir za potrebe podataka o kontroli emisija NOx je najveća vrijednost svakog brojača koja se odnosi na razmatrani kvar;

| (g) | DTC-ove povezane s neispravnostima koje su relevantne za ovaj Prilog i kad je njihov status „potencijalan” ili „potvrđen i aktivan”. |
| --- | --- |

(g)

DTC-ove povezane s neispravnostima koje su relevantne za ovaj Prilog i kad je njihov status „potencijalan” ili „potvrđen i aktivan”.

---

Prilog 11. – Dodatak 6.

Dokazivanje minimalne prihvatljive koncentracije reagensa CDmin

A.6.1.

Proizvođač dokazuje ispravnu vrijednost minimalne prihvatljive kvalitete reagensa CDmin tijekom homologacije provođenjem dijela WHTC-a s pokretanjem toplog motora u skladu s odredbama Priloga 4. ovoj Uredbi uporabom reagensa koncentracije CDmin.

A.6.2.

Ispitivanje se izvodi s odgovarajućim ciklusom pretkondicioniranja, čime se omogućava da se sustav za kontrolu emisija NOx sa zatvorenom petljom prilagodi kvaliteti reagensa koncentracije CDmin.

A.6.3.

Emisije onečišćujućih tvari nastale u ovom ispitivanju moraju biti niže od graničnih vrijednosti emisija navedenih u stavcima 7.1.1. i 7.1.1.1. ovog Priloga.

---

PRILOG 12.

Emisije CO2 i potrošnja goriva

1.

Uvod

1.1.

Ovim se Prilogom utvrđuju odredbe i postupci ispitivanja za izvješćivanje o emisijama CO2 i potrošnji goriva.

2.

Opći zahtjevi

2.1.

Emisije CO2 i potrošnja goriva utvrđuju se na temelju WHTC i WHSC ispitnih ciklusa u skladu sa stavcima od 7.2. do 7.8. Priloga 4.

2.2.

Rezultati ispitivanja bilježe se kao prosječne specifične efektivne vrijednosti u ciklusu i izražavaju u g/kWh.

3.

Utvrđivanje emisija CO2

3.1.

Ovaj se stavak primjenjuje ako se CO2 mjeri u nerazrijeđenim ispušnim plinovima.

3.1.1.

CO2 u nerazrijeđenim ispušnim plinovima koje ispušta motor dostavljen na ispitivanje mjeri se analizatorom nedisperzivnog infracrvenog apsorpcijskog tipa (NDIR) u skladu sa stavkom 9.3.2.3. i Dodatkom 2. Prilogu 4.

Sustav mjerenja mora ispunjavati zahtjeve u pogledu linearnosti iz stavka 9.2. i tablice 7. Priloga 4.

Sustav mjerenja mora ispunjavati zahtjeve iz stavaka 9.3.1., 9.3.4. i 9.3.5. Priloga 4.

3.1.2.

Relevantni podaci bilježe se i pohranjuju u skladu sa stavkom 7.6.6. Priloga 4. Pripadajuće zabilježene koncentracije i brzine masenog protoka ispušnih plinova sinkroniziraju se s vremenom transformacije prema definiciji iz stavka 3.1. Priloga 4.

3.1.3.

Ako se mjerenje provodi na suhoj osnovi, prije svakog daljnjeg izračuna na trenutačne vrijednosti koncentracije primjenjuje se korekcija za vlažno/suho stanje u skladu sa stavkom 8.1. Priloga 4.

Masa CO2 (g/ispitivanje) utvrđuje se izračunom trenutačnih masenih emisija iz nerazrijeđenih koncentracija CO2 i masenog protoka ispušnih plinova, usklađenog s obzirom na vrijeme transformacije kao što je utvrđeno u skladu sa stavkom 8.4.2.2. Priloga 4. integriranjem trenutačnih vrijednosti tijekom ciklusa te množenjem integriranih vrijednosti s u vrijednostima CO2 iz tablice 5. Priloga 4.

Primjenjuje se sljedeća jednadžba:

m
  CO2 =
  Image 249
  (u g/ispitivanje)

pri čemu je

| u
  CO2 | omjer između gustoće CO2 i gustoće ispušnog plina |
| --- | --- |
| c
  CO2 | trenutačna koncentracija CO2 u ispušnom plinu, ppm |
| qm

  ew,i | trenutačan maseni protok ispušnih plinova, kg/s |
| f | brzina uzorkovanja podataka, Hz |
| n | broj mjerenja |

u
  CO2

omjer između gustoće CO2 i gustoće ispušnog plina

c
  CO2

trenutačna koncentracija CO2 u ispušnom plinu, ppm

qm

  ew,i

trenutačan maseni protok ispušnih plinova, kg/s

f

brzina uzorkovanja podataka, Hz

n

broj mjerenja

Masa CO2 može se po izboru izračunati i u skladu sa stavkom 8.4.2.4. Priloga 4. primjenom molarne mase CO2 (M
  CO2) od 44,01 g/mol.

3.2.

Ovaj se stavak primjenjuje ako se CO2 mjeri u razrijeđenom ispušnom plinu.

3.2.1.

CO2 u razrijeđenim ispušnim plinovima koje ispušta motor dostavljen na ispitivanje mjeri se analizatorom nedisperzivnog infracrvenog apsorpcijskog tipa (NDIR) u skladu sa stavkom 9.3.2.3. i Dodatkom 2. Prilogu 4. Razrjeđivanje ispušnog plina provodi se filtriranim zrakom iz okoline, sintetskim zrakom ili dušikom. Kapacitet protoka sustava s potpunim protokom mora biti dovoljno velik da se posve ukloni kondenzacija vode u sustavima za razrjeđivanje i uzorkovanje.

Sustav mjerenja mora ispunjavati zahtjeve u pogledu linearnosti iz stavka 9.2. i tablice 7. Priloga 4.

Sustav mjerenja mora ispunjavati zahtjeve iz stavaka 9.3.1., 9.3.4. i 9.3.5. Priloga 4.

3.2.2.

Relevantni podaci bilježe se i pohranjuju u skladu sa stavkom 7.6.6. Priloga 4.

3.2.3.

Ako se mjerenje provodi na suhoj osnovi, primjenjuje se korekcija za vlažno/suho stanje u skladu sa stavkom 8.1. Priloga 4.

Za sustave s konstantnim masenim protokom (s izmjenjivačem topline), masa CO2 (g/ispitivanje) utvrđuje se sljedećom jednadžbom:

| | m
  CO2 = 0.001519 x c
  CO2 x m
  ed (u g/ispitivanje) |
| --- | --- |

m
  CO2 = 0.001519 x c
  CO2 x m
  ed (u g/ispitivanje)

pri čemu je

| c
  CO2 | prosječna koncentracija CO2 korigirana za pozadinu, ppm |
| --- | --- |
| 0,001519 | omjer između gustoće CO2 i gustoće zraka (faktor u) |
| m
  ed | ukupna masa razrijeđenog ispušnog plina tijekom ciklusa, kg |

c
  CO2

prosječna koncentracija CO2 korigirana za pozadinu, ppm

0,001519

omjer između gustoće CO2 i gustoće zraka (faktor u)

m
  ed

ukupna masa razrijeđenog ispušnog plina tijekom ciklusa, kg

Za sustave s kompenzacijom protoka (bez izmjenjivača topline) masa CO2 (g/ispitivanje) utvrđuje se izračunom trenutačnih masenih emisija i integriranjem trenutačnih vrijednosti u cijelom ciklusu. Korekcija za pozadinu primjenjuje se izravno na trenutačne vrijednosti koncentracije. Primjenjuje se sljedeća jednadžba:

m
  CO2=
  Image 250

pri čemu je

| c
  CO2,e | koncentracija CO2 izmjerena u razrijeđenim ispušnim plinovima, ppm |
| --- | --- |
| c
  CO2,d | koncentracija CO2, izmjerena u zraku za razrjeđivanje, ppm |
| 0,001519 | omjer između gustoće CO2 i gustoće zraka (faktor u) |
| m
  ed,i | trenutačna masa razrijeđenog ispušnog plina, kg |
| m
  ed | ukupna masa razrijeđenog ispušnog plina tijekom ciklusa, kg |
| D | faktor razrjeđivanja |

c
  CO2,e

koncentracija CO2 izmjerena u razrijeđenim ispušnim plinovima, ppm

c
  CO2,d

koncentracija CO2, izmjerena u zraku za razrjeđivanje, ppm

0,001519

omjer između gustoće CO2 i gustoće zraka (faktor u)

m
  ed,i

trenutačna masa razrijeđenog ispušnog plina, kg

m
  ed

ukupna masa razrijeđenog ispušnog plina tijekom ciklusa, kg

D

faktor razrjeđivanja

Faktor u može se po izboru izračunati i jednadžbom 57 iz stavka 8.5.2.3.1. Priloga 4. na temelju molarne mase CO2 (M
  CO2) od 44,01 g/mol.

Korekcija za pozadinu CO2 primjenjuje se u skladu sa stavkom 8.5.2.3.2. Priloga 4.

3.3.

Rad ciklusa potreban za izračun specifičnih efektivnih emisija CO2 utvrđuje se u skladu sa stavkom 7.8.6. Priloga 4.

3.3.1.

Specifične efektivne emisije e
  CO2 (g/kWh) izračunavaju se kako slijedi:

Image 251

pri čemu je

| m
  CO2, cold | masena emisija CO2 tijekom ispitivanja s pokretanjem hladnog motora, g/ispitivanje |
| --- | --- |
| m
  CO2, hot | masena emisija CO2 tijekom ispitivanja s pokretanjem toplog motora, g/ispitivanje |
| W
  act, cold | stvarni ciklusni rad u ispitivanju s pokretanjem hladnog motora, kWh |
| W
  act, hot | stvarni ciklusni rad u ispitivanju s pokretanjem toplog motora, kWh |

m
  CO2, cold

masena emisija CO2 tijekom ispitivanja s pokretanjem hladnog motora, g/ispitivanje

m
  CO2, hot

masena emisija CO2 tijekom ispitivanja s pokretanjem toplog motora, g/ispitivanje

W
  act, cold

stvarni ciklusni rad u ispitivanju s pokretanjem hladnog motora, kWh

W
  act, hot

stvarni ciklusni rad u ispitivanju s pokretanjem toplog motora, kWh

3.3.2.

Specifične efektivne emisije e
  CO2 (g/kWh) izračunavaju se kako slijedi:

Image 252

pri čemu je

| m
  CO2 | masena emisija CO2, g/ispitivanje |
| --- | --- |
| W
  act | stvarni ciklusni rad, kWh |

m
  CO2

masena emisija CO2, g/ispitivanje

W
  act

stvarni ciklusni rad, kWh

4.

Utvrđivanje potrošnje goriva

4.1.

Mjerenje trenutačnog protoka goriva provodi se sustavima koji po mogućnosti mjere masu izravno kao što su:

| (a) | senzor za maseni protok; |
| --- | --- |

(a)

senzor za maseni protok;

| (b) | vaganje goriva; |
| --- | --- |

(b)

vaganje goriva;

| (c) | Coriolisov mjerač protoka. |
| --- | --- |

(c)

Coriolisov mjerač protoka.

Sustav za mjerenje protoka goriva mora imati:

| (a) | točnost od ±2 % očitanja ili ±0,3 % cijele ljestvice, ovisno o tome što je bolje; |
| --- | --- |

(a)

točnost od ±2 % očitanja ili ±0,3 % cijele ljestvice, ovisno o tome što je bolje;

| (b) | preciznost od ±1 % cijele ljestvice ili bolju; |
| --- | --- |

(b)

preciznost od ±1 % cijele ljestvice ili bolju;

| (c) | vrijeme porasta koje ne premašuje 5 s. |
| --- | --- |

(c)

vrijeme porasta koje ne premašuje 5 s.

Sustav za mjerenje protoka goriva mora ispunjavati zahtjeve u pogledu linearnosti iz stavka 9.2. i tablice 7. Priloga 4.

Moraju se poduzeti mjere za izbjegavanje mjernih pogrešaka. Takve mjere obuhvaćaju barem sljedeće:

| (a) | pažljivu ugradnju uređaja u skladu s preporukama proizvođača instrumenta i dobrom inženjerskom praksom; |
| --- | --- |

(a)

pažljivu ugradnju uređaja u skladu s preporukama proizvođača instrumenta i dobrom inženjerskom praksom;

| (b) | prilagođavanje protoka prema potrebi radi sprečavanja vrtloženja, kružnog strujanja ili pulsiranja protoka što utječe na točnost ili preciznost sustava za mjerenje protoka goriva; |
| --- | --- |

(b)

prilagođavanje protoka prema potrebi radi sprečavanja vrtloženja, kružnog strujanja ili pulsiranja protoka što utječe na točnost ili preciznost sustava za mjerenje protoka goriva;

| (c) | uzimanje u obzir goriva koje zaobiđe motor ili se vrati iz motora u spremnik za gorivo. |
| --- | --- |

(c)

uzimanje u obzir goriva koje zaobiđe motor ili se vrati iz motora u spremnik za gorivo.

4.2.

Relevantni podaci bilježe se i pohranjuju u skladu sa stavkom 7.6.6. Priloga 4.

4.3.

Masa goriva (g/ispitivanje) utvrđuje se zbrojem trenutačnih vrijednosti u ciklusu kako slijedi:

qm

  f =
  Image 253

pri čemu je

| qm

  f,i | trenutačni protok goriva, kg/s |
| --- | --- |
| f | brzina uzorkovanja podataka, Hz |
| n | broj mjerenja |

qm

  f,i

trenutačni protok goriva, kg/s

f

brzina uzorkovanja podataka, Hz

n

broj mjerenja

4.4.

Rad ciklusa potreban za izračun specifične efektivne potrošnje goriva utvrđuje se u skladu sa stavkom 7.8.6. Priloga 4.

4.4.1.

Specifična efektivna potrošnja goriva e
  f (g/kWh) izračunava se na sljedeći način:

Image 254

pri čemu je

| qm

  f, cold | masa goriva u ispitivanju s pokretanjem hladnog motora, g/ispitivanje |
| --- | --- |
| qm

  f, hot | masa goriva u ispitivanju s pokretanjem toplog motora, g/ispitivanje |
| W
  act, cold | stvarni ciklusni rad u ispitivanju s pokretanjem hladnog motora, kWh |
| W
  act, hot | stvarni ciklusni rad u ispitivanju s pokretanjem toplog motora, kWh |

qm

  f, cold

masa goriva u ispitivanju s pokretanjem hladnog motora, g/ispitivanje

qm

  f, hot

masa goriva u ispitivanju s pokretanjem toplog motora, g/ispitivanje

W
  act, cold

stvarni ciklusni rad u ispitivanju s pokretanjem hladnog motora, kWh

W
  act, hot

stvarni ciklusni rad u ispitivanju s pokretanjem toplog motora, kWh

4.4.2.

Specifična efektivna potrošnja goriva e
  f (g/kWh) izračunava se na sljedeći način:

Image 255

pri čemu je

| qm

  f | masa goriva, g/ispitivanje |
| --- | --- |
| W
  act | stvarni rad u ciklusu, kWh |

qm

  f

masa goriva, g/ispitivanje

W
  act

stvarni rad u ciklusu, kWh

---

Prilog 12. – Dodatak 1.

Odredbe o emisijama CO2 i potrošnji goriva za proširenje homologacije za vozilo homologirano na temelju ovog Pravilnika s referentnom masom većom od 2 380 kg, ali ne većom od 2 610 kg

A.1.1.

Uvod

A.1.1.1.

Ovim se Dodatkom utvrđuju odredbe i postupci ispitivanja za izvješćivanje o emisijama CO2 i potrošnji goriva za proširenje homologacije za vozilo homologirano na temelju ovog Pravilnika s referentnom masom većom od 2 380 kg, ali ne većom od 2 610 kg.

A.1.2.

Opći zahtjevi

A.1.2.1.

Proizvođač homologacijskom tijelu mora dostaviti potpisanu izjavu da sve varijante i izvedbe za koje se zahtijeva to proširenje ispunjavaju zahtjeve za homologaciju s obzirom na emisije iz ovog Pravilnika i da je provedeno ispitivanje tipa 1. u skladu s prethodnim stavkom.

Za namjenske motore s kompresijskim paljenjem koji kao gorivo upotrebljavaju etanol (ED95) za izračun vrijednosti potrošnje goriva upotrebljava se fiksan omjer ugljika, vodika i kisika, C1H2,92O0,46.

---

PRILOG 13.

Homologacija zamjenskih uređaja za kontrolu onečišćenja kao zasebne tehničke jedinice

1.

Uvod

1.1.

Ovaj Prilog sadrži dodatne zahtjeve za homologaciju zamjenskih uređaja za kontrolu onečišćenja kao zasebnih tehničkih jedinica.

1.2.

Definicija

1.2.1.

| (a) | broju nosača, strukturi i materijalu; |
| --- | --- |

(a)

broju nosača, strukturi i materijalu;

| (b) | vrsti aktivnosti svakog nosača; |
| --- | --- |

(b)

vrsti aktivnosti svakog nosača;

| (c) | obujmu, omjeru prednje površine i duljini nosača; |
| --- | --- |

(c)

obujmu, omjeru prednje površine i duljini nosača;

| (d) | udjelu katalitičkog materijala; |
| --- | --- |

(d)

udjelu katalitičkog materijala;

| (e) | omjeru katalitičkog materijala; |
| --- | --- |

(e)

omjeru katalitičkog materijala;

| (f) | gustoći ćelija; |
| --- | --- |

(f)

gustoći ćelija;

| (g) | dimenzijama i obliku; |
| --- | --- |

(g)

dimenzijama i obliku;

| (h) | toplinskoj zaštiti. |
| --- | --- |

(h)

toplinskoj zaštiti.

2.

Opći zahtjevi

2.1.

Oznake

2.1.1.

| (a) | ime ili žig proizvođača; |
| --- | --- |

(a)

ime ili žig proizvođača;

| (b) | marku i identifikacijski broj dijela zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja u skladu s opisnim dokumentom izdanim na temelju obrasca iz Dodatka 1. ovom Prilogu. |
| --- | --- |

(b)

marku i identifikacijski broj dijela zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja u skladu s opisnim dokumentom izdanim na temelju obrasca iz Dodatka 1. ovom Prilogu.

2.1.2.

| (a) | ime ili žig proizvođača vozila ili motora; |
| --- | --- |

(a)

ime ili žig proizvođača vozila ili motora;

| (b) | marku i identifikacijski broj dijela originalnog zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja u skladu s podacima iz stavka 2.3. |
| --- | --- |

(b)

marku i identifikacijski broj dijela originalnog zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja u skladu s podacima iz stavka 2.3.

2.2.

Dokumentacija

2.2.1.

| (a) | ime ili žig proizvođača; |
| --- | --- |

(a)

ime ili žig proizvođača;

| (b) | marka i identifikacijski broj dijela zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja u skladu s opisnim dokumentom izdanim na temelju obrasca iz Dodatka 1. ovom Prilogu; |
| --- | --- |

(b)

marka i identifikacijski broj dijela zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja u skladu s opisnim dokumentom izdanim na temelju obrasca iz Dodatka 1. ovom Prilogu;

| (c) | vozila ili motori, uključujući godinu proizvodnje, za koje je zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja homologiran, uključujući, kad je primjenjivo, oznaku koja pokazuje je li zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja prikladan za ugradnju na vozilo koje je opremljeno ugrađenim dijagnostičkim sustavom (OBD); |
| --- | --- |

(c)

vozila ili motori, uključujući godinu proizvodnje, za koje je zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja homologiran, uključujući, kad je primjenjivo, oznaku koja pokazuje je li zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja prikladan za ugradnju na vozilo koje je opremljeno ugrađenim dijagnostičkim sustavom (OBD);

| (d) | upute za ugradnju. |
| --- | --- |

(d)

upute za ugradnju.

Informacije iz ove točke moraju biti dostupne u katalogu proizvoda koje proizvođač zamjenskih uređaja za kontrolu onečišćenja dostavlja prodajnim mjestima.

2.2.2.

| (a) | ime ili žig proizvođača vozila ili motora; |
| --- | --- |

(a)

ime ili žig proizvođača vozila ili motora;

| (b) | marka i identifikacijski broj dijela originalnog zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja u skladu s podacima iz stavka 2.3.; |
| --- | --- |

(b)

marka i identifikacijski broj dijela originalnog zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja u skladu s podacima iz stavka 2.3.;

| (c) | vozila ili motori čiji je originalni zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja onog tipa koji je obuhvaćen stavkom 3.2.12.2.1. Dodatka 1. Prilogu 1., uključujući, ako je primjenjivo, oznaku koja pokazuje je li originalni zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja prikladan za ugradnju na vozilo koje je opremljeno ugrađenim dijagnostičkim sustavom (OBD); |
| --- | --- |

(c)

vozila ili motori čiji je originalni zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja onog tipa koji je obuhvaćen stavkom 3.2.12.2.1. Dodatka 1. Prilogu 1., uključujući, ako je primjenjivo, oznaku koja pokazuje je li originalni zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja prikladan za ugradnju na vozilo koje je opremljeno ugrađenim dijagnostičkim sustavom (OBD);

| (d) | upute za ugradnju. |
| --- | --- |

(d)

upute za ugradnju.

Informacije iz ove točke moraju biti dostupne u katalogu proizvoda koje proizvođač vozila ili motora dostavlja prodajnim mjestima.

2.3.

Ti podaci moraju sadržavati sljedeće:

| (a) | marke i tipove vozila ili motora; |
| --- | --- |

(a)

marke i tipove vozila ili motora;

| (b) | marke i tipove originalnih zamjenskih uređaja za kontrolu onečišćenja; |
| --- | --- |

(b)

marke i tipove originalnih zamjenskih uređaja za kontrolu onečišćenja;

| (c) | brojeve dijelova originalnih zamjenskih uređaja za kontrolu onečišćenja; |
| --- | --- |

(c)

brojeve dijelova originalnih zamjenskih uređaja za kontrolu onečišćenja;

| (d) | homologacijski broj odgovarajućih tipova motora ili vozila. |
| --- | --- |

(d)

homologacijski broj odgovarajućih tipova motora ili vozila.

3.

Homologacijska oznaka zasebne tehničke jedinice

3.1.

Svaki zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja koji je u skladu s tipom homologiranim prema ovom Pravilniku kao zasebna tehnička jedinica mora nositi homologacijsku oznaku.

3.2.

Homologacijska oznaka iz stavka 3.1. sastoji se od:

3.2.1.

kružnice oko slova „E” iza kojeg slijedi razlikovna brojčana oznaka zemlje koja je dodijelila homologaciju (vidjeti stavak 4.12.3.1. ovog Pravilnika);

3.2.2.

desno od kružnice propisane u stavku 3.2.1., broja ovog Pravilnika iza kojeg slijede slovo „R”, crtica i homologacijski broj;

3.2.3.

slova „RD” iza nacionalnog simbola kojima se označava da je homologacija dodijeljena za zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja.

3.3.

Homologacijska oznaka mora se postaviti na zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja tako da je jasno čitljiva i neizbrisiva. Kad je god moguće, mora biti vidljiva kad je zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja ugrađen na vozilo.

3.4.

Primjer homologacijske oznake za zasebnu tehničku jedinicu nalazi se u Dodatku 3. ovom Prilogu.

3.5.

Obavijest o dodjeli, proširenju ili odbijanju homologacije ili trajno obustavljenoj proizvodnji zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja u skladu s ovim Pravilnikom dostavlja se strankama Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu prema predlošku iz Dodatka 2. ovom Prilogu. Moraju se pokazati i vrijednosti izmjerene tijekom homologacijskog ispitivanja.

4.

Tehnički zahtjevi

4.1.

Opći zahtjevi

4.1.1.

Zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja mora biti konstruiran, izrađen i prilagođen za ugradnju tako da omogući motoru i vozilu da zadovolji pravila s kojima je izvorno bio u skladu te da su emisije onečišćujućih tvari učinkovito ograničene tijekom cijelog uobičajenog radnog vijeka vozila u uobičajenim uvjetima uporabe.

4.1.2.

Zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja mora se ugraditi točno na mjestu originalnog uređaja za kontrolu onečišćenja, pri čemu se ne smije mijenjati položaj senzora za ispušne plinove, temperaturu i tlak na ispušnom vodu.

4.1.3.

Ako originalni uređaj za kontrolu onečišćenja ima toplinsku zaštitu, zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja mora imati jednakovrijednu zaštitu.

4.1.4.

Na zahtjev podnositelja zahtjeva za homologaciju zamjenskog sastavnog dijela, homologacijsko tijelo koje je dodijelilo prvobitnu homologaciju sustava motora treba za svaki motor koji se ispituje osigurati na nediskriminacijskoj osnovi informacije navedene u stavcima 3.2.12.2.6.8.1.1. i 3.2.12.2.6.8.2.1. u Dijelu 1. opisnog dokumenta koji se nalazi u Prilogu 1.

4.2.

Zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja mora biti trajan, odnosno konstruiran, izrađen i prilagođen za ugradnju tako da bude razumno otporan na pojave korozije i oksidacije kojima je izložen, uzimajući u obzir uvjete uporabe vozila.

Konstrukcija zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja mora biti takva da su aktivni elementi u kontroli emisija odgovarajuće zaštićeni od mehaničkih udaraca tako da osiguravaju djelotvorno ograničavanje emisija onečišćujućih tvari tijekom cijelog uobičajenog radnog vijeka vozila u uobičajenim uvjetima uporabe.

Podnositelj zahtjeva za homologaciju mora homologacijskom tijelu dostaviti pojedinosti o upotrijebljenom ispitivanju za određivanje otpornosti na mehaničke udarce i rezultate toga ispitivanja.

4.3.

Zahtjevi u pogledu emisija

4.3.1.

Motori navedeni u stavku 3.4.4. podstavku (a) ovog Pravilnika koji su opremljeni cjelovitim sustavom za kontrolu emisija, uključujući tip zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja za koji je zatražena homologacija, moraju se podvrgnuti ispitivanjima koja su prikladna za predviđenu namjenu kako je opisano u Prilogu 4., zbog usporedbe njegove učinkovitosti s originalnim sustavom za kontrolu emisija u skladu s postupkom opisanim u nastavku.

4.3.1.1.

Ako je zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja samo dio cjeline sustava za kontrolu emisija, da bi se dobio cijeli sustav smiju se upotrijebiti samo nova originalna oprema ili novi originalni zamjenski sastavni dijelovi za kontrolu onečišćenja.

4.3.1.2.

Trajnost zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja određuje se uspoređivanjem dva uzastopna niza ispitivanja emisija ispušnih plinova.

| (a) | Prvi niz provodi se sa zamjenskim uređajem za kontrolu onečišćenja koji je bio uhodan kroz 12 WHSC ciklusa; |
| --- | --- |

(a)

Prvi niz provodi se sa zamjenskim uređajem za kontrolu onečišćenja koji je bio uhodan kroz 12 WHSC ciklusa;

| (b) | drugi niz provodi se sa zamjenskim uređajem za kontrolu onečišćenja koji je podvrgnut starenju postupcima u nastavku. |
| --- | --- |

(b)

drugi niz provodi se sa zamjenskim uređajem za kontrolu onečišćenja koji je podvrgnut starenju postupcima u nastavku.

Ako se homologacija primjenjuje za različite tipove motora istog proizvođača i pod uvjetom da su ti različiti tipovi motora opremljeni istim originalnim sustavom za kontrolu onečišćenja, ispitivanja se mogu ograničiti na najmanje dva motora izabrana nakon dogovora s homologacijskim tijelom.

4.3.2.

Postupak za vrednovanje radnog učinka zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja na emisije

4.3.2.1.

Sustav za naknadnu obradu ispušnih plinova pretkondicionira se s 12 WHSC ciklusa. Nakon tog pretkondicioniranja, motori se ispituju u skladu s postupcima WHDC ispitivanja iz Priloga 4. Provode se tri ispitivanja ispušnih plinova za svaki odgovarajući tip.

Ispitani motori s originalnim sustavom za naknadnu obradu ispušnih plinova ili originalnim zamjenskim sustavom za naknadnu obradu ispušnih plinova moraju ispunjavati granične vrijednosti u skladu s homologacijom motora ili vozila.

4.3.2.2.

Zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja koji treba ocijeniti ugrađuje se u sustav za naknadnu obradu ispušnih plinova koji se ispituje u skladu sa zahtjevima iz stavka 4.3.2.1. umjesto odgovarajućeg originalnog uređaja za naknadnu obradu ispušnih plinova.

Sustav za naknadnu obradu ispušnih plinova s ugrađenim zamjenskim uređajem za kontrolu onečišćenja nakon toga se pretkondicionira s 12 WHSC ciklusa. Nakon tog pretkondicioniranja, motori se ispituju u skladu s postupcima WHDC ispitivanja iz Priloga 4. Provode se tri ispitivanja ispušnih plinova za svaki odgovarajući tip.

4.3.2.3.

Zahtjevi koji se odnose na emisije iz motora opremljenih zamjenskim uređajima za kontrolu onečišćenja smatraju se ispunjenima ako rezultati za svaku reguliranu onečišćujuću tvar (CO, HC, NMHC, metan, NOx, NH3, masu i broj čestica kako se primjenjuje za homologaciju motora) zadovoljavaju sljedeće uvjete:

| (1) | M ≤ 0,85 S + 0,4 G |
| --- | --- |

(1)

M ≤ 0,85 S + 0,4 G

| (2) | M ≤ G |
| --- | --- |

(2)

M ≤ G

pri čemu je

| M | : | srednja vrijednost emisija jedne onečišćujuće tvari koja se izračunava iz tri ispitivanja sa zamjenskim uređajem za kontrolu onečišćenja |
| --- | --- | --- |
| S | : | srednja vrijednost emisija jedne onečišćujuće tvari koja se izračunava iz tri ispitivanja s originalnim ili originalnim zamjenskim uređajem za kontrolu onečišćenja |
| G | : | granična vrijednost emisija jedne onečišćujuće tvari u skladu s homologacijom vozila |

M

:

srednja vrijednost emisija jedne onečišćujuće tvari koja se izračunava iz tri ispitivanja sa zamjenskim uređajem za kontrolu onečišćenja

S

:

srednja vrijednost emisija jedne onečišćujuće tvari koja se izračunava iz tri ispitivanja s originalnim ili originalnim zamjenskim uređajem za kontrolu onečišćenja

G

:

granična vrijednost emisija jedne onečišćujuće tvari u skladu s homologacijom vozila

4.3.2.4.

Na sustav za naknadnu obradu ispušnih plinova ispitan u skladu sa stavkom 4.3.2.2. i s ugrađenim zamjenskim uređajem za kontrolu onečišćenja primjenjuju se postupci za provjeru trajnosti opisani u Dodatku 4. ovom Prilogu.

4.3.2.5.

Ostareni sustav za naknadnu obradu ispušnih plinova s ugrađenim ostarenim zamjenskim uređajem za kontrolu onečišćenja ugrađuje se nakon toga na ispitni motor koji je služio za ispitivanja iz stavaka 4.3.2.1. i 4.3.2.2.

Ostareni sustavi za naknadnu obradu ispušnih plinova moraju se pretkondicionirati s 12 WHSC ciklusa, a nakon toga ispitati u skladu s WHDC postupcima opisanima u Prilogu 4. Provode se tri ispitivanja ispušnih plinova za svaki odgovarajući tip.

4.3.2.6.

Faktor starenja za svaku onečišćujuću tvar određuje se kao omjer između primijenjenih vrijednosti emisija na kraju životnog vijeka i vrijednosti emisija na početku akumulacije sati rada. (Na primjer, ako su emisije onečišćujuće tvari A na kraju životnog vijeka 1,50 g/kWh, a na početku akumulacije sati rada 1,82 g/kWh, faktor starenja je 1,82 / 1,50 = 1,21).

4.3.2.7.

Zahtjevi koji se odnose na emisije iz motora opremljenih ostarenim zamjenskim uređajima za kontrolu onečišćenja (kako je opisano u stavku 4.3.2.5.) smatraju se ispunjenima ako rezultati za svaku reguliranu onečišćujuću tvar (CO, HC, NMHC, metan, NOx, NH3, masu i broj čestica kako se primjenjuje za homologaciju motora) zadovoljavaju sljedeći uvjet:

M*AF ≤ G

pri čemu je

| M | : | srednja vrijednost emisija jedne onečišćujuće tvari koja se izračunava iz tri ispitivanja s pretkondicioniranim zamjenskim uređajem za kontrolu onečišćenja prije izlaganja starenju (npr. rezultati iz stavka 4.3.2.) |
| --- | --- | --- |
| AF | : | faktor starenja za jednu onečišćujuću tvar |
| G | : | granična vrijednost emisija jedne onečišćujuće tvari u skladu s homologacijom vozila |

M

:

srednja vrijednost emisija jedne onečišćujuće tvari koja se izračunava iz tri ispitivanja s pretkondicioniranim zamjenskim uređajem za kontrolu onečišćenja prije izlaganja starenju (npr. rezultati iz stavka 4.3.2.)

AF

:

faktor starenja za jednu onečišćujuću tvar

G

:

granična vrijednost emisija jedne onečišćujuće tvari u skladu s homologacijom vozila

4.3.3.

Proizvođač može odrediti tehnološku porodicu zamjenskih uređaja za kontrolu onečišćenja na temelju osnovnih karakteristika koje uređaji unutar porodice moraju dijeliti.

Da bi pripadao istoj tehnološkoj porodici zamjenskih uređaja za kontrolu onečišćenja, zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja mora imati:

| (a) | isti mehanizam za kontrolu emisija (oksidacijski katalizator, katalizator trostrukog djelovanja, filtar čestica, selektivna katalitička redukcija za NOx itd.); |
| --- | --- |

(a)

isti mehanizam za kontrolu emisija (oksidacijski katalizator, katalizator trostrukog djelovanja, filtar čestica, selektivna katalitička redukcija za NOx itd.);

| (b) | nosač od istog materijala (ista vrsta keramike ili ista vrsta metala); |
| --- | --- |

(b)

nosač od istog materijala (ista vrsta keramike ili ista vrsta metala);

| (c) | isti tip nosača i istu gustoću ćelija; |
| --- | --- |

(c)

isti tip nosača i istu gustoću ćelija;

| (d) | iste katalitički aktivne materijale, a ako ih je više, isti omjer katalitički aktivnih materijala; |
| --- | --- |

(d)

iste katalitički aktivne materijale, a ako ih je više, isti omjer katalitički aktivnih materijala;

| (e) | istu ukupnu količinu katalitički aktivnih materijala; |
| --- | --- |

(e)

istu ukupnu količinu katalitički aktivnih materijala;

| (f) | istu vrstu prevlake, nanesenu istim postupkom. |
| --- | --- |

(f)

istu vrstu prevlake, nanesenu istim postupkom.

4.3.4.

Kad proizvođač odredi tehnološku porodicu zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja, postupci opisani u stavku 4.3.2. mogu se upotrijebiti za određivanje faktora starenja za svaku onečišćujuću tvar osnovnog člana te porodice. Motor na kojem se provode ta ispitivanja mora imati standardni obujam od najmanje 0,75 dm3 po cilindru.

4.3.4.1.

Za zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja A koji pripada porodici i namijenjen je za ugradnju na motor standardnog obujma CA može se smatrati da ima iste faktore starenja kao i osnovni zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja P koji su utvrđeni za motor standardnog obujma CP ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

VA / CA ≥ VP / CP

pri čemu je

| VA | : | obujam nosača (u dm3) zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja A |
| --- | --- | --- |
| VP | : | obujam nosača (u dm3) osnovnog zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja P iz iste porodice |

VA

:

obujam nosača (u dm3) zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja A

VP

:

obujam nosača (u dm3) osnovnog zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja P iz iste porodice

i

oba motora upotrebljavaju istu metodu za regeneraciju svih uređaja za kontrolu emisija koji su ugrađeni u originalni sustav za naknadnu obradu ispušnih plinova. Ovaj se zahtjev primjenjuje samo kad su uređaji kojima je potrebna regeneracija ugrađeni u originalni sustav za naknadnu obradu ispušnih plinova.

Ako su ti uvjeti ispunjeni, trajnost radnog učinka članova porodice na emisije može se odrediti na temelju rezultata emisija (S) tog člana porodice koji su utvrđeni u skladu sa zahtjevima iz stavaka 4.3.2.1., 4.3.2.2. i 4.3.2.3. i primjenjujući faktore starenja određene za osnovnog člana te porodice.

4.3.5.

U slučaju iz stavka 4.6.2. ovog Pravilnika postupak ispitivanja iz stavaka od 4.3.1. do 4.3.2.7. ovog Priloga izvodi se s gorivima prema specifikacijama proizvođača originalnog sustava motora. Međutim, u dogovoru s homologacijskim tijelom postupak za provjeru trajnosti utvrđen u Dodatku 4. i naveden u stavku 4.3.2.4. smije se izvesti samo s gorivom koje je najnepovoljnije u pogledu starenja.

4.4.

Protutlak ne smije prouzročiti da se u cijelom ispušnom sustavu prekorači vrijednost određena u skladu sa stavkom 6.1.2. ovog Pravilnika.

4.5.

Zahtjevi koji se odnose na kompatibilnost s OBD-om (primjenjuje se samo za zamjenske uređaje za kontrolu onečišćenja koji su namijenjeni za ugradnju na vozila opremljena OBD-om)

4.5.1.

Kompatibilnost s OBD-om mora se dokazati samo ako je originalni uređaj za kontrolu onečišćenja bio praćen OBD-om u izvornoj konfiguraciji.

4.5.2.

Kompatibilnost zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja s OBD-om mora se dokazati postupcima opisanima u Prilogu 9.B za zamjenske uređaje za kontrolu onečišćenja namijenjene za ugradnju na motore ili vozila koji su homologirani u skladu s ovim Pravilnikom.

4.5.3.

Ne primjenjuju se odredbe ovog Pravilnika koje se primjenjuju za druge sastavne dijelove osim uređaja za kontrolu onečišćenja.

4.5.4.

Proizvođač zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja može upotrijebiti isti postupak pretkondicioniranja i isti postupak ispitivanja koji je bio upotrijebljen tijekom izvorne homologacije. U tom slučaju homologacijsko tijelo koje je dodijelilo izvornu homologaciju motora vozila, na zahtjev i na nediskriminacijskoj osnovi, mora staviti na raspolaganje dodatak o uvjetima ispitivanja Prilogu 1. koji sadrži broj i tip ciklusa pretkondicioniranja i tip ispitnog ciklusa koji je upotrijebio proizvođač izvorne opreme za ispitivanje uređaja za kontrolu onečišćenja u pogledu OBD-a.

4.5.5.

Radi provjere ispravnosti ugradnje i djelovanja svih drugih sastavnih dijelova koje prati OBD, OBD ne smije pokazati neispravnost niti imati pohranjenih kodova grešaka prije ugradnje zamjenskih uređaja za kontrolu onečišćenja. U tu svrhu može se primijeniti ocjena stanja OBD-a po završetku ispitivanja iz stavaka od 4.3.2. do 4.3.2.7.

4.5.6.

Indikator neispravnosti ne smije se aktivirati tijekom rada vozila koje se zahtijeva u stavcima od 4.3.2. do 4.3.2.7.

4.6.

Zahtjevi u pogledu kompatibilnosti s mjerama za kontrolu emisija NOx (primjenjuju se samo na zamjenske uređaje za kontrolu onečišćenja za ugradnju na vozila opremljena senzorima za izravno mjerenje koncentracije NOx u ispušnim plinovima)

4.6.1.

Kompatibilnost mjera za kontrolu emisija NOx mora se dokazati samo kada je originalni uređaj za kontrolu onečišćenja bio praćen u izvornoj konfiguraciji.

4.6.2.

Kompatibilnost zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja s mjerama za kontrolu emisija NOx mora se dokazati postupcima opisanima u Prilogu 11. ovom Pravilniku za zamjenske uređaje za kontrolu onečišćenja namijenjene za ugradnju na motore ili vozila koji su homologirani u skladu s ovim Pravilnikom.

4.6.3.

Rezervirano

4.6.4.

Proizvođač zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja može upotrijebiti isti postupak pretkondicioniranja i isti postupak ispitivanja koji je bio upotrijebljen tijekom izvorne homologacije. U tom slučaju homologacijsko tijelo koje je dodijelilo izvornu homologaciju motora vozila, na zahtjev i na nediskriminacijskoj osnovi, mora staviti na raspolaganje opisni dokument u obliku dodatka Opisnom dokumentu iz Priloga 1. koji sadrži broj i tip ciklusa pretkondicioniranja i tip ispitnog ciklusa koji je upotrijebio proizvođač izvorne opreme za ispitivanje uređaja za kontrolu onečišćenja u pogledu mjera za kontrolu emisija NOx.

4.6.5.

Stavak 4.5.5. primjenjuje se na mjere za kontrolu emisija NOx koje prati OBD.

5.

Sukladnost proizvodnje

5.1.

Mjere kojima se osigurava sukladnost proizvodnje poduzimaju se u skladu sa stavkom 8. ovog Pravilnika.

5.2.

Posebne odredbe

5.2.1.

Provjere iz Dodatka 2. Sporazumu iz 1958. (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) moraju obuhvaćati sukladnost s karakteristikama prema definiciji „tipa uređaja za kontrolu onečišćenja” iz stavka 1.2.1.

5.2.2.

Za primjenu stavka 8. ovog Pravilnika mogu se provesti ispitivanja opisana u stavku 4.3. ovog Priloga (zahtjevi u pogledu emisija). U tom slučaju nositelj homologacije može zatražiti, kao drugu mogućnost, da se kao osnova za usporedbu ne upotrijebi originalni uređaj za kontrolu onečišćenja, već zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja koji je bio upotrijebljen tijekom homologacijskih ispitivanja (ili drugi primjerak za koji je dokazana sukladnost s homologiranim tipom). Prosječne vrijednosti emisija mjerene na provjerenom primjerku tada ne smiju prelaziti srednje vrijednosti mjerene na referentnom primjerku za više od 15 %.

---

Prilog 13. – Dodatak 1.

Predložak opisnog dokumenta

Opisni dokument br. ...

o homologaciji zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja

Sljedeći se podaci dostavljaju u tri primjerka s popisom sadržaja. Svi se crteži dostavljaju u prikladnom mjerilu na formatu A4 ili u mapi tog formata i moraju biti dovoljno detaljni. Fotografije, ako ih ima, moraju biti dovoljno detaljne.

Ako sustavi, sastavni dijelovi ili zasebne tehničke jedinice imaju elektroničko upravljanje, moraju se dostaviti informacije o njihovu radu.

0.

Općenito

0.1.

Marka (trgovačko ime proizvođača):...

0.2.

Tip:...

0.2.1.

Trgovačka imena (ako postoje):...

0.3.

Podaci za identifikaciju tipa:...

0.5.

Ime i adresa proizvođača:...

0.7.

U slučaju sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica, mjesto i način postavljanja homologacijske oznake:...

0.8.

Imena i adrese proizvodnih pogona:...

0.9.

Ime i adresa ovlaštenog zastupnika proizvođača (ako postoji):...

1.

Opis uređaja

1.1.

Tip zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja: (oksidacijski katalizator, katalizator trostrukog djelovanja, SCR katalizator, filtar čestica itd.):...

1.2.

Crteži zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja u kojima su posebno navedene sve karakteristike na koje se upućuje u definiciji „tip uređaja za kontrolu onečišćenja” u stavku 1.2.1. ovog Priloga:...

1.3.

Opis tipa ili tipova motora i vozila za koje je predviđen zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja:...

1.3.1.

Broj (brojevi) i/ili oznaka (oznake) koji označuju tipove motora i vozila:...

1.3.2.

Broj (brojevi) i/ili oznaka (oznake) koji označuju originalne uređaje za kontrolu onečišćenja za čiju je zamjenu namijenjen zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja:...

1.3.3.

Treba li zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja biti usklađen sa zahtjevima u pogledu OBD-a? (da/ne) (1)

1.3.4.

Je li zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja kompatibilan s postojećim sustavima upravljanja vozilom/motorom? (da/ne) (1)

1.4.

Opis i crteži koji prikazuju položaj zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja u odnosu na ispušne grane motora:...

---

(1)  Prekrižiti nepotrebno.

1

---

Prilog 13. – Dodatak 2.

Dopuna izjavi o homologaciji zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja na temelju niza izmjena 07 Pravilnika br. 49

(najveći format: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | koju je izdalo: | ime tijela:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 256

koju je izdalo:

ime tijela:

...

...

...

| o (2): | dodjeli homologacije
  proširenju homologacije
  odbijanju homologacije
  povlačenju homologacije
  trajno obustavljenoj proizvodnji |
| --- | --- |

o (2):

dodjeli homologacije

proširenju homologacije

odbijanju homologacije

povlačenju homologacije

trajno obustavljenoj proizvodnji

zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja kao tipa sastavnog dijela/zasebne tehničke jedinice(1) u skladu s Pravilnikom br. 49., nizom izmjena 07.

| Homologacijski broj: ... | Broj proširenja: ... |
| --- | --- |
| Obrazloženje proširenja: ... |

Homologacijski broj: ...

Broj proširenja: ...

Obrazloženje proširenja: ...

ODJELJAK I.

| 0.1. | Marka (trgovačko ime proizvođača): ... |
| --- | --- |

0.1.

| 0.2. | Tip: ... |
| --- | --- |

0.2.

| 0.3. | Podaci za identifikaciju tipa označeni na sastavnom dijelu/zasebnoj tehničkoj jedinici (3) (identifikacijski broj dijela): ... |
| --- | --- |

0.3.

| 0.3.1. | Mjesto te oznake: ... |
| --- | --- |

0.3.1.

| 0.4. | Ime i adresa proizvođača: ... |
| --- | --- |

0.4.

| 0.5. | U slučaju sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica, mjesto i način postavljanja homologacijske oznake: ... |
| --- | --- |

0.5.

| 0.6. | Ime (imena) i adresa (adrese) proizvodnih pogona: ... |
| --- | --- |

0.6.

| 0.7. | Ime i adresa proizvođačeva zastupnika: ... |
| --- | --- |

0.7.

ODJELJAK II.

| 1. | Dodatni podaci |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Marka i tip zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja: (oksidacijski katalizator, katalizator trostrukog djelovanja, SCR katalizator, filtar čestica itd.): ... |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Tipovi motora i vozila za koje je predviđen tip uređaja za kontrolu onečišćenja: ... |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tip (tipovi) motora na kojima je ispitan zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja: ... |
| --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | Je li dokazana usklađenost uređaja za kontrolu onečišćenja sa zahtjevima za OBD (da/ne) (4) |
| --- | --- |

1.3.1.

| 2. | Tehnička služba odgovorna za provedbu ispitivanja: ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Datum ispitnog izvješća: ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Broj ispitnog izvješća: ... |
| --- | --- |

4.

| 5. | Napomene: ... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Mjesto: ... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Datum: ... |
| --- | --- |

7.

| 8. | Potpis: ... |
| --- | --- |

8.

Prilozi: opisna dokumentacija,

ispitno izvješće.

---

(1)  Razlikovna brojčana oznaka zemlje koja je dodijelila/proširila/odbila/povukla homologaciju (vidjeti odredbe o homologaciji u Pravilniku).

(2)  Prekrižiti suvišno (ponekad ništa ne treba brisati jer je primjenjivo više mogućnosti).

---

Prilog 13. – Dodatak 3.

Izgled homologacijske oznake

U ovom se Dodatku navode pojedinosti o izgledu homologacijske oznake izdane za zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja i postavljene u skladu sa stavkom 3. ovog Priloga.

Sljedeći shematski crtež prikazuje opći raspored, dimenzije i sadržaj oznake. Objašnjeno je značenje brojeva i slovnih znakova te su navedeni i izvori za određivanje odgovarajućih alternativa za svaku homologaciju.

Image 257

| 1 | Broj države u skladu s napomenom u stavku 4.12.3.1. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

1

---

Prilog 13. – Dodatak 4.

Postupak za provjeru trajnosti radnog učinka na emisije koji se postiže zamjenskim uređajem za kontrolu onečišćenja

1.

U ovom se Dodatku utvrđuje postupak za provjeru trajnosti iz stavka 4.3.2.4. Priloga 13. koji služi za vrednovanje radnog učinka zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja na emisije.

2.

Opis postupka za provjeru trajnosti

2.1.

Postupak za provjeru trajnosti sastoji se od faze prikupljanja podataka i rasporeda akumulacije sati rada.

2.2.

Faza prikupljanja podataka

2.2.1.

Izabrani motor opremljen potpunim sustavom za naknadnu obradu ispušnih plinova s ugrađenim zamjenskim uređajem za kontrolu onečišćenja mora se ohladiti do temperature okoline i podvrgnuti jednom ispitnom ciklusu WHTC-a s pokretanjem hladnog motora u skladu sa stavcima 7.6.1. i 7.6.2. Priloga 4. ovom Pravilniku.

2.2.2.

Odmah nakon ispitnog ciklusa WHTC-a s pokretanjem hladnog motora motor mora proći devet uzastopnih ispitnih ciklusa WHTC-a s pokretanjem toplog motora u skladu sa stavkom 7.6.4. Priloga 4. ovom Pravilniku.

2.2.3.

Ispitni slijed iz stavaka 2.2.1. i 2.2.2. mora se provoditi u skladu s uputama iz stavka 7.6.5. Priloga 4. ovom Pravilniku.

2.2.4.

Druga je mogućnost da se potrebni podaci prikupe vožnjom potpuno opterećenog vozila opremljenog odabranim sustavom za naknadnu obradu ispušnih plinova s ugrađenim zamjenskim uređajem za kontrolu onečišćenja. Ispitivanje se može provoditi na cesti u skladu sa zahtjevima u pogledu vožnje iz stavaka od 4.5. do 4.5.5. Priloga 8. ovom Pravilniku uz bilježenje svih voznih podataka ili na odgovarajućem dinamometru s valjcima. Ako se izabere ispitivanje na cesti, vozilo se mora voziti u ispitnom ciklusu s hladnim motorom, kako je utvrđeno u Dodatku 6. ovom Prilogu, za kojim slijedi devet ispitnih ciklusa sa zagrijanim motorom koji su jednaki ciklusu s hladnim motorom tako da je rad koji obavi motor jednak onom postignutom u skladu sa stavcima 2.2.1. i 2.2.2. Ako se izabere dinamometar s valjcima, simulirani nagib ceste ispitnog ciklusa iz Dodatka 6. prilagođava se tako da odgovara radu koji obavi motor u WHTC-u.

2.2.5.

Homologacijsko tijelo odbija podatke o temperaturi dobivene u skladu sa stavkom 2.2.4. ako smatra da su nerealni i zahtijeva ponavljanje ispitivanja ili provođenje ispitivanja u skladu sa stavcima 2.2.1., 2.2.2. i 2.2.3.

2.2.6.

Temperature u zamjenskom uređaju za kontrolu onečišćenja moraju se bilježiti tijekom cijelog ispitnog slijeda na mjestu s najvišom temperaturom.

2.2.7.

Ako se mjesto s najvišom temperaturom mijenja s vremenom ili ako ga je teško odrediti, treba zabilježiti više temperatura sloja na prikladnim mjestima.

2.2.8.

Broj i mjesta mjerenja temperature bira proizvođač u dogovoru s homologacijskim tijelom na temelju najbolje tehničke prosudbe.

2.2.9.

Uz suglasnost homologacijskog tijela može se uporabiti jedna temperatura sloja katalizatora ili temperatura na ulazu katalizatora ako se dokaže da je neizvedivo ili preteško mjeriti više temperatura sloja.

Slika 1.

Slika 1.

Primjer položaja senzora temperature u generičkom uređaju za naknadnu obradu

Primjer položaja senzora temperature u generičkom uređaju za naknadnu obradu

Image 258

Slika 2.

Slika 2.

Primjer položaja senzora temperature za DPF

Primjer položaja senzora temperature za DPF

Image 259

2.2.10.

Temperature se mjere i bilježe najmanje jedanput po sekundi (1 Hz) tijekom ispitnog slijeda.

2.2.11.

Izmjerene temperature prikazuju se u histogramu s temperaturnim intervalima od najviše 10 °C. U slučaju iz stavka 2.2.7. najviša je temperatura svake sekunde ona zabilježena u histogramu. Svaki stupac histograma predstavlja ukupnu učestalost u sekundama izmjerenih temperatura u pojedinom intervalu.

2.2.12.

Tablica 1.

Životni vijek zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja za svaku kategoriju vozila i jednakovrijedni ispitni ciklusi WHTC te sati rada

| Kategorija vozila | Kilometraža (km) | Jednakovrijedni broj ispitnih ciklusa WHTC | Jednakovrijedni broj sati |
| --- | --- | --- | --- |
| Sustavi motora ugrađeni u vozila kategorije M1, N1 i N2 | 114 286 | 5 714 | 2 857 |
| Sustavi motora ugrađeni na vozila kategorije N2 i N3 čija najveća tehnički dopuštena masa ne prelazi 16 tona i M3 razreda I., razreda II., razreda A i razreda B čija najveća tehnički dopuštena masa prelazi 7,5 tona | 214 286 | 10 714 | 5 357 |
| Sustavi motora ugrađeni na vozila kategorije N3 čija najveća tehnički dopuštena masa prelazi 16 tona i M3 razreda III. i razreda B čija najveća tehnički dopuštena masa prelazi 7,5 tona | 500 000 | 25 000 | 12 500 |

Kategorija vozila

Kilometraža (km)

Jednakovrijedni broj ispitnih ciklusa WHTC

Jednakovrijedni broj sati

Sustavi motora ugrađeni u vozila kategorije M1, N1 i N2

114 286

5 714

2 857

Sustavi motora ugrađeni na vozila kategorije N2 i N3 čija najveća tehnički dopuštena masa ne prelazi 16 tona i M3 razreda I., razreda II., razreda A i razreda B čija najveća tehnički dopuštena masa prelazi 7,5 tona

214 286

10 714

5 357

Sustavi motora ugrađeni na vozila kategorije N3 čija najveća tehnički dopuštena masa prelazi 16 tona i M3 razreda III. i razreda B čija najveća tehnički dopuštena masa prelazi 7,5 tona

500 000

25 000

12 500

2.2.13.

Fazu prikupljanja podataka smije se provoditi istodobno za različite uređaje.

2.2.14.

Kada je riječ o sustavima koji rade uz aktivnu regeneraciju, bilježe se broj, duljina i temperature regeneracija tijekom ispitnog slijeda definiranog u stavcima 2.2.1. i 2.2.2. Ako se ne dogodi nijedna aktivna regeneracija, slijed ciklusa sa zagrijanim motorom iz stavka 2.2.2. proširuje se tako da obuhvati najmanje dvije aktivne regeneracije.

2.2.15.

| (a) | unaprijed zadanu vrijednost od 30 g/h; |
| --- | --- |

(a)

unaprijed zadanu vrijednost od 30 g/h;

| (b) | vrijednost koju zatraži proizvođač, na temelju pouzdanih podataka i informacija u dogovoru s homologacijskim tijelom. |
| --- | --- |

(b)

vrijednost koju zatraži proizvođač, na temelju pouzdanih podataka i informacija u dogovoru s homologacijskim tijelom.

2.3.

Izračun jednakovrijednog vremena starenja koje odgovara referentnoj temperaturi

2.3.1.

Temperature zabilježene u skladu sa stavcima od 2.2. do 2.2.15. snižavaju se na referentnu temperaturu Tr koju zatraži proizvođač u dogovoru s homologacijskim tijelom unutar raspona temperatura zabilježenih u fazi prikupljanja podataka.

2.3.2.

U slučaju iz stavka 2.2.13. vrijednost Tr za pojedini uređaj može varirati.

2.3.3.

Jednadžba 1.:

Formula

pri čemu je

| R | = | toplinska reaktivnost zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja. |
| --- | --- | --- |

R

=

toplinska reaktivnost zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja.

Rabe se sljedeće vrijednosti:

| | dizelski oksidacijski katalizator (DOC): 18 050; |
| --- | --- |

dizelski oksidacijski katalizator (DOC): 18 050;

| | katalitički DPF: 18 050; |
| --- | --- |

katalitički DPF: 18 050;

| | SCR ili oksidacijski katalizator za amonijak (AMOX) na bazi željezom modificiranog zeolita (Fe-Z): 5 175; |
| --- | --- |

SCR ili oksidacijski katalizator za amonijak (AMOX) na bazi željezom modificiranog zeolita (Fe-Z): 5 175;

| | SCR na bazi bakrom modificiranog zeolita (Cu-Z): 11 550; |
| --- | --- |

SCR na bazi bakrom modificiranog zeolita (Cu-Z): 11 550;

| | SCR na bazi vanadija (V): 5 175; |
| --- | --- |

SCR na bazi vanadija (V): 5 175;

| | LNT (odvajač NOx za siromašnu smjesu): 18 050;


  Tr | = | referentna temperatura u K; |
| --- | --- | --- | --- |
| | = | srednja temperatura u K temperaturnog intervala i kojoj je izložen zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja tijekom faze prikupljanja podataka zabilježena u histogramu temperature; |
| | = | vrijeme u satima koje odgovara temperaturi

  , prilagođeno punom životnom vijeku, tj. ako histogram predstavlja pet sati, a životni vijek prema tablici 1. iznosi 4 000 sati, svi unosi vremena u histogram množe se s (4 000 / 5) = 800; |
| | = | jednakovrijedno vrijeme starenja u satima, potrebno za postizanje, izlaganjem zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja temperaturi Tr, starenja koje bi nastalo njegovim izlaganjem temperaturi

  tijekom vremena

  ; |
| i | = | broj intervala, pri čemu je 1 broj intervala s najnižom temperaturom, a n vrijednost za interval s najvišom temperaturom. |

LNT (odvajač NOx za siromašnu smjesu): 18 050;

Tr

=

referentna temperatura u K;

Formula

=

srednja temperatura u K temperaturnog intervala i kojoj je izložen zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja tijekom faze prikupljanja podataka zabilježena u histogramu temperature;

Formula

=

vrijeme u satima koje odgovara temperaturi
  Formula
  , prilagođeno punom životnom vijeku, tj. ako histogram predstavlja pet sati, a životni vijek prema tablici 1. iznosi 4 000 sati, svi unosi vremena u histogram množe se s (4 000 / 5) = 800;

Formula

=

jednakovrijedno vrijeme starenja u satima, potrebno za postizanje, izlaganjem zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja temperaturi Tr, starenja koje bi nastalo njegovim izlaganjem temperaturi
  Formula
  tijekom vremena
  Formula
  ;

i

=

broj intervala, pri čemu je 1 broj intervala s najnižom temperaturom, a n vrijednost za interval s najvišom temperaturom.

Jednadžba 2.:

Formula

| AT | = | ukupno jednakovrijedno vrijeme starenja u satima, potrebno za postizanje, izlaganjem zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja temperaturi Tr, starenja koje bi nastalo njegovim izlaganjem, tijekom životnog vijeka, temperaturi

  tijekom vremena

  svakog intervala i zabilježenog u histogramu; |
| --- | --- | --- |
| | = | jednakovrijedno vrijeme starenja u satima, potrebno za postizanje, izlaganjem zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja temperaturi Tr, starenja koje bi nastalo njegovim izlaganjem temperaturi

  tijekom vremena

  ; |
| i | = | broj intervala, pri čemu je 1 broj intervala s najnižom temperaturom, a n vrijednost za interval s najvišom temperaturom; |
| n | = | ukupni broj temperaturnih intervala. |

AT

=

ukupno jednakovrijedno vrijeme starenja u satima, potrebno za postizanje, izlaganjem zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja temperaturi Tr, starenja koje bi nastalo njegovim izlaganjem, tijekom životnog vijeka, temperaturi
  Formula
  tijekom vremena
  Formula
  svakog intervala i zabilježenog u histogramu;

Formula

=

jednakovrijedno vrijeme starenja u satima, potrebno za postizanje, izlaganjem zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja temperaturi Tr, starenja koje bi nastalo njegovim izlaganjem temperaturi
  Formula
  tijekom vremena
  Formula
  ;

i

=

broj intervala, pri čemu je 1 broj intervala s najnižom temperaturom, a n vrijednost za interval s najvišom temperaturom;

n

=

ukupni broj temperaturnih intervala.

2.3.5.

U slučaju iz stavka 2.2.13. AT se izračunava za svaki uređaj.

2.4.

Raspored akumulacije sati rada

2.4.1.

Opći zahtjevi

2.4.1.1.

Rasporedom akumulacije sati rada omogućuje se ubrzavanje starenja zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja pomoću informacija prikupljenih u fazi prikupljanja podataka iz stavka 2.2.

2.4.1.2.

Raspored akumulacije sati rada sastoji se od rasporeda akumulacije toplinskog starenja i rasporeda akumulacije potrošnje maziva u skladu sa stavkom 2.4.4.6. Ako su zamjenski uređaji za kontrolu onečišćenja postavljeni iza sastavnog dijela filtra za naknadnu obradu (npr. DPF-a), proizvođač, u dogovoru s homologacijskim tijelom, možda neće morati provesti raspored akumulacije potrošnje maziva. Raspored akumulacije toplinskog starenja i raspored akumulacije potrošnje maziva sastoje se od ponavljanja niza sljedova toplinskog starenja odnosno potrošnje maziva.

2.4.1.3.

Ako zamjenski uređaji za kontrolu onečišćenja rade uz aktivnu regeneraciju, slijed toplinskog starenja dopunjuje se načinom rada za aktivnu regeneraciju.

2.4.1.4.

Ako se raspored akumulacije sati rada sastoji od rasporeda akumulacije toplinskog starenja i rasporeda akumulacije potrošnje maziva, njihovi se sljedovi izmjenjuju tako da svaki slijed toplinskog starenja koji treba provesti prati slijed potrošnje maziva.

2.4.1.5.

Raspored akumulacije sati rada smije se provoditi istodobno za različite uređaje. U tom se slučaju utvrđuje jedinstveni raspored akumulacije sati rada za sve uređaje.

2.4.2.

Raspored akumulacije toplinskog starenja

2.4.2.1.

Rasporedom akumulacije toplinskog starenja simulira se učinak toplinskog starenja na radni učinak zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja do kraja njegova životnog vijeka.

2.4.2.2.

Motor koji se rabi za provedbu rasporeda akumulacije sati rada, opremljen sustavom za naknadnu obradu ispušnih plinova s ugrađenim zamjenskim uređajem za kontrolu onečišćenja, radi tijekom najmanje triju uzastopnih sljedova toplinskog starenja utvrđenih u Dodatku 5.

2.4.2.3.

Temperature se bilježe tijekom najmanje dvaju sljedova toplinskog starenja. Prvi slijed, koji se provodi radi zagrijavanja, ne uzima se u obzir za potrebe prikupljanja podataka o temperaturi.

2.4.2.4.

Temperature se mjere na prikladnim mjestima, odabranima u skladu sa stavcima od 2.2.6. do 2.2.9., najmanje jedanput u sekundi (1 Hz).

2.4.2.5.

Jednadžba 3.:

Image 260

Jednadžba 4.:

Formula

pri čemu je

| | = | stvarno vrijeme starenja u satima, potrebno za postizanje, izlaganjem zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja temperaturi Tr, starenja koje bi nastalo njegovim izlaganjem temperaturi Ti tijekom drugog intervala i; |
| --- | --- | --- |
| Ti | = | temperatura u K izmjerena u drugom intervalu i u svakom slijedu toplinskog starenja; |
| R | = | toplinska reaktivnost zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja. Proizvođač se mora dogovoriti s homologacijskim tijelom o vrijednosti R koja će se rabiti. Kao alternativa mogu se upotrijebiti sljedeće zadane vrijednosti: | dizelski oksidacijski katalizator (DOC): 18 050; |

Formula

=

stvarno vrijeme starenja u satima, potrebno za postizanje, izlaganjem zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja temperaturi Tr, starenja koje bi nastalo njegovim izlaganjem temperaturi Ti tijekom drugog intervala i;

Ti

=

temperatura u K izmjerena u drugom intervalu i u svakom slijedu toplinskog starenja;

R

=

toplinska reaktivnost zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja. Proizvođač se mora dogovoriti s homologacijskim tijelom o vrijednosti R koja će se rabiti. Kao alternativa mogu se upotrijebiti sljedeće zadane vrijednosti:

dizelski oksidacijski katalizator (DOC): 18 050;

| | katalitički DPF: 18 050; |
| --- | --- |

katalitički DPF: 18 050;

| | SCR ili oksidacijski katalizator za amonijak (AMOX) na bazi željezom modificiranog zeolita (Fe-Z): 5 175; |
| --- | --- |

SCR ili oksidacijski katalizator za amonijak (AMOX) na bazi željezom modificiranog zeolita (Fe-Z): 5 175;

| | SCR na bazi bakrom modificiranog zeolita (Cu-Z): 11 550; |
| --- | --- |

SCR na bazi bakrom modificiranog zeolita (Cu-Z): 11 550;

| | SCR na bazi vanadija (V): 5 175; |
| --- | --- |

SCR na bazi vanadija (V): 5 175;

| | LNT (odvajač NOx za siromašnu smjesu): 18 050; |
| --- | --- |

LNT (odvajač NOx za siromašnu smjesu): 18 050;

Tr

=

referentna temperatura u K jednaka vrijednosti u jednadžbi 1.;

AE

=

stvarno vrijeme starenja u satima, potrebno za postizanje, izlaganjem zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja temperaturi Tr, starenja koje bi nastalo njegovim izlaganjem tijekom trajanja slijeda toplinskog starenja;

AT

=

ukupno jednakovrijedno vrijeme starenja u satima, potrebno za postizanje, izlaganjem zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja temperaturi Tr, starenja koje bi nastalo njegovim izlaganjem, tijekom životnog vijeka, temperaturi
  Formula
  tijekom vremena
  Formula
  svakog intervala i zabilježenog u histogramu;

i

=

broj mjerenja temperature;

p

=

ukupni broj mjerenja temperature;

nc

=

broj slijeda toplinskog starenja među onima provedenima radi prikupljanja podataka o temperaturi, u skladu sa stavkom 2.4.2.3.;

C

=

ukupni broj sljedova toplinskog starenja provedenih radi prikupljanja podataka o temperaturi.

2.4.2.6.

Jednadžba 5.:

NTS = AT/AE

pri čemu je

| NTS | = | ukupni broj sljedova toplinskog starenja koji se provode tijekom rasporeda akumulacije sati rada; |
| --- | --- | --- |
| AT | = | ukupno jednakovrijedno vrijeme starenja u satima, potrebno za postizanje, izlaganjem zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja temperaturi Tr, starenja koje bi nastalo njegovim izlaganjem, tijekom životnog vijeka, temperaturi

  tijekom vremena

  svakog intervala i zabilježenog u histogramu; |
| AE | = | stvarno vrijeme starenja u satima, potrebno za postizanje, izlaganjem zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja temperaturi Tr, starenja koje bi nastalo njegovim izlaganjem tijekom trajanja slijeda toplinskog starenja; |

NTS

=

ukupni broj sljedova toplinskog starenja koji se provode tijekom rasporeda akumulacije sati rada;

AT

=

ukupno jednakovrijedno vrijeme starenja u satima, potrebno za postizanje, izlaganjem zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja temperaturi Tr, starenja koje bi nastalo njegovim izlaganjem, tijekom životnog vijeka, temperaturi
  Formula
  tijekom vremena
  Formula
  svakog intervala i zabilježenog u histogramu;

AE

=

stvarno vrijeme starenja u satima, potrebno za postizanje, izlaganjem zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja temperaturi Tr, starenja koje bi nastalo njegovim izlaganjem tijekom trajanja slijeda toplinskog starenja;

2.4.2.7.

| (a) | izoliranjem ispušne cijevi; |
| --- | --- |

(a)

izoliranjem ispušne cijevi;

| (b) | premještanjem zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja bliže ispušnoj grani; |
| --- | --- |

(b)

premještanjem zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja bliže ispušnoj grani;

| (c) | umjetnim povećavanjem temperature ispuha; |
| --- | --- |

(c)

umjetnim povećavanjem temperature ispuha;

| (d) | optimiranjem postavki motora bez znatnog mijenjanja ponašanja motora u pogledu emisija. |
| --- | --- |

(d)

optimiranjem postavki motora bez znatnog mijenjanja ponašanja motora u pogledu emisija.

2.4.2.8.

Pri primjeni mjera iz stavaka 2.4.4.6. i 2.4.4.7. ukupno vrijeme starenja izračunano iz vrijednosti NTS ne smije biti manje od 10 % životnog vijeka navedenoga u tablici 1., npr. uz pretpostavku da svaki slijed traje sat vremena, vozilo kategorije N1 ne smije imati vrijednost NTS manju od 286 sljedova toplinskog starenja.

2.4.2.9.

| (a) | premještanjem zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja dalje od ispušne grane; |
| --- | --- |

(a)

premještanjem zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja dalje od ispušne grane;

| (b) | umjetnim snižavanjem temperature ispuha; |
| --- | --- |

(b)

umjetnim snižavanjem temperature ispuha;

| (c) | optimiranjem postavki motora. |
| --- | --- |

(c)

optimiranjem postavki motora.

2.4.2.10.

U slučaju iz stavka 2.4.1.5. primjenjuje se sljedeće:

2.4.2.10.1.

Vrijednost NTS jednaka je za svaki uređaj tako da se može uspostaviti jedinstveni raspored akumulacije sati rada.

2.4.2.10.2.

Kako bi se za svaki uređaj postigla jednaka vrijednost NTS, za svaki se uređaj mora izračunati prva vrijednost NTS, pri čemu svaki ima svoje vrijednosti AT i AE.

2.4.2.10.3.

Ako se izračunane vrijednosti NTS razlikuju, na uređaje za koje treba izmijeniti vrijednost NTS može se tijekom sljedova toplinskog starenja iz stavka 2.4.2.3. primijeniti jedna ili više mjera utvrđenih u stavcima od 2.4.2.7. do 2.4.2.10. kako bi se utjecalo na izmjerenu vrijednost Ti i tako na praktičan način ubrzalo ili usporilo umjetno starenje predmetnih uređaja.

2.4.2.10.4.

Izračunavaju se nove vrijednosti NTS koje odgovaraju novim temperaturama Ti dobivenima u skladu sa stavkom 2.4.2.10.3.

2.4.2.10.5.

Koraci iz stavaka 2.4.2.10.3. i 2.4.2.10.4. ponavljaju se do poklapanja vrijednosti NTS dobivenih za svaki uređaj u sustavu.

2.4.2.10.6.

Vrijednosti Tr pomoću kojih su dobivene različite vrijednosti NTS iz stavaka 2.4.2.10.4. i 2.4.2.10.5. moraju biti jednake onima uporabljenima u stavcima 2.3.2. i 2.3.5. za izračunavanje vrijednosti AT za svaki uređaj.

2.4.2.11.

Ako je riječ o sklopu zamjenskih uređaja za kontrolu onečišćenja koji čini sustav koji treba homologirati kao zasebnu tehničku jedinicu, za toplinsko starenje uređaja može se razmatrati jedna od sljedećih dviju mogućnosti:

2.4.2.11.1.

Uređaji unutar sklopa mogu se izložiti starenju odvojeno ili zajedno u skladu sa stavkom 2.4.2.10.

2.4.2.11.2.

Ako je sklop sastavljen tako da nije moguće odvojiti uređaje (npr. DOC + SCR u zajedničkom kućištu), toplinsko starenje sklopa provodi se pri najvećoj vrijednosti NTS.

2.4.3.

Izmijenjeni raspored akumulacije toplinskog starenja za uređaje koji rade uz aktivnu regeneraciju

2.4.3.1.

Izmijenjenim rasporedom akumulacije toplinskog starenja za uređaje koji rade uz aktivnu regeneraciju simulira se utjecaj starenja zbog toplinskog opterećenja i aktivne regeneracije na zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja na kraju njegova radnog vijeka.

2.4.3.2.

Motor koji se rabi za raspored akumulacije sati rada, opremljen sustavom za naknadnu obradu ispušnih plinova s ugrađenim zamjenskim uređajem za kontrolu onečišćenja, radi tijekom najmanje triju izmijenjenih sljedova toplinskog starenja, pri čemu se svaki slijed sastoji od slijeda toplinskog starenja kako je utvrđen u Dodatku 5., nakon kojeg slijedi potpuna aktivna regeneracija tijekom koje najviša temperatura razvijena u sustavu za naknadnu obradu ne smije biti niža od najviše temperature zabilježene u fazi prikupljanja podataka.

2.4.3.3.

Temperature se bilježe tijekom najmanje dvaju izmijenjenih sljedova toplinskog starenja. Prvi slijed, koji se provodi radi zagrijavanja, ne uzima se u obzir za potrebe prikupljanja podataka o temperaturi.

2.4.3.4.

Kako bi se skratilo vrijeme između slijeda toplinskog starenja kako je utvrđen u Dodatku 5. i aktivne regeneracije nakon njega, proizvođač može umjetno pokrenuti aktivnu regeneraciju tako da motor nakon svakog slijeda toplinskog starenja kako je utvrđen u Dodatku 5. radi u ustaljenom načinu rada kojim se omogućuje da motor proizvodi mnogo čađe. U tom se slučaju i taj ustaljeni način rada smatra dijelom izmijenjenog slijeda toplinskog starenja iz stavka 2.4.3.2.

2.4.3.5.

Stvarno vrijeme starenja koje odgovara svakom izmijenjenom slijedu toplinskog starenja izračunava se pomoću jednadžba 3. i 4.

2.4.3.6.

Ukupni broj izmijenjenih sljedova toplinskog starenja koji se provodi tijekom rasporeda akumulacije sati rada izračunava se pomoću jednadžbe 5.

2.4.3.7.

Dopušteno je smanjiti vrijednost NTS i time trajanje rasporeda akumulacije sati rada povećanjem temperatura u svakom načinu rada u izmijenjenom slijedu toplinskog starenja primjenom jedne ili više mjera iz stavka 2.4.2.7.

2.4.3.8.

Uz mjere iz stavka 2.4.3.7., vrijednost NTS može se smanjiti i povećanjem najviše temperature aktivne regeneracije u izmijenjenom slijedu toplinskog starenja, ali se pritom nipošto ne smije prijeći temperatura sloja od 800 °C.

2.4.3.9.

Jednadžba 5.:

Formula

pri čemu je

| NAR | = | broj sljedova aktivnih regeneracija tijekom životnog vijeka zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja; |
| --- | --- | --- |
| tWHTC | = | jednakovrijedni broj sati koji odgovara kategoriji vozila za koju je namijenjen zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja, dobiven iz tablice 1.; |
| tAR | = | trajanje aktivne regeneracije u satima; |
| t

  BAR | = | vrijeme između dviju uzastopnih aktivnih regeneracija u satima. |

NAR

=

broj sljedova aktivnih regeneracija tijekom životnog vijeka zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja;

tWHTC

=

jednakovrijedni broj sati koji odgovara kategoriji vozila za koju je namijenjen zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja, dobiven iz tablice 1.;

tAR

=

trajanje aktivne regeneracije u satima;

t

  BAR

=

vrijeme između dviju uzastopnih aktivnih regeneracija u satima.

2.4.3.10.

Ako zbog primjene najmanjeg broja izmijenjenih sljedova toplinskog starenja iz stavka 2.4.3.9., vrijednost
  Formula
  izračunana pomoću jednadžbe 4. premašuje vrijednost AT izračunanu pomoću jednadžbe 2., trajanje svakog načina rada u slijedu toplinskog starenja utvrđenog u Dodatku 5. i uključeno u izmijenjeni slijed toplinskog starenja iz stavka 2.4.3.2. može se proporcionalno smanjiti tako da vrijedi
  Formula
  .

2.4.3.11.

Dopušteno je povećati vrijednost NTS i time trajanje rasporeda akumulacije sati rada snižavanjem temperatura u svakom načinu rada u slijedu toplinskog starenja s aktivnom regeneracijom primjenom jedne ili više mjera iz stavka 2.4.2.9.

2.4.3.12.

U slučaju iz stavka 2.4.1.5. primjenjuju se stavci 2.4.2.10. i 2.4.2.11.

2.4.4.

Raspored akumulacije potrošnje maziva

2.4.4.1.

Rasporedom akumulacije potrošnje maziva simulira se učinak starenja zbog kemijskog trovanja ili nastanka taloga zbog potrošnje maziva na rad zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja na kraju njegova radnog vijeka.

2.4.4.2.

Potrošnja maziva u g/h utvrđuje se u najmanje 24 slijeda toplinskog starenja ili u odgovarajućem broju izmijenjenih sljedova toplinskog starenja bilo kojom prikladnom metodom, na primjer postupkom ispuštanja i vaganja opisanim u Dodatku 7. Rabi se svježe mazivo.

2.4.4.3.

Motor mora biti opremljen uljnim koritom stalnog obujma kako bi se izbjegla potreba za dolijevanjem jer razina ulja utječe na stopu potrošnje ulja. Dopuštena je svaka prikladna metoda, npr. metoda opisana u normi ASTM D7156-09.

2.4.4.4.

Jednadžba 6.:

Formula

pri čemu je

| tTAS | = | teoretsko trajanje, u satima, rasporeda akumulacije sati rada potrebno da bi se postigla potrošnja maziva koja odgovara životnom vijeku zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja ako se raspored akumulacije sati rada sastoji samo od niza uzastopnih sljedova toplinskog starenja ili uzastopnih izmijenjenih sljedova toplinskog starenja; |
| --- | --- | --- |
| LCRWHTC | = | stopa potrošnje maziva u g/h, određena kako je utvrđeno u stavku 2.2.15.; |
| tWHTC | = | jednakovrijedni broj sati koji odgovara kategoriji vozila za koju je zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja namijenjen, dobiven iz tablice 1.; |
| LCRTAS | = | stopa potrošnje maziva u g/h, određena kako je utvrđeno u stavku 2.4.4.2. |

tTAS

=

teoretsko trajanje, u satima, rasporeda akumulacije sati rada potrebno da bi se postigla potrošnja maziva koja odgovara životnom vijeku zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja ako se raspored akumulacije sati rada sastoji samo od niza uzastopnih sljedova toplinskog starenja ili uzastopnih izmijenjenih sljedova toplinskog starenja;

LCRWHTC

=

stopa potrošnje maziva u g/h, određena kako je utvrđeno u stavku 2.2.15.;

tWHTC

=

jednakovrijedni broj sati koji odgovara kategoriji vozila za koju je zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja namijenjen, dobiven iz tablice 1.;

LCRTAS

=

stopa potrošnje maziva u g/h, određena kako je utvrđeno u stavku 2.4.4.2.

2.4.4.5.

Jednadžba 7.:

Formula

pri čemu je

| N | = | broj sljedova toplinskog starenja ili izmijenjenih sljedova toplinskog starenja koji odgovara vrijednosti tTAS; |
| --- | --- | --- |
| tTAS | = | teoretsko trajanje, u satima, rasporeda akumulacije sati rada potrebno da bi se postigla potrošnja maziva koja odgovara životnom vijeku zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja ako se raspored akumulacije sati rada sastojao samo od niza uzastopnih sljedova toplinskog starenja ili uzastopnih izmijenjenih sljedova toplinskog starenja; |
| tTS | = | trajanje, u satima, jednog slijeda toplinskog starenja ili izmijenjenog slijeda toplinskog starenja. |

N

=

broj sljedova toplinskog starenja ili izmijenjenih sljedova toplinskog starenja koji odgovara vrijednosti tTAS;

tTAS

=

teoretsko trajanje, u satima, rasporeda akumulacije sati rada potrebno da bi se postigla potrošnja maziva koja odgovara životnom vijeku zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja ako se raspored akumulacije sati rada sastojao samo od niza uzastopnih sljedova toplinskog starenja ili uzastopnih izmijenjenih sljedova toplinskog starenja;

tTS

=

trajanje, u satima, jednog slijeda toplinskog starenja ili izmijenjenog slijeda toplinskog starenja.

2.4.4.6.

Vrijednost N uspoređuje se s vrijednošću NTS izračunanom u skladu sa stavkom 2.4.2.6. ili, ako je riječ o uređajima koji rade uz aktivnu regeneraciju, u skladu sa stavkom 2.4.3.5. Ako je N ≤ NTS, uz raspored akumulacije toplinskog starenja ne mora se provoditi raspored akumulacije potrošnje maziva. Ako je N > NTS, uz raspored akumulacije toplinskog starenja mora se provoditi raspored akumulacije potrošnje maziva.

2.4.4.7.

Raspored akumulacije potrošnje maziva možda se neće morati dodati ako je povećanjem potrošnje maziva kako je opisano u stavku 2.4.4.8.4. već postignuta potrebna potrošnja maziva provođenjem odgovarajućeg rasporeda akumulacije toplinskog starenja koji se sastoji od provedbe NTS sljedova toplinskog starenja ili izmijenjenih sljedova toplinskog starenja.

2.4.4.8.

Izrada rasporeda akumulacije potrošnje maziva

2.4.4.8.1.

Raspored akumulacije potrošnje maziva sastoji se od određenog broja sljedova potrošnje maziva koji se nekoliko puta ponavljaju, pri čemu se svaki slijed potrošnje maziva izmjenjuje sa slijedom toplinskog starenja ili izmijenjenim slijedom toplinskog starenja.

2.4.4.8.2.

Svaki slijed potrošnje maziva sastoji se od ustaljenog načina rada sa stalnim opterećenjem i stalnom brzinom, pri čemu se opterećenje i brzina biraju tako da je potrošnja maziva najveća, a stvarno toplinsko starenje svedeno na najmanju mjeru. Način rada bira proizvođač u dogovoru s homologacijskim tijelom na temelju najbolje tehničke prosudbe.

2.4.4.8.3.

Trajanje svakog slijeda potrošnje maziva određuje se kako slijedi:

2.4.4.8.3.1.

Motor mora raditi tijekom odgovarajućeg razdoblja uz opterećenje i brzinu koje utvrđuje proizvođač u skladu sa stavkom 2.4.4.8.2., a potrošeno se mazivo u g/h utvrđuje bilo kojom prikladnom metodom, na primjer postupkom ispuštanja i vaganja opisanim u Dodatku 7. Mazivo se mora zamijeniti u preporučenim intervalima.

2.4.4.8.3.2.

Jednadžba 8.:

Formula

pri čemu je

| tLS | = | trajanje jednog slijeda potrošnje maziva u satima; LCRWHTC = stopa potrošnje maziva u g/h, određena kako je utvrđeno u stavku 2.2.15.; |
| --- | --- | --- |
| tWHTC | = | jednakovrijedni broj sati koji odgovara kategoriji vozila za koju je zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja namijenjen, dobiven iz tablice 1.; |
| LCRTAS | = | stopa potrošnje maziva u g/h, određena kako je utvrđeno u stavku 2.4.4.2.; |
| LCRLAS | = | stopa potrošnje maziva u g/h, određena kako je utvrđeno u stavku 2.4.4.8.3.1.; |
| tTS | = | trajanje, u satima, jednog slijeda toplinskog starenja kako je utvrđen u Dodatku 4. ili izmijenjenog slijeda toplinskog starenja kako je utvrđen u stavku 2.4.3.2.; |
| NTS | = | ukupni broj sljedova toplinskog starenja ili izmijenjenih sljedova toplinskog starenja koji se provode tijekom rasporeda akumulacije sati rada. |

tLS

=

trajanje jednog slijeda potrošnje maziva u satima; LCRWHTC = stopa potrošnje maziva u g/h, određena kako je utvrđeno u stavku 2.2.15.;

tWHTC

=

jednakovrijedni broj sati koji odgovara kategoriji vozila za koju je zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja namijenjen, dobiven iz tablice 1.;

LCRTAS

=

stopa potrošnje maziva u g/h, određena kako je utvrđeno u stavku 2.4.4.2.;

LCRLAS

=

stopa potrošnje maziva u g/h, određena kako je utvrđeno u stavku 2.4.4.8.3.1.;

tTS

=

trajanje, u satima, jednog slijeda toplinskog starenja kako je utvrđen u Dodatku 4. ili izmijenjenog slijeda toplinskog starenja kako je utvrđen u stavku 2.4.3.2.;

NTS

=

ukupni broj sljedova toplinskog starenja ili izmijenjenih sljedova toplinskog starenja koji se provode tijekom rasporeda akumulacije sati rada.

2.4.4.8.4.

Stopa potrošnje maziva uvijek mora biti niža od 0,5 % stope potrošnje goriva kako bi se izbjeglo prekomjerno nakupljanje pepela na prednjoj strani zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja.

2.4.4.8.5.

Zbog provođenja slijeda potrošnje maziva dopušteno je dodati toplinsko starenje vrijednosti AE izračunanoj na temelju jednadžbe 4.

2.4.5.

Izrada potpunog rasporeda akumulacije sati rada

2.4.5.1.

Raspored akumulacije sati rada sastavlja se tako da se prema potrebi izmjenično izvode slijed toplinskog starenja ili izmijenjeni slijed toplinskog starenja i slijed potrošnje maziva. Taj se uzorak ponavlja NTS puta, pri čemu se vrijednost NTS izračunava u skladu s odjeljkom 2.4.2. ili, prema potrebi, s odjeljkom 2.4.3. Primjer potpunog rasporeda akumulacije sati rada prikazan je u Dodatku 8. U Dodatku 9. prikazan je dijagram toka za sastavljanje potpunog rasporeda akumulacije sati rada.

2.4.6.

Izvođenje rasporeda akumulacije sati rada

2.4.6.1.

Raspored akumulacije sati rada utvrđen u stavku 2.4.5.1. izvodi se na motoru opremljenom sustavom za naknadnu obradu ispušnih plinova s ugrađenim zamjenskim uređajem za kontrolu onečišćenja.

2.4.6.2.

Motor za izvođenje rasporeda akumulacije sati rada smije se razlikovati od motora rabljenog u fazi prikupljanja podataka, pri čemu je potonji uvijek motor za koji je konstruiran zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja koji se homologira i motor koji se ispituje u pogledu emisija u skladu sa stavkom 2.4.3.2.

2.4.6.3.

Ako je radni obujam motora na kojem se izvodi raspored akumulacije sati rada barem 20 % veći od radnog obujma motora korištenog u fazi prikupljanja podataka, njegov ispušni sustav mora obilazni vod kako bi se što točnije replicirala brzina ispušnog protoka potonjeg u izabranim uvjetima starenja.

2.4.6.4.

U slučaju iz stavka 2.4.6.2. motor za provođenje rasporeda akumulacije sati rada mora biti homologiran na temelju ovog Pravilnika. Osim toga, ako su ispitivani uređaji namijenjeni za ugradnju u sustav motora s povratom ispušnih plinova (EGR), sustav motora koji se rabi za raspored akumulacije sati rada isto tako mora biti opremljen EGR-om. Ako ispitivani uređaji nisu namijenjeni za ugradnju u sustav motora s EGR-om, ni sustav motora koji se rabi za raspored akumulacije sati rada ne smije biti opremljen EGR-om.

2.4.6.5.

Mazivo i gorivo koji se rabe u rasporedu akumulacije sati rada moraju biti što sličniji onima rabljenima u fazi prikupljanja podataka iz stavka 2.2. Mazivo mora biti u skladu s preporukom proizvođača motora za koji je konstruiran uređaj za kontrolu onečišćenja. Rabljena goriva bi trebala biti komercijalna goriva koja ispunjavaju odgovarajuće zahtjeve iz europske Direktive 98/70/EZ. Na zahtjev proizvođača mogu se uporabiti i referentna goriva u skladu s ovim Pravilnikom.

2.4.6.6.

Mazivo se mijenja u okviru održavanja, i to u intervalima koje odredi proizvođač motora rabljenog u fazi prikupljanja podataka.

2.4.6.7.

Ako postoji SCR, ubrizgavanje uree provodi se u skladu sa strategijom koju odredi proizvođač zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja.

---

Prilog 13. – Dodatak 5.

Slijed za toplinsko starenje

| Način rada | Brzina (postotak visokog broja okretaja u praznom hodu) | Opterećenje (postotak za određenu brzinu) | Vrijeme (s) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2,92 | 0,58 | 626 |
| 2 | 45,72 | 1,58 | 418 |
| 3 | 38,87 | 3,37 | 300 |
| 4 | 20,23 | 11,36 | 102 |
| 5 | 11,37 | 14,90 | 62 |
| 6 | 32,78 | 18,52 | 370 |
| 7 | 53,12 | 20,19 | 410 |
| 8 | 59,53 | 34,73 | 780 |
| 9 | 78,24 | 54,38 | 132 |
| 10 | 39,07 | 62,85 | 212 |
| 11 | 47,82 | 62,94 | 188 |
| regeneracijski način rada (ako je primjenjivo) | potrebno odrediti (vidjeti stavak 2.4.3.4.) | potrebno odrediti (vidjeti stavak 2.4.3.4.) | potrebno odrediti (vidjeti stavak 2.4.3.4.) |
| način rada za potrošnju maziva (ako je primjenjivo) | određuje se u skladu sa stavkom 2.4.4.8.2. | određuje se u skladu sa stavkom 2.4.4.8.2. | određuje se u skladu sa stavkom 2.4.4.8.3. |
| Napomena: Načini rada od 1. do 11. poredani su od manjeg opterećenja prema većem kako bi se što više podignula temperatura ispušnog plina u režimima s visokim opterećenjem. U dogovoru s homologacijskim tijelom taj se poredak može izmijeniti radi optimiranja temperature ispušnog plina ako to može pridonijeti skraćenju stvarnog vremena starenja. |

Način rada

Brzina (postotak visokog broja okretaja u praznom hodu)

Opterećenje (postotak za određenu brzinu)

Vrijeme (s)

1

2,92

0,58

626

2

45,72

1,58

418

3

38,87

3,37

300

4

20,23

11,36

102

5

11,37

14,90

62

6

32,78

18,52

370

7

53,12

20,19

410

8

59,53

34,73

780

9

78,24

54,38

132

10

39,07

62,85

212

11

47,82

62,94

188

regeneracijski način rada (ako je primjenjivo)

potrebno odrediti (vidjeti stavak 2.4.3.4.)

potrebno odrediti (vidjeti stavak 2.4.3.4.)

potrebno odrediti (vidjeti stavak 2.4.3.4.)

način rada za potrošnju maziva (ako je primjenjivo)

određuje se u skladu sa stavkom 2.4.4.8.2.

određuje se u skladu sa stavkom 2.4.4.8.2.

određuje se u skladu sa stavkom 2.4.4.8.3.

Napomena: Načini rada od 1. do 11. poredani su od manjeg opterećenja prema većem kako bi se što više podignula temperatura ispušnog plina u režimima s visokim opterećenjem. U dogovoru s homologacijskim tijelom taj se poredak može izmijeniti radi optimiranja temperature ispušnog plina ako to može pridonijeti skraćenju stvarnog vremena starenja.

---

Prilog 13. – Dodatak 6.

Ispitni ciklus za prikupljanje podataka na dinamometru s valjcima ili na cesti

| Vrijeme | Brzina | Vrijeme | Brzina | Vrijeme | Brzina | Vrijeme | Brzina | Vrijeme | Brzina | Vrijeme | Brzina | Vrijeme | Brzina |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| s | km/h | s | km/h | s | km/h | s | km/h | s | km/h | s | km/h | s | km/h |
| 1 | 0 | 261 | 22,38 | 521 | 35,46 | 781 | 18,33 | 1 041 | 39,88 | 1 301 | 66,39 | 1 561 | 86,88 |
| 2 | 0 | 262 | 24,75 | 522 | 36,81 | 782 | 18,31 | 1 042 | 41,25 | 1 302 | 66,74 | 1 562 | 86,7 |
| 3 | 0 | 263 | 25,55 | 523 | 37,98 | 783 | 18,05 | 1 043 | 42,07 | 1 303 | 67,43 | 1 563 | 86,81 |
| 4 | 0 | 264 | 25,18 | 524 | 38,84 | 784 | 17,39 | 1 044 | 43,03 | 1 304 | 68,44 | 1 564 | 86,81 |
| 5 | 0 | 265 | 23,94 | 525 | 39,43 | 785 | 16,35 | 1 045 | 44,4 | 1 305 | 69,52 | 1 565 | 86,81 |
| 6 | 0 | 266 | 22,35 | 526 | 39,73 | 786 | 14,71 | 1 046 | 45,14 | 1 306 | 70,53 | 1 566 | 86,81 |
| 7 | 2,35 | 267 | 21,28 | 527 | 39,8 | 787 | 11,71 | 1 047 | 45,44 | 1 307 | 71,47 | 1 567 | 86,99 |
| 8 | 5,57 | 268 | 20,86 | 528 | 39,69 | 788 | 7,81 | 1 048 | 46,13 | 1 308 | 72,32 | 1 568 | 87,03 |
| 9 | 8,18 | 269 | 20,65 | 529 | 39,29 | 789 | 5,25 | 1 049 | 46,79 | 1 309 | 72,89 | 1 569 | 86,92 |
| 10 | 9,37 | 270 | 20,18 | 530 | 38,59 | 790 | 4,62 | 1 050 | 47,45 | 1 310 | 73,07 | 1 570 | 87,1 |
| 11 | 9,86 | 271 | 19,33 | 531 | 37,63 | 791 | 5,62 | 1 051 | 48,68 | 1 311 | 73,03 | 1 571 | 86,85 |
| 12 | 10,18 | 272 | 18,23 | 532 | 36,22 | 792 | 8,24 | 1 052 | 50,13 | 1 312 | 72,94 | 1 572 | 87,14 |
| 13 | 10,38 | 273 | 16,99 | 533 | 34,11 | 793 | 10,98 | 1 053 | 51,16 | 1 313 | 73,01 | 1 573 | 86,96 |
| 14 | 10,57 | 274 | 15,56 | 534 | 31,16 | 794 | 13,15 | 1 054 | 51,37 | 1 314 | 73,44 | 1 574 | 86,85 |
| 15 | 10,95 | 275 | 13,76 | 535 | 27,49 | 795 | 15,47 | 1 055 | 51,3 | 1 315 | 74,19 | 1 575 | 86,77 |
| 16 | 11,56 | 276 | 11,5 | 536 | 23,63 | 796 | 18,19 | 1 056 | 51,15 | 1 316 | 74,81 | 1 576 | 86,81 |
| 17 | 12,22 | 277 | 8,68 | 537 | 20,16 | 797 | 20,79 | 1 057 | 50,88 | 1 317 | 75,01 | 1 577 | 86,85 |
| 18 | 12,97 | 278 | 5,2 | 538 | 17,27 | 798 | 22,5 | 1 058 | 50,63 | 1 318 | 74,99 | 1 578 | 86,74 |
| 19 | 14,33 | 279 | 1,99 | 539 | 14,81 | 799 | 23,19 | 1 059 | 50,2 | 1 319 | 74,79 | 1 579 | 86,81 |
| 20 | 16,38 | 280 | 0 | 540 | 12,59 | 800 | 23,54 | 1 060 | 49,12 | 1 320 | 74,41 | 1 580 | 86,7 |
| 21 | 18,4 | 281 | 0 | 541 | 10,47 | 801 | 24,2 | 1 061 | 48,02 | 1 321 | 74,07 | 1 581 | 86,52 |
| 22 | 19,86 | 282 | 0 | 542 | 8,85 | 802 | 25,17 | 1 062 | 47,7 | 1 322 | 73,77 | 1 582 | 86,7 |
| 23 | 20,85 | 283 | 0,5 | 543 | 8,16 | 803 | 26,28 | 1 063 | 47,93 | 1 323 | 73,38 | 1 583 | 86,74 |
| 24 | 21,52 | 284 | 0,57 | 544 | 8,95 | 804 | 27,69 | 1 064 | 48,57 | 1 324 | 72,79 | 1 584 | 86,81 |
| 25 | 21,89 | 285 | 0,6 | 545 | 11,3 | 805 | 29,72 | 1 065 | 48,88 | 1 325 | 71,95 | 1 585 | 86,85 |
| 26 | 21,98 | 286 | 0,58 | 546 | 14,11 | 806 | 32,17 | 1 066 | 49,03 | 1 326 | 71,06 | 1 586 | 86,92 |
| 27 | 21,91 | 287 | 0 | 547 | 15,91 | 807 | 34,22 | 1 067 | 48,94 | 1 327 | 70,45 | 1 587 | 86,88 |
| 28 | 21,68 | 288 | 0 | 548 | 16,57 | 808 | 35,31 | 1 068 | 48,32 | 1 328 | 70,23 | 1 588 | 86,85 |
| 29 | 21,21 | 289 | 0 | 549 | 16,73 | 809 | 35,74 | 1 069 | 47,97 | 1 329 | 70,24 | 1 589 | 87,1 |
| 30 | 20,44 | 290 | 0 | 550 | 17,24 | 810 | 36,23 | 1 070 | 47,92 | 1 330 | 70,32 | 1 590 | 86,81 |
| 31 | 19,24 | 291 | 0 | 551 | 18,45 | 811 | 37,34 | 1 071 | 47,54 | 1 331 | 70,3 | 1 591 | 86,99 |
| 32 | 17,57 | 292 | 0 | 552 | 20,09 | 812 | 39,05 | 1 072 | 46,79 | 1 332 | 70,05 | 1 592 | 86,81 |
| 33 | 15,53 | 293 | 0 | 553 | 21,63 | 813 | 40,76 | 1 073 | 46,13 | 1 333 | 69,66 | 1 593 | 87,14 |
| 34 | 13,77 | 294 | 0 | 554 | 22,78 | 814 | 41,82 | 1 074 | 45,73 | 1 334 | 69,26 | 1 594 | 86,81 |
| 35 | 12,95 | 295 | 0 | 555 | 23,59 | 815 | 42,12 | 1 075 | 45,17 | 1 335 | 68,73 | 1 595 | 86,85 |
| 36 | 12,95 | 296 | 0 | 556 | 24,23 | 816 | 42,08 | 1 076 | 44,43 | 1 336 | 67,88 | 1 596 | 87,03 |
| 37 | 13,35 | 297 | 0 | 557 | 24,9 | 817 | 42,27 | 1 077 | 43,59 | 1 337 | 66,68 | 1 597 | 86,92 |
| 38 | 13,75 | 298 | 0 | 558 | 25,72 | 818 | 43,03 | 1 078 | 42,68 | 1 338 | 65,29 | 1 598 | 87,14 |
| 39 | 13,82 | 299 | 0 | 559 | 26,77 | 819 | 44,14 | 1 079 | 41,89 | 1 339 | 63,95 | 1 599 | 86,92 |
| 40 | 13,41 | 300 | 0 | 560 | 28,01 | 820 | 45,13 | 1 080 | 41,09 | 1 340 | 62,84 | 1 600 | 87,03 |
| 41 | 12,26 | 301 | 0 | 561 | 29,23 | 821 | 45,84 | 1 081 | 40,38 | 1 341 | 62,21 | 1 601 | 86,99 |
| 42 | 9,82 | 302 | 0 | 562 | 30,06 | 822 | 46,4 | 1 082 | 39,99 | 1 342 | 62,04 | 1 602 | 86,96 |
| 43 | 5,96 | 303 | 0 | 563 | 30,31 | 823 | 46,89 | 1 083 | 39,84 | 1 343 | 62,26 | 1 603 | 87,03 |
| 44 | 2,2 | 304 | 0 | 564 | 30,29 | 824 | 47,34 | 1 084 | 39,46 | 1 344 | 62,87 | 1 604 | 86,85 |
| 45 | 0 | 305 | 0 | 565 | 30,05 | 825 | 47,66 | 1 085 | 39,15 | 1 345 | 63,55 | 1 605 | 87,1 |
| 46 | 0 | 306 | 0 | 566 | 29,44 | 826 | 47,77 | 1 086 | 38,9 | 1 346 | 64,12 | 1 606 | 86,81 |
| 47 | 0 | 307 | 0 | 567 | 28,6 | 827 | 47,78 | 1 087 | 38,67 | 1 347 | 64,73 | 1 607 | 87,03 |
| 48 | 0 | 308 | 0 | 568 | 27,63 | 828 | 47,64 | 1 088 | 39,03 | 1 348 | 65,45 | 1 608 | 86,77 |
| 49 | 0 | 309 | 0 | 569 | 26,66 | 829 | 47,23 | 1 089 | 40,37 | 1 349 | 66,18 | 1 609 | 86,99 |
| 50 | 1,87 | 310 | 0 | 570 | 26,03 | 830 | 46,66 | 1 090 | 41,03 | 1 350 | 66,97 | 1 610 | 86,96 |
| 51 | 4,97 | 311 | 0 | 571 | 25,85 | 831 | 46,08 | 1 091 | 40,76 | 1 351 | 67,85 | 1 611 | 86,96 |
| 52 | 8,4 | 312 | 0 | 572 | 26,14 | 832 | 45,45 | 1 092 | 40,02 | 1 352 | 68,74 | 1 612 | 87,07 |
| 53 | 9,9 | 313 | 0 | 573 | 27,08 | 833 | 44,69 | 1 093 | 39,6 | 1 353 | 69,45 | 1 613 | 86,96 |
| 54 | 11,42 | 314 | 0 | 574 | 28,42 | 834 | 43,73 | 1 094 | 39,37 | 1 354 | 69,92 | 1 614 | 86,92 |
| 55 | 15,11 | 315 | 0 | 575 | 29,61 | 835 | 42,55 | 1 095 | 38,84 | 1 355 | 70,24 | 1 615 | 87,07 |
| 56 | 18,46 | 316 | 0 | 576 | 30,46 | 836 | 41,14 | 1 096 | 37,93 | 1 356 | 70,49 | 1 616 | 86,92 |
| 57 | 20,21 | 317 | 0 | 577 | 30,99 | 837 | 39,56 | 1 097 | 37,19 | 1 357 | 70,63 | 1 617 | 87,14 |
| 58 | 22,13 | 318 | 0 | 578 | 31,33 | 838 | 37,93 | 1 098 | 36,21 | 1 358 | 70,68 | 1 618 | 86,96 |
| 59 | 24,17 | 319 | 0 | 579 | 31,65 | 839 | 36,69 | 1 099 | 35,32 | 1 359 | 70,65 | 1 619 | 87,03 |
| 60 | 25,56 | 320 | 0 | 580 | 32,02 | 840 | 36,27 | 1 100 | 35,56 | 1 360 | 70,49 | 1 620 | 86,85 |
| 61 | 26,97 | 321 | 0 | 581 | 32,39 | 841 | 36,42 | 1 101 | 36,96 | 1 361 | 70,09 | 1 621 | 86,77 |
| 62 | 28,83 | 322 | 0 | 582 | 32,68 | 842 | 37,14 | 1 102 | 38,12 | 1 362 | 69,35 | 1 622 | 87,1 |
| 63 | 31,05 | 323 | 0 | 583 | 32,84 | 843 | 38,13 | 1 103 | 38,71 | 1 363 | 68,27 | 1 623 | 86,92 |
| 64 | 33,72 | 324 | 3,01 | 584 | 32,93 | 844 | 38,55 | 1 104 | 39,26 | 1 364 | 67,09 | 1 624 | 87,07 |
| 65 | 36 | 325 | 8,14 | 585 | 33,22 | 845 | 38,42 | 1 105 | 40,64 | 1 365 | 65,96 | 1 625 | 86,85 |
| 66 | 37,91 | 326 | 13,88 | 586 | 33,89 | 846 | 37,89 | 1 106 | 43,09 | 1 366 | 64,87 | 1 626 | 86,81 |
| 67 | 39,65 | 327 | 18,08 | 587 | 34,96 | 847 | 36,89 | 1 107 | 44,83 | 1 367 | 63,79 | 1 627 | 87,14 |
| 68 | 41,23 | 328 | 20,01 | 588 | 36,28 | 848 | 35,53 | 1 108 | 45,33 | 1 368 | 62,82 | 1 628 | 86,77 |
| 69 | 42,85 | 329 | 20,3 | 589 | 37,58 | 849 | 34,01 | 1 109 | 45,24 | 1 369 | 63,03 | 1 629 | 87,03 |
| 70 | 44,1 | 330 | 19,53 | 590 | 38,58 | 850 | 32,88 | 1 110 | 45,14 | 1 370 | 63,62 | 1 630 | 86,96 |
| 71 | 44,37 | 331 | 17,92 | 591 | 39,1 | 851 | 32,52 | 1 111 | 45,06 | 1 371 | 64,8 | 1 631 | 87,1 |
| 72 | 44,3 | 332 | 16,17 | 592 | 39,22 | 852 | 32,7 | 1 112 | 44,82 | 1 372 | 65,5 | 1 632 | 86,99 |
| 73 | 44,17 | 333 | 14,55 | 593 | 39,11 | 853 | 33,48 | 1 113 | 44,53 | 1 373 | 65,33 | 1 633 | 86,92 |
| 74 | 44,13 | 334 | 12,92 | 594 | 38,8 | 854 | 34,97 | 1 114 | 44,77 | 1 374 | 63,83 | 1 634 | 87,1 |
| 75 | 44,17 | 335 | 11,07 | 595 | 38,31 | 855 | 36,78 | 1 115 | 45,6 | 1 375 | 62,44 | 1 635 | 86,85 |
| 76 | 44,51 | 336 | 8,54 | 596 | 37,73 | 856 | 38,64 | 1 116 | 46,28 | 1 376 | 61,2 | 1 636 | 86,92 |
| 77 | 45,16 | 337 | 5,15 | 597 | 37,24 | 857 | 40,48 | 1 117 | 47,18 | 1 377 | 59,58 | 1 637 | 86,77 |
| 78 | 45,64 | 338 | 1,96 | 598 | 37,06 | 858 | 42,34 | 1 118 | 48,49 | 1 378 | 57,68 | 1 638 | 86,88 |
| 79 | 46,16 | 339 | 0 | 599 | 37,1 | 859 | 44,16 | 1 119 | 49,42 | 1 379 | 56,4 | 1 639 | 86,63 |
| 80 | 46,99 | 340 | 0 | 600 | 37,42 | 860 | 45,9 | 1 120 | 49,56 | 1 380 | 54,82 | 1 640 | 86,85 |
| 81 | 48,19 | 341 | 0 | 601 | 38,17 | 861 | 47,55 | 1 121 | 49,47 | 1 381 | 52,77 | 1 641 | 86,63 |
| 82 | 49,32 | 342 | 0 | 602 | 39,19 | 862 | 49,09 | 1 122 | 49,28 | 1 382 | 52,22 | 1 642 | 86,77 |
| 83 | 49,7 | 343 | 0 | 603 | 40,31 | 863 | 50,42 | 1 123 | 48,58 | 1 383 | 52,48 | 1 643 | 86,77 |
| 84 | 49,5 | 344 | 0 | 604 | 41,46 | 864 | 51,49 | 1 124 | 48,03 | 1 384 | 52,74 | 1 644 | 86,55 |
| 85 | 48,98 | 345 | 0 | 605 | 42,44 | 865 | 52,23 | 1 125 | 48,2 | 1 385 | 53,14 | 1 645 | 86,59 |
| 86 | 48,65 | 346 | 0 | 606 | 42,95 | 866 | 52,58 | 1 126 | 48,72 | 1 386 | 53,03 | 1 646 | 86,55 |
| 87 | 48,65 | 347 | 0 | 607 | 42,9 | 867 | 52,63 | 1 127 | 48,91 | 1 387 | 52,55 | 1 647 | 86,7 |
| 88 | 48,87 | 348 | 0 | 608 | 42,43 | 868 | 52,49 | 1 128 | 48,93 | 1 388 | 52,19 | 1 648 | 86,44 |
| 89 | 48,97 | 349 | 0 | 609 | 41,74 | 869 | 52,19 | 1 129 | 49,05 | 1 389 | 51,09 | 1 649 | 86,7 |
| 90 | 48,96 | 350 | 0 | 610 | 41,04 | 870 | 51,82 | 1 130 | 49,23 | 1 390 | 49,88 | 1 650 | 86,55 |
| 91 | 49,15 | 351 | 0 | 611 | 40,49 | 871 | 51,43 | 1 131 | 49,28 | 1 391 | 49,37 | 1 651 | 86,33 |
| 92 | 49,51 | 352 | 0 | 612 | 40,8 | 872 | 51,02 | 1 132 | 48,84 | 1 392 | 49,26 | 1 652 | 86,48 |
| 93 | 49,74 | 353 | 0 | 613 | 41,66 | 873 | 50,61 | 1 133 | 48,12 | 1 393 | 49,37 | 1 653 | 86,19 |
| 94 | 50,31 | 354 | 0,9 | 614 | 42,48 | 874 | 50,26 | 1 134 | 47,8 | 1 394 | 49,88 | 1 654 | 86,37 |
| 95 | 50,78 | 355 | 2 | 615 | 42,78 | 875 | 50,06 | 1 135 | 47,42 | 1 395 | 50,25 | 1 655 | 86,59 |
| 96 | 50,75 | 356 | 4,08 | 616 | 42,39 | 876 | 49,97 | 1 136 | 45,98 | 1 396 | 50,17 | 1 656 | 86,55 |
| 97 | 50,78 | 357 | 7,07 | 617 | 40,78 | 877 | 49,67 | 1 137 | 42,96 | 1 397 | 50,5 | 1 657 | 86,7 |
| 98 | 51,21 | 358 | 10,25 | 618 | 37,72 | 878 | 48,86 | 1 138 | 39,38 | 1 398 | 50,83 | 1 658 | 86,63 |
| 99 | 51,6 | 359 | 12,77 | 619 | 33,29 | 879 | 47,53 | 1 139 | 35,82 | 1 399 | 51,23 | 1 659 | 86,55 |
| 100 | 51,89 | 360 | 14,44 | 620 | 27,66 | 880 | 45,82 | 1 140 | 31,85 | 1 400 | 51,67 | 1 660 | 86,59 |
| 101 | 52,04 | 361 | 15,73 | 621 | 21,43 | 881 | 43,66 | 1 141 | 26,87 | 1 401 | 51,53 | 1 661 | 86,55 |
| 102 | 51,99 | 362 | 17,23 | 622 | 15,62 | 882 | 40,91 | 1 142 | 21,41 | 1 402 | 50,17 | 1 662 | 86,7 |
| 103 | 51,99 | 363 | 19,04 | 623 | 11,51 | 883 | 37,78 | 1 143 | 16,41 | 1 403 | 49,99 | 1 663 | 86,55 |
| 104 | 52,36 | 364 | 20,96 | 624 | 9,69 | 884 | 34,89 | 1 144 | 12,56 | 1 404 | 50,32 | 1 664 | 86,7 |
| 105 | 52,58 | 365 | 22,94 | 625 | 9,46 | 885 | 32,69 | 1 145 | 10,41 | 1 405 | 51,05 | 1 665 | 86,52 |
| 106 | 52,47 | 366 | 25,05 | 626 | 10,21 | 886 | 30,99 | 1 146 | 9,07 | 1 406 | 51,45 | 1 666 | 86,85 |
| 107 | 52,03 | 367 | 27,31 | 627 | 11,78 | 887 | 29,31 | 1 147 | 7,69 | 1 407 | 52 | 1 667 | 86,55 |
| 108 | 51,46 | 368 | 29,54 | 628 | 13,6 | 888 | 27,29 | 1 148 | 6,28 | 1 408 | 52,3 | 1 668 | 86,81 |
| 109 | 51,31 | 369 | 31,52 | 629 | 15,33 | 889 | 24,79 | 1 149 | 5,08 | 1 409 | 52,22 | 1 669 | 86,74 |
| 110 | 51,45 | 370 | 33,19 | 630 | 17,12 | 890 | 21,78 | 1 150 | 4,32 | 1 410 | 52,66 | 1 670 | 86,63 |
| 111 | 51,48 | 371 | 34,67 | 631 | 18,98 | 891 | 18,51 | 1 151 | 3,32 | 1 411 | 53,18 | 1 671 | 86,77 |
| 112 | 51,29 | 372 | 36,13 | 632 | 20,73 | 892 | 15,1 | 1 152 | 1,92 | 1 412 | 53,8 | 1 672 | 87,03 |
| 113 | 51,12 | 373 | 37,63 | 633 | 22,17 | 893 | 11,06 | 1 153 | 1,07 | 1 413 | 54,53 | 1 673 | 87,07 |
| 114 | 50,96 | 374 | 39,07 | 634 | 23,29 | 894 | 6,28 | 1 154 | 0,66 | 1 414 | 55,37 | 1 674 | 86,92 |
| 115 | 50,81 | 375 | 40,08 | 635 | 24,19 | 895 | 2,24 | 1 155 | 0 | 1 415 | 56,29 | 1 675 | 87,07 |
| 116 | 50,86 | 376 | 40,44 | 636 | 24,97 | 896 | 0 | 1 156 | 0 | 1 416 | 57,31 | 1 676 | 87,18 |
| 117 | 51,34 | 377 | 40,26 | 637 | 25,6 | 897 | 0 | 1 157 | 0 | 1 417 | 57,94 | 1 677 | 87,32 |
| 118 | 51,68 | 378 | 39,29 | 638 | 25,96 | 898 | 0 | 1 158 | 0 | 1 418 | 57,86 | 1 678 | 87,36 |
| 119 | 51,58 | 379 | 37,23 | 639 | 25,86 | 899 | 0 | 1 159 | 0 | 1 419 | 57,75 | 1 679 | 87,29 |
| 120 | 51,36 | 380 | 34,14 | 640 | 24,69 | 900 | 0 | 1 160 | 0 | 1 420 | 58,67 | 1 680 | 87,58 |
| 121 | 51,39 | 381 | 30,18 | 641 | 21,85 | 901 | 0 | 1 161 | 0 | 1 421 | 59,4 | 1 681 | 87,61 |
| 122 | 50,98 | 382 | 25,71 | 642 | 17,45 | 902 | 2,56 | 1 162 | 0 | 1 422 | 59,69 | 1 682 | 87,76 |
| 123 | 48,63 | 383 | 21,58 | 643 | 12,34 | 903 | 4,81 | 1 163 | 0 | 1 423 | 60,02 | 1 683 | 87,65 |
| 124 | 44,83 | 384 | 18,5 | 644 | 7,59 | 904 | 6,38 | 1 164 | 0 | 1 424 | 60,21 | 1 684 | 87,61 |
| 125 | 40,3 | 385 | 16,56 | 645 | 4 | 905 | 8,62 | 1 165 | 0 | 1 425 | 60,83 | 1 685 | 87,65 |
| 126 | 35,65 | 386 | 15,39 | 646 | 1,76 | 906 | 10,37 | 1 166 | 0 | 1 426 | 61,16 | 1 686 | 87,65 |
| 127 | 30,23 | 387 | 14,77 | 647 | 0 | 907 | 11,17 | 1 167 | 0 | 1 427 | 61,6 | 1 687 | 87,76 |
| 128 | 24,08 | 388 | 14,58 | 648 | 0 | 908 | 13,32 | 1 168 | 0 | 1 428 | 62,15 | 1 688 | 87,76 |
| 129 | 18,96 | 389 | 14,72 | 649 | 0 | 909 | 15,94 | 1 169 | 0 | 1 429 | 62,7 | 1 689 | 87,8 |
| 130 | 14,19 | 390 | 15,44 | 650 | 0 | 910 | 16,89 | 1 170 | 0 | 1 430 | 63,65 | 1 690 | 87,72 |
| 131 | 8,72 | 391 | 16,92 | 651 | 0 | 911 | 17,13 | 1 171 | 0 | 1 431 | 64,27 | 1 691 | 87,69 |
| 132 | 3,41 | 392 | 18,69 | 652 | 0 | 912 | 18,04 | 1 172 | 0 | 1 432 | 64,31 | 1 692 | 87,54 |
| 133 | 0,64 | 393 | 20,26 | 653 | 0 | 913 | 19,96 | 1 173 | 0 | 1 433 | 64,13 | 1 693 | 87,76 |
| 134 | 0 | 394 | 21,63 | 654 | 0 | 914 | 22,05 | 1 174 | 0 | 1 434 | 64,27 | 1 694 | 87,5 |
| 135 | 0 | 395 | 22,91 | 655 | 0 | 915 | 23,65 | 1 175 | 0 | 1 435 | 65,22 | 1 695 | 87,43 |
| 136 | 0 | 396 | 24,13 | 656 | 0 | 916 | 25,72 | 1 176 | 0 | 1 436 | 66,25 | 1 696 | 87,47 |
| 137 | 0 | 397 | 25,18 | 657 | 0 | 917 | 28,62 | 1 177 | 0 | 1 437 | 67,09 | 1 697 | 87,5 |
| 138 | 0 | 398 | 26,16 | 658 | 2,96 | 918 | 31,99 | 1 178 | 0 | 1 438 | 68,37 | 1 698 | 87,5 |
| 139 | 0 | 399 | 27,41 | 659 | 7,9 | 919 | 35,07 | 1 179 | 0 | 1 439 | 69,36 | 1 699 | 87,18 |
| 140 | 0 | 400 | 29,18 | 660 | 13,49 | 920 | 37,42 | 1 180 | 0 | 1 440 | 70,57 | 1 700 | 87,36 |
| 141 | 0 | 401 | 31,36 | 661 | 18,36 | 921 | 39,65 | 1 181 | 0 | 1 441 | 71,89 | 1 701 | 87,29 |
| 142 | 0,63 | 402 | 33,51 | 662 | 22,59 | 922 | 41,78 | 1 182 | 0 | 1 442 | 73,35 | 1 702 | 87,18 |
| 143 | 1,56 | 403 | 35,33 | 663 | 26,26 | 923 | 43,04 | 1 183 | 0 | 1 443 | 74,64 | 1 703 | 86,92 |
| 144 | 2,99 | 404 | 36,94 | 664 | 29,4 | 924 | 43,55 | 1 184 | 0 | 1 444 | 75,81 | 1 704 | 87,36 |
| 145 | 4,5 | 405 | 38,6 | 665 | 32,23 | 925 | 42,97 | 1 185 | 0 | 1 445 | 77,24 | 1 705 | 87,03 |
| 146 | 5,39 | 406 | 40,44 | 666 | 34,91 | 926 | 41,08 | 1 186 | 0 | 1 446 | 78,63 | 1 706 | 87,07 |
| 147 | 5,59 | 407 | 42,29 | 667 | 37,39 | 927 | 40,38 | 1 187 | 0 | 1 447 | 79,32 | 1 707 | 87,29 |
| 148 | 5,45 | 408 | 43,73 | 668 | 39,61 | 928 | 40,43 | 1 188 | 0 | 1 448 | 80,2 | 1 708 | 86,99 |
| 149 | 5,2 | 409 | 44,47 | 669 | 41,61 | 929 | 40,4 | 1 189 | 0 | 1 449 | 81,67 | 1 709 | 87,25 |
| 150 | 4,98 | 410 | 44,62 | 670 | 43,51 | 930 | 40,25 | 1 190 | 0 | 1 450 | 82,11 | 1 710 | 87,14 |
| 151 | 4,61 | 411 | 44,41 | 671 | 45,36 | 931 | 40,32 | 1 191 | 0 | 1 451 | 82,91 | 1 711 | 86,96 |
| 152 | 3,89 | 412 | 43,96 | 672 | 47,17 | 932 | 40,8 | 1 192 | 0 | 1 452 | 83,43 | 1 712 | 87,14 |
| 153 | 3,21 | 413 | 43,41 | 673 | 48,95 | 933 | 41,71 | 1 193 | 0 | 1 453 | 83,79 | 1 713 | 87,07 |
| 154 | 2,98 | 414 | 42,83 | 674 | 50,73 | 934 | 43,16 | 1 194 | 0 | 1 454 | 83,5 | 1 714 | 86,92 |
| 155 | 3,31 | 415 | 42,15 | 675 | 52,36 | 935 | 44,84 | 1 195 | 0 | 1 455 | 84,01 | 1 715 | 86,88 |
| 156 | 4,18 | 416 | 41,28 | 676 | 53,74 | 936 | 46,42 | 1 196 | 1,54 | 1 456 | 83,43 | 1 716 | 86,85 |
| 157 | 5,07 | 417 | 40,17 | 677 | 55,02 | 937 | 47,91 | 1 197 | 4,85 | 1 457 | 82,99 | 1 717 | 86,92 |
| 158 | 5,52 | 418 | 38,9 | 678 | 56,24 | 938 | 49,08 | 1 198 | 9,06 | 1 458 | 82,77 | 1 718 | 86,81 |
| 159 | 5,73 | 419 | 37,59 | 679 | 57,29 | 939 | 49,66 | 1 199 | 11,8 | 1 459 | 82,33 | 1 719 | 86,88 |
| 160 | 6,06 | 420 | 36,39 | 680 | 58,18 | 940 | 50,15 | 1 200 | 12,42 | 1 460 | 81,78 | 1 720 | 86,66 |
| 161 | 6,76 | 421 | 35,33 | 681 | 58,95 | 941 | 50,94 | 1 201 | 12,07 | 1 461 | 81,81 | 1 721 | 86,92 |
| 162 | 7,7 | 422 | 34,3 | 682 | 59,49 | 942 | 51,69 | 1 202 | 11,64 | 1 462 | 81,05 | 1 722 | 86,48 |
| 163 | 8,34 | 423 | 33,07 | 683 | 59,86 | 943 | 53,5 | 1 203 | 11,69 | 1 463 | 80,72 | 1 723 | 86,66 |
| 164 | 8,51 | 424 | 31,41 | 684 | 60,3 | 944 | 55,9 | 1 204 | 12,91 | 1 464 | 80,61 | 1 724 | 86,74 |
| 165 | 8,22 | 425 | 29,18 | 685 | 61,01 | 945 | 57,11 | 1 205 | 15,58 | 1 465 | 80,46 | 1 725 | 86,37 |
| 166 | 7,22 | 426 | 26,41 | 686 | 61,96 | 946 | 57,88 | 1 206 | 18,69 | 1 466 | 80,42 | 1 726 | 86,48 |
| 167 | 5,82 | 427 | 23,4 | 687 | 63,05 | 947 | 58,63 | 1 207 | 21,04 | 1 467 | 80,42 | 1 727 | 86,33 |
| 168 | 4,75 | 428 | 20,9 | 688 | 64,16 | 948 | 58,75 | 1 208 | 22,62 | 1 468 | 80,24 | 1 728 | 86,3 |
| 169 | 4,24 | 429 | 19,59 | 689 | 65,14 | 949 | 58,26 | 1 209 | 24,34 | 1 469 | 80,13 | 1 729 | 86,44 |
| 170 | 4,05 | 430 | 19,36 | 690 | 65,85 | 950 | 58,03 | 1 210 | 26,74 | 1 470 | 80,39 | 1 730 | 86,33 |
| 171 | 3,98 | 431 | 19,79 | 691 | 66,22 | 951 | 58,28 | 1 211 | 29,62 | 1 471 | 80,72 | 1 731 | 86 |
| 172 | 3,91 | 432 | 20,43 | 692 | 66,12 | 952 | 58,67 | 1 212 | 32,65 | 1 472 | 81,01 | 1 732 | 86,33 |
| 173 | 3,86 | 433 | 20,71 | 693 | 65,01 | 953 | 58,76 | 1 213 | 35,57 | 1 473 | 81,52 | 1 733 | 86,22 |
| 174 | 4,17 | 434 | 20,56 | 694 | 62,22 | 954 | 58,82 | 1 214 | 38,07 | 1 474 | 82,4 | 1 734 | 86,08 |
| 175 | 5,32 | 435 | 19,96 | 695 | 57,44 | 955 | 59,09 | 1 215 | 39,71 | 1 475 | 83,21 | 1 735 | 86,22 |
| 176 | 7,53 | 436 | 20,22 | 696 | 51,47 | 956 | 59,38 | 1 216 | 40,36 | 1 476 | 84,05 | 1 736 | 86,33 |
| 177 | 10,89 | 437 | 21,48 | 697 | 45,98 | 957 | 59,72 | 1 217 | 40,6 | 1 477 | 84,85 | 1 737 | 86,33 |
| 178 | 14,81 | 438 | 23,67 | 698 | 41,72 | 958 | 60,04 | 1 218 | 41,15 | 1 478 | 85,42 | 1 738 | 86,26 |
| 179 | 17,56 | 439 | 26,09 | 699 | 38,22 | 959 | 60,13 | 1 219 | 42,23 | 1 479 | 86,18 | 1 739 | 86,48 |
| 180 | 18,38 | 440 | 28,16 | 700 | 34,65 | 960 | 59,33 | 1 220 | 43,61 | 1 480 | 86,45 | 1 740 | 86,48 |
| 181 | 17,49 | 441 | 29,75 | 701 | 30,65 | 961 | 58,52 | 1 221 | 45,08 | 1 481 | 86,64 | 1 741 | 86,55 |
| 182 | 15,18 | 442 | 30,97 | 702 | 26,46 | 962 | 57,82 | 1 222 | 46,58 | 1 482 | 86,57 | 1 742 | 86,66 |
| 183 | 13,08 | 443 | 31,99 | 703 | 22,32 | 963 | 56,68 | 1 223 | 48,13 | 1 483 | 86,43 | 1 743 | 86,66 |
| 184 | 12,23 | 444 | 32,84 | 704 | 18,15 | 964 | 55,36 | 1 224 | 49,7 | 1 484 | 86,58 | 1 744 | 86,59 |
| 185 | 12,03 | 445 | 33,33 | 705 | 13,79 | 965 | 54,63 | 1 225 | 51,27 | 1 485 | 86,8 | 1 745 | 86,55 |
| 186 | 11,72 | 446 | 33,45 | 706 | 9,29 | 966 | 54,04 | 1 226 | 52,8 | 1 486 | 86,65 | 1 746 | 86,74 |
| 187 | 10,69 | 447 | 33,27 | 707 | 4,98 | 967 | 53,15 | 1 227 | 54,3 | 1 487 | 86,14 | 1 747 | 86,21 |
| 188 | 8,68 | 448 | 32,66 | 708 | 1,71 | 968 | 52,02 | 1 228 | 55,8 | 1 488 | 86,36 | 1 748 | 85,96 |
| 189 | 6,2 | 449 | 31,73 | 709 | 0 | 969 | 51,37 | 1 229 | 57,29 | 1 489 | 86,32 | 1 749 | 85,5 |
| 190 | 4,07 | 450 | 30,58 | 710 | 0 | 970 | 51,41 | 1 230 | 58,73 | 1 490 | 86,25 | 1 750 | 84,77 |
| 191 | 2,65 | 451 | 29,2 | 711 | 0 | 971 | 52,2 | 1 231 | 60,12 | 1 491 | 85,92 | 1 751 | 84,65 |
| 192 | 1,92 | 452 | 27,56 | 712 | 0 | 972 | 53,52 | 1 232 | 61,5 | 1 492 | 86,14 | 1 752 | 84,1 |
| 193 | 1,69 | 453 | 25,71 | 713 | 0 | 973 | 54,34 | 1 233 | 62,94 | 1 493 | 86,36 | 1 753 | 83,46 |
| 194 | 1,68 | 454 | 23,76 | 714 | 0 | 974 | 54,59 | 1 234 | 64,39 | 1 494 | 86,25 | 1 754 | 82,77 |
| 195 | 1,66 | 455 | 21,87 | 715 | 0 | 975 | 54,92 | 1 235 | 65,52 | 1 495 | 86,5 | 1 755 | 81,78 |
| 196 | 1,53 | 456 | 20,15 | 716 | 0 | 976 | 55,69 | 1 236 | 66,07 | 1 496 | 86,14 | 1 756 | 81,16 |
| 197 | 1,3 | 457 | 18,38 | 717 | 0 | 977 | 56,51 | 1 237 | 66,19 | 1 497 | 86,29 | 1 757 | 80,42 |
| 198 | 1 | 458 | 15,93 | 718 | 0 | 978 | 56,73 | 1 238 | 66,19 | 1 498 | 86,4 | 1 758 | 79,21 |
| 199 | 0,77 | 459 | 12,33 | 719 | 0 | 979 | 56,33 | 1 239 | 66,43 | 1 499 | 86,36 | 1 759 | 78,48 |
| 200 | 0,63 | 460 | 7,99 | 720 | 0 | 980 | 55,38 | 1 240 | 67,07 | 1 500 | 85,63 | 1 760 | 77,49 |
| 201 | 0,59 | 461 | 4,19 | 721 | 0 | 981 | 54,99 | 1 241 | 68,04 | 1 501 | 86,03 | 1 761 | 76,69 |
| 202 | 0,59 | 462 | 1,77 | 722 | 0 | 982 | 54,75 | 1 242 | 69,12 | 1 502 | 85,92 | 1 762 | 75,92 |
| 203 | 0,57 | 463 | 0,69 | 723 | 0 | 983 | 54,11 | 1 243 | 70,08 | 1 503 | 86,14 | 1 763 | 75,08 |
| 204 | 0,53 | 464 | 1,13 | 724 | 0 | 984 | 53,32 | 1 244 | 70,91 | 1 504 | 86,32 | 1 764 | 73,87 |
| 205 | 0,5 | 465 | 2,2 | 725 | 0 | 985 | 52,41 | 1 245 | 71,73 | 1 505 | 85,92 | 1 765 | 72,15 |
| 206 | 0 | 466 | 3,59 | 726 | 0 | 986 | 51,45 | 1 246 | 72,66 | 1 506 | 86,11 | 1 766 | 69,69 |
| 207 | 0 | 467 | 4,88 | 727 | 0 | 987 | 50,86 | 1 247 | 73,67 | 1 507 | 85,91 | 1 767 | 67,17 |
| 208 | 0 | 468 | 5,85 | 728 | 0 | 988 | 50,48 | 1 248 | 74,55 | 1 508 | 85,83 | 1 768 | 64,75 |
| 209 | 0 | 469 | 6,72 | 729 | 0 | 989 | 49,6 | 1 249 | 75,18 | 1 509 | 85,86 | 1 769 | 62,55 |
| 210 | 0 | 470 | 8,02 | 730 | 0 | 990 | 48,55 | 1 250 | 75,59 | 1 510 | 85,5 | 1 770 | 60,32 |
| 211 | 0 | 471 | 10,02 | 731 | 0 | 991 | 47,87 | 1 251 | 75,82 | 1 511 | 84,97 | 1 771 | 58,45 |
| 212 | 0 | 472 | 12,59 | 732 | 0 | 992 | 47,42 | 1 252 | 75,9 | 1 512 | 84,8 | 1 772 | 56,43 |
| 213 | 0 | 473 | 15,43 | 733 | 0 | 993 | 46,86 | 1 253 | 75,92 | 1 513 | 84,2 | 1 773 | 54,35 |
| 214 | 0 | 474 | 18,32 | 734 | 0 | 994 | 46,08 | 1 254 | 75,87 | 1 514 | 83,26 | 1 774 | 52,22 |
| 215 | 0 | 475 | 21,19 | 735 | 0 | 995 | 45,07 | 1 255 | 75,68 | 1 515 | 82,77 | 1 775 | 50,25 |
| 216 | 0 | 476 | 24 | 736 | 0 | 996 | 43,58 | 1 256 | 75,37 | 1 516 | 81,78 | 1 776 | 48,23 |
| 217 | 0 | 477 | 26,75 | 737 | 0 | 997 | 41,04 | 1 257 | 75,01 | 1 517 | 81,16 | 1 777 | 46,51 |
| 218 | 0 | 478 | 29,53 | 738 | 0 | 998 | 38,39 | 1 258 | 74,55 | 1 518 | 80,42 | 1 778 | 44,35 |
| 219 | 0 | 479 | 32,31 | 739 | 0 | 999 | 35,69 | 1 259 | 73,8 | 1 519 | 79,21 | 1 779 | 41,97 |
| 220 | 0 | 480 | 34,8 | 740 | 0 | 1 000 | 32,68 | 1 260 | 72,71 | 1 520 | 78,83 | 1 780 | 39,33 |
| 221 | 0 | 481 | 36,73 | 741 | 0 | 1 001 | 29,82 | 1 261 | 71,39 | 1 521 | 78,52 | 1 781 | 36,48 |
| 222 | 0 | 482 | 38,08 | 742 | 0 | 1 002 | 26,97 | 1 262 | 70,02 | 1 522 | 78,52 | 1 782 | 33,8 |
| 223 | 0 | 483 | 39,11 | 743 | 0 | 1 003 | 24,03 | 1 263 | 68,71 | 1 523 | 78,81 | 1 783 | 31,09 |
| 224 | 0 | 484 | 40,16 | 744 | 0 | 1 004 | 21,67 | 1 264 | 67,52 | 1 524 | 79,26 | 1 784 | 28,24 |
| 225 | 0 | 485 | 41,18 | 745 | 0 | 1 005 | 20,34 | 1 265 | 66,44 | 1 525 | 79,61 | 1 785 | 26,81 |
| 226 | 0,73 | 486 | 41,75 | 746 | 0 | 1 006 | 18,9 | 1 266 | 65,45 | 1 526 | 80,15 | 1 786 | 23,33 |
| 227 | 0,73 | 487 | 41,87 | 747 | 0 | 1 007 | 16,21 | 1 267 | 64,49 | 1 527 | 80,39 | 1 787 | 19,01 |
| 228 | 0 | 488 | 41,43 | 748 | 0 | 1 008 | 13,84 | 1 268 | 63,54 | 1 528 | 80,72 | 1 788 | 15,05 |
| 229 | 0 | 489 | 39,99 | 749 | 0 | 1 009 | 12,25 | 1 269 | 62,6 | 1 529 | 81,01 | 1 789 | 12,09 |
| 230 | 0 | 490 | 37,71 | 750 | 0 | 1 010 | 10,4 | 1 270 | 61,67 | 1 530 | 81,52 | 1 790 | 9,49 |
| 231 | 0 | 491 | 34,93 | 751 | 0 | 1 011 | 7,94 | 1 271 | 60,69 | 1 531 | 82,4 | 1 791 | 6,81 |
| 232 | 0 | 492 | 31,79 | 752 | 0 | 1 012 | 6,05 | 1 272 | 59,64 | 1 532 | 83,21 | 1 792 | 4,28 |
| 233 | 0 | 493 | 28,65 | 753 | 0 | 1 013 | 5,67 | 1 273 | 58,6 | 1 533 | 84,05 | 1 793 | 2,09 |
| 234 | 0 | 494 | 25,92 | 754 | 0 | 1 014 | 6,03 | 1 274 | 57,64 | 1 534 | 85,15 | 1 794 | 0,88 |
| 235 | 0 | 495 | 23,91 | 755 | 0 | 1 015 | 7,68 | 1 275 | 56,79 | 1 535 | 85,92 | 1 795 | 0,88 |
| 236 | 0 | 496 | 22,81 | 756 | 0 | 1 016 | 10,97 | 1 276 | 55,95 | 1 536 | 86,98 | 1 796 | 0 |
| 237 | 0 | 497 | 22,53 | 757 | 0 | 1 017 | 14,72 | 1 277 | 55,09 | 1 537 | 87,45 | 1 797 | 0 |
| 238 | 0 | 498 | 22,62 | 758 | 0 | 1 018 | 17,32 | 1 278 | 54,2 | 1 538 | 87,54 | 1 798 | 0 |
| 239 | 0 | 499 | 22,95 | 759 | 0 | 1 019 | 18,59 | 1 279 | 53,33 | 1 539 | 87,25 | 1 799 | 0 |
| 240 | 0 | 500 | 23,51 | 760 | 0 | 1 020 | 19,35 | 1 280 | 52,52 | 1 540 | 87,04 | 1 800 | 0 |
| 241 | 0 | 501 | 24,04 | 761 | 0 | 1 021 | 20,54 | 1 281 | 51,75 | 1 541 | 86,98 | | |
| 242 | 0 | 502 | 24,45 | 762 | 0 | 1 022 | 21,33 | 1 282 | 50,92 | 1 542 | 87,05 | | |
| 243 | 0 | 503 | 24,81 | 763 | 0 | 1 023 | 22,06 | 1 283 | 49,9 | 1 543 | 87,1 | | |
| 244 | 0 | 504 | 25,29 | 764 | 0 | 1 024 | 23,39 | 1 284 | 48,68 | 1 544 | 87,25 | | |
| 245 | 0 | 505 | 25,99 | 765 | 0 | 1 025 | 25,52 | 1 285 | 47,41 | 1 545 | 87,25 | | |
| 246 | 0 | 506 | 26,83 | 766 | 0 | 1 026 | 28,28 | 1 286 | 46,5 | 1 546 | 87,07 | | |
| 247 | 0 | 507 | 27,6 | 767 | 0 | 1 027 | 30,38 | 1 287 | 46,22 | 1 547 | 87,29 | | |
| 248 | 0 | 508 | 28,17 | 768 | 0 | 1 028 | 31,22 | 1 288 | 46,44 | 1 548 | 87,14 | | |
| 249 | 0 | 509 | 28,63 | 769 | 0 | 1 029 | 32,22 | 1 289 | 47,35 | 1 549 | 87,03 | | |
| 250 | 0 | 510 | 29,04 | 770 | 0 | 1 030 | 33,78 | 1 290 | 49,01 | 1 550 | 87,25 | | |
| 251 | 0 | 511 | 29,43 | 771 | 0 | 1 031 | 35,08 | 1 291 | 50,93 | 1 551 | 87,03 | | |
| 252 | 0 | 512 | 29,78 | 772 | 1,6 | 1 032 | 35,91 | 1 292 | 52,79 | 1 552 | 87,03 | | |
| 253 | 1,51 | 513 | 30,13 | 773 | 5,03 | 1 033 | 36,06 | 1 293 | 54,66 | 1 553 | 87,07 | | |
| 254 | 4,12 | 514 | 30,57 | 774 | 9,49 | 1 034 | 35,5 | 1 294 | 56,6 | 1 554 | 86,81 | | |
| 255 | 7,02 | 515 | 31,1 | 775 | 13 | 1 035 | 34,76 | 1 295 | 58,55 | 1 555 | 86,92 | | |
| 256 | 9,45 | 516 | 31,65 | 776 | 14,65 | 1 036 | 34,7 | 1 296 | 60,47 | 1 556 | 86,66 | | |
| 257 | 11,86 | 517 | 32,14 | 777 | 15,15 | 1 037 | 35,41 | 1 297 | 62,28 | 1 557 | 86,92 | | |
| 258 | 14,52 | 518 | 32,62 | 778 | 15,67 | 1 038 | 36,65 | 1 298 | 63,9 | 1 558 | 86,59 | | |
| 259 | 17,01 | 519 | 33,25 | 779 | 16,76 | 1 039 | 37,57 | 1 299 | 65,2 | 1 559 | 86,92 | | |
| 260 | 19,48 | 520 | 34,2 | 780 | 17,88 | 1 040 | 38,51 | 1 300 | 66,02 | 1 560 | 86,59 | | |

Vrijeme

Brzina

Vrijeme

Brzina

Vrijeme

Brzina

Vrijeme

Brzina

Vrijeme

Brzina

Vrijeme

Brzina

Vrijeme

Brzina

s

km/h

s

km/h

s

km/h

s

km/h

s

km/h

s

km/h

s

km/h

1

0

261

22,38

521

35,46

781

18,33

1 041

39,88

1 301

66,39

1 561

86,88

2

0

262

24,75

522

36,81

782

18,31

1 042

41,25

1 302

66,74

1 562

86,7

3

0

263

25,55

523

37,98

783

18,05

1 043

42,07

1 303

67,43

1 563

86,81

4

0

264

25,18

524

38,84

784

17,39

1 044

43,03

1 304

68,44

1 564

86,81

5

0

265

23,94

525

39,43

785

16,35

1 045

44,4

1 305

69,52

1 565

86,81

6

0

266

22,35

526

39,73

786

14,71

1 046

45,14

1 306

70,53

1 566

86,81

7

2,35

267

21,28

527

39,8

787

11,71

1 047

45,44

1 307

71,47

1 567

86,99

8

5,57

268

20,86

528

39,69

788

7,81

1 048

46,13

1 308

72,32

1 568

87,03

9

8,18

269

20,65

529

39,29

789

5,25

1 049

46,79

1 309

72,89

1 569

86,92

10

9,37

270

20,18

530

38,59

790

4,62

1 050

47,45

1 310

73,07

1 570

87,1

11

9,86

271

19,33

531

37,63

791

5,62

1 051

48,68

1 311

73,03

1 571

86,85

12

10,18

272

18,23

532

36,22

792

8,24

1 052

50,13

1 312

72,94

1 572

87,14

13

10,38

273

16,99

533

34,11

793

10,98

1 053

51,16

1 313

73,01

1 573

86,96

14

10,57

274

15,56

534

31,16

794

13,15

1 054

51,37

1 314

73,44

1 574

86,85

15

10,95

275

13,76

535

27,49

795

15,47

1 055

51,3

1 315

74,19

1 575

86,77

16

11,56

276

11,5

536

23,63

796

18,19

1 056

51,15

1 316

74,81

1 576

86,81

17

12,22

277

8,68

537

20,16

797

20,79

1 057

50,88

1 317

75,01

1 577

86,85

18

12,97

278

5,2

538

17,27

798

22,5

1 058

50,63

1 318

74,99

1 578

86,74

19

14,33

279

1,99

539

14,81

799

23,19

1 059

50,2

1 319

74,79

1 579

86,81

20

16,38

280

0

540

12,59

800

23,54

1 060

49,12

1 320

74,41

1 580

86,7

21

18,4

281

0

541

10,47

801

24,2

1 061

48,02

1 321

74,07

1 581

86,52

22

19,86

282

0

542

8,85

802

25,17

1 062

47,7

1 322

73,77

1 582

86,7

23

20,85

283

0,5

543

8,16

803

26,28

1 063

47,93

1 323

73,38

1 583

86,74

24

21,52

284

0,57

544

8,95

804

27,69

1 064

48,57

1 324

72,79

1 584

86,81

25

21,89

285

0,6

545

11,3

805

29,72

1 065

48,88

1 325

71,95

1 585

86,85

26

21,98

286

0,58

546

14,11

806

32,17

1 066

49,03

1 326

71,06

1 586

86,92

27

21,91

287

0

547

15,91

807

34,22

1 067

48,94

1 327

70,45

1 587

86,88

28

21,68

288

0

548

16,57

808

35,31

1 068

48,32

1 328

70,23

1 588

86,85

29

21,21

289

0

549

16,73

809

35,74

1 069

47,97

1 329

70,24

1 589

87,1

30

20,44

290

0

550

17,24

810

36,23

1 070

47,92

1 330

70,32

1 590

86,81

31

19,24

291

0

551

18,45

811

37,34

1 071

47,54

1 331

70,3

1 591

86,99

32

17,57

292

0

552

20,09

812

39,05

1 072

46,79

1 332

70,05

1 592

86,81

33

15,53

293

0

553

21,63

813

40,76

1 073

46,13

1 333

69,66

1 593

87,14

34

13,77

294

0

554

22,78

814

41,82

1 074

45,73

1 334

69,26

1 594

86,81

35

12,95

295

0

555

23,59

815

42,12

1 075

45,17

1 335

68,73

1 595

86,85

36

12,95

296

0

556

24,23

816

42,08

1 076

44,43

1 336

67,88

1 596

87,03

37

13,35

297

0

557

24,9

817

42,27

1 077

43,59

1 337

66,68

1 597

86,92

38

13,75

298

0

558

25,72

818

43,03

1 078

42,68

1 338

65,29

1 598

87,14

39

13,82

299

0

559

26,77

819

44,14

1 079

41,89

1 339

63,95

1 599

86,92

40

13,41

300

0

560

28,01

820

45,13

1 080

41,09

1 340

62,84

1 600

87,03

41

12,26

301

0

561

29,23

821

45,84

1 081

40,38

1 341

62,21

1 601

86,99

42

9,82

302

0

562

30,06

822

46,4

1 082

39,99

1 342

62,04

1 602

86,96

43

5,96

303

0

563

30,31

823

46,89

1 083

39,84

1 343

62,26

1 603

87,03

44

2,2

304

0

564

30,29

824

47,34

1 084

39,46

1 344

62,87

1 604

86,85

45

0

305

0

565

30,05

825

47,66

1 085

39,15

1 345

63,55

1 605

87,1

46

0

306

0

566

29,44

826

47,77

1 086

38,9

1 346

64,12

1 606

86,81

47

0

307

0

567

28,6

827

47,78

1 087

38,67

1 347

64,73

1 607

87,03

48

0

308

0

568

27,63

828

47,64

1 088

39,03

1 348

65,45

1 608

86,77

49

0

309

0

569

26,66

829

47,23

1 089

40,37

1 349

66,18

1 609

86,99

50

1,87

310

0

570

26,03

830

46,66

1 090

41,03

1 350

66,97

1 610

86,96

51

4,97

311

0

571

25,85

831

46,08

1 091

40,76

1 351

67,85

1 611

86,96

52

8,4

312

0

572

26,14

832

45,45

1 092

40,02

1 352

68,74

1 612

87,07

53

9,9

313

0

573

27,08

833

44,69

1 093

39,6

1 353

69,45

1 613

86,96

54

11,42

314

0

574

28,42

834

43,73

1 094

39,37

1 354

69,92

1 614

86,92

55

15,11

315

0

575

29,61

835

42,55

1 095

38,84

1 355

70,24

1 615

87,07

56

18,46

316

0

576

30,46

836

41,14

1 096

37,93

1 356

70,49

1 616

86,92

57

20,21

317

0

577

30,99

837

39,56

1 097

37,19

1 357

70,63

1 617

87,14

58

22,13

318

0

578

31,33

838

37,93

1 098

36,21

1 358

70,68

1 618

86,96

59

24,17

319

0

579

31,65

839

36,69

1 099

35,32

1 359

70,65

1 619

87,03

60

25,56

320

0

580

32,02

840

36,27

1 100

35,56

1 360

70,49

1 620

86,85

61

26,97

321

0

581

32,39

841

36,42

1 101

36,96

1 361

70,09

1 621

86,77

62

28,83

322

0

582

32,68

842

37,14

1 102

38,12

1 362

69,35

1 622

87,1

63

31,05

323

0

583

32,84

843

38,13

1 103

38,71

1 363

68,27

1 623

86,92

64

33,72

324

3,01

584

32,93

844

38,55

1 104

39,26

1 364

67,09

1 624

87,07

65

36

325

8,14

585

33,22

845

38,42

1 105

40,64

1 365

65,96

1 625

86,85

66

37,91

326

13,88

586

33,89

846

37,89

1 106

43,09

1 366

64,87

1 626

86,81

67

39,65

327

18,08

587

34,96

847

36,89

1 107

44,83

1 367

63,79

1 627

87,14

68

41,23

328

20,01

588

36,28

848

35,53

1 108

45,33

1 368

62,82

1 628

86,77

69

42,85

329

20,3

589

37,58

849

34,01

1 109

45,24

1 369

63,03

1 629

87,03

70

44,1

330

19,53

590

38,58

850

32,88

1 110

45,14

1 370

63,62

1 630

86,96

71

44,37

331

17,92

591

39,1

851

32,52

1 111

45,06

1 371

64,8

1 631

87,1

72

44,3

332

16,17

592

39,22

852

32,7

1 112

44,82

1 372

65,5

1 632

86,99

73

44,17

333

14,55

593

39,11

853

33,48

1 113

44,53

1 373

65,33

1 633

86,92

74

44,13

334

12,92

594

38,8

854

34,97

1 114

44,77

1 374

63,83

1 634

87,1

75

44,17

335

11,07

595

38,31

855

36,78

1 115

45,6

1 375

62,44

1 635

86,85

76

44,51

336

8,54

596

37,73

856

38,64

1 116

46,28

1 376

61,2

1 636

86,92

77

45,16

337

5,15

597

37,24

857

40,48

1 117

47,18

1 377

59,58

1 637

86,77

78

45,64

338

1,96

598

37,06

858

42,34

1 118

48,49

1 378

57,68

1 638

86,88

79

46,16

339

0

599

37,1

859

44,16

1 119

49,42

1 379

56,4

1 639

86,63

80

46,99

340

0

600

37,42

860

45,9

1 120

49,56

1 380

54,82

1 640

86,85

81

48,19

341

0

601

38,17

861

47,55

1 121

49,47

1 381

52,77

1 641

86,63

82

49,32

342

0

602

39,19

862

49,09

1 122

49,28

1 382

52,22

1 642

86,77

83

49,7

343

0

603

40,31

863

50,42

1 123

48,58

1 383

52,48

1 643

86,77

84

49,5

344

0

604

41,46

864

51,49

1 124

48,03

1 384

52,74

1 644

86,55

85

48,98

345

0

605

42,44

865

52,23

1 125

48,2

1 385

53,14

1 645

86,59

86

48,65

346

0

606

42,95

866

52,58

1 126

48,72

1 386

53,03

1 646

86,55

87

48,65

347

0

607

42,9

867

52,63

1 127

48,91

1 387

52,55

1 647

86,7

88

48,87

348

0

608

42,43

868

52,49

1 128

48,93

1 388

52,19

1 648

86,44

89

48,97

349

0

609

41,74

869

52,19

1 129

49,05

1 389

51,09

1 649

86,7

90

48,96

350

0

610

41,04

870

51,82

1 130

49,23

1 390

49,88

1 650

86,55

91

49,15

351

0

611

40,49

871

51,43

1 131

49,28

1 391

49,37

1 651

86,33

92

49,51

352

0

612

40,8

872

51,02

1 132

48,84

1 392

49,26

1 652

86,48

93

49,74

353

0

613

41,66

873

50,61

1 133

48,12

1 393

49,37

1 653

86,19

94

50,31

354

0,9

614

42,48

874

50,26

1 134

47,8

1 394

49,88

1 654

86,37

95

50,78

355

2

615

42,78

875

50,06

1 135

47,42

1 395

50,25

1 655

86,59

96

50,75

356

4,08

616

42,39

876

49,97

1 136

45,98

1 396

50,17

1 656

86,55

97

50,78

357

7,07

617

40,78

877

49,67

1 137

42,96

1 397

50,5

1 657

86,7

98

51,21

358

10,25

618

37,72

878

48,86

1 138

39,38

1 398

50,83

1 658

86,63

99

51,6

359

12,77

619

33,29

879

47,53

1 139

35,82

1 399

51,23

1 659

86,55

100

51,89

360

14,44

620

27,66

880

45,82

1 140

31,85

1 400

51,67

1 660

86,59

101

52,04

361

15,73

621

21,43

881

43,66

1 141

26,87

1 401

51,53

1 661

86,55

102

51,99

362

17,23

622

15,62

882

40,91

1 142

21,41

1 402

50,17

1 662

86,7

103

51,99

363

19,04

623

11,51

883

37,78

1 143

16,41

1 403

49,99

1 663

86,55

104

52,36

364

20,96

624

9,69

884

34,89

1 144

12,56

1 404

50,32

1 664

86,7

105

52,58

365

22,94

625

9,46

885

32,69

1 145

10,41

1 405

51,05

1 665

86,52

106

52,47

366

25,05

626

10,21

886

30,99

1 146

9,07

1 406

51,45

1 666

86,85

107

52,03

367

27,31

627

11,78

887

29,31

1 147

7,69

1 407

52

1 667

86,55

108

51,46

368

29,54

628

13,6

888

27,29

1 148

6,28

1 408

52,3

1 668

86,81

109

51,31

369

31,52

629

15,33

889

24,79

1 149

5,08

1 409

52,22

1 669

86,74

110

51,45

370

33,19

630

17,12

890

21,78

1 150

4,32

1 410

52,66

1 670

86,63

111

51,48

371

34,67

631

18,98

891

18,51

1 151

3,32

1 411

53,18

1 671

86,77

112

51,29

372

36,13

632

20,73

892

15,1

1 152

1,92

1 412

53,8

1 672

87,03

113

51,12

373

37,63

633

22,17

893

11,06

1 153

1,07

1 413

54,53

1 673

87,07

114

50,96

374

39,07

634

23,29

894

6,28

1 154

0,66

1 414

55,37

1 674

86,92

115

50,81

375

40,08

635

24,19

895

2,24

1 155

0

1 415

56,29

1 675

87,07

116

50,86

376

40,44

636

24,97

896

0

1 156

0

1 416

57,31

1 676

87,18

117

51,34

377

40,26

637

25,6

897

0

1 157

0

1 417

57,94

1 677

87,32

118

51,68

378

39,29

638

25,96

898

0

1 158

0

1 418

57,86

1 678

87,36

119

51,58

379

37,23

639

25,86

899

0

1 159

0

1 419

57,75

1 679

87,29

120

51,36

380

34,14

640

24,69

900

0

1 160

0

1 420

58,67

1 680

87,58

121

51,39

381

30,18

641

21,85

901

0

1 161

0

1 421

59,4

1 681

87,61

122

50,98

382

25,71

642

17,45

902

2,56

1 162

0

1 422

59,69

1 682

87,76

123

48,63

383

21,58

643

12,34

903

4,81

1 163

0

1 423

60,02

1 683

87,65

124

44,83

384

18,5

644

7,59

904

6,38

1 164

0

1 424

60,21

1 684

87,61

125

40,3

385

16,56

645

4

905

8,62

1 165

0

1 425

60,83

1 685

87,65

126

35,65

386

15,39

646

1,76

906

10,37

1 166

0

1 426

61,16

1 686

87,65

127

30,23

387

14,77

647

0

907

11,17

1 167

0

1 427

61,6

1 687

87,76

128

24,08

388

14,58

648

0

908

13,32

1 168

0

1 428

62,15

1 688

87,76

129

18,96

389

14,72

649

0

909

15,94

1 169

0

1 429

62,7

1 689

87,8

130

14,19

390

15,44

650

0

910

16,89

1 170

0

1 430

63,65

1 690

87,72

131

8,72

391

16,92

651

0

911

17,13

1 171

0

1 431

64,27

1 691

87,69

132

3,41

392

18,69

652

0

912

18,04

1 172

0

1 432

64,31

1 692

87,54

133

0,64

393

20,26

653

0

913

19,96

1 173

0

1 433

64,13

1 693

87,76

134

0

394

21,63

654

0

914

22,05

1 174

0

1 434

64,27

1 694

87,5

135

0

395

22,91

655

0

915

23,65

1 175

0

1 435

65,22

1 695

87,43

136

0

396

24,13

656

0

916

25,72

1 176

0

1 436

66,25

1 696

87,47

137

0

397

25,18

657

0

917

28,62

1 177

0

1 437

67,09

1 697

87,5

138

0

398

26,16

658

2,96

918

31,99

1 178

0

1 438

68,37

1 698

87,5

139

0

399

27,41

659

7,9

919

35,07

1 179

0

1 439

69,36

1 699

87,18

140

0

400

29,18

660

13,49

920

37,42

1 180

0

1 440

70,57

1 700

87,36

141

0

401

31,36

661

18,36

921

39,65

1 181

0

1 441

71,89

1 701

87,29

142

0,63

402

33,51

662

22,59

922

41,78

1 182

0

1 442

73,35

1 702

87,18

143

1,56

403

35,33

663

26,26

923

43,04

1 183

0

1 443

74,64

1 703

86,92

144

2,99

404

36,94

664

29,4

924

43,55

1 184

0

1 444

75,81

1 704

87,36

145

4,5

405

38,6

665

32,23

925

42,97

1 185

0

1 445

77,24

1 705

87,03

146

5,39

406

40,44

666

34,91

926

41,08

1 186

0

1 446

78,63

1 706

87,07

147

5,59

407

42,29

667

37,39

927

40,38

1 187

0

1 447

79,32

1 707

87,29

148

5,45

408

43,73

668

39,61

928

40,43

1 188

0

1 448

80,2

1 708

86,99

149

5,2

409

44,47

669

41,61

929

40,4

1 189

0

1 449

81,67

1 709

87,25

150

4,98

410

44,62

670

43,51

930

40,25

1 190

0

1 450

82,11

1 710

87,14

151

4,61

411

44,41

671

45,36

931

40,32

1 191

0

1 451

82,91

1 711

86,96

152

3,89

412

43,96

672

47,17

932

40,8

1 192

0

1 452

83,43

1 712

87,14

153

3,21

413

43,41

673

48,95

933

41,71

1 193

0

1 453

83,79

1 713

87,07

154

2,98

414

42,83

674

50,73

934

43,16

1 194

0

1 454

83,5

1 714

86,92

155

3,31

415

42,15

675

52,36

935

44,84

1 195

0

1 455

84,01

1 715

86,88

156

4,18

416

41,28

676

53,74

936

46,42

1 196

1,54

1 456

83,43

1 716

86,85

157

5,07

417

40,17

677

55,02

937

47,91

1 197

4,85

1 457

82,99

1 717

86,92

158

5,52

418

38,9

678

56,24

938

49,08

1 198

9,06

1 458

82,77

1 718

86,81

159

5,73

419

37,59

679

57,29

939

49,66

1 199

11,8

1 459

82,33

1 719

86,88

160

6,06

420

36,39

680

58,18

940

50,15

1 200

12,42

1 460

81,78

1 720

86,66

161

6,76

421

35,33

681

58,95

941

50,94

1 201

12,07

1 461

81,81

1 721

86,92

162

7,7

422

34,3

682

59,49

942

51,69

1 202

11,64

1 462

81,05

1 722

86,48

163

8,34

423

33,07

683

59,86

943

53,5

1 203

11,69

1 463

80,72

1 723

86,66

164

8,51

424

31,41

684

60,3

944

55,9

1 204

12,91

1 464

80,61

1 724

86,74

165

8,22

425

29,18

685

61,01

945

57,11

1 205

15,58

1 465

80,46

1 725

86,37

166

7,22

426

26,41

686

61,96

946

57,88

1 206

18,69

1 466

80,42

1 726

86,48

167

5,82

427

23,4

687

63,05

947

58,63

1 207

21,04

1 467

80,42

1 727

86,33

168

4,75

428

20,9

688

64,16

948

58,75

1 208

22,62

1 468

80,24

1 728

86,3

169

4,24

429

19,59

689

65,14

949

58,26

1 209

24,34

1 469

80,13

1 729

86,44

170

4,05

430

19,36

690

65,85

950

58,03

1 210

26,74

1 470

80,39

1 730

86,33

171

3,98

431

19,79

691

66,22

951

58,28

1 211

29,62

1 471

80,72

1 731

86

172

3,91

432

20,43

692

66,12

952

58,67

1 212

32,65

1 472

81,01

1 732

86,33

173

3,86

433

20,71

693

65,01

953

58,76

1 213

35,57

1 473

81,52

1 733

86,22

174

4,17

434

20,56

694

62,22

954

58,82

1 214

38,07

1 474

82,4

1 734

86,08

175

5,32

435

19,96

695

57,44

955

59,09

1 215

39,71

1 475

83,21

1 735

86,22

176

7,53

436

20,22

696

51,47

956

59,38

1 216

40,36

1 476

84,05

1 736

86,33

177

10,89

437

21,48

697

45,98

957

59,72

1 217

40,6

1 477

84,85

1 737

86,33

178

14,81

438

23,67

698

41,72

958

60,04

1 218

41,15

1 478

85,42

1 738

86,26

179

17,56

439

26,09

699

38,22

959

60,13

1 219

42,23

1 479

86,18

1 739

86,48

180

18,38

440

28,16

700

34,65

960

59,33

1 220

43,61

1 480

86,45

1 740

86,48

181

17,49

441

29,75

701

30,65

961

58,52

1 221

45,08

1 481

86,64

1 741

86,55

182

15,18

442

30,97

702

26,46

962

57,82

1 222

46,58

1 482

86,57

1 742

86,66

183

13,08

443

31,99

703

22,32

963

56,68

1 223

48,13

1 483

86,43

1 743

86,66

184

12,23

444

32,84

704

18,15

964

55,36

1 224

49,7

1 484

86,58

1 744

86,59

185

12,03

445

33,33

705

13,79

965

54,63

1 225

51,27

1 485

86,8

1 745

86,55

186

11,72

446

33,45

706

9,29

966

54,04

1 226

52,8

1 486

86,65

1 746

86,74

187

10,69

447

33,27

707

4,98

967

53,15

1 227

54,3

1 487

86,14

1 747

86,21

188

8,68

448

32,66

708

1,71

968

52,02

1 228

55,8

1 488

86,36

1 748

85,96

189

6,2

449

31,73

709

0

969

51,37

1 229

57,29

1 489

86,32

1 749

85,5

190

4,07

450

30,58

710

0

970

51,41

1 230

58,73

1 490

86,25

1 750

84,77

191

2,65

451

29,2

711

0

971

52,2

1 231

60,12

1 491

85,92

1 751

84,65

192

1,92

452

27,56

712

0

972

53,52

1 232

61,5

1 492

86,14

1 752

84,1

193

1,69

453

25,71

713

0

973

54,34

1 233

62,94

1 493

86,36

1 753

83,46

194

1,68

454

23,76

714

0

974

54,59

1 234

64,39

1 494

86,25

1 754

82,77

195

1,66

455

21,87

715

0

975

54,92

1 235

65,52

1 495

86,5

1 755

81,78

196

1,53

456

20,15

716

0

976

55,69

1 236

66,07

1 496

86,14

1 756

81,16

197

1,3

457

18,38

717

0

977

56,51

1 237

66,19

1 497

86,29

1 757

80,42

198

1

458

15,93

718

0

978

56,73

1 238

66,19

1 498

86,4

1 758

79,21

199

0,77

459

12,33

719

0

979

56,33

1 239

66,43

1 499

86,36

1 759

78,48

200

0,63

460

7,99

720

0

980

55,38

1 240

67,07

1 500

85,63

1 760

77,49

201

0,59

461

4,19

721

0

981

54,99

1 241

68,04

1 501

86,03

1 761

76,69

202

0,59

462

1,77

722

0

982

54,75

1 242

69,12

1 502

85,92

1 762

75,92

203

0,57

463

0,69

723

0

983

54,11

1 243

70,08

1 503

86,14

1 763

75,08

204

0,53

464

1,13

724

0

984

53,32

1 244

70,91

1 504

86,32

1 764

73,87

205

0,5

465

2,2

725

0

985

52,41

1 245

71,73

1 505

85,92

1 765

72,15

206

0

466

3,59

726

0

986

51,45

1 246

72,66

1 506

86,11

1 766

69,69

207

0

467

4,88

727

0

987

50,86

1 247

73,67

1 507

85,91

1 767

67,17

208

0

468

5,85

728

0

988

50,48

1 248

74,55

1 508

85,83

1 768

64,75

209

0

469

6,72

729

0

989

49,6

1 249

75,18

1 509

85,86

1 769

62,55

210

0

470

8,02

730

0

990

48,55

1 250

75,59

1 510

85,5

1 770

60,32

211

0

471

10,02

731

0

991

47,87

1 251

75,82

1 511

84,97

1 771

58,45

212

0

472

12,59

732

0

992

47,42

1 252

75,9

1 512

84,8

1 772

56,43

213

0

473

15,43

733

0

993

46,86

1 253

75,92

1 513

84,2

1 773

54,35

214

0

474

18,32

734

0

994

46,08

1 254

75,87

1 514

83,26

1 774

52,22

215

0

475

21,19

735

0

995

45,07

1 255

75,68

1 515

82,77

1 775

50,25

216

0

476

24

736

0

996

43,58

1 256

75,37

1 516

81,78

1 776

48,23

217

0

477

26,75

737

0

997

41,04

1 257

75,01

1 517

81,16

1 777

46,51

218

0

478

29,53

738

0

998

38,39

1 258

74,55

1 518

80,42

1 778

44,35

219

0

479

32,31

739

0

999

35,69

1 259

73,8

1 519

79,21

1 779

41,97

220

0

480

34,8

740

0

1 000

32,68

1 260

72,71

1 520

78,83

1 780

39,33

221

0

481

36,73

741

0

1 001

29,82

1 261

71,39

1 521

78,52

1 781

36,48

222

0

482

38,08

742

0

1 002

26,97

1 262

70,02

1 522

78,52

1 782

33,8

223

0

483

39,11

743

0

1 003

24,03

1 263

68,71

1 523

78,81

1 783

31,09

224

0

484

40,16

744

0

1 004

21,67

1 264

67,52

1 524

79,26

1 784

28,24

225

0

485

41,18

745

0

1 005

20,34

1 265

66,44

1 525

79,61

1 785

26,81

226

0,73

486

41,75

746

0

1 006

18,9

1 266

65,45

1 526

80,15

1 786

23,33

227

0,73

487

41,87

747

0

1 007

16,21

1 267

64,49

1 527

80,39

1 787

19,01

228

0

488

41,43

748

0

1 008

13,84

1 268

63,54

1 528

80,72

1 788

15,05

229

0

489

39,99

749

0

1 009

12,25

1 269

62,6

1 529

81,01

1 789

12,09

230

0

490

37,71

750

0

1 010

10,4

1 270

61,67

1 530

81,52

1 790

9,49

231

0

491

34,93

751

0

1 011

7,94

1 271

60,69

1 531

82,4

1 791

6,81

232

0

492

31,79

752

0

1 012

6,05

1 272

59,64

1 532

83,21

1 792

4,28

233

0

493

28,65

753

0

1 013

5,67

1 273

58,6

1 533

84,05

1 793

2,09

234

0

494

25,92

754

0

1 014

6,03

1 274

57,64

1 534

85,15

1 794

0,88

235

0

495

23,91

755

0

1 015

7,68

1 275

56,79

1 535

85,92

1 795

0,88

236

0

496

22,81

756

0

1 016

10,97

1 276

55,95

1 536

86,98

1 796

0

237

0

497

22,53

757

0

1 017

14,72

1 277

55,09

1 537

87,45

1 797

0

238

0

498

22,62

758

0

1 018

17,32

1 278

54,2

1 538

87,54

1 798

0

239

0

499

22,95

759

0

1 019

18,59

1 279

53,33

1 539

87,25

1 799

0

240

0

500

23,51

760

0

1 020

19,35

1 280

52,52

1 540

87,04

1 800

0

241

0

501

24,04

761

0

1 021

20,54

1 281

51,75

1 541

86,98

242

0

502

24,45

762

0

1 022

21,33

1 282

50,92

1 542

87,05

243

0

503

24,81

763

0

1 023

22,06

1 283

49,9

1 543

87,1

244

0

504

25,29

764

0

1 024

23,39

1 284

48,68

1 544

87,25

245

0

505

25,99

765

0

1 025

25,52

1 285

47,41

1 545

87,25

246

0

506

26,83

766

0

1 026

28,28

1 286

46,5

1 546

87,07

247

0

507

27,6

767

0

1 027

30,38

1 287

46,22

1 547

87,29

248

0

508

28,17

768

0

1 028

31,22

1 288

46,44

1 548

87,14

249

0

509

28,63

769

0

1 029

32,22

1 289

47,35

1 549

87,03

250

0

510

29,04

770

0

1 030

33,78

1 290

49,01

1 550

87,25

251

0

511

29,43

771

0

1 031

35,08

1 291

50,93

1 551

87,03

252

0

512

29,78

772

1,6

1 032

35,91

1 292

52,79

1 552

87,03

253

1,51

513

30,13

773

5,03

1 033

36,06

1 293

54,66

1 553

87,07

254

4,12

514

30,57

774

9,49

1 034

35,5

1 294

56,6

1 554

86,81

255

7,02

515

31,1

775

13

1 035

34,76

1 295

58,55

1 555

86,92

256

9,45

516

31,65

776

14,65

1 036

34,7

1 296

60,47

1 556

86,66

257

11,86

517

32,14

777

15,15

1 037

35,41

1 297

62,28

1 557

86,92

258

14,52

518

32,62

778

15,67

1 038

36,65

1 298

63,9

1 558

86,59

259

17,01

519

33,25

779

16,76

1 039

37,57

1 299

65,2

1 559

86,92

260

19,48

520

34,2

780

17,88

1 040

38,51

1 300

66,02

1 560

86,59

---

Prilog 13. – Dodatak 7.

Postupak ispuštanja i vaganja

1.

U motor se ulijeva novo ulje. Ako se rabi uljno korito stalnog obujma (kako je opisano u normi ASTM D7156-09), tijekom ulijevanja mora biti uključena pumpa za ulje. Mora se uliti dovoljno ulja da se napune motor i vanjsko korito.

2.

Motor se mora pokrenuti i raditi u željenom ispitnom ciklusu (vidjeti stavke 2.2.15. i 2.4.4.8.3.1.) najmanje sat vremena.

3.

Nakon ciklusa mora se omogućiti da se temperatura ulja stabilizira u uvjetima jednoličnog rada motora prije gašenja motora.

4.

Izvaže se čista i prazna posuda za ispuštanje ulja.

5.

Važu se sva čista sredstva koja će se rabiti pri ispuštanju ulja (npr. krpe).

6.

Ulje se 10 minuta ispušta s uključenom vanjskom pumpom za ulje (ako postoji), nakon toga dodatnih 10 minuta s isključenom pumpom. Ako se ne rabi sustav korita stalnog obujma, ulje se iz motora mora ispuštati ukupno 20 minuta.

7.

Ispušteno se ulje mora izvagati.

8.

Masa utvrđena u skladu s korakom 7. oduzima se od mase utvrđene u skladu s korakom 4. Razlika odgovara ukupnoj masi ulja ispuštenog iz motora i prikupljenog u posudi za ispuštanje.

9.

Ulje se zatim pažljivo vrati u motor.

10.

Izvaže se prazna posuda za ispuštanje ulja.

11.

Masa utvrđena u skladu s korakom 10. oduzima se od mase utvrđene u skladu s korakom 4. Rezultat odgovara masi preostalog ulja u posudi za ispuštanje koje nije vraćeno u motor.

12.

Izvažu se sva prljava sredstva koja su prethodno izvagana u skladu s korakom 5.

13.

Masa utvrđena u skladu s korakom 12. oduzima se od mase utvrđene u skladu s korakom 5. Rezultat odgovara masi preostalog ulja koje je ostalo na prljavim sredstvima i nije vraćeno u motor.

14.

Mase preostalog ulja utvrđene u skladu s koracima 11. i 13. oduzimaju se od ukupne mase ispuštenog ulja utvrđene u skladu s korakom 8. Razlika između tih masa odgovara ukupnoj masa ulja vraćenog u motor.

15.

Motor mora raditi u željenim ispitnim ciklusima (vidjeti točke 2.2.15. i 2.4.4.8.3.1.).

16.

Ponavljaju se koraci od 3. do 8.

17.

Masa ispuštenog ulja utvrđena u skladu s korakom 16. oduzima se od mase utvrđene u skladu s korakom 14. Razlika između tih masa odgovara ukupnoj masi potrošenog ulja.

18.

Ukupna masa potrošenog ulja utvrđena u skladu s korakom 14. podijeli se s trajanjem, u satima, ispitnih ciklusa provedenih u skladu s korakom 15. Rezultat je stopa potrošnje maziva.

---

Prilog 13. – Dodatak 8.

Primjer rasporeda akumulacije sati rada, koji uključuje sljedove toplinskog starenja, potrošnje maziva i regeneracije

Image 261

---

Prilog 13. – Dodatak 9.

Dijagram toka rasporeda akumulacije sati rada

Image 262

---

PRILOG 14.

Pristup informacijama povezanima s OBD-om

1.

Pristup informacijama povezanima s OBD-om

1.1.

Zahtjevima za homologaciju ili izmjenu homologacije prilažu se odgovarajuće informacije o OBD-u motora ili vozila. Tim se informacijama omogućava proizvođačima zamjenskih dijelova ili dijelova za naknadnu ugradnju da dijelove koje proizvode učine kompatibilnima s OBD-om vozila kako bi se postigao pravilan rad koji korisnika vozila štiti od neispravnosti. Na sličan način tim se informacijama omogućava proizvođačima dijagnostičkih alata i ispitne opreme da proizvode alate i opremu koji omogućuju djelotvornu i točnu dijagnozu sustava motora ili vozila za kontrolu emisija.

1.2.

Homologacijska tijela svakom zainteresiranom proizvođaču dijelova, dijagnostičkih alata ili ispitne opreme na zahtjev i na nediskriminacijskoj osnovi daju na raspolaganje stavak 2.1. ovog Priloga koji sadržava relevantne informacije o OBD-u.

1.3.

| — | homologacijsko tijelo u roku od 30 dana traži od proizvođača tog vozila da stavi na raspolaganje informacije iz stavka 2.1. ovog Priloga, |
| --- | --- |

—

homologacijsko tijelo u roku od 30 dana traži od proizvođača tog vozila da stavi na raspolaganje informacije iz stavka 2.1. ovog Priloga,

| — | proizvođač je dužan te informacije dostaviti homologacijskom tijelu u roku od dva mjeseca od primanja zahtjeva, |
| --- | --- |

—

proizvođač je dužan te informacije dostaviti homologacijskom tijelu u roku od dva mjeseca od primanja zahtjeva,

| — | homologacijsko tijelo te informacije prenosi homologacijskim tijelima ugovornih stranaka, a homologacijsko tijelo koje je dodijelilo prvobitnu homologaciju prilaže te informacije Prilogu 1. ovom Pravilniku koje se odnose na homologaciju sustava motora ili tipa vozila. |
| --- | --- |

—

homologacijsko tijelo te informacije prenosi homologacijskim tijelima ugovornih stranaka, a homologacijsko tijelo koje je dodijelilo prvobitnu homologaciju prilaže te informacije Prilogu 1. ovom Pravilniku koje se odnose na homologaciju sustava motora ili tipa vozila.

1.4.

Taj zahtjev ne poništava valjanost homologacija koje su prethodno izdane na temelju ovog Pravilnika niti sprečava proširenja tih homologacija prema uvjetima Pravilnika na temelju kojeg su bile izvorno dodijeljene.

1.5.

Informacije se mogu zatražiti samo za zamjenske ili servisne sastavne dijelove koji podliježu UN homologaciji tipa ili za sastavne dijelove koji čine dio sustava koji podliježe UN homologaciji tipa.

1.6.

U zahtjevu za informacije mora se navesti točna specifikacija sustava motora ili modela vozila za koji se traže informacije. Njime se potvrđuje da se informacije traže radi razvoja zamjenskih dijelova ili dijelova za naknadnu ugradnju ili sastavnih dijelova ili dijagnostičkih alata ili ispitne opreme.

2.

Podaci povezani s OBD-om

2.1.

Proizvođač vozila ili motora mora dostaviti sljedeće dodatne informacije kako bi se omogućila proizvodnja zamjenskih ili servisnih dijelova, dijagnostičkih uređaja i ispitne opreme kompatibilnih s OBD-om, osim ako su te informacije zaštićene autorskim pravom ili su posebno praktično znanje proizvođača ili njegovih dobavljača:

2.1.1.

opis vrste i broj ciklusa pretkondicioniranja upotrijebljenih u prvobitnoj homologaciji vozila ili motora;

2.1.2.

opis tipa dokaznog ciklusa OBD-a koji se koristi prilikom prvobitne homologacije tipa vozila ili motora za sastavni dio koji OBD prati;

2.1.3.

Ako se koriste drugi standardi komunikacijskih protokola, moraju se pružiti ekvivalentna sveobuhvatna objašnjenja.

2.1.4.

| Sastavni dio | Kod kvara | Strategija praćenja | Kriteriji za otkrivanje kvarova | Kriteriji za aktiviranje indikatora neispravnosti | Sekundarni parametri | Pretkondicioniranje | Demonstracijsko ispitivanje |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SCR katalizator | P20EE | signali senzora NOx 1 i 2 | razlika između signala senzora 1 i 2 | 2. ciklus | brzina motora, opterećenje motora, temperatura katalizatora, djelovanje reagensa, maseni protok ispušnih plinova | jedan ispitni ciklus OBD (WHTC, dio s pokretanjem toplog motora) | ispitni ciklus OBD (WHTC, dio s pokretanjem toplog motora) |

Sastavni dio

Kod kvara

Strategija praćenja

Kriteriji za otkrivanje kvarova

Kriteriji za aktiviranje indikatora neispravnosti

Sekundarni parametri

Pretkondicioniranje

Demonstracijsko ispitivanje

SCR katalizator

P20EE

signali senzora NOx 1 i 2

razlika između signala senzora 1 i 2

2. ciklus

brzina motora, opterećenje motora, temperatura katalizatora, djelovanje reagensa, maseni protok ispušnih plinova

jedan ispitni ciklus OBD (WHTC, dio s pokretanjem toplog motora)

ispitni ciklus OBD (WHTC, dio s pokretanjem toplog motora)

---

PRILOG 15.

Dodatni tehnički zahtjevi za motore i vozila s dvojnim gorivom na dizel-plin

1.

Ovaj se Prilog primjenjuje na motore i vozila s dvojnim gorivom.

2.

Definicije i pokrate

2.1.

„Omjer plina i energije (GER)” u slučaju motora s dvojnim gorivom znači omjer (iskazan u postotku) energetskog sadržaja plinovitog goriva (1)
  1 i energetskog sadržaja obaju goriva (dizelskog i plinovitog).

2.2.

„Prosječan omjer plina” znači prosječan omjer plina i energije izračunan tijekom specifičnog radnog slijeda.

2.3.

„Teški motor s dvojnim gorivom (HDDF) tipa 1A” znači motor s dvojnim gorivom koji radi u dijelu ispitnog ciklusa WHTC s pokretanjem toplog motora, pri čemu prosječni omjer plina nije niži od 90 % (GERWHTC ≥ 90 %) te ne radi u praznom hodu upotrebljavajući isključivo dizelsko gorivo i nema način rada na dizel.

2.4.

„Teški motor s dvojnim gorivom (HDDF) tipa 1B” znači motor s dvojnim gorivom koji radi u dijelu ispitnog ciklusa WHTC s pokretanjem toplog motora, pri čemu prosječni omjer plina nije niži od 90 % (GERWHTC ≥ 90 %) te ne radi u praznom hodu upotrebljavajući isključivo dizelsko gorivo u načinu rada s dvojnim gorivom i ima način rada na dizel.

2.5.

„Teški motor s dvojnim gorivom (HDDF) tipa 2A” znači motor s dvojnim gorivom koji radi u dijelu ispitnog ciklusa WHTC s pokretanjem toplog motora, pri čemu prosječni omjer plina iznosi od 10 % do 90 % (10 % < GERWHTC < 90 %) te koji nema način rada na dizel ili koji radi u dijelu ispitnog ciklusa WHTC s pokretanjem toplog motora, pri čemu prosječni omjer plina nije niži od 90 % (GERWHTC ≥ 90 %), ali u praznom hodu upotrebljava isključivo dizelsko gorivo i nema način rada na dizel.

2.6.

„Teški motor s dvojnim gorivom (HDDF) tipa 2B” znači motor s dvojnim gorivom koji radi u dijelu ispitnog ciklusa WHTC s pokretanjem toplog motora, pri čemu prosječni omjer plina iznosi od 10 % do 90 % (10 % < GERWHTC < 90 %) te koji ima način rada na dizel ili koji radi u dijelu ispitnog ciklusa WHTC s pokretanjem toplog motora, pri čemu prosječni omjer plina nije niži od 90 % (GERWHTC ≥ 90 %), ali u praznom hodu može upotrebljavati isključivo dizelsko gorivo u načinu rada s dvojnim gorivom i ima način rada na dizel.

2.7.

„Teški motor s dvojnim gorivom (HDDF) tipa 3B” (2)
  2 znači motor s dvojnim gorivom koji radi u dijelu ispitnog ciklusa WHTC s pokretanjem toplog motora, pri čemu prosječni omjer plina ne prelazi 10 % (GERWHTC ≤ 10 %) i ima način rada na dizel.

3.

Dodatni zahtjevi za homologaciju koji se odnose na motore s dvojnim gorivom

3.1.

Porodica motora s dvojnim gorivom

3.1.1.

Svi motori u porodici motora s dvojnim gorivom moraju pripadati istom tipu motora s dvojnim gorivom definiranom u odjeljku 2. (3) i raditi na iste vrste goriva ili, prema potrebi, na goriva koja su u skladu s ovim Pravilnikom deklarirana kao da pripadaju istim rasponima.

Svi motori u porodici motora s dvojnim gorivom moraju ispuniti kriterije definirane ovim Pravilnikom koji se odnose na pripadnost porodici motora s kompresijskim paljenjem.

Razlika između najviše i najniže vrijednosti GERWHTC (tj. najviša vrijednost GERWHTC umanjena za najnižu vrijednost GERWHTC) u porodici motora s dvojnim gorivom ne smije premašiti 30 %.

3.1.2.

Osnovni motor porodice motora s dvojnim gorivom mora se odabrati u skladu s kriterijima definiranima ovim Pravilnikom koji se odnose na odabir osnovnog motora iz porodice motora s kompresijskim paljenjem.

4.

Opći zahtjevi

4.1.

Načini rada motorâ i vozilâ s dvojnim gorivom

4.1.1.

Motor s dvojnim gorivom može raditi u načinu rada na dizel samo ako je za način rada na dizel certificiran u skladu sa svim zahtjevima ovog Pravilnika u pogledu dizelskih motora.

Ako se motor s dvojnim gorivom razvije na temelju već certificiranog dizelskog motora, potrebna je ponovna certifikacija za način rada na dizel.

4.1.2.

Uvjeti koje mora ispuniti teški motor s dvojnim gorivom za rad u praznom hodu isključivo na dizelsko gorivo

4.1.2.1.

Teški motori s dvojnim gorivom tipa 1A ne smiju raditi u praznom hodu isključivo na dizelsko gorivo, osim pod uvjetima definiranima u odjeljku 4.1.3. za zagrijavanje i pokretanje.

4.1.2.2.

Teški motori s dvojnim gorivom tipa 1B ne smiju raditi u praznom hodu isključivo na dizelsko gorivo u načinu rada na dvojno gorivo.

4.1.2.3.

Teški motori s dvojnim gorivom tipa 2A, 2B i 3B smiju raditi u praznom hodu isključivo na dizelsko gorivo.

4.1.3.

Uvjeti koje mora ispuniti teški motor s dvojnim gorivom tijekom zagrijavanja ili pokretanja samo na dizelsko gorivo

4.1.3.1.

Motor s dvojnim gorivom tipa 1B, 2B ili 3B smije se zagrijavati ili pokretati upotrebom samo dizelskog goriva. Međutim, u tom slučaju mora raditi u načinu rada na dizel.

4.1.3.2.

Motor s dvojnim gorivom tipa 1A ili 2A smije se zagrijavati ili pokretati upotrebom samo dizelskog goriva. Međutim, u tom slučaju ta se strategija proglašava AES-om i moraju se ispuniti sljedeći dodatni zahtjevi:

4.1.3.2.1.

strategija prestaje biti aktivna kad rashladna tekućina dosegne temperaturu od 343 K (70 °C) ili u roku od 15 minuta nakon aktivacije, ovisno o tome što nastupi prvo i

4.1.3.2.2.

servisni način rada aktivira se dok je strategija aktivna.

4.2.

Servisni način rada

4.2.1.

Dok motor radi u servisnom načinu rada, vozilo s dvojnim gorivom podliježe operativnom ograničenju i privremeno je oslobođeno obveze ispunjavanja zahtjeva povezanih s emisijama ispušnih plinova, OBD-om i kontrolom emisija NOx opisanima u ovom Pravilniku.

4.2.2.

Operativno ograničenje koje se primjenjuje na vozila s dvojnim gorivom kada rade u servisnom načinu rada jest ograničenje aktivirano „sustavom za prinudu visoke razine” navedeno u Prilogu 11. ili, u posebnom slučaju opisanom u stavku 4.2.2.3., ograničenje snage opisano u tom odjeljku.

Operativno ograničenje ne smije se deaktivirati aktivacijom ili deaktivacijom sustava za upozoravanje i prinudu iz Priloga 11.

Aktivacijom i deaktivacijom servisnog načina rada ne smiju se aktivirati niti deaktivirati sustavi za upozoravanje i prinudu iz Priloga 11.

Primjeri zahtjeva u pogledu operativnog ograničenja dani su u Dodatku 2.

4.2.2.1.

Operativno ograničenje automatski se aktivira kad se aktivira servisni način rada.

U slučaju aktiviranja servisnog načina rada u skladu sa stavkom 4.2.3. zbog neispravnog sustava opskrbe plinom ili neuobičajene potrošnje plina, operativno ograničenje aktivira se sljedeći put kada vozilo miruje ili u roku od 30 minuta rada nakon aktiviranja servisnog načina rada, ovisno o tome što nastupi prije.

U slučaju aktiviranja servisnog načina rada zbog praznog spremnika za gorivo operativno ograničenje aktivira se čim se aktivira servisni način rada.

4.2.2.2.

U slučaju praznog spremnika za gorivo operativno ograničenje u načinu rada na dvojno gorivo zbog nedostatka plinovitog goriva deaktivira se čim se spremnik napuni količinom goriva većom od kritične razine.

4.2.2.3.

U slučaju motora i vozila s dvojnim gorivom na ukapljeni prirodni plin tipa A proizvođač može umjesto ograničenja brzine vozila na 20 km/h odabrati ograničenje snage motora na 20 % deklarirane najveće snage u načinu rada na dvojno gorivo, i to pri bilo kojoj brzini motora, ako je servisni način rada aktiviran tijekom popravka ili održavanja.

4.2.2.3.1.

Ograničenje snage može se aktivirati samo ako sustav najkasnije pet minuta nakon paljenja motora i rada motora u praznom hodu zaključi da je spremnik za gorivo prazan.

4.2.2.3.2.

Ograničenje snage ne smije se aktivirati ako sustav zaključi da je spremnik za gorivo prazan nakon prethodnog voznog ciklusa i da nije ponovno napunjen.

4.2.2.3.3.

Proizvođač pri homologaciji mora dokazati da se ograničenje snage može aktivirati samo tijekom popravka ili održavanja.

4.2.3.

Kako bi se omogućilo da se vozilo nastavi kretati i da konačno izađe iz glavnog protoka prometa, nakon otkrivanja praznog spremnika plinovitog goriva ili neispravnog sustava opskrbe plinom u skladu sa stavkom 7.2. ili neuobičajene potrošnje plina u načinu rada na dvojno gorivo u skladu sa stavkom 7.3.:

| (a) | motori s dvojnim gorivom tipa 1A i 2A moraju aktivirati servisni način rada; |
| --- | --- |

(a)

motori s dvojnim gorivom tipa 1A i 2A moraju aktivirati servisni način rada;

| (b) | motori s dvojnim gorivom tipa 1B, 2B i 3B moraju raditi u načinu rada na dizel. |
| --- | --- |

(b)

motori s dvojnim gorivom tipa 1B, 2B i 3B moraju raditi u načinu rada na dizel.

4.2.3.1.

U slučaju praznog spremnika plinovitog goriva, čim sustav motora otkrije da je spremnik prazan, aktivira se servisni način rada ili, kako je prikladno u skladu sa stavkom 4.2.3., način rada na dizel.

Kada dostupnost plina u spremniku ponovno dosegne razinu koja je opravdala aktiviranje sustava upozorenja o praznom spremniku iz stavka 4.3.2., servisni način rada može se deaktivirati ili, prema potrebi, može se ponovno aktivirati način rada na dvojno gorivo.

4.2.3.2.

U slučaju neispravnog sustava opskrbe plinom u skladu sa stavkom 7.2. servisni način rada ili, kako je prikladno u skladu sa stavkom 4.2.3., način rada na dizel aktivira se ako je status DTC-a povezan s tom neispravnošću „potvrđen i aktivan”.

Servisni način rada može se deaktivirati ili se, prema potrebi, način rada na dvojno gorivo može ponovno aktivirati čim sustav za dijagnostiku zaključi da neispravnost više nije prisutna ili kada alat za skeniranje izbriše podatke, uključujući i DTC-ove povezane s tom neispravnošću koji opravdavaju njezino aktiviranje.

4.2.3.2.1.

Ako brojač naveden u stavku 4.4. za odgovarajuću neispravnost sustava opskrbe plinom ne pokaže vrijednost nula i stalno pokazuje da je praćenjem otkriveno stanje u kojem se neispravnost mogla pojaviti najmanje dva puta, servisni način rada ili način rada na dizel aktivira se kada DTC ima status „potencijalan”.

4.2.3.3.

U slučaju neuobičajene potrošnje plina u načinu rada na dvojno gorivo u skladu sa stavkom 7.3. servisni način rada ili, kako je prikladno u skladu sa stavkom 4.2.3., način rada na dizel aktivira se ako je DTC povezan s tom neispravnošću dosegnuo status „potencijalan”.

Servisni način rada može se deaktivirati ili se, prema potrebi, način rada na dvojno gorivo može ponovno aktivirati čim sustav za dijagnostiku zaključi da neispravnost više nije prisutna ili kada alat za skeniranje izbriše podatke, uključujući i DTC-ove povezane s tom neispravnošću koji opravdavaju njegovo aktiviranje.

4.3.

Indikatori povezani s dvojnim gorivom

4.3.1.

Motori i vozila s dvojnim gorivom moraju imati vizualni indikator kojim vozača obavješćuju o načinu rada u kojem motor radi (način rada na dvojno gorivo, način rada na dizel ili servisni način rada).

O karakteristikama i lokaciji tog indikatora odlučuje proizvođač i mogu biti dio već postojećeg sustava vizualnih indikatora.

Navedeni indikator može biti dopunjen porukom na zaslonu. Sustav koji se upotrebljava za prikazivanje poruka iz ovog stavka može biti isti kao i onaj koji se upotrebljava za OBD, prikaz ispravnog rada mjera za kontrolu emisija NOx ili za druge potrebe održavanja.

Vizualni element indikatora načina rada na dvojno gorivo ne može biti isti element koji se upotrebljava za OBD (to jest indikator neispravnosti, MI), za osiguravanje ispravnog rada mjera za kontrolu emisija NOx ili za druge potrebe održavanja motora.

Sigurnosna upozorenja uvijek moraju imati prednost prikaza u odnosu na indikator načina rada.

4.3.1.1.

Indikator načina rada na dvojno gorivo postavlja se na servisni način rada čim se aktivira servisni način rada (tj. prije stvarnog aktiviranja), a indikator ostaje upaljen dok je god servisni način rada aktivan.

4.3.1.2.

Indikator načina rada na dvojno gorivo postavlja se na najmanje jednu minutu na način rada na dvojno gorivo ili način rada na dizel čim se način rada motora promijeni s načina rada na dizel na način rada na dvojno gorivo ili obrnuto. Taj pokazatelj mora biti uključen najmanje jednu minutu kod postavljanja prekidača motora u položaj uključeno ili na zahtjev proizvođača pri paljenju motora. Pokazatelj se uključuje i na zahtjev vozača.

4.3.2.

Vozilo s dvojnim gorivom mora biti opremljeno sustavom za upozoravanje o dvojnom gorivu koji vozača upozorava da će se spremnik plinovitog goriva uskoro isprazniti.

Sustav za upozoravanje o dvojnom gorivu mora ostati aktivan sve dok se spremnik ponovno ne napuni do razine iznad točke aktivacije sustava za upozoravanje.

Sustav za upozoravanje o dvojnom gorivu mogu privremeno prekinuti drugi signali upozorenja koji šalju važne poruke koje se odnose na sigurnost.

Ne smije biti moguće isključiti sustav za upozoravanje o dvojnom gorivu pomoću alata za skeniranje dok se ne popravi uzrok aktiviranja upozorenja.

4.3.2.1.

Sustav za upozoravanje o dvojnom gorivu sastoji se od sustava za vizualno upozoravanje (ikona, piktogram itd.) koji bira proizvođač.

Prema izboru proizvođača, sustav može uključivati i zvučni sastavni dio. U tom slučaju dopušteno je da vozač isključi predmetni sastavni dio.

Vizualni element sustava za upozoravanje o dvojnom gorivu ne smije biti isti kao element koji se upotrebljava za OBD (to jest indikator neispravnosti, MI), za osiguravanje ispravnog rada mjera za kontrolu emisija NOx ili za druge potrebe održavanja motora.

Nadalje, sustav za upozoravanje o dvojnom gorivu može prikazivati kratke poruke, uključujući poruke u kojima se jasno navodi preostala udaljenost ili vrijeme prije aktiviranja operativnog ograničenja.

Sustav koji se upotrebljava za prikazivanje poruka navedenih u ovom stavku može biti isti kao i sustav koji se upotrebljava za prikazivanje dodatnih poruka OBD-a, poruka povezanih s ispravnim radom mjera za kontrolu emisija NOx ili poruka povezanih s drugim potrebama održavanja motora.

Sredstvo kojim vozač može zatamniti vizualna upozorenja koje prikazuje sustav za upozoravanje smije biti ugrađeno u vozila namijenjena spasilačkim službama i u vozila konstruirana i proizvedena za oružane snage, civilnu zaštitu, vatrogasne službe i ostale službe odgovorne za održavanje javnog reda.

4.4.

Sustav mora imati sustav brojanja za bilježenje broja sati tijekom kojih je radio motor dok je sustav otkrio neispravan sustav za opskrbu plinom u skladu sa stavkom 7.2.

4.4.1.

Kriteriji i mehanizmi za aktiviranje i deaktiviranje brojača moraju biti u skladu sa specifikacijama iz Dodatka 2.

4.4.2.

Brojač iz stavka 4.4. nije obvezan ako proizvođač homologacijskom tijelu može dokazati (npr. opisom strategije, elementima pokusa itd.) da motor s dvojnim gorivom u slučaju otkrivanja neispravnosti automatski prelazi na način rada na dizel.

4.5.

U okviru zahtjeva za homologaciju na temelju ovog Pravilnika proizvođač je dužan dokazati rad indikatora povezanih s dvojnim gorivom i operativnim ograničenjem u skladu s odredbama iz Dodatka 3.

4.6.

Preneseni zakretni moment

4.6.1.

Kad motor s dvojnim gorivom radi u načinu rada na dvojno gorivo:

| (a) | referentna krivulja zakretnog momenta koja se može dohvatiti u skladu sa zahtjevima povezanima s podacima iz podatkovnog toka navedenima u Prilogu 9.B na koje se upućuje u Prilogu 8. jest krivulja dobivena u skladu s Prilogom 4. kada se predmetni motor u načinu rada na dvojno gorivo ispituje na ispitnom stolu za motore; |
| --- | --- |

(a)

referentna krivulja zakretnog momenta koja se može dohvatiti u skladu sa zahtjevima povezanima s podacima iz podatkovnog toka navedenima u Prilogu 9.B na koje se upućuje u Prilogu 8. jest krivulja dobivena u skladu s Prilogom 4. kada se predmetni motor u načinu rada na dvojno gorivo ispituje na ispitnom stolu za motore;

| (b) | zabilježeni stvarni zakretni momenti (prikazani zakretni moment i zakretni moment trenja) moraju biti rezultat izgaranja dvojnog goriva, a ne zakretni moment dobiven isključivo radom na dizelsko gorivo. |
| --- | --- |

(b)

zabilježeni stvarni zakretni momenti (prikazani zakretni moment i zakretni moment trenja) moraju biti rezultat izgaranja dvojnog goriva, a ne zakretni moment dobiven isključivo radom na dizelsko gorivo.

4.6.2.

Kad motor s dvojnim gorivom radi u načinu rada na dizel, referentna krivulja zakretnog momenta koja se može dohvatiti u skladu sa zahtjevima povezanima s podacima iz podatkovnog toka navedenima u Prilogu 9.B na koje se upućuje u Prilogu 8. jest krivulja dobivena u skladu s Prilogom 4. kada se motor u načinu rada na dizel ispituje na ispitnom stolu za motore.

4.7.

Motori s dvojnim gorivom podliježu zahtjevima iz Priloga 10., bez obzira na to rade li u načinu rada na dvojno gorivo ili u slučajevima tipa 1B, tipa 2B i tipa 3B u načinu rada na dizel.

4.7.1.

Demonstracijsko ispitivanje PEMS-om u trenutku homologacije propisano Prilogom 10. provodi se ispitivanjem osnovnog motora u porodici motora s dvojnim gorivom kad radi u načinu rada na dvojno gorivo.

4.7.1.1.

U tom se slučaju certifikacija odobrava samo ako su demonstracijsko ispitivanje PEMS-om u načinu rada na dvojno gorivo i demonstracijsko ispitivanje PEMS-om u načinu rada na dizel okončana zadovoljavajućom ocjenom.

4.7.2.

Dodatni zahtjevi

4.7.2.1.

| (a) | da motor uvijek ostaje tip HDDF-a (tj. tip 1A, tip 2B itd.) koji je prijavljen za homologaciju; i |
| --- | --- |

(a)

da motor uvijek ostaje tip HDDF-a (tj. tip 1A, tip 2B itd.) koji je prijavljen za homologaciju; i

| (b) | da u slučaju motora tipa 2 dobivena razlika između najviše i najniže vrijednosti GERWHTC unutar porodice nikad ne premašuje postotak naveden u stavku 3.1.1.; i |
| --- | --- |

(b)

da u slučaju motora tipa 2 dobivena razlika između najviše i najniže vrijednosti GERWHTC unutar porodice nikad ne premašuje postotak naveden u stavku 3.1.1.; i

| (c) | da su te strategije deklarirane i zadovoljavaju zahtjeve iz Priloga 10. |
| --- | --- |

(c)

da su te strategije deklarirane i zadovoljavaju zahtjeve iz Priloga 10.

5.

Zahtjevi za radni učinak

5.1.

Granične vrijednosti emisija koje se primjenjuju na HDDF motora tipa 1A i tipa 1B

5.1.1.

Granične vrijednosti emisija koje se primjenjuju na HDDF motore tipa 1A i HDDF motore tipa 1B koji rade u načinu rada na dvojno gorivo jesu one definirane za motore s vanjskim izvorom paljenja iz stavka 5.3. ovog Pravilnika.

5.1.2.

Granične vrijednosti emisija koje se primjenjuju na HDDF motore tipa 1B koji rade u načinu rada na dizel jesu one definirane za motore s kompresijskim paljenjem iz stavka 5.3. ovog Pravilnika.

5.2.

Granične vrijednosti emisija koje se primjenjuju na HDDF motore tipa 2A i tipa 2B

5.2.1.

Granične vrijednosti emisija koje se primjenjuju za vrijeme ispitnog ciklusa WHSC

5.2.1.1.

Za HDDF motore tipa 2A i tipa 2B granične vrijednosti emisija ispušnih plinova (uključujući graničnu vrijednost broja čestica) za vrijeme ispitnog ciklusa WHSC koje se primjenjuju na HDDF motore tipa 2A i HDDF motore tipa 2B pri radu u načinu rada na dvojno gorivo jesu one koje se primjenjuju na motore s kompresijskim paljenjem za vrijeme ispitnog ciklusa WHSC definirane u tablici iz stavka 5.3. ovog Pravilnika.

5.2.1.2.

Granične vrijednosti emisija (uključujući graničnu vrijednost broja čestica) za vrijeme ispitnog ciklusa WHSC koje se primjenjuju na HDDF motore tipa 2B koji rade u načinu rada na dizel jesu one definirane za motore s kompresijskim paljenjem iz stavka 5.3. ovog Pravilnika.

5.2.2.

Granične vrijednosti emisija koje se primjenjuju za vrijeme ispitnog ciklusa WHTC

5.2.2.1.

Granične vrijednosti emisija CO, NOx, NH3 i mase čestica za vrijeme ispitnog ciklusa WHTC koje se primjenjuju na HDDF motore tipa 2A i HDDF motore tipa 2B koji rade u načinu rada na dvojno gorivo jesu one koje se primjenjuju na motore s kompresijskim paljenjem i na motore s vanjskim izvorom paljenja za vrijeme ispitnog ciklusa WHTC definirane u stavku 5.3. ovog Pravilnika.

5.2.2.2.

Granične vrijednosti emisija ugljikovodika

5.2.2.2.1.

Granične vrijednosti emisija THC, NMHC i CH4 za vrijeme ispitnog ciklusa WHTC koje se primjenjuju na HDDF motore tipa 2A i HDDF motore tipa 2B koji rade s prirodnim plinom u načinu rada na dvojno gorivo izračunavaju se iz onih koje se primjenjuju na motore s kompresijskim paljenjem i na motore s vanjskim izvorom paljenja za vrijeme ispitnog ciklusa WHTC definirane u stavku 5.3. ovog Pravilnika. Postupak za izračun naveden je u stavku 5.3. ovog Priloga.

5.2.2.2.2.

Granične vrijednosti emisija THC za vrijeme ispitnog ciklusa WHTC koje se primjenjuju na HDDF motore tipa 2A i HDDF motore tipa 2B koji rade s ukapljenim naftnim plinom u načinu rada na dvojno gorivo jesu one koje se primjenjuju na motore s kompresijskim paljenjem za vrijeme ispitnog ciklusa WHTC definirane u stavku 5.3. ovog Pravilnika.

5.2.2.3.

Granične vrijednosti broja čestica

5.2.2.3.1.

Granična vrijednost broja čestica za vrijeme ispitnog ciklusa WHTC koje se primjenjuju na HDDF motore tipa 2A i HDDF motore tipa 2B koji rade u načinu rada na dvojno gorivo jesu one koje se primjenjuju na motore s kompresijskim paljenjem za vrijeme ispitnog ciklusa WHTC definirane u stavku 5.3. ovog Pravilnika. Ako se granična vrijednost broja čestica koja se primjenjuje na motore s vanjskim izvorom paljenja za vrijeme ispitnog ciklusa WHTC definira u stavku 5.3. ovog Pravilnika, zahtjevi iz stavka 5.2.4. primjenjuju se za izračun granične vrijednosti koja se primjenjuje na HDDF motore tipa 2A i HDDF motore tipa 2B za vrijeme tog ciklusa.

5.2.2.3.2.

Granične vrijednosti emisija (uključujući graničnu vrijednost broja čestica) za vrijeme ispitnog ciklusa WHTC koje se primjenjuju na HDDF motore tipa 2B koji rade u načinu rada na dizel jesu one definirane za motore s kompresijskim paljenjem iz stavka 5.3. ovog Pravilnika.

5.2.3.

Za HDDF motore tipa 2A i HDDF motore tipa 2B ispitane u ispitnom ciklusu WHTC dok rade u načinu rada na dvojno gorivo primjenjuje se sljedeći postupak za izračun:

| | izračunati prosječni omjer plina GERWHTC tijekom dijela ispitnog ciklusa WHTC s pokretanjem toplog motora; |
| --- | --- |

izračunati prosječni omjer plina GERWHTC tijekom dijela ispitnog ciklusa WHTC s pokretanjem toplog motora;

izračunati odgovarajuću vrijednost THCGER u mg/kWh pomoću sljedeće formule:

| | THCGER = NMHCPI + (CH4PI * GERWHTC) |
| --- | --- |

THCGER = NMHCPI + (CH4PI * GERWHTC)

Odrediti primjenjivu graničnu vrijednost THC u mg/kWh pomoću sljedeće metode:

| | Ako je THCGER ≤ CH4PI, onda je


  (a) | granična vrijednost THC = THCGER; i |
| --- | --- | --- |

Ako je THCGER ≤ CH4PI, onda je

(a)

granična vrijednost THC = THCGER; i

| (b) | nema primjenjivih graničnih vrijednosti CH4 i NMHC. |
| --- | --- |

(b)

nema primjenjivih graničnih vrijednosti CH4 i NMHC.

| | Ako je THCGER > CH4PI, onda


  (a) | nema primjenjive granične vrijednosti THC i |
| --- | --- | --- |

Ako je THCGER > CH4PI, onda

(a)

nema primjenjive granične vrijednosti THC i

| (b) | primjenjuju se granične vrijednosti NMHCPI i CH4PI. |
| --- | --- |

(b)

primjenjuju se granične vrijednosti NMHCPI i CH4PI.

| | U tom postupku: | NMHCPI je granična vrijednost emisija NMHC za vrijeme ispitnog ciklusa WHTC koja se primjenjuje na motor s vanjskim izvorom paljenja u skladu sa stavkom 5.3. ovog Pravilnika; |
| --- | --- | --- |

U tom postupku:

NMHCPI je granična vrijednost emisija NMHC za vrijeme ispitnog ciklusa WHTC koja se primjenjuje na motor s vanjskim izvorom paljenja u skladu sa stavkom 5.3. ovog Pravilnika;

| | CH4PI je granična vrijednost emisija CH4 za vrijeme ispitnog ciklusa WHTC koja se primjenjuje na motor s vanjskim izvorom paljenja u skladu sa stavkom 5.3. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

CH4PI je granična vrijednost emisija CH4 za vrijeme ispitnog ciklusa WHTC koja se primjenjuje na motor s vanjskim izvorom paljenja u skladu sa stavkom 5.3. ovog Pravilnika.

Slika 1.

Slika 1.

Primjer graničnih vrijednosti HC u slučaju HDDF motora tipa 2 koji radi u načinu rada na dvojno gorivo za vrijeme ciklusa WHTC (motori s dvojnim gorivom na prirodni plin)

Primjer graničnih vrijednosti HC u slučaju HDDF motora tipa 2 koji radi u načinu rada na dvojno gorivo za vrijeme ciklusa WHTC (motori s dvojnim gorivom na prirodni plin)

Image 263

5.2.4.

Ako se granična vrijednost broja čestica koja se primjenjuje na motor s vanjskim izvorom paljenja za vrijeme ispitnog ciklusa WHTC definira u stavku 5.3. ovog Pravilnika, na HDDF motore tipa 1A, HDDF motore tipa 1B, HDDF motore tipa 2A i HDDF motore tipa 2B ispitane u WHTC-u dok rade u načinu rada na dvojno gorivo primjenjuje se sljedeći postupak za izračun:

| | izračunati prosječni omjer plina GERWHTC tijekom dijela ispitnog ciklusa WHTC s pokretanjem toplog motora, a zatim |
| --- | --- |

izračunati prosječni omjer plina GERWHTC tijekom dijela ispitnog ciklusa WHTC s pokretanjem toplog motora, a zatim

| | izračunati granične vrijednosti broja čestica PN limitWHTC u #/kWh koje se primjenjuju tijekom ispitnog ciklusa WHTC pomoću sljedeće formule (linearna interpolacija između graničnih vrijednosti broja čestica CI i PI): | PN limitWHTC = PN limitCI/WHTC + (PN limitPI/WHTC – PN limitCI/WHTC)* * GERWHTC |
| --- | --- | --- |

izračunati granične vrijednosti broja čestica PN limitWHTC u #/kWh koje se primjenjuju tijekom ispitnog ciklusa WHTC pomoću sljedeće formule (linearna interpolacija između graničnih vrijednosti broja čestica CI i PI):

PN limitWHTC = PN limitCI/WHTC + (PN limitPI/WHTC – PN limitCI/WHTC)* * GERWHTC

pri čemu je

| | PN limitPI/WHTC granična vrijednost broja čestica koja se primjenjuje na motore s vanjskim izvorom paljenja tijekom ispitnog ciklusa WHTC; |
| --- | --- |

PN limitPI/WHTC granična vrijednost broja čestica koja se primjenjuje na motore s vanjskim izvorom paljenja tijekom ispitnog ciklusa WHTC;

| | PN limitCI/WHTC granična vrijednost broja čestica koja se primjenjuje na motore s kompresijskim paljenjem tijekom ispitnog ciklusa WHTC. |
| --- | --- |

PN limitCI/WHTC granična vrijednost broja čestica koja se primjenjuje na motore s kompresijskim paljenjem tijekom ispitnog ciklusa WHTC.

Slika 2.

Slika 2.

Primjer graničnih vrijednosti PN u slučaju HDDF motora tipa 2 koji radi u načinu rada na dvojno gorivo za vrijeme ciklusa WHTC

Primjer graničnih vrijednosti PN u slučaju HDDF motora tipa 2 koji radi u načinu rada na dvojno gorivo za vrijeme ciklusa WHTC

Image 264

5.3.

Granične vrijednosti koje se primjenjuju na HDDF motore tipa 3B, bez obzira na to rade li u načinu rada na dvojno gorivo ili načinu rada na dizel, jesu granične vrijednosti emisija ispušnih plinova koje se primjenjuju na motore s kompresijskim paljenjem.

5.4.

Granična vrijednost emisija koja se primjenjuje pri uporabi faktora sukladnosti kada se provodi ispitivanje PEMS-om, bez obzira na to je li riječ o ispitivanju PEMS-om u trenutku certifikacije ili ispitivanju PEMS-om kada se provjerava i dokazuje sukladnost motora i vozila u uporabi, u načelu bi se trebala odrediti na temelju stvarne vrijednosti GER izračunane iz potrošnje goriva izmjerene tijekom ispitivanja na cesti.

Međutim, u nedostatku pouzdanog načina mjerenja potrošnje plina ili dizelskog goriva proizvođač smije upotrebljavati vrijednost GERWHTC utvrđenu tijekom dijela WHTC-a s pokretanjem toplog motora i izračunanu u skladu s ovim Prilogom.

6.

Zahtjevi u pogledu dokazivanja

6.1.

Tablica 1.

Laboratorijska ispitivanja koja se provode s motorom s dvojnim gorivom

| | Tip 1A | Tip 1B | Tip 2A | Tip 2B | Tip 3B |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| WHTC | NMHC, CH4, CO, NOx, PM, PN, NH3 | Način rada na dvojno gorivo:

  NMHC, CH4, CO, NOx, PM, PN, NH3 | THC, NMHC, CH4, CO, NOx, PM, PN, NH3 | Način rada na dvojno gorivo:

  THC, NMHC, CH4, CO, NOx, PM, PN, NH3 | THC, CO, NOx, PM, PN, NH3 |
| Način rada na dizel

  THC, CO, NOx, PM, PN, NH3 | Način rada na dizel

  THC, CO, NOx, PM, PN, NH3 |
| WHSC | ne ispituje se | Način rada na dvojno gorivo:

  ne ispituje se | NMHC, CO, NOx, PM, PN, NH3 | Način rada na dvojno gorivo:

  NMHC, CO, NOx, PM, PN, NH3 | THC, CO, NOx, PM, PN, NH3 |
| Način rada na dizel

  THC, CO, NOx, PM, PN, NH3 | Način rada na dizel

  THC, CO, NOx, PM, PN, NH3 |
| Laboratorijsko ispitivanje WNTE | ne ispituje se | Način rada na dvojno gorivo:

  ne ispituje se | [HC], CO, NOx, PM | Način rada na dvojno gorivo:

  [HC], CO, NOx, PM | THC, CO, NOx, PM |
| Način rada na dizel

  THC, CO, NOx, PM | Način rada na dizel

  THC, CO, NOx, PM |

Tip 1A

Tip 1B

Tip 2A

Tip 2B

Tip 3B

WHTC

NMHC, CH4, CO, NOx, PM, PN, NH3

Način rada na dvojno gorivo:

NMHC, CH4, CO, NOx, PM, PN, NH3

THC, NMHC, CH4, CO, NOx, PM, PN, NH3

Način rada na dvojno gorivo:

THC, NMHC, CH4, CO, NOx, PM, PN, NH3

THC, CO, NOx, PM, PN, NH3

Način rada na dizel

THC, CO, NOx, PM, PN, NH3

Način rada na dizel

THC, CO, NOx, PM, PN, NH3

WHSC

ne ispituje se

Način rada na dvojno gorivo:

ne ispituje se

NMHC, CO, NOx, PM, PN, NH3

Način rada na dvojno gorivo:

NMHC, CO, NOx, PM, PN, NH3

THC, CO, NOx, PM, PN, NH3

Način rada na dizel

THC, CO, NOx, PM, PN, NH3

Način rada na dizel

THC, CO, NOx, PM, PN, NH3

Laboratorijsko ispitivanje WNTE

ne ispituje se

Način rada na dvojno gorivo:

ne ispituje se

[HC], CO, NOx, PM

Način rada na dvojno gorivo:

[HC], CO, NOx, PM

THC, CO, NOx, PM

Način rada na dizel

THC, CO, NOx, PM

Način rada na dizel

THC, CO, NOx, PM

6.2.

Uz zahtjeve ovog Pravilnika u pogledu ugradnje motora koji je homologiran kao zasebna tehnička jedinica mora se dokazati ispravna ugradnja motora s dvojnim gorivom u vozilu na temelju odgovarajućih elemenata konstrukcije, rezultata ispitnih provjera itd. Dokazuje se sukladnost sljedećih elemenata sa zahtjevima ovog Priloga:

| (a) | indikatora povezanih s dvojnim gorivom i upozorenja kako je navedeno u ovom Prilogu (piktogram, shematski prikazi aktivacije itd.); |
| --- | --- |

(a)

indikatora povezanih s dvojnim gorivom i upozorenja kako je navedeno u ovom Prilogu (piktogram, shematski prikazi aktivacije itd.);

| (b) | sustava za pohranu goriva; |
| --- | --- |

(b)

sustava za pohranu goriva;

| (c) | radnog učinka vozila u servisnom načinu rada. |
| --- | --- |

(c)

radnog učinka vozila u servisnom načinu rada.

Provjeravaju se ispravno osvjetljenje indikatora i aktivacija sustava za upozoravanje. Međutim, tijekom nijedne provjere neće se prisilno rastaviti sustav motora (npr. može se odabrati električno isključivanje).

6.3.

Proizvođač podnosi homologacijskom tijelu dokaze kojima se dokazuje da raspon vrijednosti GERWHTC svih članova porodice motora s dvojnim gorivom ostaje unutar postotka iz stavka 3.1.1. (na primjer algoritmima, funkcionalnim simulacijama, rezultatima tvorničkih ispitivanja itd.).

6.4.

Na zahtjev proizvođača i uz odobrenje homologacijskog tijela dopušteno je najviše dva puta dodati zadnjih 10 minuta WHTC-a prilagođavanju između demonstracijskih ispitivanja.

6.5.

Primjenjuju se odredbe Priloga 7.

7.

Zahtjevi za OBD

7.1.

Svi motori i vozila s dvojnim gorivom moraju ispunjavati zahtjeve navedene u Prilogu 9.A koji se primjenjuju na dizelske motore bez obzira na to rade li u načinu rada na dvojno gorivo ili načinu rada na dizel.

Ako je motor s dvojnim gorivom opremljen senzorom (senzorima) kisika, primjenjuju se zahtjevi koji se primjenjuju na plinske motore iz stavke 13. Dodatka 3. Prilogu 9.B.

Ako je motor s dvojnim gorivom opremljen katalizatorom trostrukog djelovanja, primjenjuju se zahtjevi koji se primjenjuju na plinske motore iz stavki 7., 10. i 15. Dodatka 3. Prilogu 9.B.

7.1.1.

Dodatni opći zahtjevi za OBD u slučaju motora i vozila s dvojnim gorivom tipa 1B, tipa 2B i tipa 3B

7.1.1.1.

U slučaju neispravnosti čije otkrivanje ne ovisi o načinu rada motora mehanizmi navedeni u Prilogu 9.B koji su povezani sa statusom DTC-a ne ovise o načinu rada motora (na primjer, ako je DTC dosegnuo status „potencijalan” u načinu rada na dvojno gorivo, bit će mu dodijeljen status „potvrđen i aktivan” sljedeći put kad se kvar otkrije, čak i u načinu rada na dizel).

7.1.1.2.

U slučaju neispravnosti u kojima otkrivanje ovisi o načinu rada motora, DTC-ovi ne smiju dobivati status da su prethodno aktivirani ako su u načinu rada koji nije način rada u kojem su dobili status „potvrđen i aktivan”.

7.1.1.3.

| (a) | zaustaviti i prema potrebi zadržati na trenutačnoj vrijednosti kada se promijeni način rada; |
| --- | --- |

(a)

zaustaviti i prema potrebi zadržati na trenutačnoj vrijednosti kada se promijeni način rada;

| (b) | ponovno pokrenuti i prema potrebi nastaviti brojiti od točke na kojoj su zaustavljeni kad se način rada vrati na drugi način rada. |
| --- | --- |

(b)

ponovno pokrenuti i prema potrebi nastaviti brojiti od točke na kojoj su zaustavljeni kad se način rada vrati na drugi način rada.

7.1.1.4.

Mogući utjecaj načina rada na otkrivanje neispravnosti ne smije se upotrebljavati kako bi se produljilo vrijeme do aktiviranja operativnog ograničenja.

7.1.1.5.

U slučaju motora s dvojnim gorivom tipa 1B, tipa 2B ili tipa 3B proizvođač mora navesti koje neispravnosti ovise o načinu rada. Ta se informacija mora uključiti u opisnu dokumentaciju propisanu u stavku 8.1. podstavku (a) Priloga 9.B. Obrazloženje ovisnosti o načinu rada mora se uključiti u opisnu dokumentaciju propisanu u stavku 8.1. podstavku (b) Priloga 9.B.

7.1.1.5.

| | Snimka stanja | Podatkovni tok |
| --- | --- | --- |
| U slučaju motorâ s dvojnim gorivom tipa 1B, tipa 2B i tipa 3B, način rada motora s dvojnim gorivom (dvojno gorivo ili dizel) | x | x |

Snimka stanja

Podatkovni tok

U slučaju motorâ s dvojnim gorivom tipa 1B, tipa 2B i tipa 3B, način rada motora s dvojnim gorivom (dvojno gorivo ili dizel)

x

x

7.2.

U HDDF motorima i vozilima mora se pratiti sustav opskrbe plinom unutar sustava motora (uključujući signale izvan sustava motora) u skladu sa specifikacijama iz stavke 1. Dodatka 3. Prilogu 9.B – praćenje sastavnih dijelova.

7.3.

Vozila s dvojnim gorivom moraju raspolagati načinom za utvrđivanje potrošnje plinovitog goriva i mogućnošću da se podacima o potrošnji pristupi vanjskim uređajem. Mora se pratiti neuobičajena potrošnja plinovitog goriva (npr. odstupanje od 50 % od uobičajene potrošnje plinovitog goriva) – praćenje radnog učinka.

Uređaj za praćenje nedovoljne potrošnje plinovitog goriva mora neprekidno raditi u načinu rada na dvojno gorivo, međutim najdulje razdoblje za otkrivanje iznosi 48 sati rada u načinu rada na dvojno gorivo.

Uređaj za praćenje ne podliježe zahtjevima za IUPR.

7.4.

Pravila u pogledu nedostataka navedena u Prilogu 9.B koji se primjenjuju na dizelske motore primjenjuju se i na motore s dvojnim gorivom.

Nedostatak prisutan u načinu rada na dizel i načinu rada na dvojno gorivo ne broji se za svaki od tih načina.

7.5.

Brisanje podataka o kvarovima alatom za skeniranje

7.5.1.

Brisanje podataka alatom za skeniranje, uključujući DTC-ove koji se odnose na kvarove koji se razmatraju u ovom Prilogu, provodi se u skladu s Prilogom 9.B.

7.5.2.

Brisanje podataka o kvaru moguće je samo kad je motor isključen.

7.5.3.

Kada se izbrišu podaci o kvarovima koji se odnose na sustav opskrbe plinom kako je navedeno u stavku 7.2., uključujući DTC, ne smije se izbrisati brojač povezan s tim kvarom.

8.

Zahtjevi za osiguravanje ispravnog rada mjera za kontrolu NOx

8.1.

Prilog 11. (o ispravnom djelovanju mjera za kontrolu NOx) primjenjuje se na HDDF motore i vozila, neovisno o tome nalaze li se u načinu rada na dvojno ili dizelsko gorivo.

8.2.

Dodatni opći zahtjevi za OBD u slučaju motora i vozila s dvojnim gorivom tipa 1B, tipa 2B i tipa 3B

8.2.1.

U slučaju HDDF motora i vozila tipa 1B, tipa 2B i tipa 3B zakretni moment koji se uzima u obzir za primjenu prinude niske razine definirane u Prilogu 11. mora biti najniži zakretni moment dobiven u načinu rada na dizel i načinu rada na dvojno gorivo.

8.2.2.

Konkretno:

8.2.2.1.

Mogući utjecaj načina rada na otkrivanje neispravnosti ne smije se upotrebljavati kako bi se produljilo vrijeme do aktiviranja operativnog ograničenja.

8.2.2.2.

| (a) | zaustaviti i prema potrebi zadržati na trenutačnoj vrijednosti kada se promijeni način rada; |
| --- | --- |

(a)

zaustaviti i prema potrebi zadržati na trenutačnoj vrijednosti kada se promijeni način rada;

| (b) | ponovno pokrenuti i prema potrebi nastaviti brojiti od točke na kojoj je zaustavljen kad se način rada vrati na drugi način rada. |
| --- | --- |

(b)

ponovno pokrenuti i prema potrebi nastaviti brojiti od točke na kojoj je zaustavljen kad se način rada vrati na drugi način rada.

9.

Sukladnost motora i vozila u uporabi s dvojnim gorivom provodi se u skladu sa zahtjevima navedenima u Prilogu 8.

Ispitivanja PEMS-om moraju se provoditi u načinu rada na dvojno gorivo.

9.1.

U tom slučaju odluka o tome je li serija zadovoljila ili nije u smislu statističkog postupka iz Priloga 8. temelji se na sljedećem:

| (a) | odluka o tome da je pojedinačno vozilo zadovoljilo donosi se ako je zadovoljilo na ispitivanju PEMS-om u načinu rada na dvojno gorivo i na ispitivanju PEMS-om u načinu rada na dizel; |
| --- | --- |

(a)

odluka o tome da je pojedinačno vozilo zadovoljilo donosi se ako je zadovoljilo na ispitivanju PEMS-om u načinu rada na dvojno gorivo i na ispitivanju PEMS-om u načinu rada na dizel;

| (b) | odluka o tome da pojedinačno vozilo nije zadovoljilo donosi se ako nije zadovoljilo na ispitivanju PEMS-om u načinu rada na dvojno gorivo ni na ispitivanju PEMS-om u načinu rada na dizel. |
| --- | --- |

(b)

odluka o tome da pojedinačno vozilo nije zadovoljilo donosi se ako nije zadovoljilo na ispitivanju PEMS-om u načinu rada na dvojno gorivo ni na ispitivanju PEMS-om u načinu rada na dizel.

10.

Dodatni postupci ispitivanja

10.1.

Zahtjevi za postupak ispitivanja emisija za motore s dvojnim gorivom

10.1.1.

Uz zahtjeve iz ovog Pravilnika (uključujući Prilog 4.) motori s dvojnim gorivom moraju ispunjavati zahtjeve iz Dodatka 4. pri provođenju ispitivanja emisija.

10.2.

Zahtjevi za dodatni postupak ispitivanja emisija za motore s dvojnim gorivom koji se izvodi PEMS-om

10.2.1.

Pri provođenju ispitivanja PEMS-om motori s dvojnim gorivom moraju ispuniti zahtjeve iz Dodatka 5. uz druge zahtjeve u pogledu PEMS-a iz ovog Pravilnika.

10.2.2.

Kada je potrebno, npr. zbog odstupanja sastava plinovitog goriva, proizvođač može odlučiti da se ispravi signal zakretnog momenta iz ECU-a. U tom slučaju primjenjuju se sljedeći zahtjevi.

10.2.2.1.

Proizvođač mora homologacijskom tijelu dostaviti opis odnosa na temelju kojeg se iz zakretnih momenata dobivenih tijekom ispitivanja emisija s dva odgovarajuća referentna goriva te iz zakretnog momenta preuzetog iz ECU-a može ekstrapolirati stvarni zakretni moment.

10.2.2.1.1.

Ako se može zaključiti da su zakretni momenti dobiveni s dva referentna goriva iste veličine (to jest unutar 7 % navedenih u stavku 9.4.2.5. ovog Pravilnika), nije potrebno upotrijebiti ispravljenu vrijednost iz ECU-a.

10.2.2.2.

Ispravljena vrijednost zakretnog momenta za ispitivanje PEMS-om (prozor koji se temelji na radu) dobiva se iz te interpolacije.

10.2.2.3.

| | Metoda „maksimalnog zakretnog momenta” iz dodataka od 4. do 8. Prilogu 8. tumači se kao dokaz da je tijekom ispitivanja vozila dosegnuta određena točka između referentnih krivulja maksimalnog zakretnog momenta dobivena pri određenoj brzini motora tijekom ispitivanja s dva odgovarajuća referentna goriva. |
| --- | --- |

Metoda „maksimalnog zakretnog momenta” iz dodataka od 4. do 8. Prilogu 8. tumači se kao dokaz da je tijekom ispitivanja vozila dosegnuta određena točka između referentnih krivulja maksimalnog zakretnog momenta dobivena pri određenoj brzini motora tijekom ispitivanja s dva odgovarajuća referentna goriva.

| | Vrijednost te točke procjenjuje se u dogovoru s homologacijskim tijelom na temelju stvarne potrošnje goriva prema uzorku koji je što sličniji krivuljama motora i snage i koji je dobiven sa svakim referentnim gorivom tijekom ispitivanja za emisijsku certifikaciju. |
| --- | --- |

Vrijednost te točke procjenjuje se u dogovoru s homologacijskim tijelom na temelju stvarne potrošnje goriva prema uzorku koji je što sličniji krivuljama motora i snage i koji je dobiven sa svakim referentnim gorivom tijekom ispitivanja za emisijsku certifikaciju.

10.3.

Odjeljak 3.1. Priloga 12. o utvrđivanju emisija CO2 u slučaju mjerenja neobrađenih ispušnih plinova nije primjenjiv na motore s dvojnim gorivom. Umjesto toga primjenjuju se sljedeće odredbe:

Kao temelj za izračun prosječnih ispitnih koncentracija emisija CO2 upotrebljava se izmjerena prosječna potrošnja goriva u ispitivanju u skladu s odjeljkom 4.3. Priloga 12.

Masa svakog potrošenog goriva služi određivanju, u skladu s odjeljkom A.6.4. ovog Priloga, molarnog omjera vodika i masenih udjela mješavine goriva u ispitivanju.

Ukupna masa goriva utvrđuje se u skladu s jednadžbama 23. i 24.

Image 265
  (23)

Image 266
  (24)

pri čemu je

| mfuel

  ,

  corr | ispravljena masa obaju goriva, g/ispitivanje; |
| --- | --- |
| mfuel | ukupna masa obaju goriva, g/ispitivanje; |
| mTHC | masa ukupnih emisija ugljikovodika u ispušnim plinovima, g/ispitivanje; |
| mCO | masa emisija ugljikova monoksida u ispušnim plinovima, g/ispitivanje; |
| mCO2

  ,

  fuel | masena emisija CO2 iz goriva, g/ispitivanje; |
| wGAM | sadržaj sumpora u gorivima, postotak mase; |
| wDEL | sadržaj dušika u gorivu, postotak mase; |
| wEPS | sadržaj kisika u gorivu, postotak mase; |
| α | molarni omjer vodika u gorivima (H/C); |
| AC | atomska masa ugljika: 12,011 g/mol; |
| AH | atomska masa vodika: 1,0079 g/mol; |
| MCO | molekularna masa ugljikova monoksida: 28,011 g/mol; |
| MCO2 | molekularna masa ugljikova dioksida : 44,01 g/mol. |

mfuel

  ,

  corr

ispravljena masa obaju goriva, g/ispitivanje;

mfuel

ukupna masa obaju goriva, g/ispitivanje;

mTHC

masa ukupnih emisija ugljikovodika u ispušnim plinovima, g/ispitivanje;

mCO

masa emisija ugljikova monoksida u ispušnim plinovima, g/ispitivanje;

mCO2

  ,

  fuel

masena emisija CO2 iz goriva, g/ispitivanje;

wGAM

sadržaj sumpora u gorivima, postotak mase;

wDEL

sadržaj dušika u gorivu, postotak mase;

wEPS

sadržaj kisika u gorivu, postotak mase;

α

molarni omjer vodika u gorivima (H/C);

AC

atomska masa ugljika: 12,011 g/mol;

AH

atomska masa vodika: 1,0079 g/mol;

MCO

molekularna masa ugljikova monoksida: 28,011 g/mol;

MCO2

molekularna masa ugljikova dioksida : 44,01 g/mol.

Emisija CO2 koju uzrokuje urea izračunava se pomoću jednadžbe 25.:

Image 267
  (25)

pri čemu je

| mCO2,urea | masena emisija CO2 koju uzrokuje urea, g/ispitivanje; |
| --- | --- |
| curea | koncentracija uree u postotku; |
| murea | ukupna masena potrošnja uree, g/ispitivanje; |
| MCO(NH2)2 | molekularna masa uree: 60,056 g/mol. |

mCO2,urea

masena emisija CO2 koju uzrokuje urea, g/ispitivanje;

curea

koncentracija uree u postotku;

murea

ukupna masena potrošnja uree, g/ispitivanje;

MCO(NH2)2

molekularna masa uree: 60,056 g/mol.

U tom se slučaju ukupna emisija CO2 izračunava pomoću jednadžbe 26.:

Image 268
  (26)

Specifične efektivne emisije CO2, eCO2, nakon toga se izračunavaju u skladu s odjeljkom 3.3. Priloga 12.

11.

Zahtjevi za dokumentaciju

11.1.

Proizvođač motora s dvojnim gorivom koji je homologiran kao zasebna tehnička jedinica mora u dokumente o ugradnji sustava motora uključiti odgovarajuće zahtjeve kojima se osigurava da vozilo, kad se upotrebljava na cesti ili, ovisno o slučaju, drugdje, ispunjava zahtjeve ovog Priloga. Ova dokumentacija uključuje, ali nije ograničena na:

| (a) | detaljne tehničke zahtjeve, uključujući odredbe koje osiguravaju sukladnost s OBD-om sustava motora; |
| --- | --- |

(a)

detaljne tehničke zahtjeve, uključujući odredbe koje osiguravaju sukladnost s OBD-om sustava motora;

| (b) | postupak verifikacije koji se mora završiti. |
| --- | --- |

(b)

postupak verifikacije koji se mora završiti.

Postojanje i prikladnost takvih zahtjeva za ugradnju mogu se provjeriti tijekom postupka homologacije sustava motora.

11.1.1.

U slučaju kada je proizvođač vozila koji podnese zahtjev za homologaciju ugradnje sustava motora u vozilo isti proizvođač koji je dobio homologaciju motora s dvojnim gorivom kao zasebne tehničke jedinice ne zahtijeva se dokumentacija navedena u stavku 11.2.

12.

| Dodatak 1. | Tipovi teških motora s dvojnim gorivom: prikaz definicija i glavnih zahtjeva |
| --- | --- |
| Dodatak 2. | Mehanizmi aktivacije i deaktivacije brojača, sustav za upozoravanje, operativna ograničenja, servisni način rada motora i vozila s dvojnim gorivom: opis i ilustracije |
| Dodatak 3. | Indikator dvojnog goriva, sustav za upozoravanje, operativna ograničenja za HDDF-ove: zahtjevi za dokazivanje |
| Dodatak 4. | Dodatni zahtjevi za postupak ispitivanja emisija za motore s dvojnim gorivom |
| Dodatak 5. | Dodatni zahtjevi za postupak ispitivanja emisija za motore s dvojnim gorivom koji se izvodi PEMS-om |
| Dodatak 6. | Određivanje vrijednosti omjera molarnih sastavnih dijelova i ugas
  za motore s dvojnim gorivom |

Dodatak 1.

Tipovi teških motora s dvojnim gorivom: prikaz definicija i glavnih zahtjeva

Dodatak 2.

Mehanizmi aktivacije i deaktivacije brojača, sustav za upozoravanje, operativna ograničenja, servisni način rada motora i vozila s dvojnim gorivom: opis i ilustracije

Dodatak 3.

Indikator dvojnog goriva, sustav za upozoravanje, operativna ograničenja za HDDF-ove: zahtjevi za dokazivanje

Dodatak 4.

Dodatni zahtjevi za postupak ispitivanja emisija za motore s dvojnim gorivom

Dodatak 5.

Dodatni zahtjevi za postupak ispitivanja emisija za motore s dvojnim gorivom koji se izvodi PEMS-om

Dodatak 6.

Određivanje vrijednosti omjera molarnih sastavnih dijelova i ugas
  za motore s dvojnim gorivom

---

(1)  
  1 Na temelju niže ogrjevne vrijednosti.

1

1

(2)  Ovaj Pravilnik ne utvrđuje niti dopušta HDDF-ove tipa 3A.

2

(3)  Npr. HDDF tipa 1A ili HDDF tipa 2B itd.

3

---

Prilog 15. – Dodatak 1.

Tipovi teških motora s dvojnim gorivom: prikaz definicija i glavnih zahtjeva

| | GERWHTC
   (1) | Prazan hod u načinu rada na dizel | Zagrijavanje u načinu rada na dizel | Rad isključivo na dizel | Rad bez plina | Napomene |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| tip 1A | GERWHTC ≥ 90 % | NIJE dopušteno | dopušteno samo u servisnom načinu rada | dopušteno samo u servisnom načinu rada | servisni način rada | |
| tip 1B | GERWHTC ≥ 90 % | dopušteno samo u načinu rada na dizel | dopušteno samo u načinu rada na dizel | dopušteno samo u načinu rada na dizel i servisnom načinu rada | način rada na dizel | |
| tip 2A | 10 % < GERWHTC < 90 % | dopušteno | dopušteno samo u servisnom načinu rada | dopušteno samo u servisnom načinu rada | servisni način rada | GERWHTC ≥ 90 % dopušteno |
| tip 2B | 10 % < GERWHTC < 90 % | dopušteno | dopušteno samo u načinu rada na dizel | dopušteno samo u načinu rada na dizel i servisnom načinu rada | način rada na dizel | GERWHTC ≥ 90 % dopušteno |
| tip 3A | NITI JE ODREĐENO NITI JE DOPUŠTENO |
| tip 3B | GERWHTC ≤ 10 % | dopušteno | dopušteno samo u načinu rada na dizel | dopušteno samo u načinu rada na dizel i servisnom načinu rada | način rada na dizel | |

GERWHTC
   (1)

Prazan hod u načinu rada na dizel

Zagrijavanje u načinu rada na dizel

Rad isključivo na dizel

Rad bez plina

Napomene

tip 1A

GERWHTC ≥ 90 %

NIJE dopušteno

dopušteno samo u servisnom načinu rada

dopušteno samo u servisnom načinu rada

servisni način rada

tip 1B

GERWHTC ≥ 90 %

dopušteno samo u načinu rada na dizel

dopušteno samo u načinu rada na dizel

dopušteno samo u načinu rada na dizel i servisnom načinu rada

način rada na dizel

tip 2A

10 % < GERWHTC < 90 %

dopušteno

dopušteno samo u servisnom načinu rada

dopušteno samo u servisnom načinu rada

servisni način rada

GERWHTC ≥ 90 % dopušteno

tip 2B

10 % < GERWHTC < 90 %

dopušteno

dopušteno samo u načinu rada na dizel

dopušteno samo u načinu rada na dizel i servisnom načinu rada

način rada na dizel

GERWHTC ≥ 90 % dopušteno

tip 3A

NITI JE ODREĐENO NITI JE DOPUŠTENO

tip 3B

GERWHTC ≤ 10 %

dopušteno

dopušteno samo u načinu rada na dizel

dopušteno samo u načinu rada na dizel i servisnom načinu rada

način rada na dizel

---

(1)  Ovaj prosječni omjer plina i energije GERWHTC izračunava se tijekom dijela WHTC-a s pokretanjem toplog motora

---

Prilog 15. – Dodatak 2.

Mehanizmi aktivacije i deaktivacije brojača, sustav za upozoravanje, operativna ograničenja, servisni način rada motora i vozila s dvojnim gorivom: opis i ilustracije

A.2.1.

Opis mehanizma brojača

A.2.1.1.

Općenito

A.2.1.1.1.

Radi ispunjavanja zahtjeva iz ovog Priloga sustav mora imati brojač za bilježenje broja sati rada motora tijekom kojih je sustav detektirao neispravnu opskrbu plinom.

A.2.1.1.2.

Taj brojač mora imati sposobnost brojanja do 30 minuta rada. Intervali brojača ne smiju biti duži od 3 minute. Kad dosegne najveću vrijednost koju sustav dopušta, brojač zadržava tu vrijednost osim ako su ispunjeni uvjeti vraćanja brojača na nulu.

A.2.1.2.

Načelo mehanizma brojača

A.2.1.2.1.

Brojači rade na sljedeći način:

A.2.1.2.1.1.

Ako brojač počinje raditi od nule, počinje brojiti čim se otkrije neispravna opskrba plinom u skladu sa stavkom 7.2. ovog Priloga, a odgovarajući dijagnostički kod neispravnosti (DTC) ima status „potvrđen i aktivan”.

A.2.1.2.1.2.

Ako praćenje utvrdi samo jednu pojavu, a neispravnost koja je početno aktivirala brojač više se ne detektira ili je izbrisana alatom za skeniranje ili održavanje, brojač se zaustavlja i ostaje na trenutačnoj vrijednosti.

A.2.1.2.1.2.1.

Brojač se zaustavlja i ostaje na trenutačnoj vrijednosti nakon što se aktivira servisni način rada.

A.2.1.2.1.3.

Nakon zaustavljanja brojač se ponovno vraća na nulu i ponovno počinje brojati ako se otkrije neispravnost relevantna za njega i aktivira servisni način rada.

A.2.1.2.1.3.1.

Nakon zaustavljanja brojač se ponovno vraća na nulu nakon što za njega relevantne jedinice za praćenje prođu kroz barem jedan ciklus praćenja bez detekcije neispravnosti te nakon što nijedna neispravnost relevantna za njega nije detektirana tijekom 36 sati rada motora od posljednjeg zaustavljanja vrijednosti brojača.

A.2.1.3.

Mehanizam brojača opisan je u tri scenarija korištenja na slikama od A2.1.1. do A2.1.3.

Slika A2.1.1.

Slika A2.1.1.

Prikaz mehanizma brojača neispravnosti opskrbe plinom (HDDF tipa A): 1. scenarij

Prikaz mehanizma brojača neispravnosti opskrbe plinom (HDDF tipa A): 1. scenarij

Image 269

Neispravnost opskrbe plinom otkrivena je prvi put.

Aktivira se servisni način rada i brojač počinje brojati čim status DTC-a postane „potvrđen i aktivan” (neispravnost je otkrivena drugi put).

Vozilo je završilo u stanju mirovanja prije nego što je proteklo 30 minuta rada od aktiviranja servisnog načina rada.

Aktivira se servisni način rada, a brzina vozila ograničava se na 20 km/h (vidjeti stavak 4.2.2.1. ovog Priloga).

Brojač se zaustavlja i ostaje na trenutačnoj vrijednosti.

Slika A2.1.2.

Slika A2.1.2.

Prikaz mehanizma brojača neispravnosti opskrbe plinom (HDDF tipa A): 2. scenarij

Prikaz mehanizma brojača neispravnosti opskrbe plinom (HDDF tipa A): 2. scenarij

Image 270

Neispravnost opskrbe plinom otkrivena je sve dok vrijednost brojača neispravnosti opskrbe plinom nije nula (u ovom scenariju brojač pokazuje vrijednost koju je dosegnuo u 1. scenariju kad se vozilo zaustavilo).

Aktivira se servisni način rada i brojač počinje ponovno brojati od nule čim status DTC-a postane „potencijalan” (neispravnost je otkrivena prvi put: vidjeti stavak 4.2.3.2.1. ovog Priloga).

Nakon 30 minuta rada bez zaustavljanja aktivira se servisni način rada, a brzina vozila ograničava se na 20 km/h (vidjeti stavak 4.2.2.1 ovog Priloga).

Brojač se zaustavlja i ostaje na vrijednosti koju je imao nakon 30 minuta rada.

Slika A2.1.3.

Slika A2.1.3.

Prikaz mehanizma brojača neispravnosti opskrbe plinom (HDDF tipa A): 3. scenarij

Prikaz mehanizma brojača neispravnosti opskrbe plinom (HDDF tipa A): 3. scenarij

Image 271

Nakon što protekne 36 sati rada tijekom kojih nije otkrivena nijedna neispravnost opskrbe plinom, brojač se vraća na nulu (vidjeti stavak A.2.1.2.3.2.1.).

Neispravnost opskrbe plinom ponovno je otkrivena, a vrijednost brojača neispravne opskrbe plinom je nula (neispravnost je otkrivena prvi put).

Aktivira se servisni način rada i brojač počinje brojati čim status DTC-a postane „potvrđen i aktivan” (neispravnost je otkrivena drugi put).

Nakon 30 minuta rada bez zaustavljanja aktivira se servisni način rada, a brzina vozila ograničava se na 20 km/h (vidjeti stavak 4.2.2.1 ovog Priloga).

Brojač se zaustavlja i ostaje na vrijednosti koju je imao nakon 30 minuta rada.

A.2.2.

Prikaz drugih mehanizama aktivacije i deaktivacije

A.2.2.1.

Na slici A2.2. prikazan je tipičan scenarij kad se HDDF vozilu isprazni spremnik za gorivo.

Slika A2.2.

Slika A2.2.

Prikaz događaja u slučaju praznog spremnika plinskog goriva (HDDF tipa A i B)

Prikaz događaja u slučaju praznog spremnika plinskog goriva (HDDF tipa A i B)

Image 272

U tom scenariju:

| (a) | sustav za upozoravanje iz stavka 4.3.2. aktivira se kad se plin spusti na kritičnu razinu koju definira proizvođač; |
| --- | --- |

(a)

sustav za upozoravanje iz stavka 4.3.2. aktivira se kad se plin spusti na kritičnu razinu koju definira proizvođač;

| (b) | aktivira se servisni način rada (u slučaju HDDF-a tipa A) ili motor prelazi na način rada na dizel (u slučaju HDDF-a tipa B). |
| --- | --- |

(b)

aktivira se servisni način rada (u slučaju HDDF-a tipa A) ili motor prelazi na način rada na dizel (u slučaju HDDF-a tipa B).

U slučaju HDDF-a tipa A aktivira se servisni način rada, a brzina vozila ograničava se na 20 km/h nakon sljedećeg zaustavljanja vozila ili nakon 30 minuta rada bez zaustavljanja (vidjeti stavak 4.2.2.1. ovog Priloga).

Spremnik plinskog goriva ponovno se puni.

Vozilo ponovno radi u načinu rada na dvojno gorivo čim spremnik goriva bude napunjen iznad kritične razine.

A.2.2.2.

Na slici A2.3. prikazan je tipičan scenarij u slučaju neispravnosti sustava za opskrbu plinom. Prikaz treba tumačiti kao dopunu prikazu iz odjeljka A.2.1. koji se odnosi na mehanizam brojača.

Slika A2.3.

Slika A2.3.

Prikaz događaja u slučaju neispravnog sustava za opskrbu plinom (HDDF tipa A i B)

Prikaz događaja u slučaju neispravnog sustava za opskrbu plinom (HDDF tipa A i B)

Image 273

U tom scenariju:

| (a) | kvar sustava za opskrbu plinom pojavljuje se prvi put. Status DTC-a postaje „potencijalan” (neispravnost je otkrivena prvi put); |
| --- | --- |

(a)

kvar sustava za opskrbu plinom pojavljuje se prvi put. Status DTC-a postaje „potencijalan” (neispravnost je otkrivena prvi put);

| (b) | aktivira se servisni način rada (u slučaju HDDF-a tipa A) ili motor prelazi na način rada na dizel (u slučaju HDDF-a tipa B) čim status DTC-a postane „potvrđen i aktivan” (neispravnost je otkrivena drugi put). |
| --- | --- |

(b)

aktivira se servisni način rada (u slučaju HDDF-a tipa A) ili motor prelazi na način rada na dizel (u slučaju HDDF-a tipa B) čim status DTC-a postane „potvrđen i aktivan” (neispravnost je otkrivena drugi put).

U slučaju HDDF-a tipa A aktivira se servisni način rada, a brzina vozila ograničava se na 20 km/h nakon sljedećeg zaustavljanja vozila ili nakon 30 minuta rada bez zaustavljanja (vidjeti stavak 4.2.2.1. ovog Priloga).

Vozilo ponovno radi u načinu rada na dvojno gorivo čim kvar bude popravljen.

A.2.2.3.

Na slici A2.4. prikazan je tipičan scenarij u slučaju neuobičajene potrošnje plina.

Slika A2.4.

Slika A2.4.

Prikaz događaja u slučaju neuobičajene potrošnje plina (HDDF tipa A i B)

Prikaz događaja u slučaju neuobičajene potrošnje plina (HDDF tipa A i B)

Image 274

U tom se scenariju aktivira servisni način rada (u slučaju HDDF-a tipa A) ili motor prelazi na način rada na dizel (u slučaju HDDF-a tipa B) čim status DTC-a postane „potencijalan” (neispravnost je otkrivena prvi put).

U slučaju HDDF-a tipa A aktivira se servisni način rada, a brzina vozila ograničava se na 20 km/h nakon sljedećeg zaustavljanja vozila ili nakon 30 minuta rada bez zaustavljanja (vidjeti stavak 4.2.2.1. ovog Priloga).

Vozilo ponovno radi u načinu rada na dvojno gorivo čim nepravilnost bude ispravljena.

---

Prilog 15. – Dodatak 3.

Indikator dvojnog goriva, sustav za upozoravanje, operativna ograničenja: zahtjevi za dokazivanje

A.3.1.

Indikatori povezani s dvojnim gorivom

A.3.1.1.

Ako je motor s dvojnim gorivom homologiran kao zasebna tehnička jedinica, sposobnost sustava motora da uputi komandu za aktivaciju indikatora načina rada na dvojno gorivo u načinu rada na dvojno gorivo dokazuje se pri homologaciji.

Ako je vozilo s dvojnim gorivom homologirano u odnosu na emisije, aktivacija indikatora načina rada na dvojno gorivo u načinu rada na dvojno gorivo dokazuje se pri homologaciji.

Napomena: Zahtjevi za ugradnju koji se odnose na indikator načina rada na dvojno gorivo homologiranog motora s dvojnim gorivom navedeni su u stavku 6.2. ovog Priloga.

A.3.1.2.

Ako je motor s dvojnim gorivom tipa 1B, tipa 2B ili tipa 3B homologiran kao zasebna tehnička jedinica, sposobnost sustava motora da uputi komandu za aktivaciju indikatora načina rada na dizel u načinu rada na dizel dokazuje se pri homologaciji.

Ako je vozilo s dvojnim gorivom tipa 1B, tipa 2B ili tipa 3B homologirano u odnosu na emisije, aktivacija indikatora načina rada na dizel u načinu rada na dizel dokazuje se pri homologaciji.

Napomena: Zahtjevi za ugradnju koji se odnose na indikator načina rada na dizel homologiranog motora s dvojnim gorivom tipa 1B, tipa 2B ili tipa 3B navedeni su u stavku 6.2. ovog Priloga.

A.3.1.3.

Ako je motor s dvojnim gorivom homologiran kao zasebna tehnička jedinica, sposobnost sustava motora da uputi komandu za aktivaciju indikatora servisnog načina rada u servisnom načinu rada dokazuje se pri homologaciji.

Ako je vozilo s dvojnim gorivom homologirano u odnosu na emisije, aktivacija indikatora servisnog načina rada u servisnom načinu rada dokazuje se pri homologaciji.

Napomena: Zahtjevi za ugradnju koji se odnose na indikator servisnog načina rada homologiranog motora s dvojnim gorivom navedeni su u stavku 6.2. ovog Priloga.

A.3.1.3.1.

Kad je vozilo opremljeno navedenim vrstama indikatora, dovoljno je provesti dokazivanje povezano s indikatorom servisnog načina rada aktiviranjem sklopke za servisni način rada i homologacijskom tijelu podnijeti dokaze da se aktivacija događa kad sustav motora sam upućuje nalog za prelazak u servisni način rada (na primjer algoritmima, simulacijama, rezultatima tvorničkih ispitivanja itd.). ...).

A.3.2.

Ako je motor s dvojnim gorivom homologiran kao zasebna tehnička jedinica, sposobnost sustava motora da uputi komandu za aktivaciju sustava za upozoravanje kad je količina plina u spremniku za gorivo ispod razine na kojoj se upozorenje mora aktivirati dokazuje se u trenutku homologacije.

Ako je vozilo s dvojnim gorivom homologirano s obzirom na emisije, aktivacija sustava za upozoravanje kad je količina plina u spremniku za gorivo ispod razine na kojoj se upozorenje mora aktivirati dokazuje se u trenutku homologacije. U tu se svrhu, na zahtjev proizvođača i uz odobrenje homologacijskog tijela, smije simulirati stvarna količina plina.

Napomena: Zahtjevi za ugradnju koji se odnose na sustav za upozoravanje homologiranog motora s dvojnim gorivom navedeni su u stavku 6.2. ovog Priloga.

A.3.3.

Ako je motor s dvojnim gorivom tipa 1A ili tipa 2A homologiran kao zasebna tehnička jedinica, sposobnost sustava motora da uputi komandu za aktivaciju operativnog ograničenja nakon otkrivanja praznog spremnika plinovitog goriva, neispravnog sustava opskrbe plinom i neuobičajene potrošnje plina u načinu rada na dvojno gorivo dokazuje se pri homologaciji.

Ako je vozilo s dvojnim gorivom tipa 1A ili tipa 2A homologirano u odnosu na emisije, aktivacija operativnog ograničenja nakon otkrivanja praznog spremnika plinovitog goriva, neispravnog sustava opskrbe plinom i neuobičajene potrošnje plina u načinu rada na dvojno gorivo dokazuje se pri homologaciji.

Napomena: Zahtjevi za ugradnju koji se odnose na operativno ograničenje homologiranog motora s dvojnim gorivom navedeni su u stavku 6.2. ovog Priloga.

A.3.3.1.

Ako je motor s dvojnim gorivom tipa 1A ili tipa 2A homologiran kao zasebna tehnička jedinica, sposobnost sustava motora da uputi komandu za aktivaciju operativnog ograničenja nakon otkrivanja praznog spremnika plinovitog goriva, neispravnog sustava opskrbe plinom i neuobičajene potrošnje plina u načinu rada na dvojno gorivo dokazuje se pri homologaciji.

Ako je vozilo s dvojnim gorivom tipa 1A ili tipa 2A homologirano u odnosu na emisije, aktivacija operativnog ograničenja nakon otkrivanja praznog spremnika plinovitog goriva, neispravnog sustava opskrbe plinom i neuobičajene potrošnje plina u načinu rada na dvojno gorivo dokazuje se pri homologaciji.

Napomena: Zahtjevi za ugradnju koji se odnose na operativno ograničenje homologiranog motora s dvojnim gorivom navedeni su u stavku 6.2. ovog Priloga.

A.3.3.1.

Neispravna opskrba plinom i neuobičajena potrošnja plina mogu se simulirati na zahtjev proizvođača i uz odobrenje homologacijskog tijela.

A.3.3.2.

Dovoljno je dokazati uobičajen slučaj uporabe odabran uz odobrenje homologacijskog tijela te tom tijelu dati dokaze kojima se dokazuje da se ograničenje operabilnosti događa u drugim mogućim slučajevima uporabe (na primjer algoritmima, simulacijama, rezultatima tvorničkih ispitivanja itd.).

---

Prilog 15. – Dodatak 4.

Zahtjevi za postupak ispitivanja emisija za motore s dvojnim gorivom

A.4.1.

U ovom Dodatku definiraju se dodatni zahtjevi i iznimke u odnosu na Prilog 4. ovom Pravilniku kako bi se omogućilo ispitivanje emisija motora s dvojnim gorivom neovisno o tome je li riječ samo o emisijama ispušnih plinova ili emisijama iz kućišta koljenastog vratila koje su dodane emisijama ispušnih plinova u skladu sa stavkom 6.10. Priloga 4.

Ispitivanje emisija iz motora s dvojnim gorivom otežava činjenica da gorivo koje motor upotrebljava može biti čisto dizelsko gorivo ili kombinacija uglavnom plinovitog goriva uz malu količinu dizelskog goriva kao izvora paljenja. Omjer između goriva koja se upotrebljavaju u motoru s dvojnim gorivom može se isto tako dinamično mijenjati ovisno o uvjetima rada motora. Stoga su potrebne posebne mjere opreza i ograničenja kako bi se omogućilo ispitivanje emisija iz tih motora.

A.4.2.

Uvjeti ispitivanja (Prilog 4. odjeljak 6.)

A.4.2.1.

Parametar fa
  za motore s dvojnim gorivom određuje se pomoću formule 2.(a) iz stavka 6.1. Priloga 4. ovom Pravilniku.

A.4.3.

Postupci ispitivanja (Prilog 4. odjeljak 7.)

A.4.3.1.

Preporučeni postupak mjerenja za motore s dvojnim gorivom jest postupak (b) naveden u stavku 7.1.3. Priloga 4. (CVS).

Tim postupkom mjerenja osigurava se da će razlika u sastavu goriva tijekom ispitivanja utjecati samo na rezultate mjerenja ugljikovodika. Ta se razlika kompenzira primjenom jedne od metoda opisanih u odjeljku 4.4.

Druge metode mjerenja kao što je metoda (a) navedena u stavku 7.1.3. Priloga 4. (mjerenje nerazrijeđenih ispušnih plinova/djelomičnog protoka) može se primijeniti uz određene mjere opreza u pogledu načina utvrđivanja i izračunavanja masenog protoka ispušnih plinova. Stalne vrijednosti za parametre goriva i vrijednosti ugas
  primjenjuju se kako je opisano u Dodatku 6.

A.4.4.

Izračun emisija onečišćujućih tvari na molarnoj osnovi u skladu s Prilogom 7. Globalnom tehničkom pravilniku br. 11. u pogledu protokola ispitivanja za necestovne pokretne strojeve (NRMM) nije dopušten.

A.4.4.1.

Korekcija iz suhih u vlažne uvjete (Prilog 4. odjeljak 8.1.)

A.4.4.1.1.

Za izračun korekcije iz suhih u vlažne uvjete primjenjuju se jednadžbe 15. i 17. iz Priloga 4. stavka 8.1.1.

Parametri specifični za gorivo određuju se u skladu s odjeljcima A.6.2. i A.6.3 iz Dodatka 6.

A.4.4.1.2.

Za izračun korekcije iz vlažnih u suhe uvjete primjenjuju se jednadžbe 19. i 20. iz Priloga 4. stavka 8.1.2.

Molarni omjer ugljikovodika α kombinacije dvaju goriva upotrebljava se pri izračunu korekcije suhih u vlažne uvjete. Taj molarni omjer ugljikovodika izračunava se na temelju vrijednosti mjerenja potrošnje goriva obaju goriva u skladu s odjeljkom A.6.4. Dodatka 6.

A.4.4.2.

Korekcija NOx za vlažnost za motore s kompresijskim paljenjem kako je navedeno u stavku 8.2.1. Priloga 4. služi određivanju korekcije NOx za vlažnost za motore s dvojnim gorivom.

Image 275
  (A4.1)

pri čemu je

| Ha | vlažnost ulaznog zraka, g vode na kg suhog zraka. |
| --- | --- |

Ha

vlažnost ulaznog zraka, g vode na kg suhog zraka.

A.4.4.3.

Razrjeđivanje djelomičnog protoka (PFS) i mjerenje nerazrijeđenih plinovitih emisija (odjeljak 8.4. Priloga 4.)

A.4.4.3.1.

Maseni protok ispušnih plinova određuje se u skladu s metodom izravnog mjerenja kako je opisano u odjeljku 8.4.1.3.

Alternativno je moguće primijeniti način mjerenja protoka zraka te omjera zraka i goriva u skladu sa stavkom 8.4.1.6. (jednadžbe 30, 31 i 32), ali samo ako su vrijednosti α, γ, δ i ε određene u skladu s odjeljcima A.6.2. i A.6.3. Dodatka 6. Za određivanje omjera zraka i goriva nije dopuštena upotreba senzora cirkonijskog tipa.

A.4.4.3.2.

Izračuni se provode u skladu s Prilogom 4. odjeljkom 8., međutim upotrebljavaju se vrijednosti ugas
  i molarni omjeri kako je opisano u odjeljku A.6.2. i odjeljku A.6.3. Dodatka 6.

A.4.4.3.3.

Za određivanje emisija čestica pomoću metode djelomičnog razrjeđivanja izračun se vrši u skladu s Prilogom 4. stavkom 8.4.3.2.

Za kontrolu omjera razrjeđivanja može se upotrijebiti jedna od sljedećih metoda:

| — | izravno mjerenje masenog protoka kako je opisano u stavku 8.4.1.3., |
| --- | --- |

—

izravno mjerenje masenog protoka kako je opisano u stavku 8.4.1.3.,

| — | način mjerenja protoka zraka te omjera zraka i goriva u skladu sa stavkom 8.4.1.6. (jednadžbe 30, 31 i 32) može se primijeniti samo ako se kombinira s metodom regulacije na temelju predviđanja stanja opisanom u stavku 8.4.1.2. i ako su vrijednosti α, γ, δ i ε određene u skladu s odjeljcima A.6.2. i A.6.3. Dodatka 6. |
| --- | --- |

—

način mjerenja protoka zraka te omjera zraka i goriva u skladu sa stavkom 8.4.1.6. (jednadžbe 30, 31 i 32) može se primijeniti samo ako se kombinira s metodom regulacije na temelju predviđanja stanja opisanom u stavku 8.4.1.2. i ako su vrijednosti α, γ, δ i ε određene u skladu s odjeljcima A.6.2. i A.6.3. Dodatka 6.

Provjera kvalitete u skladu sa stavkom 9.4.6.1. provodi se za svako mjerenje.

A.4.4.3.4.

Mjerač protoka naveden u odjeljcima A.4.4.3.1. i A.4.4.3.3. ne smije biti osjetljiv na promjene u sastavu i gustoći ispušnog plina. Male pogreške mjerenja, npr. Pitotovom cijevi ili protokom kroz prigušnicu (ekvivalentno kvadratnom korijenu gustoće ispušnog plina), smiju se zanemariti.

A.4.4.4.

Moguća razlika u sastavu goriva utjecat će samo na izračun rezultata mjerenja ugljikovodika. Za sve druge komponente upotrebljavaju se odgovarajuće jednadžbe iz odjeljka 8.5.2. Priloga 4.

Navedene jednadžbe primjenjuju se za izračun emisija ugljikovodika primjenom omjera molarnih sastavnih dijelova određenih na temelju mjerenja potrošnje goriva obaju goriva u skladu s odjeljkom A.6.4. Dodatka 6.

A.4.4.4.1.

Kako bi se utvrdio stehiometrijski faktor, molarni omjer vodika α u gorivu izračunava se kao prosječni molarni omjer vodika u mješavini goriva tijekom ispitivanja u skladu s odjeljkom A.6.4. Dodatka 6.

Osim toga, moguće je upotrijebiti vrijednost Fs
  plinovitog goriva u jednadžbi 59. ili 60. iz Priloga 4.

A.4.5.

Specifikacije i provjera opreme (Prilog 4. odjeljak 9.)

A.4.5.1.

Koncentracije kisika potrebne za motore s dvojnim gorivom jednake su onima potrebnima za motore s kompresijskim paljenjem navedenima u tablici 8. iz stavka 9.3.3.4. Priloga 4.

A.4.5.2.

Instrumenti koji se upotrebljavaju za mjerenje motora s dvojnim gorivom moraju se provjeravati primjenom postupaka koji se upotrebljavaju za mjerenje motora s kompresijskim paljenjem. Mješavina s 21 % kisika upotrebljava se u skladu sa stavkom (b) stavka 9.3.7.3. iz Priloga 4.

A.4.5.3.

Provjera prigušenja vodom iz stavka 9.3.9.2.2. Priloga 4. ovom Pravilniku primjenjuje se isključivo na mokro mjerenje koncentracije NOx. Za motore s dvojnim gorivom na prirodni plin ova bi se provjera trebala provoditi s pretpostavljenim omjerom H/C u odnosu četiri naprema jedan (metan). U tom je slučaju Hm
  = 2 x A. Za motore s dvojnim gorivom na ukapljeni naftni plin ova bi se provjera trebala provoditi s pretpostavljenim omjerom H/C u odnosu 2,525 naprema jedan. U tom je slučaju Hm
  = 1,25 x A.

---

Prilog 15. – Dodatak 5.

Zahtjevi za dodatni postupak ispitivanja emisija za motore s dvojnim gorivom koji se izvodi PEMS-om

A.5.1.

Ovim se Dodatkom definiraju dodatni zahtjevi i iznimke u odnosu na Prilog 8. ovom Pravilniku kako bi se omogućila provjera emisija PEMS-om za motore s dvojnim gorivom.

Ispitivanje emisija iz motora s dvojnim gorivom otežava činjenica da gorivo koje motor upotrebljava može biti čisto dizelsko gorivo ili kombinacija uglavnom plinovitog goriva uz malu količinu dizelskog goriva kao izvora paljenja. Omjer između goriva koja se upotrebljavaju u motoru s dvojnim gorivom može se isto tako dinamično mijenjati ovisno o uvjetima rada motora. Stoga su potrebne posebne mjere opreza i ograničenja kako bi se omogućilo ispitivanje emisija iz tih motora.

A.5.2.

Primjenjuju se sljedeće izmjene na Dodatak 1. Prilogu 8.:

A.5.2.1.

| (2) | Samo za motore koji kao gorivo upotrebljavaju prirodni plin |
| --- | --- |

(2)

A.5.2.2.

Ako se koncentracije mjere na suhoj osnovi, moraju se pretvoriti na vlažnu osnovu u skladu sa stavkom 8.1. Priloga 4. i stavkom 4.1.1. Dodatka 4. ovom Prilogu.

A.5.2.3.

Masene emisije određuju se u skladu sa stavkom 8.4.2.3. Priloga 4. Vrijednosti ugas
  određuju se u skladu s odjeljcima A.6.2. i A.6.3 iz Dodatka 6 Prilogu 15.

---

Prilog 15. – Dodatak 6.

Određivanje vrijednosti omjera molarnih sastavnih dijelova i ugas

A.6.1.

Ovim se Dodatkom definira određivanje omjera molarnih sastavnih dijelova i vrijednosti ugas
  za izračun faktora korekcije iz suhih u vlažne uvjete za ispitivanje emisija motora s dvojnim gorivom.

A.6.2.

Rad u načinu rada na dvojno gorivo

A.6.2.1.

Za motore s dvojnim gorivom tipa 1A ili 1B koji rade u načinu rada na dvojno gorivo upotrebljavaju se omjeri molarnih sastavnih dijelova i vrijednosti ugas
  plinovitog goriva.

A.6.2.2.

Tablica A6.1.

Omjeri molarnih komponenti za mješavine 50 % plinovitog goriva i 50 % dizelskog goriva (postotak mase)

| Plinovito gorivo | α | γ | δ | ε |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CH4 | 2,8681 | 0 | 0 | 0,0040 |
| GR | 2,7676 | 0 | 0 | 0,0040 |
| G23 | 2,7986 | 0 | 0,0703 | 0,0043 |
| G25 | 2,7377 | 0 | 0,1319 | 0,0045 |
| propan | 2,2633 | 0 | 0 | 0,0039 |
| butan | 2,1837 | 0 | 0 | 0,0038 |
| UNP | 2,1957 | 0 | 0 | 0,0038 |
| UNP gorivo A | 2,1740 | 0 | 0 | 0,0038 |
| UNP gorivo B | 2,2402 | 0 | 0 | 0,0039 |

Plinovito gorivo

α

γ

δ

ε

CH4

2,8681

0

0

0,0040

GR

2,7676

0

0

0,0040

G23

2,7986

0

0,0703

0,0043

G25

2,7377

0

0,1319

0,0045

propan

2,2633

0

0

0,0039

butan

2,1837

0

0

0,0038

UNP

2,1957

0

0

0,0038

UNP gorivo A

2,1740

0

0

0,0038

UNP gorivo B

2,2402

0

0

0,0039

Tablica A6.2.

Vrijednosti nerazrijeđenoga ispušnog plina u
  gas i gustoće komponenti mješavine 50 % plinovitog goriva i 50 % dizelskog goriva (postotak mase)

| Plinovito gorivo | ρe | | | Plin | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρ
  gas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (a)) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| | | u
  gas
   (b)) | | | |
| SPP/UPP (c)) | 1,2786 | 0,001606 | 0,000978 | 0,000528  (d)) | 0,001536 | 0,001117 | 0,000560 |
| propan | 1,2869 | 0,001596 | 0,000972 | 0,000510 | 0,001527 | 0,001110 | 0,000556 |
| butan | 1,2883 | 0,001594 | 0,000971 | 0,000503 | 0,001525 | 0,001109 | 0,000556 |
| UNP (e)) | 1,2881 | 0,001594 | 0,000971 | 0,000506 | 0,001525 | 0,001109 | 0,000556 |

Plinovito gorivo

ρe

Plin

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas [kg/m3]

2,053

1,250

(a))

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (b))

SPP/UPP (c))

1,2786

0,001606

0,000978

0,000528  (d))

0,001536

0,001117

0,000560

propan

1,2869

0,001596

0,000972

0,000510

0,001527

0,001110

0,000556

butan

1,2883

0,001594

0,000971

0,000503

0,001525

0,001109

0,000556

UNP (e))

1,2881

0,001594

0,000971

0,000506

0,001525

0,001109

0,000556

A.6.2.3.

Za motore s dvojnim gorivom tipa 3B koji rade u načinu rada na dvojno gorivo upotrebljavaju se omjeri molarnih sastavnih dijelova i vrijednosti ugas
  dizelskog goriva.

A.6.2.4.

| — | za izračun emisija THC upotrebljava se vrijednost ugas
  plinovitog goriva; |
| --- | --- |

—

za izračun emisija THC upotrebljava se vrijednost ugas
  plinovitog goriva;

| — | za izračun emisija NMHC upotrebljava se vrijednost ugas
  na temelju vrijednosti CH2,93; |
| --- | --- |

—

za izračun emisija NMHC upotrebljava se vrijednost ugas
  na temelju vrijednosti CH2,93;

| — | za izračun emisija CH4 upotrebljava se vrijednost ugas
  vrijednosti CH4. |
| --- | --- |

—

za izračun emisija CH4 upotrebljava se vrijednost ugas
  vrijednosti CH4.

A.6.3.

Za motore s dvojnim gorivom tipa 1B, 2B ili 3B koji rade u načinu rada na dizel upotrebljavaju se omjeri molarnih sastavnih dijelova i vrijednosti ugas
  dizelskog goriva.

A.6.4.

Određivanje omjera molarnih sastavnih dijelova kada je poznata mješavina goriva

A.6.4.1.

Image 276
  (A6.1)

Image 277
  (A6.2)

Image 278
  (A6.3)

Image 279
  (A6.4)

Image 280
  (A6.5)

pri čemu je

| qm

  f1 | maseni protok goriva 1 u kg/s; |
| --- | --- |
| qm

  f2 | maseni protok goriva 2 u kg/s; |
| w
  ALF | sadržaj vodika u gorivu, postotak mase; |
| w
  BET | sadržaj ugljika u gorivu, postotak mase; |
| w
  GAM | sadržaj sumpora u gorivu, postotak mase; |
| w
  DEL | sadržaj dušika u gorivu, postotak mase; |
| w
  EPS | sadržaj kisika u gorivu, postotak mase. |

qm

  f1

maseni protok goriva 1 u kg/s;

qm

  f2

maseni protok goriva 2 u kg/s;

w
  ALF

sadržaj vodika u gorivu, postotak mase;

w
  BET

sadržaj ugljika u gorivu, postotak mase;

w
  GAM

sadržaj sumpora u gorivu, postotak mase;

w
  DEL

sadržaj dušika u gorivu, postotak mase;

w
  EPS

sadržaj kisika u gorivu, postotak mase.

A.6.4.2.

Image 281
  (A6.6)

Image 282
  (A6.7)

Image 283
  (A6.8)

Image 284
  (6.9)

pri čemu je

| w
  ALF | sadržaj vodika u gorivu, postotak mase; |
| --- | --- |
| w
  BET | sadržaj ugljika u gorivu, postotak mase; |
| w
  GAM | sadržaj sumpora u gorivu, postotak mase; |
| w
  DEL | sadržaj dušika u gorivu, postotak mase; |
| w
  EPS | sadržaj kisika u gorivu, postotak mase. |
| α | molarni omjer vodika (H/C); |
| γ | molarni omjer sumpora (S/C); |
| δ | molarni omjer dušika (N/C); |
| ε | molarni omjer kisika (O/C) |

w
  ALF

sadržaj vodika u gorivu, postotak mase;

w
  BET

sadržaj ugljika u gorivu, postotak mase;

w
  GAM

sadržaj sumpora u gorivu, postotak mase;

w
  DEL

sadržaj dušika u gorivu, postotak mase;

w
  EPS

sadržaj kisika u gorivu, postotak mase.

α

molarni omjer vodika (H/C);

γ

molarni omjer sumpora (S/C);

δ

molarni omjer dušika (N/C);

ε

molarni omjer kisika (O/C)

odnosi na gorivo čija je kemijska formula CH
  α
  OεNδSγ.

A.6.4.3.

Vrijednosti nerazrijeđenih ispušnih plinova u
  gas za mješavinu goriva može se izračunati pomoću jednadžbi navedenih u stavku 8.4.2.4. Priloga 4. i molarnih omjera u skladu sa stavkom A.6.4.2.

Za sustave sa stalnim masenim protokom potrebna je jednadžba 57. iz stavka 8.5.2.3.1 Priloga 4. kako bi se izračunale vrijednosti razrijeđenih ispušnih plinova u
  gas.

---

(a))  Ovisno o gorivu.

a)

(b))  za λ = 2, suhi zrak, 273 K, 101,3 kPa

b)

(c))  Vrijednosti u točne unutar 0,2 % za maseni sastav od: C = 58 – 76 %; C = 19 – 25 %; N = 0 – 14 % (CH4, G20, GR, G23 i G25).

c)

u

4

20

R

23

25

(d))  NMHC na temelju CH2,93 (za ukupni HC upotrebljava se koeficijent u
  gas za CH4).

d)

2,93

u

gas

4

(e))  Vrijednosti u točne unutar 0,2 % za maseni sastav od: C3 = 27 – 90 %; C4 = 10 – 73 % (UNP goriva A i B).

e)

u

---